# Europeiska unionens L 38/2009

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 38 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången7 februari 2009 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 38

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången7 februari 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 111/2009 av den 6 februari 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 112/2009 av den 6 februari 2009 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina och Republiken Moldavien | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 113/2009 av den 6 februari 2009 om användning av vissa traditionella beteckningar på etiketter för vin som importeras från Amerikas förenta stater | 25 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 114/2009 av den 6 februari 2009 om övergångsbestämmelser för tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 479/2008 beträffande hänvisningar till vin med skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning | 26 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 115/2009 av den 6 februari 2009 om godkännande av mindre ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Bleu des Causses (SUB)) | 28 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 111/2009 av den 6 februari 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 112/2009 av den 6 februari 2009 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina och Republiken Moldavien

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 113/2009 av den 6 februari 2009 om användning av vissa traditionella beteckningar på etiketter för vin som importeras från Amerikas förenta stater

25

*

Kommissionens förordning (EG) nr 114/2009 av den 6 februari 2009 om övergångsbestämmelser för tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 479/2008 beträffande hänvisningar till vin med skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning

26

*

Kommissionens förordning (EG) nr 115/2009 av den 6 februari 2009 om godkännande av mindre ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Bleu des Causses (SUB))

Bleu des Causses

28

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2009/105/EG |
| | * | Rådets beslut av den 18 december 2008 om ändring, avseende de externa revisorerna för Banque centrale du Luxembourg, av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer | 33 |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/106/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 6 februari 2009 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa varmförtenta metallöverdragna valsade platta produkter av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina | 34 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2009/105/EG

*

Rådets beslut av den 18 december 2008 om ändring, avseende de externa revisorerna för Banque centrale du Luxembourg, av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer

33

Kommissionen

2009/106/EG

*

Kommissionens beslut av den 6 februari 2009 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa varmförtenta metallöverdragna valsade platta produkter av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 7.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 111/2009

av den 6 februari 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 7 februari 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 februari 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | IL | 111,0 |
| JO | 68,6 |
| MA | 43,3 |
| TN | 125,1 |
| TR | 97,4 |
| ZZ | 89,1 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 134,2 |
| TR | 174,8 |
| ZZ | 154,8 |
| 0709 90 70 | MA | 115,0 |
| TR | 134,5 |
| ZZ | 124,8 |
| 0709 90 80 | EG | 278,0 |
| ZZ | 278,0 |
| 0805 10 20 | EG | 46,1 |
| IL | 53,2 |
| MA | 54,2 |
| TN | 46,9 |
| TR | 54,3 |
| ZA | 44,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 20 10 | IL | 163,3 |
| MA | 99,5 |
| TR | 52,0 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 71,6 |
| IL | 66,3 |
| JM | 101,6 |
| MA | 149,3 |
| PK | 40,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 83,2 |
| 0805 50 10 | EG | 48,0 |
| MA | 60,7 |
| TR | 50,1 |
| ZZ | 52,9 |
| 0808 10 80 | AR | 91,9 |
| CA | 86,3 |
| CL | 67,8 |
| CN | 82,5 |
| MK | 32,6 |
| US | 117,0 |
| ZZ | 79,7 |
| 0808 20 50 | AR | 102,5 |
| CL | 73,7 |
| CN | 67,1 |
| US | 118,6 |
| ZA | 103,0 |
| ZZ | 93,0 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

IL

111,0

JO

68,6

MA

43,3

TN

125,1

TR

97,4

ZZ

89,1

0707 00 05

JO

155,5

MA

134,2

TR

174,8

ZZ

154,8

0709 90 70

MA

115,0

TR

134,5

ZZ

124,8

0709 90 80

EG

278,0

ZZ

278,0

0805 10 20

EG

46,1

IL

53,2

MA

54,2

TN

46,9

TR

54,3

ZA

44,9

ZZ

49,9

0805 20 10

IL

163,3

MA

99,5

TR

52,0

ZZ

104,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

71,6

IL

66,3

JM

101,6

MA

149,3

PK

40,0

TR

70,3

ZZ

83,2

0805 50 10

EG

48,0

MA

60,7

TR

50,1

ZZ

52,9

0808 10 80

AR

91,9

CA

86,3

CL

67,8

CN

82,5

MK

32,6

US

117,0

ZZ

79,7

0808 20 50

AR

102,5

CL

73,7

CN

67,1

US

118,6

ZA

103,0

ZZ

93,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 7.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 112/2009

av den 6 februari 2009

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av valstråd med ursprung i Folkrepubliken Kina och Republiken Moldavien

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 25 mars 2008 mottog kommissionen ett klagomål om import av stänger och tråd, varmvalsade, i oregelbundet upprullade ringar av järn, olegerat stål eller legerat stål, andra än rostfritt stål (valstråd), med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina), Republiken Moldavien (nedan kallat Moldavien) och Turkiet. |
| --- | --- |

(1)

Den 25 mars 2008 mottog kommissionen ett klagomål om import av stänger och tråd, varmvalsade, i oregelbundet upprullade ringar av järn, olegerat stål eller legerat stål, andra än rostfritt stål (valstråd), med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina), Republiken Moldavien (nedan kallat Moldavien) och Turkiet.

| (2) | Klagomålet ingavs i enlighet med artikel 5 i grundförordningen av Eurofer (nedan kallad klaganden), som företräder tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av gemenskapens samlade produktion av valstråd. |
| --- | --- |

(2)

Klagomålet ingavs i enlighet med artikel 5 i grundförordningen av Eurofer (nedan kallad klaganden), som företräder tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av gemenskapens samlade produktion av valstråd.

| (3) | Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning och om därav följande väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(3)

Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning och om därav följande väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

| (4) | Den 8 maj 2008 inleddes ett förfarande genom offentliggörande av ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(4)

Den 8 maj 2008 inleddes ett förfarande genom offentliggörande av ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (5) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i Kina, Moldavien och Turkiet, importörer, handlare, användare och intresseorganisationer som man visste berördes samt myndigheterna i Kina, Moldavien och Turkiet, de klagande gemenskapstillverkarna och andra gemenskapstillverkare som man visste berördes om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i Kina, Moldavien och Turkiet, importörer, handlare, användare och intresseorganisationer som man visste berördes samt myndigheterna i Kina, Moldavien och Turkiet, de klagande gemenskapstillverkarna och andra gemenskapstillverkare som man visste berördes om inledandet av förfarandet. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.

| (6) | För att de exporterande tillverkare som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller om individuell behandling sände kommissionen ansökningsformulär till de kinesiska och moldaviska exporterande tillverkare som den visste var berörda och till de kinesiska och moldaviska myndigheterna. Två exporterande tillverkare från Kina, som båda bestod av grupper av närstående företag, och en från Moldavien ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling, om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(6)

För att de exporterande tillverkare som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller om individuell behandling sände kommissionen ansökningsformulär till de kinesiska och moldaviska exporterande tillverkare som den visste var berörda och till de kinesiska och moldaviska myndigheterna. Två exporterande tillverkare från Kina, som båda bestod av grupper av närstående företag, och en från Moldavien ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling, om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status.

| (7) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och Turkiet samt importörer och tillverkare i gemenskapen, förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada enligt artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och Turkiet samt importörer och tillverkare i gemenskapen, förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada enligt artikel 17 i grundförordningen.

| (8) | För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Kina och Turkiet, gemenskapsimportörer och gemenskapstillverkare att ge sig till känna och i enlighet med tillkännagivandet om inledande tillhandahålla grundläggande information om den del av verksamheten som var förknippad med den berörda produkten. |
| --- | --- |

(8)

För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Kina och Turkiet, gemenskapsimportörer och gemenskapstillverkare att ge sig till känna och i enlighet med tillkännagivandet om inledande tillhandahålla grundläggande information om den del av verksamheten som var förknippad med den berörda produkten.

| (9) | Med hänsyn till att endast ett begränsat antal svar inkommit beslutades det att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för vare sig kinesiska och turkiska exporterande tillverkare eller tillverkare och importörer i gemenskapen. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till att endast ett begränsat antal svar inkommit beslutades det att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt för vare sig kinesiska och turkiska exporterande tillverkare eller tillverkare och importörer i gemenskapen.

| (10) | Frågeformulär sändes till alla företag i Kina och Turkiet som svarat på kommissionens uppmaning om stickprovsförfarande, till den enda moldaviska exporterande tillverkaren, till alla gemenskapstillverkare, användare och importörer som svarat på kommissionens uppmaning om stickprovsförfarande och till alla övriga parter som man visste var berörda. Svar på frågeformulären mottogs från två grupper av exporterande tillverkare i Kina, en exporterande tillverkare i Moldavien, sex exporterande tillverkare i Turkiet, tjugo gemenskapstillverkare, en importör och åtta användare i gemenskapen. |
| --- | --- |

(10)

Frågeformulär sändes till alla företag i Kina och Turkiet som svarat på kommissionens uppmaning om stickprovsförfarande, till den enda moldaviska exporterande tillverkaren, till alla gemenskapstillverkare, användare och importörer som svarat på kommissionens uppmaning om stickprovsförfarande och till alla övriga parter som man visste var berörda. Svar på frågeformulären mottogs från två grupper av exporterande tillverkare i Kina, en exporterande tillverkare i Moldavien, sex exporterande tillverkare i Turkiet, tjugo gemenskapstillverkare, en importör och åtta användare i gemenskapen.

| (11) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Exporterande tillverkare i Kina:






  — | Hunan Valin Xiangtan Iron & Steel Co. Ltd och Hunan Xianggang Huaguang Wire Rod Co. Ltd, Xiangtan, Hunanprovinsen, Kina. |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Exporterande tillverkare i Kina:

—

Hunan Valin Xiangtan Iron & Steel Co. Ltd och Hunan Xianggang Huaguang Wire Rod Co. Ltd, Xiangtan, Hunanprovinsen, Kina.

| b) | Exporterande tillverkare i Moldavien:






  — | Joint Stock Company Moldova Steel Works (nedan kallat MMZ), Rybnitsa, i den transnistriska regionen i Moldavien och dess närstående försäljningsföretag Panfermag Holding Ltd, Limassol, Cypern, vid dess anläggning i Kiev, Ukraina |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Moldavien:

—

Joint Stock Company Moldova Steel Works (nedan kallat MMZ), Rybnitsa, i den transnistriska regionen i Moldavien och dess närstående försäljningsföretag Panfermag Holding Ltd, Limassol, Cypern, vid dess anläggning i Kiev, Ukraina

| c) | Exporterande tillverkare i Turkiet:






  — | Çolakoglu Metalurji AS och dess närstående försäljningsföretag Çolakoglu dis Ticaret AS, Karakoy, Turkiet. |
| --- | --- | --- |

c)

Exporterande tillverkare i Turkiet:

—

Çolakoglu Metalurji AS och dess närstående försäljningsföretag Çolakoglu dis Ticaret AS, Karakoy, Turkiet.

| — | Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endüstrisi AS, Kartal, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endüstrisi AS, Kartal, Turkiet.

| — | Içdas Çelik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayi AS, Istanbul, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Içdas Çelik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayi AS, Istanbul, Turkiet.

| — | Iskenderun Demir ve Çelik Fabrikalari AS, Iskenderun, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Iskenderun Demir ve Çelik Fabrikalari AS, Iskenderun, Turkiet.

| — | Kroman Çelik Sanayii AS, Kocaeli, Turkiet. |
| --- | --- |

—

Kroman Çelik Sanayii AS, Kocaeli, Turkiet.

| d) | Tillverkare i gemenskapen:






  — | Riva Fire SpA, Milano, Italien, och dess närstående företag Riva Acier SA, Gargenville, Frankrike, Riva Stahl GmbH, Hennigsdorf, Tyskland, och Brandenburgische ElektroStahlwerke (BES) GmbH, Brandenburg, Tyskland. |
| --- | --- | --- |

d)

Tillverkare i gemenskapen:

—

Riva Fire SpA, Milano, Italien, och dess närstående företag Riva Acier SA, Gargenville, Frankrike, Riva Stahl GmbH, Hennigsdorf, Tyskland, och Brandenburgische ElektroStahlwerke (BES) GmbH, Brandenburg, Tyskland.

| — | Global Steel Wire, Santander, Spanien. |
| --- | --- |

—

Global Steel Wire, Santander, Spanien.

| — | ArcelorMittal Hamburg GmbH, Hamburg, Tyskland, ArcelorMittal Grandrange, Amnéville, Frankrike, ArcelorMittal Poland, Katowice, Polen. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Hamburg GmbH, Hamburg, Tyskland, ArcelorMittal Grandrange, Amnéville, Frankrike, ArcelorMittal Poland, Katowice, Polen.

| — | Feralpi Siderurgica SpA, Lonato, Italien. |
| --- | --- |

—

Feralpi Siderurgica SpA, Lonato, Italien.

| — | Corus, London, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Corus, London, Förenade kungariket

| — | Duferco La Louviere Sales SA, Manage, Belgien. |
| --- | --- |

—

Duferco La Louviere Sales SA, Manage, Belgien.

| e) | Importörer i gemenskapen:






  — | Montan Gesellschaft Voss GmbH, Planegg, Tyskland. |
| --- | --- | --- |

e)

Importörer i gemenskapen:

—

Montan Gesellschaft Voss GmbH, Planegg, Tyskland.

| f) | Användare i gemenskapen:






  — | Unifer SpA, Piacenza, Italien. |
| --- | --- | --- |

f)

Användare i gemenskapen:

—

Unifer SpA, Piacenza, Italien.

| (12) | Med hänsyn till behovet av att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina och Moldavien som inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök för att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i detta fall Brasilien, på plats hos följande företag:






  — | Arcelor Mittal Brazil, Belo Horizonte, Brasilien. |
| --- | --- | --- |

(12)

Med hänsyn till behovet av att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina och Moldavien som inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök för att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i detta fall Brasilien, på plats hos följande företag:

—

Arcelor Mittal Brazil, Belo Horizonte, Brasilien.

3.   Undersökningsperiod

| (13) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2007 till och med den 31 mars 2008 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2007 till och med den 31 mars 2008 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (14) | Den berörda produkten är stänger och tråd, varmvalsade, i oregelbundet upprullade ringar av järn, olegerat stål eller legerat stål, andra än rostfritt stål, med ursprung i Kina, Moldavien och Turkiet (nedan kallad den berörda produkten eller valstråd), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 och 7227 90 95. I den berörda produkten ingår inte valstråd i rostfritt stål. |
| --- | --- |

(14)

Den berörda produkten är stänger och tråd, varmvalsade, i oregelbundet upprullade ringar av järn, olegerat stål eller legerat stål, andra än rostfritt stål, med ursprung i Kina, Moldavien och Turkiet (nedan kallad den berörda produkten eller valstråd), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 och 7227 90 95. I den berörda produkten ingår inte valstråd i rostfritt stål.

| (15) | För att tillverka valstråd valsas stålbillets, som tillverkats i en elektrisk ljusbågsugn eller masugn, i ett varmvalsverk. Billets nedvalsas gradvis i tvärsnitt genom att de får passera genom en rad valsar och rullas sedan ihop. I processen med elektrisk ljusbågsugn används metallskrot och i processen med masugn används metallskrot och järnmalm. |
| --- | --- |

(15)

För att tillverka valstråd valsas stålbillets, som tillverkats i en elektrisk ljusbågsugn eller masugn, i ett varmvalsverk. Billets nedvalsas gradvis i tvärsnitt genom att de får passera genom en rad valsar och rullas sedan ihop. I processen med elektrisk ljusbågsugn används metallskrot och i processen med masugn används metallskrot och järnmalm.

| (16) | Valstråd används för svetsat armeringsnät i byggnadsindustrin (tråd för för- och efterspänning och linor som används för betongarmering) och har många andra användningsområden när den omvandlats till tråd, bland annat inom däckindustrin (däckkord), industrin för muttrar och skruvar (fästen), stängselprodukter, kundvagnar, stållina, elektroder, kablar, sängfjädrar, upphängningsfjädrar och svetstråd. |
| --- | --- |

(16)

Valstråd används för svetsat armeringsnät i byggnadsindustrin (tråd för för- och efterspänning och linor som används för betongarmering) och har många andra användningsområden när den omvandlats till tråd, bland annat inom däckindustrin (däckkord), industrin för muttrar och skruvar (fästen), stängselprodukter, kundvagnar, stållina, elektroder, kablar, sängfjädrar, upphängningsfjädrar och svetstråd.

2.   Likadan produkt

| (17) | Undersökningen visade att den valstråd som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapsindustrin, den valstråd som tillverkades och såldes på hemmamarknaden i Brasilien (som användes som jämförbart land) samt den valstråd som tillverkades i Kina, Moldavien och Turkiet och såldes till gemenskapen och på den turkiska hemmamarknaden alla har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden. |
| --- | --- |

(17)

Undersökningen visade att den valstråd som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapsindustrin, den valstråd som tillverkades och såldes på hemmamarknaden i Brasilien (som användes som jämförbart land) samt den valstråd som tillverkades i Kina, Moldavien och Turkiet och såldes till gemenskapen och på den turkiska hemmamarknaden alla har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden.

| (18) | Alla ovannämnda typer av valstråd anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(18)

Alla ovannämnda typer av valstråd anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Tillämpning av artikel 18 i grundförordningen

| (19) | En kinesisk exporterande tillverkare lämnade in ett formulär om stickprovsförfarande, en ansökan om marknadsekonomisk status och ett svar på frågeformuläret om antidumpning inom tidsfristen, men underlät att svara på kommissionens uppmaning att inkomma med uppgifter som saknades, trots att en påminnelse sändes ut. |
| --- | --- |

(19)

En kinesisk exporterande tillverkare lämnade in ett formulär om stickprovsförfarande, en ansökan om marknadsekonomisk status och ett svar på frågeformuläret om antidumpning inom tidsfristen, men underlät att svara på kommissionens uppmaning att inkomma med uppgifter som saknades, trots att en påminnelse sändes ut.

| (20) | Företaget informerades om den föreslagna tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen och gavs möjlighet att lämna kommentarer. |
| --- | --- |

(20)

Företaget informerades om den föreslagna tillämpningen av artikel 18 i grundförordningen och gavs möjlighet att lämna kommentarer.

| (21) | Företaget hävdade att kommissionens tidsfrist för att inkomma med fullständig information och samarbeta var för kort. Eftersom företaget inte meddelat kommissionen att det förelåg några tidshinder inom den angivna tidsfristen ansågs det inte ha lämnat några avgörande argument eller bevis som motiverade en ändring av beslutet att tillämpa artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(21)

Företaget hävdade att kommissionens tidsfrist för att inkomma med fullständig information och samarbeta var för kort. Eftersom företaget inte meddelat kommissionen att det förelåg några tidshinder inom den angivna tidsfristen ansågs det inte ha lämnat några avgörande argument eller bevis som motiverade en ändring av beslutet att tillämpa artikel 18 i grundförordningen.

| (22) | Företaget lämnade in en överklagan till förhörsombudet. Efter att ha hört företagets argument och förhörsombudets iakttagelser bekräftades det att företaget inte i god tid informerat kommissionen om några tidshinder och därmed inte samarbetat på ett tillfredsställande sätt i undersökningen. |
| --- | --- |

(22)

Företaget lämnade in en överklagan till förhörsombudet. Efter att ha hört företagets argument och förhörsombudets iakttagelser bekräftades det att företaget inte i god tid informerat kommissionen om några tidshinder och därmed inte samarbetat på ett tillfredsställande sätt i undersökningen.

| (23) | Det har därför bedömts lämpligt att inte beakta den information som detta företag inkommit med utan i stället basera resultaten på tillgängliga fakta. |
| --- | --- |

(23)

Det har därför bedömts lämpligt att inte beakta den information som detta företag inkommit med utan i stället basera resultaten på tillgängliga fakta.

2.   Marknadsekonomisk status

| (24) | Vid antidumpningsåtgärder som rör import från Kina och Moldavien ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna1–6 i den artikeln för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

Vid antidumpningsåtgärder som rör import från Kina och Moldavien ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna1–6 i den artikeln för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (25) | Nedan görs en sammanfattning av kriterierna för marknadsekonomisk status, enbart i syfte att underlätta för läsaren:






  — | Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande. Kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärden. |
| --- | --- | --- |

(25)

Nedan görs en sammanfattning av kriterierna för marknadsekonomisk status, enbart i syfte att underlätta för läsaren:

—

Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande. Kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglar i stort sett marknadsvärden.

| — | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

—

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål.

| — | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

—

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| — | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

—

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (26) | Två kinesiska och en moldavisk exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in blanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status inom angivna tidsfrister. |
| --- | --- |

(26)

Två kinesiska och en moldavisk exporterande tillverkare ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in blanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status inom angivna tidsfrister.

2.1   Folkrepubliken Kina

| (27) | För en kinesisk exporterande tillverkare blev det nödvändigt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen (se skälen 19–23) och därför beviljades denna tillverkare inte marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(27)

För en kinesisk exporterande tillverkare blev det nödvändigt att tillämpa artikel 18 i grundförordningen (se skälen 19–23) och därför beviljades denna tillverkare inte marknadsekonomisk status.

| (28) | Den återstående kinesiska exporterande tillverkaren kunde inte visa att den uppfyllde kriterierna 2 och 3. Beträffande kriterium 2 fann man att flera av företagets räkenskapsprinciper inte överensstämde med internationella redovisningsstandarder (IAS). Det konstaterades att problemen var systematiska och att de inte återspeglades i revisionsberättelsen. När det gäller kriterium 3 konstaterades det att företaget inte betalade kapitalbeloppet på vissa lån, långt efter förfallodatumet i låneavtalet. Det konstaterades även att företaget åtnjöt betydande skattesänkningar under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(28)

Den återstående kinesiska exporterande tillverkaren kunde inte visa att den uppfyllde kriterierna 2 och 3. Beträffande kriterium 2 fann man att flera av företagets räkenskapsprinciper inte överensstämde med internationella redovisningsstandarder (IAS). Det konstaterades att problemen var systematiska och att de inte återspeglades i revisionsberättelsen. När det gäller kriterium 3 konstaterades det att företaget inte betalade kapitalbeloppet på vissa lån, långt efter förfallodatumet i låneavtalet. Det konstaterades även att företaget åtnjöt betydande skattesänkningar under undersökningsperioden.

| (29) | Följaktligen drogs slutsatsen att den kinesiska exporterande tillverkaren inte visade att den uppfyllde villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(29)

Följaktligen drogs slutsatsen att den kinesiska exporterande tillverkaren inte visade att den uppfyllde villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (30) | Sedan resultatet av analysen av marknadsekonomisk status meddelats inkom den kinesiska exporterande tillverkaren med ett svar där företaget höll med om att det inte uppfyllde kriterium 2 men motsatte sig den negativa slutsatsen om kriterium 3. Företaget betonade framför allt att det faktum att det inte betalat tillbaka kapitalbeloppet inte innebar att det förekommit någon snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet utan att detta faktum snarare var ett bevis på att företaget åtnjöt en hög kreditvärdighet. Efter en detaljerad undersökning konstaterades det att lånen i fråga inte täcktes av något avtal under undersökningsperioden och att företaget därför inte hade någon rättslig skyldighet att betala vare sig ränta eller kapitalbelopp. Det faktum att sådana lån förekommer innebär en avsevärd snedvridning av företagets ekonomiska situation och utgör i själva verket en skuldavskrivning. Underlåtenheten att återbetala kapitalbeloppet överensstämmer inte heller med marknadsekonomiska principer. Detta argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(30)

Sedan resultatet av analysen av marknadsekonomisk status meddelats inkom den kinesiska exporterande tillverkaren med ett svar där företaget höll med om att det inte uppfyllde kriterium 2 men motsatte sig den negativa slutsatsen om kriterium 3. Företaget betonade framför allt att det faktum att det inte betalat tillbaka kapitalbeloppet inte innebar att det förekommit någon snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet utan att detta faktum snarare var ett bevis på att företaget åtnjöt en hög kreditvärdighet. Efter en detaljerad undersökning konstaterades det att lånen i fråga inte täcktes av något avtal under undersökningsperioden och att företaget därför inte hade någon rättslig skyldighet att betala vare sig ränta eller kapitalbelopp. Det faktum att sådana lån förekommer innebär en avsevärd snedvridning av företagets ekonomiska situation och utgör i själva verket en skuldavskrivning. Underlåtenheten att återbetala kapitalbeloppet överensstämmer inte heller med marknadsekonomiska principer. Detta argument avvisades därför.

| (31) | Vidare hävdades det att sänkningen av inkomstskatten inte utgjorde ett stöd och därför inte kunde behandlas som en snedvridning till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet. Argumentet avvisades eftersom användning av inhemsk utrustning i stället för importerad utrustning är en förutsättning för tillämpning av sänkt inkomstskatt och därför utgör en särskild typ av stöd. |
| --- | --- |

(31)

Vidare hävdades det att sänkningen av inkomstskatten inte utgjorde ett stöd och därför inte kunde behandlas som en snedvridning till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet. Argumentet avvisades eftersom användning av inhemsk utrustning i stället för importerad utrustning är en förutsättning för tillämpning av sänkt inkomstskatt och därför utgör en särskild typ av stöd.

2.2   Republiken Moldavien

| (32) | Den moldaviska tillverkaren kunde inte visa att den uppfyllde några av kriterierna för marknadsekonomisk status. När det gäller beslutsfattande och kostnader (kriterium 1) konstaterades det att företagets högsta ledning innehade nyckelpositioner inom den transnistriska regionens administration i Moldavien och att det förekommit betydande snedvridningar i fråga om kostnader. Beträffande kriterium 2 konstaterades det att företaget inte hade en tydlig uppsättning oberoende granskade räkenskaper. Vidare identifierades allvarliga brister i fråga om räkenskapernas noggrannhet och enhetlighet, vilket innebär att de inte är tillförlitliga. Beträffande kriterium 3 förekom snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet som påverkade kostnaderna. Den mest påtagliga snedvridningen utgjordes av det faktum att privatiseringen av företaget skedde till ett pris under marknadsvärdet. Dessutom konstaterades det att företaget ofta utövar byteshandel. När det gäller kriterium 4 om rättssäkerhet och stabila villkor för verksamheten konstaterades det att företaget till stor del inte uppfyller bestämmelserna i det moldaviska rättssystemet. Slutligen konstaterades det även att företaget bland annat bedriver verksamhet med valuta som inte är internationellt erkänd och vars valutakurs inte fastställs som svar på marknadssignaler (kriterium 5). |
| --- | --- |

(32)

Den moldaviska tillverkaren kunde inte visa att den uppfyllde några av kriterierna för marknadsekonomisk status. När det gäller beslutsfattande och kostnader (kriterium 1) konstaterades det att företagets högsta ledning innehade nyckelpositioner inom den transnistriska regionens administration i Moldavien och att det förekommit betydande snedvridningar i fråga om kostnader. Beträffande kriterium 2 konstaterades det att företaget inte hade en tydlig uppsättning oberoende granskade räkenskaper. Vidare identifierades allvarliga brister i fråga om räkenskapernas noggrannhet och enhetlighet, vilket innebär att de inte är tillförlitliga. Beträffande kriterium 3 förekom snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet som påverkade kostnaderna. Den mest påtagliga snedvridningen utgjordes av det faktum att privatiseringen av företaget skedde till ett pris under marknadsvärdet. Dessutom konstaterades det att företaget ofta utövar byteshandel. När det gäller kriterium 4 om rättssäkerhet och stabila villkor för verksamheten konstaterades det att företaget till stor del inte uppfyller bestämmelserna i det moldaviska rättssystemet. Slutligen konstaterades det även att företaget bland annat bedriver verksamhet med valuta som inte är internationellt erkänd och vars valutakurs inte fastställs som svar på marknadssignaler (kriterium 5).

| (33) | Följaktligen drogs slutsatsen att den moldaviska exporterande tillverkaren inte visade att den uppfyllde villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(33)

Följaktligen drogs slutsatsen att den moldaviska exporterande tillverkaren inte visade att den uppfyllde villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (34) | Den moldaviska exporterande tillverkaren motsatte sig detta beslut. Tillverkaren hävdade att tillämpningen av artikel 2.7 i grundförordningen på Moldavien innebär en överträdelse från gemenskapens sida när det gäller dess WTO-åtaganden gentemot Moldavien. |
| --- | --- |

(34)

Den moldaviska exporterande tillverkaren motsatte sig detta beslut. Tillverkaren hävdade att tillämpningen av artikel 2.7 i grundförordningen på Moldavien innebär en överträdelse från gemenskapens sida när det gäller dess WTO-åtaganden gentemot Moldavien.

| (35) | Som svar på detta argument bör det erinras om att det i anmärkningen till artikel VI i Gatt fastställs att WTO-medlemmar vid import från vissa länder där det kan föreligga svårigheter när det gäller att fastställa prisjämförbarhet för att avgöra om dumpning förekommer, kan göra bedömningen att en jämförelse med priserna på hemmamarknaden i ett sådant land inte alltid är lämplig. När det gäller Moldavien anses sådana svårigheter föreligga. Under dessa omständigheter fastställs normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. Dessutom konstateras det att Moldavien i artikel 2.7 a särskilt omnämns som ett av de länder i det icke-marknadsekonomiska systemet som denna bestämmelse gäller. |
| --- | --- |

(35)

Som svar på detta argument bör det erinras om att det i anmärkningen till artikel VI i Gatt fastställs att WTO-medlemmar vid import från vissa länder där det kan föreligga svårigheter när det gäller att fastställa prisjämförbarhet för att avgöra om dumpning förekommer, kan göra bedömningen att en jämförelse med priserna på hemmamarknaden i ett sådant land inte alltid är lämplig. När det gäller Moldavien anses sådana svårigheter föreligga. Under dessa omständigheter fastställs normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. Dessutom konstateras det att Moldavien i artikel 2.7 a särskilt omnämns som ett av de länder i det icke-marknadsekonomiska systemet som denna bestämmelse gäller.

| (36) | Den moldaviska exporterande tillverkaren hävdade även att de tidsfrister som anges i grundförordningen inte respekterats. De sökande hävdade att beslutet att avslå ansökan om marknadsekonomisk status borde ogiltigförklaras eftersom kommissionen underlåtit att fatta beslutet om marknadsekonomisk status inom den tremånadersperiod som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(36)

Den moldaviska exporterande tillverkaren hävdade även att de tidsfrister som anges i grundförordningen inte respekterats. De sökande hävdade att beslutet att avslå ansökan om marknadsekonomisk status borde ogiltigförklaras eftersom kommissionen underlåtit att fatta beslutet om marknadsekonomisk status inom den tremånadersperiod som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (37) | Det stämmer att kommissionen inte fattade beslutet om marknadsekonomisk status inom tre månader efter att undersökningen inletts. Detta utgör emellertid inte grund för att ogiltigförklara beslutet att avslå ansökan om marknadsekonomisk status. Enligt artikel 2.7 c i grundförordningen ska beslutet om marknadsekonomisk status fattas inom tre månader efter att undersökningen inletts, men det anges inga specifika konsekvenser av att underlåta att fatta beslutet inom tre månader. Framför allt anges det inte att i) exportören automatiskt beviljas marknadsekonomisk status eller ii) institutionerna inte längre får vidta åtgärder mot exportören om kommissionen underlåtit att fatta ett beslut om en exportörs ansökan om marknadsekonomisk status. Därmed står det klart att enbart det faktum att kommissionen inte respekterat tremånadersperioden inte innebär att beslutet att avslå ansökan om marknadsekonomisk status är olagligt. |
| --- | --- |

(37)

Det stämmer att kommissionen inte fattade beslutet om marknadsekonomisk status inom tre månader efter att undersökningen inletts. Detta utgör emellertid inte grund för att ogiltigförklara beslutet att avslå ansökan om marknadsekonomisk status. Enligt artikel 2.7 c i grundförordningen ska beslutet om marknadsekonomisk status fattas inom tre månader efter att undersökningen inletts, men det anges inga specifika konsekvenser av att underlåta att fatta beslutet inom tre månader. Framför allt anges det inte att i) exportören automatiskt beviljas marknadsekonomisk status eller ii) institutionerna inte längre får vidta åtgärder mot exportören om kommissionen underlåtit att fatta ett beslut om en exportörs ansökan om marknadsekonomisk status. Därmed står det klart att enbart det faktum att kommissionen inte respekterat tremånadersperioden inte innebär att beslutet att avslå ansökan om marknadsekonomisk status är olagligt.

| (38) | Den moldaviska exporterande tillverkaren hävdar vidare att det har förekommit diskriminering i jämförelse med ukrainska och ryska exporterande tillverkare i tidigare förfaranden och att kommissionens bedömning har politiska orsaker. Dessutom hävdar tillverkaren att det har skett flera fel på grund av bristande bevisning eller på grund av att slutsatserna inte är tillräckligt motiverade och att det därmed skett en överträdelse av principen om god förvaltning. Företaget anger inga särskilda orsaker till denna överträdelse. |
| --- | --- |

(38)

Den moldaviska exporterande tillverkaren hävdar vidare att det har förekommit diskriminering i jämförelse med ukrainska och ryska exporterande tillverkare i tidigare förfaranden och att kommissionens bedömning har politiska orsaker. Dessutom hävdar tillverkaren att det har skett flera fel på grund av bristande bevisning eller på grund av att slutsatserna inte är tillräckligt motiverade och att det därmed skett en överträdelse av principen om god förvaltning. Företaget anger inga särskilda orsaker till denna överträdelse.

| (39) | När det gäller påståendet om diskriminering mot Moldavien beträffande hur bedömningen av ansökan om marknadsekonomisk status skedde i jämförelse med tidigare mål mot Ukraina och Ryssland måste det klargöras att bedömningar av ansökningar om marknadsekonomisk status görs från fall till fall. Beslut i tidigare ärenden om dessa länder kan inte automatiskt tillämpas i det aktuella förfarandet. Det måste även påpekas att vare sig Ukraina eller Ryssland för närvarande anges som icke-marknadsekonomiska länder i artikel 2.7 i grundförordningen och att den aktuella situationen därför inte är jämförbar med Moldavien. Av dessa skäl godtas inte påståendet om diskriminering vid behandling av Moldavien jämfört med andra tidigare icke-marknadsekonomiska länder. |
| --- | --- |

(39)

När det gäller påståendet om diskriminering mot Moldavien beträffande hur bedömningen av ansökan om marknadsekonomisk status skedde i jämförelse med tidigare mål mot Ukraina och Ryssland måste det klargöras att bedömningar av ansökningar om marknadsekonomisk status görs från fall till fall. Beslut i tidigare ärenden om dessa länder kan inte automatiskt tillämpas i det aktuella förfarandet. Det måste även påpekas att vare sig Ukraina eller Ryssland för närvarande anges som icke-marknadsekonomiska länder i artikel 2.7 i grundförordningen och att den aktuella situationen därför inte är jämförbar med Moldavien. Av dessa skäl godtas inte påståendet om diskriminering vid behandling av Moldavien jämfört med andra tidigare icke-marknadsekonomiska länder.

| (40) | Det moldaviska företaget bestred kommissionens analys av överensstämmelse med de fem kriterierna för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(40)

Det moldaviska företaget bestred kommissionens analys av överensstämmelse med de fem kriterierna för marknadsekonomisk status.

| (41) | När det gäller kriterium 1 hävdar företaget att statlig inblandning inte har skett eftersom det i detta förfarande inte kan talas om någon stat med hänvisning till den transnistriska regionens myndigheter, som inte erkänns som stat. I detta kriterium anses emellertid hänvisningen till staten syfta på de myndigheter som i själva verket kontrollerar regionen och som har kapacitet att ingripa i företagets beslutsfattandeprocess, oavsett om regionen erkänns eller inte. Detta argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(41)

När det gäller kriterium 1 hävdar företaget att statlig inblandning inte har skett eftersom det i detta förfarande inte kan talas om någon stat med hänvisning till den transnistriska regionens myndigheter, som inte erkänns som stat. I detta kriterium anses emellertid hänvisningen till staten syfta på de myndigheter som i själva verket kontrollerar regionen och som har kapacitet att ingripa i företagets beslutsfattandeprocess, oavsett om regionen erkänns eller inte. Detta argument avvisades därför.

| (42) | Företaget instämmer inte heller med bedömningen av kriterium 2 utan påstår sig endast ha en uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS). |
| --- | --- |

(42)

Företaget instämmer inte heller med bedömningen av kriterium 2 utan påstår sig endast ha en uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS).

| (43) | Det konstaterades emellertid att företaget hade en första uppsättning räkenskaper som hanterades i enlighet med redovisningsstandarderna i den så kallade transnistriska regionen. I dessa standarder ingår inga bestämmelser om osäkra fordringar och räkenskaperna var inte föremål för någon revision. Företaget hade en andra uppsättning räkenskaper som sammanfördes med andra närstående företags räkenskaper och som var föremål för revision, enligt uppgift i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS). Revisorerna avgav ett yttrande om den andra uppsättningen räkenskaper där de reserverade sig i fråga om företagets uppskattning av tillgångar under 2003 och 2005. De exakta skälen till att revisorerna reserverade sig kunde inte klargöras under undersökningen. Företaget hävdade senare att revisorernas reservationer inte var väsentliga, men tillhandahöll inga bevis för detta. |
| --- | --- |

(43)

Det konstaterades emellertid att företaget hade en första uppsättning räkenskaper som hanterades i enlighet med redovisningsstandarderna i den så kallade transnistriska regionen. I dessa standarder ingår inga bestämmelser om osäkra fordringar och räkenskaperna var inte föremål för någon revision. Företaget hade en andra uppsättning räkenskaper som sammanfördes med andra närstående företags räkenskaper och som var föremål för revision, enligt uppgift i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS). Revisorerna avgav ett yttrande om den andra uppsättningen räkenskaper där de reserverade sig i fråga om företagets uppskattning av tillgångar under 2003 och 2005. De exakta skälen till att revisorerna reserverade sig kunde inte klargöras under undersökningen. Företaget hävdade senare att revisorernas reservationer inte var väsentliga, men tillhandahöll inga bevis för detta.

| (44) | Därför var det nödvändigt att avslå företagets ovanstående argument beträffande kriterium 2. |
| --- | --- |

(44)

Därför var det nödvändigt att avslå företagets ovanstående argument beträffande kriterium 2.

| (45) | När det gäller kriterium 3 hävdade företaget att dess privatiseringsprocess var irrelevant när det gäller att konstatera eventuella snedvridningar till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet, eftersom företaget senare såldes enligt marknadsprinciper och till sitt marknadsvärde. Detta kunde emellertid inte bevisas eftersom återförsäljningen av företagen med innehav av MMZ-aktier kunde ha omfattat andra tillgångar och ingen lämpligt dokumenterad bedömning av dessa transaktioner tillhandahölls. |
| --- | --- |

(45)

När det gäller kriterium 3 hävdade företaget att dess privatiseringsprocess var irrelevant när det gäller att konstatera eventuella snedvridningar till följd av det icke-marknadsekonomiska systemet, eftersom företaget senare såldes enligt marknadsprinciper och till sitt marknadsvärde. Detta kunde emellertid inte bevisas eftersom återförsäljningen av företagen med innehav av MMZ-aktier kunde ha omfattat andra tillgångar och ingen lämpligt dokumenterad bedömning av dessa transaktioner tillhandahölls.

| (46) | Företaget hävdade också att, när det gäller utövandet av byteshandel, omfattningen av den byteshandel som upptäckts under undersökningen inte var väsentlig för detta kriterium. Det anses emellertid att väsentlighetsnivån för denna handel inte är ett giltigt kriterium för analys eftersom värdet av de varor som det bedrivs handel med endast är känt för de parter som är engagerade i byteshandeln. Det faktum att sådan typ av verksamhet, som är typisk för icke-marknadsekonomiska system, regelbundet har bedrivits av företaget är därför ett relevant argument. Därför avvisades företagets argument. |
| --- | --- |

(46)

Företaget hävdade också att, när det gäller utövandet av byteshandel, omfattningen av den byteshandel som upptäckts under undersökningen inte var väsentlig för detta kriterium. Det anses emellertid att väsentlighetsnivån för denna handel inte är ett giltigt kriterium för analys eftersom värdet av de varor som det bedrivs handel med endast är känt för de parter som är engagerade i byteshandeln. Det faktum att sådan typ av verksamhet, som är typisk för icke-marknadsekonomiska system, regelbundet har bedrivits av företaget är därför ett relevant argument. Därför avvisades företagets argument.

| (47) | När det gäller ett lån från ett närstående företag som det moldaviska företaget, trots att det ombetts göra detta, inte kunde bevisa att det återbetalat, hävdade företaget att lånet betalats tillbaka till fullo. Företaget skickade senare kopior av dokument som man hävdade var bevis på betalning, men gav ingen förklaring till varför dessa inte tillhandahållits direkt. Faktum kvarstår att beviset inte var tillgängligt vid kontroller på plats och att dokument som tillhandahållits på detta sätt inte kan kontrolleras i detta skede av förfarandet. Därför avvisades företagets påstående. |
| --- | --- |

(47)

När det gäller ett lån från ett närstående företag som det moldaviska företaget, trots att det ombetts göra detta, inte kunde bevisa att det återbetalat, hävdade företaget att lånet betalats tillbaka till fullo. Företaget skickade senare kopior av dokument som man hävdade var bevis på betalning, men gav ingen förklaring till varför dessa inte tillhandahållits direkt. Faktum kvarstår att beviset inte var tillgängligt vid kontroller på plats och att dokument som tillhandahållits på detta sätt inte kan kontrolleras i detta skede av förfarandet. Därför avvisades företagets påstående.

| (48) | När det gäller kriterium 4 hävdade företaget att det faktum att företaget tillfälligt var registrerat i Moldavien och att dess export skedde via tullen i Moldavien var en garanti för att det uppfyllde bestämmelserna i det moldaviska rättssystemet. Vidare hävdades att det faktum att räkenskaperna var föremål för revision visade att den tillämpliga lagstiftningen var tillräcklig för att garantera rättssäkerhet och stabila villkor. Det bör emellertid påpekas att vare sig den tillfälliga registreringen av ett företag i Moldavien eller revisionen sker på villkor att det moldaviska rättssystemet tillämpas, och att företagets aktuella ägarskap inte är rättsligt erkänt i Moldavien. Dessa påståenden avvisades därför. |
| --- | --- |

(48)

När det gäller kriterium 4 hävdade företaget att det faktum att företaget tillfälligt var registrerat i Moldavien och att dess export skedde via tullen i Moldavien var en garanti för att det uppfyllde bestämmelserna i det moldaviska rättssystemet. Vidare hävdades att det faktum att räkenskaperna var föremål för revision visade att den tillämpliga lagstiftningen var tillräcklig för att garantera rättssäkerhet och stabila villkor. Det bör emellertid påpekas att vare sig den tillfälliga registreringen av ett företag i Moldavien eller revisionen sker på villkor att det moldaviska rättssystemet tillämpas, och att företagets aktuella ägarskap inte är rättsligt erkänt i Moldavien. Dessa påståenden avvisades därför.

| (49) | När det gäller kriterium 5 hävdade företaget att valutaomräkningen i transnistrierubel sker till den marknadskurs som är resultatet av fri valutaförsäljning och valutaköp. Eftersom transnistrierubeln inte är erkänd internationellt och det inte sker någon internationell handel med den kan den emellertid inte anses ha något marknadsvärde, utan endast ett värde som fastställs av de så kallade transnistriska myndigheterna. Detta argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(49)

När det gäller kriterium 5 hävdade företaget att valutaomräkningen i transnistrierubel sker till den marknadskurs som är resultatet av fri valutaförsäljning och valutaköp. Eftersom transnistrierubeln inte är erkänd internationellt och det inte sker någon internationell handel med den kan den emellertid inte anses ha något marknadsvärde, utan endast ett värde som fastställs av de så kallade transnistriska myndigheterna. Detta argument avvisades därför.

3.   Individuell behandling

| (50) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen för erhållande av individuell behandling. |
| --- | --- |

(50)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen för erhållande av individuell behandling.

| (51) | De kinesiska och moldaviska exporterande tillverkare som inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status (se skälen 28–33) ansökte också om individuell behandling, om de inte kunde beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(51)

De kinesiska och moldaviska exporterande tillverkare som inte uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status (se skälen 28–33) ansökte också om individuell behandling, om de inte kunde beviljas marknadsekonomisk status.

| (52) | På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades det att den kinesiska exporterande tillverkaren uppfyllde alla kriterier för individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(52)

På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades det att den kinesiska exporterande tillverkaren uppfyllde alla kriterier för individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen.

| (53) | När det gäller den enda moldaviska exporterande tillverkaren konstaterades det att denne inte uppfyllde kraven för att beviljas individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen, eftersom tillverkaren inte kunde bevisa att exportpriser, exportkvantiteter och exportvillkor fastställdes utan statlig inblandning, att valutaomräkningen skedde till marknadskurser eller att den statliga inblandningen inte var av sådant slag att det var möjligt att kringgå åtgärderna om enskilda exportörer tilldelas olika tullsatser. |
| --- | --- |

(53)

När det gäller den enda moldaviska exporterande tillverkaren konstaterades det att denne inte uppfyllde kraven för att beviljas individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen, eftersom tillverkaren inte kunde bevisa att exportpriser, exportkvantiteter och exportvillkor fastställdes utan statlig inblandning, att valutaomräkningen skedde till marknadskurser eller att den statliga inblandningen inte var av sådant slag att det var möjligt att kringgå åtgärderna om enskilda exportörer tilldelas olika tullsatser.

4.   Normalvärde

4.1   Turkiet

| (54) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först varje exporterande tillverkare för att fastställa om försäljningen av produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ, dvs. motsvarade minst 5 % av dess totala exportförsäljningsvolym till gemenskapen. |
| --- | --- |

(54)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först varje exporterande tillverkare för att fastställa om försäljningen av produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden var representativ, dvs. motsvarade minst 5 % av dess totala exportförsäljningsvolym till gemenskapen.

| (55) | Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda typer av produkten som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om försäljningsvolymen på hemmamarknaden av denna produkttyp till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala volymen för den jämförbara produkttypen som såldes på export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(55)

Därefter identifierades de på hemmamarknaden sålda typer av produkten som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om försäljningsvolymen på hemmamarknaden av denna produkttyp till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala volymen för den jämförbara produkttypen som såldes på export till gemenskapen.

| (56) | Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten, som såldes av varje företag i representativa kvantiteter på denna marknad, kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder av varje exporterad produkttyp under undersökningsperioden fastställdes. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten, som såldes av varje företag i representativa kvantiteter på denna marknad, kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder av varje exporterad produkttyp under undersökningsperioden fastställdes.

| (57) | För de produkttyper för vilka mer än 80 % av försäljningsvolymen inte låg under enhetskostnaden och för vilka det vägda genomsnittliga försäljningspriset motsvarade minst produktionskostnaden, beräknades normalvärdet utifrån det faktiska priset på hemmamarknaden. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den typen under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(57)

För de produkttyper för vilka mer än 80 % av försäljningsvolymen inte låg under enhetskostnaden och för vilka det vägda genomsnittliga försäljningspriset motsvarade minst produktionskostnaden, beräknades normalvärdet utifrån det faktiska priset på hemmamarknaden. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden av den typen under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte.

| (58) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ. |
| --- | --- |

(58)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ.

| (59) | I de fall där priserna på hemmamarknaden för en viss produkttyp som sålts av exporterande tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet måste en annan metod användas. Kommissionen använde då ett normalvärde som konstruerats i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(59)

I de fall där priserna på hemmamarknaden för en viss produkttyp som sålts av exporterande tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet måste en annan metod användas. Kommissionen använde då ett normalvärde som konstruerats i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

| (60) | Normalvärdet konstruerades genom att ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal lades till för varje exportörs tillverkningskostnader för de exporterade typerna, som justerades vid behov. |
| --- | --- |

(60)

Normalvärdet konstruerades genom att ett skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal lades till för varje exportörs tillverkningskostnader för de exporterade typerna, som justerades vid behov.

| (61) | I samtliga fall fastställdes försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader enligt de metoder som anges i artikel 2.6 i grundförordningen. Kommissionen undersökte i detta syfte för varje exporterande tillverkare om uppgifterna avseende försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på hemmamarknaden var tillförlitliga. |
| --- | --- |

(61)

I samtliga fall fastställdes försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader enligt de metoder som anges i artikel 2.6 i grundförordningen. Kommissionen undersökte i detta syfte för varje exporterande tillverkare om uppgifterna avseende försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på hemmamarknaden var tillförlitliga.

| (62) | De fem turkiska exporterande tillverkare som undersöktes hade en representativ försäljning av den likadana produkten. I stor utsträckning fastställdes normalvärdet, i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen, på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas vid normal handel av oberoende kunder i Turkiet. |
| --- | --- |

(62)

De fem turkiska exporterande tillverkare som undersöktes hade en representativ försäljning av den likadana produkten. I stor utsträckning fastställdes normalvärdet, i enlighet med artikel 2.1 i grundförordningen, på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas vid normal handel av oberoende kunder i Turkiet.

| (63) | För de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen inte hade ägt rum i tillräckliga mängder eller inte hade ägt rum vid normal handel konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst baserades på faktiska uppgifter om den undersökta tillverkarens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(63)

För de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen inte hade ägt rum i tillräckliga mängder eller inte hade ägt rum vid normal handel konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst baserades på faktiska uppgifter om den undersökta tillverkarens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6 i grundförordningen.

4.2   Kina och Moldavien

| (64) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare i övergångsekonomier som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet). Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna i Kina eller Moldavien beviljats marknadsekonomisk status måste normalvärdet fastställas på grundval av uppgifterna från ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(64)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare i övergångsekonomier som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet). Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna i Kina eller Moldavien beviljats marknadsekonomisk status måste normalvärdet fastställas på grundval av uppgifterna från ett jämförbart land.

4.3   Jämförbart land

| (65) | I tillkännagivandet om inledande föreslogs att Brasilien skulle användas som jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina och Moldavien. Kommissionen uppmanade alla berörda parter att framföra eventuella synpunkter på detta förslag. |
| --- | --- |

(65)

I tillkännagivandet om inledande föreslogs att Brasilien skulle användas som jämförbart land för att fastställa normalvärdet för Kina och Moldavien. Kommissionen uppmanade alla berörda parter att framföra eventuella synpunkter på detta förslag.

| (66) | Trots att kontakter togs med en rad tillverkare i andra tredjeländer var det endast en brasiliansk tillverkare som var samarbetsvillig. |
| --- | --- |

(66)

Trots att kontakter togs med en rad tillverkare i andra tredjeländer var det endast en brasiliansk tillverkare som var samarbetsvillig.

| (67) | Flera berörda parter inkom med synpunkter om att Brasilien inte var ett lämpligt val och föreslog att Turkiet skulle användas som jämförbart land. Klaganden lämnade ytterligare argument för valet av Brasilien. Dessa argument analyserades och undersöktes av kommissionen. |
| --- | --- |

(67)

Flera berörda parter inkom med synpunkter om att Brasilien inte var ett lämpligt val och föreslog att Turkiet skulle användas som jämförbart land. Klaganden lämnade ytterligare argument för valet av Brasilien. Dessa argument analyserades och undersöktes av kommissionen.

| (68) | En berörd part hävdade att olika tillverkningsmetoder användes i Moldavien respektive Brasilien och föreslog därför Turkiet som ett mer lämpligt jämförbart land för Moldavien. Samma part hävdade dessutom att den ekonomiska utvecklingsnivån i Moldavien skiljer sig från den i Brasilien. Det konstaterades emellertid att samma eller liknande tillverkningsmetoder används i Brasilien och Kina. Skillnaden i tillverkningsmetoder mellan Brasilien och Moldavien rör endast den preliminära processen och detta leder inte till några betydande kostnadsskillnader. När det gäller den ekonomiska utvecklingsnivån anses denna inte i sig vara ett kriterium för valet av jämförbart land. |
| --- | --- |

(68)

En berörd part hävdade att olika tillverkningsmetoder användes i Moldavien respektive Brasilien och föreslog därför Turkiet som ett mer lämpligt jämförbart land för Moldavien. Samma part hävdade dessutom att den ekonomiska utvecklingsnivån i Moldavien skiljer sig från den i Brasilien. Det konstaterades emellertid att samma eller liknande tillverkningsmetoder används i Brasilien och Kina. Skillnaden i tillverkningsmetoder mellan Brasilien och Moldavien rör endast den preliminära processen och detta leder inte till några betydande kostnadsskillnader. När det gäller den ekonomiska utvecklingsnivån anses denna inte i sig vara ett kriterium för valet av jämförbart land.

| (69) | Det hävdades även att den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren var ett företag närstående till klaganden och att valet av Brasilien som jämförbart land därmed var olämpligt. Detta argument godtogs inte. Om priser och kostnader inte snedvrids anses det inte finnas någon anledning att utesluta uppgifter som tillhandahålls av samarbetande företag som är närstående till klaganden vid fastställandet av normalvärden som baseras på försäljningen på hemmamarknaden i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(69)

Det hävdades även att den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren var ett företag närstående till klaganden och att valet av Brasilien som jämförbart land därmed var olämpligt. Detta argument godtogs inte. Om priser och kostnader inte snedvrids anses det inte finnas någon anledning att utesluta uppgifter som tillhandahålls av samarbetande företag som är närstående till klaganden vid fastställandet av normalvärden som baseras på försäljningen på hemmamarknaden i ett jämförbart land.

| (70) | En berörd part hävdade att den likadana produkten var för högt prissatt på den brasilianska hemmamarknaden. En annan berörd part hävdade att konkurrensen på hemmamarknaden var snedvriden på grund av att de inhemska tillverkarna är vertikalt integrerade och att två av dem enligt uppgift tillsammans innehar en marknadsandel som är över 60 %. |
| --- | --- |

(70)

En berörd part hävdade att den likadana produkten var för högt prissatt på den brasilianska hemmamarknaden. En annan berörd part hävdade att konkurrensen på hemmamarknaden var snedvriden på grund av att de inhemska tillverkarna är vertikalt integrerade och att två av dem enligt uppgift tillsammans innehar en marknadsandel som är över 60 %.

| (71) | Undersökningen bekräftade att priserna på hemmamarknaden i Brasilien och den vinstmarginal som den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren uppnådde var relativt höga. Detta skulle kunna tyda på otillräcklig konkurrens på den brasilianska marknaden, vilket beror på att det endast finns tre tillverkare av den likadana produkten, varav två står för nästan 90 % av marknaden, vilket bekräftades av undersökningen. |
| --- | --- |

(71)

Undersökningen bekräftade att priserna på hemmamarknaden i Brasilien och den vinstmarginal som den samarbetsvilliga brasilianska tillverkaren uppnådde var relativt höga. Detta skulle kunna tyda på otillräcklig konkurrens på den brasilianska marknaden, vilket beror på att det endast finns tre tillverkare av den likadana produkten, varav två står för nästan 90 % av marknaden, vilket bekräftades av undersökningen.

| (72) | Vidare visade undersökningen att det finns omkring tolv tillverkare i Turkiet och att detta tillsammans med importen från olika källor innebär en garanti för en konkurrenskraftig hemmamarknad. |
| --- | --- |

(72)

Vidare visade undersökningen att det finns omkring tolv tillverkare i Turkiet och att detta tillsammans med importen från olika källor innebär en garanti för en konkurrenskraftig hemmamarknad.

| (73) | För att undvika effekten av höga priser på den brasilianska hemmamarknaden och med tanke på att kontrollerade uppgifter från fem turkiska exporterande tillverkare fanns tillgängliga, ansågs Turkiet i alla händelser mer lämpligt som jämförbart land än Brasilien. |
| --- | --- |

(73)

För att undvika effekten av höga priser på den brasilianska hemmamarknaden och med tanke på att kontrollerade uppgifter från fem turkiska exporterande tillverkare fanns tillgängliga, ansågs Turkiet i alla händelser mer lämpligt som jämförbart land än Brasilien.

| (74) | Med tanke på ovanstående dras slutsatsen att Turkiet kan anses mer lämpligt som jämförbart land än Brasilien i detta förfarande, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(74)

Med tanke på ovanstående dras slutsatsen att Turkiet kan anses mer lämpligt som jämförbart land än Brasilien i detta förfarande, i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.

4.4   Exportpris

| (75) | I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(75)

I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

| (76) | En exporterande tillverkare hade viss exportförsäljning via en närstående importör i gemenskapen. I detta fall konstruerades priset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, efter justering för de kostnader som importören ådragit sig mellan importen och återförsäljningen och för en skälig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Den närstående importörens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader användes, och vinstmarginalen fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter från samarbetsvilliga icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(76)

En exporterande tillverkare hade viss exportförsäljning via en närstående importör i gemenskapen. I detta fall konstruerades priset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, efter justering för de kostnader som importören ådragit sig mellan importen och återförsäljningen och för en skälig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Den närstående importörens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader användes, och vinstmarginalen fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter från samarbetsvilliga icke-närstående importörer.

4.5   Jämförelse

| (77) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. |
| --- | --- |

(77)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik.

| (78) | För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. |
| --- | --- |

(78)

För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten.

| (79) | För samtliga undersökta företag beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, frakt- och försäkringskostnader, bankavgifter, förpackningskostnader, kreditkostnader samt provisioner. |
| --- | --- |

(79)

För samtliga undersökta företag beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transportkostnader, frakt- och försäkringskostnader, bankavgifter, förpackningskostnader, kreditkostnader samt provisioner.

5.   Dumpningsmarginaler

5.1   Kinesiska tillverkare

| (80) | För den enda exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan exportpriserna fritt fabrik per produktkontrollnummer och det jämförbara landets respektive normalvärde. |
| --- | --- |

(80)

För den enda exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan exportpriserna fritt fabrik per produktkontrollnummer och det jämförbara landets respektive normalvärde.

| (81) | För alla icke-samarbetsvilliga företag och med tanke på den bristande samarbetsviljan fastställdes dumpningsmarginalen för övriga företag till den högsta dumpningsmarginal som fastställts för en representativ kvantitet som exporterats av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(81)

För alla icke-samarbetsvilliga företag och med tanke på den bristande samarbetsviljan fastställdes dumpningsmarginalen för övriga företag till den högsta dumpningsmarginal som fastställts för en representativ kvantitet som exporterats av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren.

| (82) | Följande preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:






  Namn | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 36,5 % |
| Övriga | 50,5 % |

(82)

Följande preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

Namn

Dumpningsmarginal

Valin Group

36,5 %

Övriga

50,5 %

5.2   Den moldaviska exporterande tillverkaren

| (83) | Beräkningen av den moldaviska tillverkarens dumpningsmarginal gjordes med hjälp av de kontrollerade exportpriserna tillsammans med priset vid försäljning på hemmamarknaden i det jämförbara landet. Eftersom den moldaviska tillverkarens export till EU sker via en närstående handlare baseras beräkningen av dumpningsmarginalen på ett konstruerat exportpris för försäljning till en oberoende kund inom EU, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(83)

Beräkningen av den moldaviska tillverkarens dumpningsmarginal gjordes med hjälp av de kontrollerade exportpriserna tillsammans med priset vid försäljning på hemmamarknaden i det jämförbara landet. Eftersom den moldaviska tillverkarens export till EU sker via en närstående handlare baseras beräkningen av dumpningsmarginalen på ett konstruerat exportpris för försäljning till en oberoende kund inom EU, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen.

| (84) | Den beräknade dumpningsmarginalen är således 16,1 %. |
| --- | --- |

(84)

Den beräknade dumpningsmarginalen är således 16,1 %.

| (85) | Eftersom samarbetsviljan ansågs ligga på en hög nivå, dvs. importen från den samarbetsvilliga moldaviska tillverkaren utgjorde omkring 85 % av all import, fastställdes en landsomfattande dumpningsmarginal på grundval av de kontrollerade uppgifterna från MMZ, dvs. till samma nivå som fastställts för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(85)

Eftersom samarbetsviljan ansågs ligga på en hög nivå, dvs. importen från den samarbetsvilliga moldaviska tillverkaren utgjorde omkring 85 % av all import, fastställdes en landsomfattande dumpningsmarginal på grundval av de kontrollerade uppgifterna från MMZ, dvs. till samma nivå som fastställts för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren.

| (86) | Därför fastställs den landsomfattande dumpningsmarginalen för Moldavien till 16,1 %. |
| --- | --- |

(86)

Därför fastställs den landsomfattande dumpningsmarginalen för Moldavien till 16,1 %.

5.3   Turkiska exporterande tillverkare

| (87) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde för respektive produkttyp och ett vägt genomsnittligt exportpris för respektive produkttyp i enlighet med det som fastställs ovan. |
| --- | --- |

(87)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde för respektive produkttyp och ett vägt genomsnittligt exportpris för respektive produkttyp i enlighet med det som fastställs ovan.

| (88) | Följande preliminära dumpningsmarginaler fastställdes:






  Företagsnamn | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Kroman Çelik Sanayli AS (Kroman) | 18,8 % |
| Çolakoglu Metalurji A.S (Çolakoglu) | 9,8 % |
| Iskenderun Demir ve Çelik AȘ (Isdemir) | 10,5 % |
| Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS (Habas) | 7,1 % |
| Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS (Icdas) | 4,1 % |
| Övriga | 18,8 % |

(88)

Följande preliminära dumpningsmarginaler fastställdes:

Företagsnamn

Dumpningsmarginal

Kroman Çelik Sanayli AS (Kroman)

18,8 %

Çolakoglu Metalurji A.S (Çolakoglu)

9,8 %

Iskenderun Demir ve Çelik AȘ (Isdemir)

10,5 %

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS (Habas)

7,1 %

Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS (Icdas)

4,1 %

Övriga

18,8 %

D.   GEMENSKAPSINDUSTRIN

1.   Gemenskapens tillverkning

| (89) | All tillgänglig information om gemenskapstillverkarna, däribland information i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från gemenskapstillverkare innan undersökningen inleddes och därefter, användes för att fastställa gemenskapens sammanlagda tillverkning. |
| --- | --- |

(89)

All tillgänglig information om gemenskapstillverkarna, däribland information i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från gemenskapstillverkare innan undersökningen inleddes och därefter, användes för att fastställa gemenskapens sammanlagda tillverkning.

| (90) | På grundval av detta beräknades gemenskapens tillverkning uppgå till omkring 24,9 miljoner ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingår tillverkningen hos alla gemenskapstillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningen hos de tillverkare som inte gav sig till känna under förfarandet. De tillverkare som inte gav sig till känna står för omkring 30 % av gemenskapens tillverkning. Ingen av de kända gemenskapstillverkarna förhöll sig neutrala till eller motsatte sig inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(90)

På grundval av detta beräknades gemenskapens tillverkning uppgå till omkring 24,9 miljoner ton under undersökningsperioden. I denna siffra ingår tillverkningen hos alla gemenskapstillverkare som gav sig till känna och den beräknade tillverkningen hos de tillverkare som inte gav sig till känna under förfarandet. De tillverkare som inte gav sig till känna står för omkring 30 % av gemenskapens tillverkning. Ingen av de kända gemenskapstillverkarna förhöll sig neutrala till eller motsatte sig inledandet av undersökningen.

| (91) | När det gäller de tillverkare som inte gav sig till känna skickade kommissionen ut frågeformulär för att få mer tillförlitliga uppgifter, framför allt i fråga om försäljningsvolym och priser. Inga svar mottogs emellertid från dessa tillverkare. I avsaknad av annan information användes de uppgifter som angetts i klagomålet för de tillverkare som inte gav sig till känna för att fastställa gemenskapens tillverkning och förbrukning. |
| --- | --- |

(91)

När det gäller de tillverkare som inte gav sig till känna skickade kommissionen ut frågeformulär för att få mer tillförlitliga uppgifter, framför allt i fråga om försäljningsvolym och priser. Inga svar mottogs emellertid från dessa tillverkare. I avsaknad av annan information användes de uppgifter som angetts i klagomålet för de tillverkare som inte gav sig till känna för att fastställa gemenskapens tillverkning och förbrukning.

| (92) | Tillverkningsvolymen hos de gemenskapstillverkare som stödde klagomålet uppgick till 11,1 miljoner ton under undersökningsperioden, vilket motsvarade omkring 45 % av gemenskapens beräknade tillverkning, medan andra tillverkare som stödde klagomålet, men inte samarbetade, stod för 25 %. |
| --- | --- |

(92)

Tillverkningsvolymen hos de gemenskapstillverkare som stödde klagomålet uppgick till 11,1 miljoner ton under undersökningsperioden, vilket motsvarade omkring 45 % av gemenskapens beräknade tillverkning, medan andra tillverkare som stödde klagomålet, men inte samarbetade, stod för 25 %.

2.   Definition av gemenskapsindustrin

| (93) | Såsom nämns i skäl 92 visade undersökningen att de samarbetsvilliga gemenskapstillverkare som stödde klagomålet stod för omkring 45 % av gemenskapens tillverkning under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör således gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(93)

Såsom nämns i skäl 92 visade undersökningen att de samarbetsvilliga gemenskapstillverkare som stödde klagomålet stod för omkring 45 % av gemenskapens tillverkning under undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör således gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

| (94) | Med hänsyn till det stora antalet tillverkare som stödde klagomålet och var samarbetsvilliga under undersökningen hade kommissionen för avsikt att tillämpa ett stickprovsförfarande för undersökningen av skada. Det inkom 20 svar på det frågeformulär om stickprovsförfarande som sänts till de kända gemenskapstillverkarna. Eftersom dessa 20 samarbetsvilliga tillverkare bestod av fyra företagsgrupper och två oberoende tillverkare beslutades det att stickprovsförfarande inte skulle tillämpas. |
| --- | --- |

(94)

Med hänsyn till det stora antalet tillverkare som stödde klagomålet och var samarbetsvilliga under undersökningen hade kommissionen för avsikt att tillämpa ett stickprovsförfarande för undersökningen av skada. Det inkom 20 svar på det frågeformulär om stickprovsförfarande som sänts till de kända gemenskapstillverkarna. Eftersom dessa 20 samarbetsvilliga tillverkare bestod av fyra företagsgrupper och två oberoende tillverkare beslutades det att stickprovsförfarande inte skulle tillämpas.

| (95) | Med tanke på det stora antalet närstående företag som ingick i två av de fyra grupperna beslutades det att uppgifterna från elva enskilda företag, som valts ut på grundval av sin tillverkningsvolym och geografiska spridning, skulle kontrolleras på plats i det preliminära skedet. Det utfördes en skrivbordsanalys av de uppgifter som de återstående företagen lämnat i sina svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(95)

Med tanke på det stora antalet närstående företag som ingick i två av de fyra grupperna beslutades det att uppgifterna från elva enskilda företag, som valts ut på grundval av sin tillverkningsvolym och geografiska spridning, skulle kontrolleras på plats i det preliminära skedet. Det utfördes en skrivbordsanalys av de uppgifter som de återstående företagen lämnat i sina svar på frågeformuläret.

E.   SKADA

1.   Gemenskapens förbrukning

| (96) | Gemenskapens förbrukning fastställdes på grundval av Eurostats uppgifter om den sammanlagda importen, gemenskapsindustrins sammanlagda försäljning på gemenskapsmarknaden och de övriga gemenskapstillverkarnas sammanlagda försäljning på gemenskapsmarknaden, däribland en uppskattning av försäljningsvolymen för de tillverkare som inte gett sig till känna. |
| --- | --- |

(96)

Gemenskapens förbrukning fastställdes på grundval av Eurostats uppgifter om den sammanlagda importen, gemenskapsindustrins sammanlagda försäljning på gemenskapsmarknaden och de övriga gemenskapstillverkarnas sammanlagda försäljning på gemenskapsmarknaden, däribland en uppskattning av försäljningsvolymen för de tillverkare som inte gett sig till känna.

| (97) | Såsom nämns i skäl 91 kontaktades de tillverkare som inte gett sig till känna och ombads tillhandahålla uppgifter om framför allt tillverkning och försäljning av valstråd under skadeundersökningsperioden. Eftersom dessa tillverkare inte samarbetade och i avsaknad av andra uppgifter om försäljningen på gemenskapsmarknaden användes emellertid uppgifterna i klagomålet i stället.
  Tabell 1










  Gemenskapens förbrukning | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 21 517 641 | 20 454 603 | 22 438 442 | 23 102 366 | 22 754 018 |
| Index | 100 | 95 | 104 | 107 | 106 |
| Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och frågeformulär. |

(97)

Såsom nämns i skäl 91 kontaktades de tillverkare som inte gett sig till känna och ombads tillhandahålla uppgifter om framför allt tillverkning och försäljning av valstråd under skadeundersökningsperioden. Eftersom dessa tillverkare inte samarbetade och i avsaknad av andra uppgifter om försäljningen på gemenskapsmarknaden användes emellertid uppgifterna i klagomålet i stället.

Tabell 1

Gemenskapens förbrukning

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Ton

21 517 641

20 454 603

22 438 442

23 102 366

22 754 018

Index

100

95

104

107

106

Källa: Eurostat, uppgifter i klagomålet och frågeformulär.

| (98) | Totalt sett ökade gemenskapens förbrukning med 6 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen inleddes 2006 efter en tillfällig minskning med 5 % under 2005. Efter detta återhämtade sig förbrukningen och ökade fram till 2007, följt av en liten minskning under undersökningsperioden. Nedgången i förbrukningen under 2005 berodde på minskad efterfrågan i byggnadsindustrin. |
| --- | --- |

(98)

Totalt sett ökade gemenskapens förbrukning med 6 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen inleddes 2006 efter en tillfällig minskning med 5 % under 2005. Efter detta återhämtade sig förbrukningen och ökade fram till 2007, följt av en liten minskning under undersökningsperioden. Nedgången i förbrukningen under 2005 berodde på minskad efterfrågan i byggnadsindustrin.

2.   Import till gemenskapen från Kina, Moldavien och Turkiet

2.1   Sammantagen bedömning

| (99) | För att kunna göra en sammantagen bedömning av importens verkan när det gäller de länder som är föremål för denna undersökning undersöktes varje lands situation mot bakgrund av de villkor som anges i artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(99)

För att kunna göra en sammantagen bedömning av importens verkan när det gäller de länder som är föremål för denna undersökning undersöktes varje lands situation mot bakgrund av de villkor som anges i artikel 3.4 i grundförordningen.

| (100) | När det gäller importen från Kina och Moldavien konstaterades det att deras importvolym låg över den minimitröskel som anges i artikel 5.7 i grundförordningen och att importvolymen från dessa länder inte var försumbar. Dessutom uppvisade importvolymen från de två länderna en liknande trend under skadeundersökningsperioden och nådde en topp under 2007, varefter den endast minskade en aning. Undersökningen visade också att de berörda aktörerna hade liknande konkurrensvillkor, framför allt under undersökningsperioden. Framför allt konstaterades det att priserna på importen från dessa två länder underskred gemenskapsindustrins priser. Därmed ansågs det att villkoren för sammantagen bedömning uppfylldes. |
| --- | --- |

(100)

När det gäller importen från Kina och Moldavien konstaterades det att deras importvolym låg över den minimitröskel som anges i artikel 5.7 i grundförordningen och att importvolymen från dessa länder inte var försumbar. Dessutom uppvisade importvolymen från de två länderna en liknande trend under skadeundersökningsperioden och nådde en topp under 2007, varefter den endast minskade en aning. Undersökningen visade också att de berörda aktörerna hade liknande konkurrensvillkor, framför allt under undersökningsperioden. Framför allt konstaterades det att priserna på importen från dessa två länder underskred gemenskapsindustrins priser. Därmed ansågs det att villkoren för sammantagen bedömning uppfylldes.

| (101) | När det gäller import från Turkiet visade undersökningen att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna stod för så gott som hela importen av den berörda produkten från detta land till gemenskapen under undersökningsperioden. Detta ledde till att analysen av denna import baserades på de uppgifter som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna tillhandahöll. På grundval av detta konstaterades det att importvolymen från Turkiet i likhet med importen från Kina och Moldavien låg över den minimitröskel som anges i artikel 5.7 i grundförordningen och att importvolymen från dessa länder inte var försumbar. I motsats till de andra två berörda länderna konstaterades det emellertid att konkurrensvillkoren mellan de berörda aktörerna inte var likadana, framför allt när det gäller prisbeteendet. Dessa exportörer underskred inte gemenskapsindustrins priser och de sålde inte heller sina produkter på gemenskapsmarknaden till ett pris som var lägre än det icke-skadevållande pris som fastställts för gemenskapsindustrin under undersökningsperioden. Därmed ansågs det inte att villkoren för sammantagen bedömning av importen från Turkiet i förhållande till import från Kina och Moldavien uppfylldes. |
| --- | --- |

(101)

När det gäller import från Turkiet visade undersökningen att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna stod för så gott som hela importen av den berörda produkten från detta land till gemenskapen under undersökningsperioden. Detta ledde till att analysen av denna import baserades på de uppgifter som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna tillhandahöll. På grundval av detta konstaterades det att importvolymen från Turkiet i likhet med importen från Kina och Moldavien låg över den minimitröskel som anges i artikel 5.7 i grundförordningen och att importvolymen från dessa länder inte var försumbar. I motsats till de andra två berörda länderna konstaterades det emellertid att konkurrensvillkoren mellan de berörda aktörerna inte var likadana, framför allt när det gäller prisbeteendet. Dessa exportörer underskred inte gemenskapsindustrins priser och de sålde inte heller sina produkter på gemenskapsmarknaden till ett pris som var lägre än det icke-skadevållande pris som fastställts för gemenskapsindustrin under undersökningsperioden. Därmed ansågs det inte att villkoren för sammantagen bedömning av importen från Turkiet i förhållande till import från Kina och Moldavien uppfylldes.

| (102) | På grundval av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att ingen sammantagen bedömning av importen från Turkiet och importen från Kina och Moldavien ska göras. |
| --- | --- |

(102)

På grundval av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att ingen sammantagen bedömning av importen från Turkiet och importen från Kina och Moldavien ska göras.

2.2   Dumpad import från Kina och Moldavien

| (103) | Importen från Kina och Moldavien (de berörda länderna) utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:
  Tabell 2










  Sammanlagd dumpad import från Kina och Moldavien | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (ton) | 292 621 | 224 511 | 739 615 | 1 744 865 | 1 431 628 |
| Index | 100 | 77 | 253 | 596 | 489 |
| Marknadsandel | 1,4 % | 1,1 % | 3,3 % | 7,6 % | 6,3 % |
| Index | 100 | 81 | 242 | 555 | 463 |
| Priser (i euro/ton) | 374 | 430 | 378 | 409 | 419 |
| Index | 100 | 115 | 101 | 109 | 112 |
| Källa: Eurostat. |

(103)

Importen från Kina och Moldavien (de berörda länderna) utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 2

Sammanlagd dumpad import från Kina och Moldavien

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Volym (ton)

292 621

224 511

739 615

1 744 865

1 431 628

Index

100

77

253

596

489

Marknadsandel

1,4 %

1,1 %

3,3 %

7,6 %

6,3 %

Index

100

81

242

555

463

Priser (i euro/ton)

374

430

378

409

419

Index

100

115

101

109

112

Källa: Eurostat.

| (104) | Den dumpade importen från de berörda länderna ökade avsevärt, från omkring 0,3 miljoner ton 2004 till 1,4 miljoner ton 2007, då den alltså var nästan fem gånger så stor som tidigare. Importen nådde en topp under 2007 och därefter var trenden nedåtgående i linje med förbrukningens utveckling i gemenskapen. |
| --- | --- |

(104)

Den dumpade importen från de berörda länderna ökade avsevärt, från omkring 0,3 miljoner ton 2004 till 1,4 miljoner ton 2007, då den alltså var nästan fem gånger så stor som tidigare. Importen nådde en topp under 2007 och därefter var trenden nedåtgående i linje med förbrukningens utveckling i gemenskapen.

| (105) | Trots att de genomsnittliga priserna på dumpad import från de berörda länderna ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden konstaterades det att de underskred gemenskapsindustrins priser, framför allt under undersökningsperioden. Detta ledde till att deras marknadsandel ökade kraftigt, från 1,4 % 2004 till 6,3 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(105)

Trots att de genomsnittliga priserna på dumpad import från de berörda länderna ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden konstaterades det att de underskred gemenskapsindustrins priser, framför allt under undersökningsperioden. Detta ledde till att deras marknadsandel ökade kraftigt, från 1,4 % 2004 till 6,3 % under undersökningsperioden.

2.3   Prisunderskridande

| (106) | I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden, justerade till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för den berörda importen, fastställda till cif-nivån med en lämplig justering för tullar och kostnader efter import. |
| --- | --- |

(106)

I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden, justerade till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för den berörda importen, fastställda till cif-nivån med en lämplig justering för tullar och kostnader efter import.

| (107) | De kinesiska exportörernas samarbetsvilja var mycket bristfällig. Endast en tillverkare, som stod för 5 % av den sammanlagda exportvolymen till gemenskapen från Kina, deltog i undersökningen. På grundval av jämförbara produkttyper konstaterades en genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 4,5 % för denna tillverkare. |
| --- | --- |

(107)

De kinesiska exportörernas samarbetsvilja var mycket bristfällig. Endast en tillverkare, som stod för 5 % av den sammanlagda exportvolymen till gemenskapen från Kina, deltog i undersökningen. På grundval av jämförbara produkttyper konstaterades en genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 4,5 % för denna tillverkare.

| (108) | För alla övriga tillverkare i Kina fastställdes prisunderskridandet på grundval av Eurostats uppgifter om genomsnittligt exportpris och gemenskapsindustrins genomsnittliga pris. På grundval av detta konstaterades en genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 7,6 %. |
| --- | --- |

(108)

För alla övriga tillverkare i Kina fastställdes prisunderskridandet på grundval av Eurostats uppgifter om genomsnittligt exportpris och gemenskapsindustrins genomsnittliga pris. På grundval av detta konstaterades en genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 7,6 %.

| (109) | Den enda moldaviska tillverkaren, MMZ, stod för 85 % av all import till gemenskapen från Moldavien under undersökningsperioden. Därför fastställdes prisunderskridandemarginalen för Moldavien på grundval av jämförelsen mellan den samarbetsvilliga tillverkarens genomsnittliga exportpris och gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris för jämförbara produkttyper. På grundval av detta konstaterades en genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 0,1 %. |
| --- | --- |

(109)

Den enda moldaviska tillverkaren, MMZ, stod för 85 % av all import till gemenskapen från Moldavien under undersökningsperioden. Därför fastställdes prisunderskridandemarginalen för Moldavien på grundval av jämförelsen mellan den samarbetsvilliga tillverkarens genomsnittliga exportpris och gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris för jämförbara produkttyper. På grundval av detta konstaterades en genomsnittlig prisunderskridandemarginal på 0,1 %.

| (110) | Ovanstående resultat bör ses mot bakgrund av att den berörda produkten är en handelsvara med en öppen marknad där alla aktörer är medvetna om de noterade priserna. Dessutom ledde de ökade råvarupriserna på gemenskapsmarknaden till att priserna pressades ned ytterligare, framför allt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(110)

Ovanstående resultat bör ses mot bakgrund av att den berörda produkten är en handelsvara med en öppen marknad där alla aktörer är medvetna om de noterade priserna. Dessutom ledde de ökade råvarupriserna på gemenskapsmarknaden till att priserna pressades ned ytterligare, framför allt under undersökningsperioden.

3.   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

3.1   Inledande anmärkningar

| (111) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer för att fastställa gemenskapsindustrins ekonomiska situation från 2004 till slutet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(111)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen innefattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer för att fastställa gemenskapsindustrins ekonomiska situation från 2004 till slutet av undersökningsperioden.

3.2   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tabell 3

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) | 11 475 041 | 10 435 463 | 11 464 051 | 11 159 222 | 11 122 136 |
| Index | 100 | 91 | 100 | 97 | 97 |
| Kapacitet (ton) | 14 164 000 | 14 652 000 | 14 627 000 | 14 846 000 | 15 049 000 |
| Index | 100 | 103 | 103 | 105 | 106 |
| Kapacitetsutnyttjande | 81 % | 71 % | 78 % | 75 % | 74 % |
| Index | 100 | 88 | 97 | 93 | 91 |
| Källa: Frågeformulär. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Produktion (ton)

11 475 041

10 435 463

11 464 051

11 159 222

11 122 136

Index

100

91

100

97

97

Kapacitet (ton)

14 164 000

14 652 000

14 627 000

14 846 000

15 049 000

Index

100

103

103

105

106

Kapacitetsutnyttjande

81 %

71 %

78 %

75 %

74 %

Index

100

88

97

93

91

Källa: Frågeformulär.

| (112) | Som framgår av ovanstående tabell minskade gemenskapsindustrins tillverkning med 3 % under skadeundersökningsperioden, trots att gemenskapens förbrukning ökade under samma period. Mellan 2004 och 2005 minskade produktionen med 9 %, men den återhämtade sig året därpå då gemenskapens förbrukning ökade med mer än 9 %. |
| --- | --- |

(112)

Som framgår av ovanstående tabell minskade gemenskapsindustrins tillverkning med 3 % under skadeundersökningsperioden, trots att gemenskapens förbrukning ökade under samma period. Mellan 2004 och 2005 minskade produktionen med 9 %, men den återhämtade sig året därpå då gemenskapens förbrukning ökade med mer än 9 %.

| (113) | Gemenskapsindustrin ökade sin produktionskapacitet till omkring 15 miljoner ton under undersökningsperioden i linje med positiva förväntningar på gemenskapsmarknaden. På grund av den stagnerande försäljningen och de minskade produktionsvolymerna minskade emellertid utnyttjandet av tillgänglig kapacitet från 81 % 2004 till 74 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(113)

Gemenskapsindustrin ökade sin produktionskapacitet till omkring 15 miljoner ton under undersökningsperioden i linje med positiva förväntningar på gemenskapsmarknaden. På grund av den stagnerande försäljningen och de minskade produktionsvolymerna minskade emellertid utnyttjandet av tillgänglig kapacitet från 81 % 2004 till 74 % under undersökningsperioden.

3.3   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (114) | Såsom anges i skäl 94 utgörs gemenskapsindustrin bland annat av fyra grupper som omfattar ett stort antal närstående företag. Undersökningen visade att det förekom överföringar av den berörda produkten mellan närstående företag. De försäljningssiffror som anges i nedanstående tabell avser den volym som såldes till den första oberoende kunden på gemenskapsmarknaden.
  Tabell 4 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (ton) | 7 596 746 | 6 832 143 | 7 585 289 | 7 605 382 | 7 570 540 |
| Index | 100 | 90 | 100 | 100 | 100 |
| Marknadsandel | 35,3 % | 33,4 % | 33,8 % | 32,9 % | 33,3 % |
| Index | 100 | 95 | 96 | 93 | 94 |
| Källa: Frågeformulär. |

(114)

Såsom anges i skäl 94 utgörs gemenskapsindustrin bland annat av fyra grupper som omfattar ett stort antal närstående företag. Undersökningen visade att det förekom överföringar av den berörda produkten mellan närstående företag. De försäljningssiffror som anges i nedanstående tabell avser den volym som såldes till den första oberoende kunden på gemenskapsmarknaden.

Tabell 4

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Försäljningsvolym (ton)

7 596 746

6 832 143

7 585 289

7 605 382

7 570 540

Index

100

90

100

100

100

Marknadsandel

35,3 %

33,4 %

33,8 %

32,9 %

33,3 %

Index

100

95

96

93

94

Källa: Frågeformulär.

| (115) | Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsförbrukningen med 6 % medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym av den berörda produkten till oberoende kunder på gemenskapsmarknaden förblev stabil. Det innebär att gemenskapsindustrin inte kunde dra nytta av den ökade förbrukningen på grund av konkurrensen från den dumpade importen. Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med 6 % mellan 2004 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(115)

Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsförbrukningen med 6 % medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym av den berörda produkten till oberoende kunder på gemenskapsmarknaden förblev stabil. Det innebär att gemenskapsindustrin inte kunde dra nytta av den ökade förbrukningen på grund av konkurrensen från den dumpade importen. Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med 6 % mellan 2004 och undersökningsperioden.

| (116) | Marknadsandelen minskade trots gemenskapsindustrins ansträngningar att gradvis övergå till att tillverka produkter i de högre pris- och kvalitetssegmenten, vilket förklaras i skäl 117. |
| --- | --- |

(116)

Marknadsandelen minskade trots gemenskapsindustrins ansträngningar att gradvis övergå till att tillverka produkter i de högre pris- och kvalitetssegmenten, vilket förklaras i skäl 117.

3.4   Gemenskapsindustrins genomsnittliga enhetspriser

| (117) | Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade att ökningen av försäljningspriserna delvis berodde på en övergång till produkter i de högre pris- och kvalitetssegmenten, där ingen dumpad import förekom, men att den även påverkades av ökade produktionskostnader. Det bör emellertid påpekas att standardprodukterna stod för omkring 80 % av gemenskapsindustrins försäljning under undersökningsperioden och därmed utgjorde denna industris kärnprodukter.
  Tabell 5 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt pris (i euro/ton) | 414 | 409 | 435 | 468 | 474 |
| Index | 100 | 99 | 105 | 113 | 114 |
| Källa: Frågeformulär. |

(117)

Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser fritt fabrik till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade att ökningen av försäljningspriserna delvis berodde på en övergång till produkter i de högre pris- och kvalitetssegmenten, där ingen dumpad import förekom, men att den även påverkades av ökade produktionskostnader. Det bör emellertid påpekas att standardprodukterna stod för omkring 80 % av gemenskapsindustrins försäljning under undersökningsperioden och därmed utgjorde denna industris kärnprodukter.

Tabell 5

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Genomsnittligt pris (i euro/ton)

414

409

435

468

474

Index

100

99

105

113

114

Källa: Frågeformulär.

| (118) | Det konstaterades att gemenskapsindustrins genomsnittliga produktionskostnader ökade med 25 % mellan 2004 och undersökningsperioden, främst på grund av det ökade priset på skrot, som är den huvudsakliga råvaran vid tillverkning av valstråd. Priset på skrot ökade med 34 % under samma period, och därmed kunde prisökningen i ovanstående tabell endast täcka en del av ökningen av råvarupriset. |
| --- | --- |

(118)

Det konstaterades att gemenskapsindustrins genomsnittliga produktionskostnader ökade med 25 % mellan 2004 och undersökningsperioden, främst på grund av det ökade priset på skrot, som är den huvudsakliga råvaran vid tillverkning av valstråd. Priset på skrot ökade med 34 % under samma period, och därmed kunde prisökningen i ovanstående tabell endast täcka en del av ökningen av råvarupriset.

3.5   Lager

| (119) | Lagren utgjorde omkring 5 % av tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin minskade sina lagernivåer med 10 % under skadeundersökningsperioden, framför allt mellan 2007 och skadeundersökningsperioden. Denna minskning av lagernivåerna kan tyda på att en lägre aktivitetsnivå förutses i framtiden. I detta sammanhang bör det påpekas att omkring 20 % av gemenskapsindustrins tillverkning är avsedd för användning inom samma företagsgrupp för ytterligare bearbetning av produkter i senare led. Andelen användning inom samma företagsgrupp förblev stabil under skadeundersökningsperioden.
  Tabell 6 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (ton) | 657 667 | 530 578 | 691 413 | 699 508 | 594 408 |
| Index | 100 | 81 | 105 | 106 | 90 |
| Källa: Frågeformulär. |

(119)

Lagren utgjorde omkring 5 % av tillverkningsvolymen under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin minskade sina lagernivåer med 10 % under skadeundersökningsperioden, framför allt mellan 2007 och skadeundersökningsperioden. Denna minskning av lagernivåerna kan tyda på att en lägre aktivitetsnivå förutses i framtiden. I detta sammanhang bör det påpekas att omkring 20 % av gemenskapsindustrins tillverkning är avsedd för användning inom samma företagsgrupp för ytterligare bearbetning av produkter i senare led. Andelen användning inom samma företagsgrupp förblev stabil under skadeundersökningsperioden.

Tabell 6

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Lager (ton)

657 667

530 578

691 413

699 508

594 408

Index

100

81

105

106

90

Källa: Frågeformulär.

3.6   Sysselsättning, löner och produktivitet

Tabell 7

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning – i heltidsekvivalenter | 4 131 | 3 918 | 3 825 | 4 084 | 4 206 |
| Index | 100 | 95 | 93 | 99 | 102 |
| Arbetskostnader (i euro/heltidsekvivalent) | 41 300 | 43 200 | 45 300 | 45 300 | 44 600 |
| Index | 100 | 105 | 110 | 110 | 108 |
| Produktivitet (index) | 100 | 96 | 108 | 98 | 95 |
| Källa: Frågeformulär. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Sysselsättning – i heltidsekvivalenter

4 131

3 918

3 825

4 084

4 206

Index

100

95

93

99

102

Arbetskostnader (i euro/heltidsekvivalent)

41 300

43 200

45 300

45 300

44 600

Index

100

105

110

110

108

Produktivitet (index)

100

96

108

98

95

Källa: Frågeformulär.

| (120) | Inom metallindustrin kan antalet anställda inte minskas utan att resultatet äventyras. Sysselsättningen har därmed förblivit relativt stabil och till och med ökat något under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(120)

Inom metallindustrin kan antalet anställda inte minskas utan att resultatet äventyras. Sysselsättningen har därmed förblivit relativt stabil och till och med ökat något under undersökningsperioden.

| (121) | Trots de ökade arbetskostnaderna visade undersökningen att gemenskapsindustrin gjort ansträngningar för att rationalisera sin produktion och minska produktionskostnaderna för att komma till rätta med den kraftiga prisökningen på råvara, som beskrivs ovan i skäl 118. Ett resultat av detta var att ökningen av den genomsnittliga produktionskostnaden var mycket mindre påtaglig än ökningen av priset på metallskrot. |
| --- | --- |

(121)

Trots de ökade arbetskostnaderna visade undersökningen att gemenskapsindustrin gjort ansträngningar för att rationalisera sin produktion och minska produktionskostnaderna för att komma till rätta med den kraftiga prisökningen på råvara, som beskrivs ovan i skäl 118. Ett resultat av detta var att ökningen av den genomsnittliga produktionskostnaden var mycket mindre påtaglig än ökningen av priset på metallskrot.

| (122) | Trots att gemenskapens förbrukning ökade under skadeundersökningsperioden var det inte möjligt för gemenskapsindustrin att öka sin produktivitet enligt förväntningarna. Produktiviteten minskade i själva verket i linje med den minskade tillverkningsvolymen, vilket visas i tabell 3 ovan. |
| --- | --- |

(122)

Trots att gemenskapens förbrukning ökade under skadeundersökningsperioden var det inte möjligt för gemenskapsindustrin att öka sin produktivitet enligt förväntningarna. Produktiviteten minskade i själva verket i linje med den minskade tillverkningsvolymen, vilket visas i tabell 3 ovan.

3.7   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Tabell 8

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | 14,2 % | 7,1 % | 8,1 % | 7,7 % | 6,7 % |
| Index | 100 | 50 | 57 | 54 | 47 |
| Kassaflöde i tusental euro | 499 500 | 260 845 | 354 398 | 276 463 | 262 764 |
| Index | 100 | 52 | 71 | 55 | 53 |
| Investeringar i tusental euro | 147 897 | 136 031 | 231 726 | 221 808 | 200 126 |
| Index | 100 | 92 | 157 | 150 | 135 |
| Räntabilitet | 69 % | 49 % | 51 % | 47 % | 47 % |
| Index | 100 | 72 | 74 | 68 | 68 |
| Källa: Frågeformulär. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Lönsamhet

14,2 %

7,1 %

8,1 %

7,7 %

6,7 %

Index

100

50

57

54

47

Kassaflöde i tusental euro

499 500

260 845

354 398

276 463

262 764

Index

100

52

71

55

53

Investeringar i tusental euro

147 897

136 031

231 726

221 808

200 126

Index

100

92

157

150

135

Räntabilitet

69 %

49 %

51 %

47 %

47 %

Index

100

72

74

68

68

Källa: Frågeformulär.

| (123) | Gemenskapsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins lönsamhet från en vinst på 14,2 % 2004 till 6,7 % under undersökningsperioden. Den snabba minskningen av lönsamheten under 2005 kan vara kopplad till nedgången i sektorn och inträffade samtidigt som minskningen av förbrukningen. Under 2006 återhämtade sig gemenskapsindustrins lönsamhet något, men började återigen försämras under 2007 och under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(123)

Gemenskapsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten av försäljningen före skatt uttrycktes i procent av försäljningsomsättningen. Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins lönsamhet från en vinst på 14,2 % 2004 till 6,7 % under undersökningsperioden. Den snabba minskningen av lönsamheten under 2005 kan vara kopplad till nedgången i sektorn och inträffade samtidigt som minskningen av förbrukningen. Under 2006 återhämtade sig gemenskapsindustrins lönsamhet något, men började återigen försämras under 2007 och under undersökningsperioden.

| (124) | Gemenskapsindustrin höjde försäljningspriserna under skadeundersökningsperioden. På grund av den dumpade lågprisimporten befann sig gemenskapsindustrin emellertid inte i en sådan ställning att den kunde överföra de ökade råvarupriserna till sina kunder och gynnas av den marknadstillväxt som ägde rum dessa år. |
| --- | --- |

(124)

Gemenskapsindustrin höjde försäljningspriserna under skadeundersökningsperioden. På grund av den dumpade lågprisimporten befann sig gemenskapsindustrin emellertid inte i en sådan ställning att den kunde överföra de ökade råvarupriserna till sina kunder och gynnas av den marknadstillväxt som ägde rum dessa år.

| (125) | Den trend som kassaflödet visar, vilket motsvarar industrins förmåga till egenfinansiering av verksamheten, speglar i hög grad lönsamhetens utveckling. Trots att kassaflödet förblev positivt under skadeundersökningsperioden låg den på en mycket låg nivå, framför allt i jämförelse med 2004. Detsamma kan sägas om räntabiliteten, som uppvisade en liknande negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(125)

Den trend som kassaflödet visar, vilket motsvarar industrins förmåga till egenfinansiering av verksamheten, speglar i hög grad lönsamhetens utveckling. Trots att kassaflödet förblev positivt under skadeundersökningsperioden låg den på en mycket låg nivå, framför allt i jämförelse med 2004. Detsamma kan sägas om räntabiliteten, som uppvisade en liknande negativ utveckling under skadeundersökningsperioden.

| (126) | Trots det försämrade ekonomiska resultatet fortsatte gemenskapsindustrin att investera under skadeundersökningsperioden. Det tyder på att industrin inte är redo att upphöra med produktionen utan anser att sektorn är livskraftig. Investeringsnivån visar att sektorn har den kapitalanskaffningsförmåga som krävs. Denna förmåga blev emellertid mer begränsad i takt med att kassaflödet försämrades kraftigt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(126)

Trots det försämrade ekonomiska resultatet fortsatte gemenskapsindustrin att investera under skadeundersökningsperioden. Det tyder på att industrin inte är redo att upphöra med produktionen utan anser att sektorn är livskraftig. Investeringsnivån visar att sektorn har den kapitalanskaffningsförmåga som krävs. Denna förmåga blev emellertid mer begränsad i takt med att kassaflödet försämrades kraftigt under skadeundersökningsperioden.

3.8   Tillväxt

| (127) | Gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden stagnerade mellan 2004 och undersökningsperioden och därmed förhindrades gemenskapsindustrin att dra fördel av att gemenskapens förbrukning ökade med 6 % mellan 2004 och undersökningsperioden. Som en följd av detta minskade dess marknadsandel med 2 procentenheter under samma period. |
| --- | --- |

(127)

Gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden stagnerade mellan 2004 och undersökningsperioden och därmed förhindrades gemenskapsindustrin att dra fördel av att gemenskapens förbrukning ökade med 6 % mellan 2004 och undersökningsperioden. Som en följd av detta minskade dess marknadsandel med 2 procentenheter under samma period.

3.9   Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen

| (128) | De dumpningsmarginaler för Kina, Moldavien och Turkiet som anges ovan i dumpningsavsnittet är avsevärt högre än miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan effekten av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(128)

De dumpningsmarginaler för Kina, Moldavien och Turkiet som anges ovan i dumpningsavsnittet är avsevärt högre än miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan effekten av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar.

4.   Slutsats om skada

| (129) | Vissa skadeindikatorer, såsom försäljningspriser (+ 14 %), produktionskapacitet (+ 6 %) och investeringar (+ 35 %) utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(129)

Vissa skadeindikatorer, såsom försäljningspriser (+ 14 %), produktionskapacitet (+ 6 %) och investeringar (+ 35 %) utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden.

| (130) | Andra skadeindikatorer såsom tillverkning (– 3 %), kapacitetsutnyttjande (– 9 %), marknadsandel (– 6 %) och produktivitet (– 5 %) utvecklades emellertid negativt medan försäljningsvolymen till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden stagnerade, trots att förbrukningen ökade under skadeundersökningsperioden. Dessutom påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med gemenskapsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde (– 47 %), räntabilitet (– 32 %) och lönsamhet (– 7,5 procentandelar) i stor utsträckning. Detta innebar även att gemenskapsindustrins kapitalanskaffningsförmåga kraftigt undergrävdes. |
| --- | --- |

(130)

Andra skadeindikatorer såsom tillverkning (– 3 %), kapacitetsutnyttjande (– 9 %), marknadsandel (– 6 %) och produktivitet (– 5 %) utvecklades emellertid negativt medan försäljningsvolymen till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden stagnerade, trots att förbrukningen ökade under skadeundersökningsperioden. Dessutom påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med gemenskapsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde (– 47 %), räntabilitet (– 32 %) och lönsamhet (– 7,5 procentandelar) i stor utsträckning. Detta innebar även att gemenskapsindustrins kapitalanskaffningsförmåga kraftigt undergrävdes.

| (131) | Undersökningen visade också att gemenskapsindustrins produktionskostnader kraftigt ökade under skadeundersökningsperioden, vilket i huvudsak berodde på den kraftiga ökningen av priserna på skrot (+ 34 %), som är den huvudsakliga råvaran vid tillverkning av valstråd. På grund av det prisunderskridande som utövades av de kinesiska och moldaviska exportörerna under undersökningsperioden kunde gemenskapsindustrin emellertid inte öka sina försäljningspriser i linje med de ökade råvarupriserna. |
| --- | --- |

(131)

Undersökningen visade också att gemenskapsindustrins produktionskostnader kraftigt ökade under skadeundersökningsperioden, vilket i huvudsak berodde på den kraftiga ökningen av priserna på skrot (+ 34 %), som är den huvudsakliga råvaran vid tillverkning av valstråd. På grund av det prisunderskridande som utövades av de kinesiska och moldaviska exportörerna under undersökningsperioden kunde gemenskapsindustrin emellertid inte öka sina försäljningspriser i linje med de ökade råvarupriserna.

| (132) | Trots att gemenskapsindustrin förblev lönsam under undersökningsperioden genom att rikta in verksamheten på marknadssegment som kännetecknas av högre pris och kvalitet, försämrades dess ekonomiska situation avsevärt av ovanstående orsaker. Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att gemenskapsindustrin vållades väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(132)

Trots att gemenskapsindustrin förblev lönsam under undersökningsperioden genom att rikta in verksamheten på marknadssegment som kännetecknas av högre pris och kvalitet, försämrades dess ekonomiska situation avsevärt av ovanstående orsaker. Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att gemenskapsindustrin vållades väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

F.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (133) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina och Moldavien har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som eventuellt skadade gemenskapsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(133)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Kina och Moldavien har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som eventuellt skadade gemenskapsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   Den dumpade importens verkningar

| (134) | Undersökningen visade att den dumpade importen från Kina och Moldavien ökade avsevärt, med 1,1 miljoner ton, under skadeundersökningsperioden och blev nästan fem gånger så stor under tiden mellan 2004 och undersökningsperioden. Ökningen var särskilt påtaglig mellan 2006 och undersökningsperioden. Den dumpade importen från de berörda länderna ledde till att deras andel av gemenskapsmarknaden ökade från 1,4 % år 2004 till 6,3 % under undersökningsperioden. Detta motsvarade i praktiken hela den ökning av gemenskapens förbrukning som skedde under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(134)

Undersökningen visade att den dumpade importen från Kina och Moldavien ökade avsevärt, med 1,1 miljoner ton, under skadeundersökningsperioden och blev nästan fem gånger så stor under tiden mellan 2004 och undersökningsperioden. Ökningen var särskilt påtaglig mellan 2006 och undersökningsperioden. Den dumpade importen från de berörda länderna ledde till att deras andel av gemenskapsmarknaden ökade från 1,4 % år 2004 till 6,3 % under undersökningsperioden. Detta motsvarade i praktiken hela den ökning av gemenskapens förbrukning som skedde under skadeundersökningsperioden.

| (135) | Under samma period minskade gemenskapsindustrins marknadsandel från 35,3 % till 33,3 %, dvs. med 2 procentandelar. |
| --- | --- |

(135)

Under samma period minskade gemenskapsindustrins marknadsandel från 35,3 % till 33,3 %, dvs. med 2 procentandelar.

| (136) | Trots att priserna på dumpad import ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden i linje med de ökade råvarupriserna, underskred de fortfarande gemenskapsindustrins priser på gemenskapsmarknaden. Följaktligen förhindrades gemenskapsindustrin från att höja sina priser för att täcka de ökade råvarupriserna. Gemenskapsindustrins lönsamhet på gemenskapsmarknaden minskade därmed från 14,2 % 2004 till 6,7 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(136)

Trots att priserna på dumpad import ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden i linje med de ökade råvarupriserna, underskred de fortfarande gemenskapsindustrins priser på gemenskapsmarknaden. Följaktligen förhindrades gemenskapsindustrin från att höja sina priser för att täcka de ökade råvarupriserna. Gemenskapsindustrins lönsamhet på gemenskapsmarknaden minskade därmed från 14,2 % 2004 till 6,7 % under undersökningsperioden.

| (137) | Undersökningen visade också att marknaden för valstråd är öppen och att alla aktörer är medvetna om de prisnivåer som de olika leverantörerna erbjuder. Den ökade volymen lågprisimport från de berörda länderna hade en negativ inverkan på marknaden i stort genom att priserna pressades ned, vilket förklaras närmare i skäl 138. |
| --- | --- |

(137)

Undersökningen visade också att marknaden för valstråd är öppen och att alla aktörer är medvetna om de prisnivåer som de olika leverantörerna erbjuder. Den ökade volymen lågprisimport från de berörda länderna hade en negativ inverkan på marknaden i stort genom att priserna pressades ned, vilket förklaras närmare i skäl 138.

| (138) | Den fortsatta press som den dumpade lågprisimporten från de berörda länderna utsatte gemenskapsmarknaden för anses ha gjort det omöjligt för gemenskapsindustrin att anpassa sina försäljningspriser till de ökade råvarupriserna, framför allt under undersökningsperioden, när priserna på metallskrot nådde en topp. Det är en förklaring till gemenskapsindustrins förlust av marknadsandelar, låga försäljningspriser och lönsamhetsförlust. Därför drogs preliminärt slutsatsen att den ökade dumpade lågprisimporten från Kina och Moldavien hade avsevärd negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation, framför allt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(138)

Den fortsatta press som den dumpade lågprisimporten från de berörda länderna utsatte gemenskapsmarknaden för anses ha gjort det omöjligt för gemenskapsindustrin att anpassa sina försäljningspriser till de ökade råvarupriserna, framför allt under undersökningsperioden, när priserna på metallskrot nådde en topp. Det är en förklaring till gemenskapsindustrins förlust av marknadsandelar, låga försäljningspriser och lönsamhetsförlust. Därför drogs preliminärt slutsatsen att den ökade dumpade lågprisimporten från Kina och Moldavien hade avsevärd negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation, framför allt under undersökningsperioden.

3.   Verkningar av andra faktorer

3.1   Efterfrågeutvecklingen

| (139) | Såsom nämns i skäl 98 ovan ökade gemenskapens sammanlagda förbrukning av valstråd med 6 % under skadeundersökningsperioden. Därför anses förbrukningens utveckling inte vara en faktor som kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin vållats. |
| --- | --- |

(139)

Såsom nämns i skäl 98 ovan ökade gemenskapens sammanlagda förbrukning av valstråd med 6 % under skadeundersökningsperioden. Därför anses förbrukningens utveckling inte vara en faktor som kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin vållats.

3.2   Priser på råvara och el på gemenskapsmarknaden

| (140) | Priserna på råvara, framför allt stålskrot och i vissa fall järnmalm, har ökat kraftigt under skadeundersökningsperioden. Det har hävdats att de ökade råvarupriserna hade betydelse för den försämrade ekonomiska situationen på gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden och framför allt under undersökningsperioden, när råvarupriserna nådde en topp. |
| --- | --- |

(140)

Priserna på råvara, framför allt stålskrot och i vissa fall järnmalm, har ökat kraftigt under skadeundersökningsperioden. Det har hävdats att de ökade råvarupriserna hade betydelse för den försämrade ekonomiska situationen på gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden och framför allt under undersökningsperioden, när råvarupriserna nådde en topp.

| (141) | Det har även påståtts att den ökade elkostnaden, en viktig del av produktionskostnaden för valstråd, var en orsak till den skada som gemenskapsindustrin vållades under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(141)

Det har även påståtts att den ökade elkostnaden, en viktig del av produktionskostnaden för valstråd, var en orsak till den skada som gemenskapsindustrin vållades under undersökningsperioden.

| (142) | Undersökningen bekräftade att gemenskapsindustrins produktionskostnad för tillverkning av valstråd ökade med 25 % under skadeundersökningsperioden. På en marknad som styrs av rättvisa handelsvillkor, dvs. i avsaknad av skadevållande dumpning, kan det emellertid förväntas att priserna regelbundet anpassas till de olika komponenter som ingår i produktionskostnaden. Så skedde inte i detta fall. Trots att gemenskapsindustrin höjde försäljningspriserna var det inte tillräckligt för att förhindra den kraftiga lönsamhetsminskningen. Därför var det snarare det prisunderskridande som de kinesiska och moldaviska exportörerna utövade som pressade ned priserna på gemenskapsmarknaden och förhindrade gemenskapsindustrin från att överföra de ökade råvarupriserna till sina kunder. |
| --- | --- |

(142)

Undersökningen bekräftade att gemenskapsindustrins produktionskostnad för tillverkning av valstråd ökade med 25 % under skadeundersökningsperioden. På en marknad som styrs av rättvisa handelsvillkor, dvs. i avsaknad av skadevållande dumpning, kan det emellertid förväntas att priserna regelbundet anpassas till de olika komponenter som ingår i produktionskostnaden. Så skedde inte i detta fall. Trots att gemenskapsindustrin höjde försäljningspriserna var det inte tillräckligt för att förhindra den kraftiga lönsamhetsminskningen. Därför var det snarare det prisunderskridande som de kinesiska och moldaviska exportörerna utövade som pressade ned priserna på gemenskapsmarknaden och förhindrade gemenskapsindustrin från att överföra de ökade råvarupriserna till sina kunder.

3.3   Gemenskapsindustrins produktion för egna behov

| (143) | I allmänhet leder en högre tillverkningsvolym till stordriftsfördelar som gynnar den berörda tillverkaren. Gemenskapsindustrin är till största delen vertikalt integrerad och produktionen för egna behov används för ytterligare bearbetning till förädlade produkter inom industrin i nästa led i förädlingskedjan. Undersökningen visade inte att det förekom något produktionsproblem som var kopplat till produkterna i nästa led i förädlingskedjan. Såsom nämns ovan i skäl 119 förblev användningen inom samma företagsgrupp stabil under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(143)

I allmänhet leder en högre tillverkningsvolym till stordriftsfördelar som gynnar den berörda tillverkaren. Gemenskapsindustrin är till största delen vertikalt integrerad och produktionen för egna behov används för ytterligare bearbetning till förädlade produkter inom industrin i nästa led i förädlingskedjan. Undersökningen visade inte att det förekom något produktionsproblem som var kopplat till produkterna i nästa led i förädlingskedjan. Såsom nämns ovan i skäl 119 förblev användningen inom samma företagsgrupp stabil under skadeundersökningsperioden.

| (144) | Mot denna bakgrund ansågs gemenskapsindustrins produktion för egna behov inte ha bidragit till den försämrade ekonomiska situationen, framför allt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(144)

Mot denna bakgrund ansågs gemenskapsindustrins produktion för egna behov inte ha bidragit till den försämrade ekonomiska situationen, framför allt under undersökningsperioden.

3.4   Gemenskapsindustrins försäljning av produkter i de högre pris- och kvalitetssegmenten

| (145) | Det har hävdats att gemenskapsindustrin inte vållats skada eftersom den gradvis har övergått till produkter i de högre pris- och kvalitetssegmenten när det gäller produktion och försäljning på gemenskapsmarknaden och att den därför skulle vara skyddad från dumpad import som i huvudsak är koncentrerad på standardsegmentet av marknaden för valstråd. |
| --- | --- |

(145)

Det har hävdats att gemenskapsindustrin inte vållats skada eftersom den gradvis har övergått till produkter i de högre pris- och kvalitetssegmenten när det gäller produktion och försäljning på gemenskapsmarknaden och att den därför skulle vara skyddad från dumpad import som i huvudsak är koncentrerad på standardsegmentet av marknaden för valstråd.

| (146) | Ovanstående påstående motsägs emellertid av undersökningsresultatet. Även om gemenskapsindustrin, särskilt under undersökningsperioden, delvis övergick till att tillverka produkter i de högre pris- och kvalitetssegmenten, vilket nämns i skäl 117 ovan, konstaterades det att 80 % av dess försäljningsvolym bestod av standardprodukter som därmed drabbades av direkt konkurrens i form av dumpad lågprisimport från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(146)

Ovanstående påstående motsägs emellertid av undersökningsresultatet. Även om gemenskapsindustrin, särskilt under undersökningsperioden, delvis övergick till att tillverka produkter i de högre pris- och kvalitetssegmenten, vilket nämns i skäl 117 ovan, konstaterades det att 80 % av dess försäljningsvolym bestod av standardprodukter som därmed drabbades av direkt konkurrens i form av dumpad lågprisimport från de berörda länderna.

| (147) | Därför ansågs det att övergången till produkter i de högre pris- och kvalitetssegmenten gjorde det möjligt för gemenskapsindustrin att begränsa lönsamhetsminskningen under skadeundersökningsperioden och framför allt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(147)

Därför ansågs det att övergången till produkter i de högre pris- och kvalitetssegmenten gjorde det möjligt för gemenskapsindustrin att begränsa lönsamhetsminskningen under skadeundersökningsperioden och framför allt under undersökningsperioden.

3.5   Självförvållad skada

| (148) | En part hävdade att gemenskapsindustrin importerat stora mängder valstråd från de berörda länderna och att den eventuella skada som industrin drabbats av därmed skulle anses vara självförvållad. |
| --- | --- |

(148)

En part hävdade att gemenskapsindustrin importerat stora mängder valstråd från de berörda länderna och att den eventuella skada som industrin drabbats av därmed skulle anses vara självförvållad.

| (149) | Undersökningen av detta påstående visade att gemenskapsindustrins import av den berörda produkten var mycket liten och motsvarade mindre än 1 % av tillverkningen under undersökningsperioden. Därför var eventuell skada som denna import vållat försumbar. |
| --- | --- |

(149)

Undersökningen av detta påstående visade att gemenskapsindustrins import av den berörda produkten var mycket liten och motsvarade mindre än 1 % av tillverkningen under undersökningsperioden. Därför var eventuell skada som denna import vållat försumbar.

3.6   Gemenskapsindustrins exportresultat

| (150) | Trots att analysen av skada och orsakssamband var inriktad på gemenskapsindustrins situation på gemenskapsmarknaden undersöktes det om dess exportresultat kunde vara en annan faktor som skulle kunna förklara den skada som vållats. Analysen visade att gemenskapsindustrins exportförsäljning till icke-närstående parter förblev relativt blygsam (omkring 7 %) under skadeundersökningsperioden. Vidare kännetecknades skadeundersökningsperioden av en nedåtgående trend när det gäller andelen exportförsäljning. Minskningen av exportförsäljningsvolymen från omkring 900 000 ton 2004 till omkring 500 000 ton under undersökningsperioden kan förklaras av den minskade produktionen under samma period. Exportpriset var emellertid högre än gemenskapsindustrins pris gentemot dess kunder på gemenskapsmarknaden. Därmed ansågs det att den minskade exportvolymen inte var en förklaring till den skadenivå som gemenskapsindustrin vållats och framför allt inte till den kraftigt minskade lönsamheten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(150)

Trots att analysen av skada och orsakssamband var inriktad på gemenskapsindustrins situation på gemenskapsmarknaden undersöktes det om dess exportresultat kunde vara en annan faktor som skulle kunna förklara den skada som vållats. Analysen visade att gemenskapsindustrins exportförsäljning till icke-närstående parter förblev relativt blygsam (omkring 7 %) under skadeundersökningsperioden. Vidare kännetecknades skadeundersökningsperioden av en nedåtgående trend när det gäller andelen exportförsäljning. Minskningen av exportförsäljningsvolymen från omkring 900 000 ton 2004 till omkring 500 000 ton under undersökningsperioden kan förklaras av den minskade produktionen under samma period. Exportpriset var emellertid högre än gemenskapsindustrins pris gentemot dess kunder på gemenskapsmarknaden. Därmed ansågs det att den minskade exportvolymen inte var en förklaring till den skadenivå som gemenskapsindustrin vållats och framför allt inte till den kraftigt minskade lönsamheten under undersökningsperioden.

3.7   Import från andra tredjeländer

| (151) | Tendenserna när det gäller volymer och priser för import från andra tredjeländer mellan 2004 och undersökningsperioden är följande:
  Tabell 9










  Andra tredjeländer | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (ton) | 1 202 566 | 1 417 431 | 1 437 307 | 1 070 978 | 1 040 648 |
| Index | 100 | 119 | 120 | 89 | 87 |
| Marknadsandel | 5,6 % | 7,0 % | 6,4 % | 4,6 % | 4,6 % |
| Index | 100 | 125 | 115 | 83 | 82 |
| Pris (i euro/ton) | 392 | 419 | 436 | 495 | 508 |
| Index | 100 | 107 | 111 | 126 | 130 |
| Källa: Eurostat. |

(151)

Tendenserna när det gäller volymer och priser för import från andra tredjeländer mellan 2004 och undersökningsperioden är följande:

Tabell 9

Andra tredjeländer

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Import (ton)

1 202 566

1 417 431

1 437 307

1 070 978

1 040 648

Index

100

119

120

89

87

Marknadsandel

5,6 %

7,0 %

6,4 %

4,6 %

4,6 %

Index

100

125

115

83

82

Pris (i euro/ton)

392

419

436

495

508

Index

100

107

111

126

130

Källa: Eurostat.

| (152) | De andra tredjeländer som står för huvuddelen av exporten av valstråd till gemenskapen är Schweiz, Ukraina och Brasilien. Som ovanstående tabell visar minskade försäljningsvolymen och marknadsandelen för andra tredjeländers import under skadeundersökningsperioden och deras priser var relativt höga under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(152)

De andra tredjeländer som står för huvuddelen av exporten av valstråd till gemenskapen är Schweiz, Ukraina och Brasilien. Som ovanstående tabell visar minskade försäljningsvolymen och marknadsandelen för andra tredjeländers import under skadeundersökningsperioden och deras priser var relativt höga under undersökningsperioden.

| (153) | Mot denna bakgrund drogs preliminärt slutsatsen att importen från Turkiet och andra tredjeländer inte bidrog till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin drabbats av. |
| --- | --- |

(153)

Mot denna bakgrund drogs preliminärt slutsatsen att importen från Turkiet och andra tredjeländer inte bidrog till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin drabbats av.

3.8   Andra tillverkare i gemenskapen

| (154) | Analysen av uppgifter om gemenskapsmarknaden tydde på att alla andra gemenskapstillverkare inte vann utan tvärtom förlorade marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade inte att det förekom något särskilt problem i fråga om konkurrens mellan gemenskapstillverkarna eller någon snedvridning av handeln som skulle kunna förklara den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats. |
| --- | --- |

(154)

Analysen av uppgifter om gemenskapsmarknaden tydde på att alla andra gemenskapstillverkare inte vann utan tvärtom förlorade marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade inte att det förekom något särskilt problem i fråga om konkurrens mellan gemenskapstillverkarna eller någon snedvridning av handeln som skulle kunna förklara den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats.

| (155) | Mot denna bakgrund drogs preliminärt slutsatsen att de tillverkare som inte ingår i definitionen av gemenskapsindustrin inte bidrog till den skada som gemenskapsindustrin vållades. |
| --- | --- |

(155)

Mot denna bakgrund drogs preliminärt slutsatsen att de tillverkare som inte ingår i definitionen av gemenskapsindustrin inte bidrog till den skada som gemenskapsindustrin vållades.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (156) | Ovanstående analys visar att den dumpade lågprisimporten med ursprung i Kina och Moldavien ökade kraftigt både volymmässigt och sett till marknadsandel mellan 2004 och undersökningsperioden. Dessutom konstaterades det att denna import skedde till kraftigt dumpade priser som var lägre än gemenskapsindustrins priser för liknande produkttyper på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(156)

Ovanstående analys visar att den dumpade lågprisimporten med ursprung i Kina och Moldavien ökade kraftigt både volymmässigt och sett till marknadsandel mellan 2004 och undersökningsperioden. Dessutom konstaterades det att denna import skedde till kraftigt dumpade priser som var lägre än gemenskapsindustrins priser för liknande produkttyper på gemenskapsmarknaden.

| (157) | Ökningen av volym och marknadsandelar för den dumpade lågprisimporten från Kina och Moldavien sammanföll med en generell ökning av efterfrågan inom gemenskapen, men även med den negativa utvecklingen när det gäller gemenskapsindustrins marknadsandelar och en försämring av de huvudsakliga indikatorer som påverkade dess ekonomiska situation under undersökningsperioden. I själva verket mer än halverades gemenskapsindustrins lönsamhet mellan 2004 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(157)

Ökningen av volym och marknadsandelar för den dumpade lågprisimporten från Kina och Moldavien sammanföll med en generell ökning av efterfrågan inom gemenskapen, men även med den negativa utvecklingen när det gäller gemenskapsindustrins marknadsandelar och en försämring av de huvudsakliga indikatorer som påverkade dess ekonomiska situation under undersökningsperioden. I själva verket mer än halverades gemenskapsindustrins lönsamhet mellan 2004 och undersökningsperioden.

| (158) | Undersökningen av de andra kända faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada visade att ingen av dessa faktorer kunde ha haft en betydande negativ inverkan på industrin, särskilt inte under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(158)

Undersökningen av de andra kända faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada visade att ingen av dessa faktorer kunde ha haft en betydande negativ inverkan på industrin, särskilt inte under undersökningsperioden.

| (159) | På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i Kina och Moldavien har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(159)

På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i Kina och Moldavien har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

5.   Import från Turkiet

Tabell 10

| Turkiet | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (ton) | 540 040 | 581 432 | 754 811 | 625 409 | 560 669 |
| Index | 100 | 108 | 139 | 116 | 104 |
| Marknadsandel | 2,5 % | 2,8 % | 3,4 % | 2,7 % | 2,5 % |
| Index | 100 | 112 | 136 | 93 | 100 |
| Pris (i euro/ton) | 397 | 369 | 388 | 444 | 458 |
| Index | 100 | 93 | 98 | 112 | 115 |
| Källa: Eurostat. |

Turkiet

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Import (ton)

540 040

581 432

754 811

625 409

560 669

Index

100

108

139

116

104

Marknadsandel

2,5 %

2,8 %

3,4 %

2,7 %

2,5 %

Index

100

112

136

93

100

Pris (i euro/ton)

397

369

388

444

458

Index

100

93

98

112

115

Källa: Eurostat.

| (160) | Som framgår av ovanstående tabell ökade importvolymen från Turkiet med 4 %, vilket är något mindre än förbrukningsökningen under skadeundersökningsperioden. I motsats till importen från Kina och Moldavien nådde importvolymen från Turkiet en topp år 2006 och uppvisade därefter en nedåtgående trend. Importens marknadsandel nådde också en topp under 2006, varefter den minskade och under undersökningsperioden låg på samma nivå som 2004. |
| --- | --- |

(160)

Som framgår av ovanstående tabell ökade importvolymen från Turkiet med 4 %, vilket är något mindre än förbrukningsökningen under skadeundersökningsperioden. I motsats till importen från Kina och Moldavien nådde importvolymen från Turkiet en topp år 2006 och uppvisade därefter en nedåtgående trend. Importens marknadsandel nådde också en topp under 2006, varefter den minskade och under undersökningsperioden låg på samma nivå som 2004.

| (161) | De genomsnittliga importpriserna ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden. Såsom beskrivs ovan i punkt 2.1 konstaterades det att importpriserna från Turkiet inte underskred gemenskapsindustrins priser på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Dessutom konstaterades inget målprisunderskridande för denna import. |
| --- | --- |

(161)

De genomsnittliga importpriserna ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden. Såsom beskrivs ovan i punkt 2.1 konstaterades det att importpriserna från Turkiet inte underskred gemenskapsindustrins priser på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Dessutom konstaterades inget målprisunderskridande för denna import.

| (162) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att importen från Turkiet inte bidrog till den skada som gemenskapsindustrin vållades. |
| --- | --- |

(162)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att importen från Turkiet inte bidrog till den skada som gemenskapsindustrin vållades.

G.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Inledande anmärkning

| (163) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i gemenskapens intresse att införa provisoriska antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Gemenskapens intresse analyserades på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos gemenskapsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(163)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i gemenskapens intresse att införa provisoriska antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. Gemenskapens intresse analyserades på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland intressena hos gemenskapsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.

2.   Gemenskapsindustrin

| (164) | Gemenskapsindustrin består av en mängd tillverkare över hela gemenskapen som sysselsätter över 4 000 personer när det gäller den berörda produkten. |
| --- | --- |

(164)

Gemenskapsindustrin består av en mängd tillverkare över hela gemenskapen som sysselsätter över 4 000 personer när det gäller den berörda produkten.

| (165) | Den dumpade importen från Kina och Moldavien har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. I synnerhet påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med gemenskapsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde, räntabilitet och lönsamhet, i stor utsträckning. I avsaknad av åtgärder förefaller en ytterligare försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation mycket trolig. |
| --- | --- |

(165)

Den dumpade importen från Kina och Moldavien har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. Det erinras om att de flesta skadeindikatorer uppvisade en negativ trend under skadeundersökningsperioden. I synnerhet påverkades de skadeindikatorer som hänger samman med gemenskapsindustrins ekonomiska resultat, såsom kassaflöde, räntabilitet och lönsamhet, i stor utsträckning. I avsaknad av åtgärder förefaller en ytterligare försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation mycket trolig.

| (166) | Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återställs på gemenskapsmarknaden och att priset på valstråd speglar kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Undersökningen visade att en prisökning på 3 % eller en ökning av försäljningsvolymen skulle vara tillräcklig för att snabbt återställa industrins ekonomiska situation. Det kan förväntas att införandet av provisoriska åtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorat under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på dess ekonomiska situation och lönsamhet. |
| --- | --- |

(166)

Införandet av preliminära antidumpningstullar förväntas innebära att rättvisa handelsvillkor återställs på gemenskapsmarknaden och att priset på valstråd speglar kostnaderna för de olika komponenterna och marknadsvillkoren. Undersökningen visade att en prisökning på 3 % eller en ökning av försäljningsvolymen skulle vara tillräcklig för att snabbt återställa industrins ekonomiska situation. Det kan förväntas att införandet av provisoriska åtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att åtminstone delvis återvinna de marknadsandelar som den förlorat under skadeundersökningsperioden, med en ytterligare positiv inverkan på dess ekonomiska situation och lönsamhet.

| (167) | Därför drogs slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder på import med ursprung i Kina och Moldavien ligger i gemenskapsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(167)

Därför drogs slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder på import med ursprung i Kina och Moldavien ligger i gemenskapsindustrins intresse.

3.   Importörer

| (168) | Frågeformulär sändes till nio importörer. Fyra importörer uppgav uttryckligen att de inte ville samarbeta medan fyra andra importörer inte svarade överhuvudtaget. Det tyder på att importörerna inte skulle påverkas i särskilt hög utsträckning av införandet av åtgärder. Endast en importör samarbetade genom att svara på frågeformuläret och möjliggöra en kontroll på plats av svaret. Enligt de uppgifter som denna importör tillhandahöll köper denne valstråd främst från Turkiet. Därför skulle importören inte påverkas om åtgärder infördes för import av valstråd från Kina och Moldavien. |
| --- | --- |

(168)

Frågeformulär sändes till nio importörer. Fyra importörer uppgav uttryckligen att de inte ville samarbeta medan fyra andra importörer inte svarade överhuvudtaget. Det tyder på att importörerna inte skulle påverkas i särskilt hög utsträckning av införandet av åtgärder. Endast en importör samarbetade genom att svara på frågeformuläret och möjliggöra en kontroll på plats av svaret. Enligt de uppgifter som denna importör tillhandahöll köper denne valstråd främst från Turkiet. Därför skulle importören inte påverkas om åtgärder infördes för import av valstråd från Kina och Moldavien.

| (169) | Med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter drogs därför slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder inte skulle ha någon betydande inverkan på importörerna. |
| --- | --- |

(169)

Med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter drogs därför slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder inte skulle ha någon betydande inverkan på importörerna.

4.   Användare

| (170) | Frågeformulär sändes till 28 användare. Endast åtta användare, som stod för 15 % av importen av valstråd från de berörda länderna under undersökningsperioden, samarbetade emellertid i undersökningen. Dessa användare, som finns i Italien, Spanien, Polen och Belgien och endast står för 1 % av gemenskapens förbrukning, är verksamma inom olika industrisektorer, framför allt inom fordonsindustrin, byggnadsindustrin och verkstadsindustrin. |
| --- | --- |

(170)

Frågeformulär sändes till 28 användare. Endast åtta användare, som stod för 15 % av importen av valstråd från de berörda länderna under undersökningsperioden, samarbetade emellertid i undersökningen. Dessa användare, som finns i Italien, Spanien, Polen och Belgien och endast står för 1 % av gemenskapens förbrukning, är verksamma inom olika industrisektorer, framför allt inom fordonsindustrin, byggnadsindustrin och verkstadsindustrin.

| (171) | Tre av de samarbetsvilliga användarna (som tillhör en intresseorganisation) är verksamma inom byggnadsindustrin. Under undersökningsperioden stod de tillsammans för 12 % av all import av valstråd från Kina och Moldavien. Under samma period köpte de huvuddelen av valstråden (58 %) från de två berörda länderna och resten från antingen andra tredjeländer eller gemenskapsindustrin. Dessutom konstaterades det att valstråd utgör en stor andel av deras produktionskostnad. Därför kan det inte uteslutas att införandet av åtgärder skulle kunna ha en negativ inverkan på dessa användare. Denna inverkan torde emellertid vara begränsad med tanke på tillgången till alternativa leverantörer i andra tredjeländer som inte är föremål för åtgärder samt inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(171)

Tre av de samarbetsvilliga användarna (som tillhör en intresseorganisation) är verksamma inom byggnadsindustrin. Under undersökningsperioden stod de tillsammans för 12 % av all import av valstråd från Kina och Moldavien. Under samma period köpte de huvuddelen av valstråden (58 %) från de två berörda länderna och resten från antingen andra tredjeländer eller gemenskapsindustrin. Dessutom konstaterades det att valstråd utgör en stor andel av deras produktionskostnad. Därför kan det inte uteslutas att införandet av åtgärder skulle kunna ha en negativ inverkan på dessa användare. Denna inverkan torde emellertid vara begränsad med tanke på tillgången till alternativa leverantörer i andra tredjeländer som inte är föremål för åtgärder samt inom gemenskapen.

| (172) | Användarnas intresseorganisation som nämns ovan i skäl 171, vars medlemmar är aktiva inom byggnadsindustrin och i vissa fall direkt konkurrerar med några av de vertikalt integrerade gemenskapstillverkarna, hävdade att införandet av åtgärder skulle leda till bristande utbud i denna sektor. Med tanke på den befintliga lediga kapaciteten inom gemenskapen samt alternativa tillgångskällor i andra tredjeländer, däribland Turkiet, anses det emellertid inte föreligga någon risk för brist på gemenskapsmarknaden. Dessutom bör det vara möjligt för de exporterande tillverkarna i Kina och Moldavien att fortsätta att sälja den berörda produkten på gemenskapsmarknaden, om än till icke-skadevållande priser. |
| --- | --- |

(172)

Användarnas intresseorganisation som nämns ovan i skäl 171, vars medlemmar är aktiva inom byggnadsindustrin och i vissa fall direkt konkurrerar med några av de vertikalt integrerade gemenskapstillverkarna, hävdade att införandet av åtgärder skulle leda till bristande utbud i denna sektor. Med tanke på den befintliga lediga kapaciteten inom gemenskapen samt alternativa tillgångskällor i andra tredjeländer, däribland Turkiet, anses det emellertid inte föreligga någon risk för brist på gemenskapsmarknaden. Dessutom bör det vara möjligt för de exporterande tillverkarna i Kina och Moldavien att fortsätta att sälja den berörda produkten på gemenskapsmarknaden, om än till icke-skadevållande priser.

| (173) | En av de åtta samarbetsvilliga användarna importerade ingen valstråd från de berörda länderna under undersökningsperioden. Därför bör detta företag inte påverkas negativt av införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(173)

En av de åtta samarbetsvilliga användarna importerade ingen valstråd från de berörda länderna under undersökningsperioden. Därför bör detta företag inte påverkas negativt av införandet av åtgärder.

| (174) | När det gäller de återstående fyra användarna i gemenskapen stod dessa för 3 % av den totala importen av valstråd från de berörda länderna och är i huvudsak verksamma inom fordonsindustrin och verkstadsindustrin. Dessa användare köpte i huvudsak sin valstråd från leverantörer inom gemenskapen och andra tredjeländer, och andelen import från de berörda länderna i förhållande till den totala importen konstaterades vara mycket låg (5 %) under undersökningsperioden. Under dessa omständigheter anses det inte att införandet av åtgärder skulle ha någon betydande inverkan på dessa företags ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(174)

När det gäller de återstående fyra användarna i gemenskapen stod dessa för 3 % av den totala importen av valstråd från de berörda länderna och är i huvudsak verksamma inom fordonsindustrin och verkstadsindustrin. Dessa användare köpte i huvudsak sin valstråd från leverantörer inom gemenskapen och andra tredjeländer, och andelen import från de berörda länderna i förhållande till den totala importen konstaterades vara mycket låg (5 %) under undersökningsperioden. Under dessa omständigheter anses det inte att införandet av åtgärder skulle ha någon betydande inverkan på dessa företags ekonomiska situation.

| (175) | Mot denna bakgrund drogs med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter preliminärt slutsatsen att antidumpningsåtgärdernas inverkan på användarna av den berörda produkten sannolikt inte kommer att bli väsentlig. |
| --- | --- |

(175)

Mot denna bakgrund drogs med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter preliminärt slutsatsen att antidumpningsåtgärdernas inverkan på användarna av den berörda produkten sannolikt inte kommer att bli väsentlig.

5.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (176) | Av ovanstående skäl drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om gemenskapens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av valstråd med ursprung i Kina och Moldavien. |
| --- | --- |

(176)

Av ovanstående skäl drogs preliminärt slutsatsen att det på grundval av de tillgängliga uppgifterna om gemenskapens intresse inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder mot import av valstråd med ursprung i Kina och Moldavien.

H.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (177) | Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import från Kina och Moldavien. |
| --- | --- |

(177)

Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import från Kina och Moldavien.

| (178) | Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(178)

Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (179) | Vid beräkningen av den tull som krävs för att undanröja verkningarna av den skadliga dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och nå en vinst före skatt som rimligen kan uppnås av en industri av denna typ inom sektorn vid normala konkurrensvillkor, dvs. i avsaknad av dumpad import, på försäljningen av den likadana produkten i gemenskapen. Den vinstmarginal före skatt som användes för denna beräkning var 9,9 % och fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins vinst åren innan den dumpade importen var som störst, dvs. 2004–2006. På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för gemenskapsindustrins likadana produkt. |
| --- | --- |

(179)

Vid beräkningen av den tull som krävs för att undanröja verkningarna av den skadliga dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och nå en vinst före skatt som rimligen kan uppnås av en industri av denna typ inom sektorn vid normala konkurrensvillkor, dvs. i avsaknad av dumpad import, på försäljningen av den likadana produkten i gemenskapen. Den vinstmarginal före skatt som användes för denna beräkning var 9,9 % och fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins vinst åren innan den dumpade importen var som störst, dvs. 2004–2006. På grundval av detta beräknades ett icke-skadevållande pris för gemenskapsindustrins likadana produkt.

| (180) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom det fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(180)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom det fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

| (181) | När det gäller beräkningen av nivån för undanröjande av skada för alla andra exporterande tillverkare i Kina bör det erinras om att samarbetsviljan var bristfällig. Därför fastställdes marginalen för de icke-samarbetsvilliga parterna på grundval av den högsta marginal som konstaterats för en representativ kvantitet som sålts av den samarbetsvilliga exportören på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(181)

När det gäller beräkningen av nivån för undanröjande av skada för alla andra exporterande tillverkare i Kina bör det erinras om att samarbetsviljan var bristfällig. Därför fastställdes marginalen för de icke-samarbetsvilliga parterna på grundval av den högsta marginal som konstaterats för en representativ kvantitet som sålts av den samarbetsvilliga exportören på gemenskapsmarknaden.

| (182) | När det gäller Moldavien var samarbetsviljan god. Därför användes de tillgängliga och kontrollerade uppgifterna under undersökningen för beräkningen den landsomfattande nivån för undanröjande av skada för landet. Marginalen baseras på det genomsnittliga pris för vissa transaktioner som konstaterats i Moldavien under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(182)

När det gäller Moldavien var samarbetsviljan god. Därför användes de tillgängliga och kontrollerade uppgifterna under undersökningen för beräkningen den landsomfattande nivån för undanröjande av skada för landet. Marginalen baseras på det genomsnittliga pris för vissa transaktioner som konstaterats i Moldavien under undersökningsperioden.

2.   Provisoriska åtgärder

| (183) | Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att preliminära antidumpningsstullar bör införas på import med ursprung i Kina och Moldavien i nivå med den lägsta dumpnings- och skademarginal som fastställts, i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör alla tullsatser fastställas i enlighet med nivån på den skademarginal som konstaterats. |
| --- | --- |

(183)

Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att preliminära antidumpningsstullar bör införas på import med ursprung i Kina och Moldavien i nivå med den lägsta dumpnings- och skademarginal som fastställts, i enlighet med regeln om lägsta tull. I detta fall bör alla tullsatser fastställas i enlighet med nivån på den skademarginal som konstaterats.

| (184) | Inga preliminära antidumpningstullar ska införas på import med ursprung i Turkiet. |
| --- | --- |

(184)

Inga preliminära antidumpningstullar ska införas på import med ursprung i Turkiet.

| (185) | Antidumpningstullar för enskilda företag som anges i denna förordning har fastställts på grundval av slutsatserna av den aktuella undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som tillämpas för alla andra företag) är därför endast tillämpliga på import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkas av företagen och därmed av de specifika juridiska personer som omnämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland personer som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(185)

Antidumpningstullar för enskilda företag som anges i denna förordning har fastställts på grundval av slutsatserna av den aktuella undersökningen. Därför speglar de den situation som konstaterats under undersökningen i fråga om dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som tillämpas för alla andra företag) är därför endast tillämpliga på import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkas av företagen och därmed av de specifika juridiska personer som omnämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns i artikeldelen av denna förordning, däribland personer som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser och ska omfattas av den tullsats som gäller ”övriga företag”.

| (186) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa antidumpningstullar för enskilda företag (till exempel efter en förändring av den juridiska personens namn eller inrättande av en ny tillverknings- eller försäljningsenhet) bör skyndsamt lämnas till kommissionen med all relevant information, framför allt eventuella ändringar av den del av företagets verksamhet avseende tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som är förknippad med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenhet. Om så är lämpligt kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, att ändra förordningen genom att uppdatera förteckningen över företag som drar nytta av de enskilda tullsatserna. |
| --- | --- |

(186)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa antidumpningstullar för enskilda företag (till exempel efter en förändring av den juridiska personens namn eller inrättande av en ny tillverknings- eller försäljningsenhet) bör skyndsamt lämnas till kommissionen med all relevant information, framför allt eventuella ändringar av den del av företagets verksamhet avseende tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som är förknippad med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenhet. Om så är lämpligt kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, att ändra förordningen genom att uppdatera förteckningen över företag som drar nytta av de enskilda tullsatserna.

| (187) | Följande antidumpningstullar föreslås:








  Företag | Nivå för undanröjande av skada | Dumpningsmarginal | Antidumpningstullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valin Group (Kina) | 8,6 % | 36,5 % | 8,6 % |
| Övrig tull i Kina | 24,6 % | 50,5 % | 24,6 % |
| Landsomfattande tull i Moldavien | 3,7 % | 16,1 % | 3,7 % |

(187)

Följande antidumpningstullar föreslås:

Företag

Nivå för undanröjande av skada

Dumpningsmarginal

Antidumpningstullsats

Valin Group (Kina)

8,6 %

36,5 %

8,6 %

Övrig tull i Kina

24,6 %

50,5 %

24,6 %

Landsomfattande tull i Moldavien

3,7 %

16,1 %

3,7 %

I.   SLUTBESTÄMMELSE

| (188) | Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en viss tid inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom tidsfristen i tillkännagivandet om att ett förfarande inleds får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också anges att de resultat av undersökningen om införande av antidumpningstullar som redovisas i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten. |
| --- | --- |

(188)

Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en viss tid inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom tidsfristen i tillkännagivandet om att ett förfarande inleds får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också anges att de resultat av undersökningen om införande av antidumpningstullar som redovisas i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av stänger och tråd, varmvalsade, i oregelbundet upprullade ringar av järn, olegerat stål eller legerat stål, andra än rostfritt stål, som omfattas av KN-nummer 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 och 7227 90 95, med ursprung i Folkrepubliken Kina och Republiken Moldavien.

2.   Följande preliminära antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och tillverkas av nedanstående företag:

| Land | Företag | Tull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkrepubliken Kina | Valin Group | 8,6 % | A930 |
| | Övriga företag | 24,6 % | A999 |
| Republiken Moldavien | Alla företag | 3,7 % | — |

Land

Företag

Tull

Taric-tilläggsnummer

Folkrepubliken Kina

Valin Group

8,6 %

A930

Övriga företag

24,6 %

A999

Republiken Moldavien

Alla företag

3,7 %

—

3.   Övergång till fri omsättning i gemenskapen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter det att den här förordningen trätt i kraft yttra sig om dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 februari 2009.

På kommissionens vägnar

Catherine ASHTON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT C 113, 8.5.2008, s. 20.

2

---

| 7.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 113/2009

av den 6 februari 2009

om användning av vissa traditionella beteckningar på etiketter för vin som importeras från Amerikas förenta stater

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 2006/232/EG av den 20 december 2005 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om handel med vin (1), särskilt artikel 3, och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapen ska tillåta vissa beteckningar för vin med ursprung i Förenta staterna, enligt del A punkt 2.1 f i protokollet om märkning av vin (2), som det hänvisas till i artikel 8.2 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om handel med vin (3), och enligt tillägg I.2 till det protokollet. Dessa beteckningar är ”chateau”, ”classic”, ”clos”, ”cream”, ”crusted/crusting”, ”fine”, ”late bottled vintage”, ”noble”, ”ruby”, ”superior”, ”sur lie”, ”tawny”, ”vintage” och ”vintage character”. Villkoret är att beteckningarna vid importtillfället har ett COLA-godkännande för användning på amerikanska vinetiketter i Förenta staterna (Certificate of Label Approval). |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapen ska tillåta vissa beteckningar för vin med ursprung i Förenta staterna, enligt del A punkt 2.1 f i protokollet om märkning av vin (2), som det hänvisas till i artikel 8.2 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om handel med vin (3), och enligt tillägg I.2 till det protokollet. Dessa beteckningar är ”chateau”, ”classic”, ”clos”, ”cream”, ”crusted/crusting”, ”fine”, ”late bottled vintage”, ”noble”, ”ruby”, ”superior”, ”sur lie”, ”tawny”, ”vintage” och ”vintage character”. Villkoret är att beteckningarna vid importtillfället har ett COLA-godkännande för användning på amerikanska vinetiketter i Förenta staterna (Certificate of Label Approval).

| (2) | Enligt tillägg I.5 till protokollet om märkning av vin ska detta tillåtas till den 10 mars 2009 och automatiskt förlängas med ytterligare tvåårsperioder, om inte en part skriftligen meddelar den andra parten att perioden inte ska förlängas. |
| --- | --- |

(2)

Enligt tillägg I.5 till protokollet om märkning av vin ska detta tillåtas till den 10 mars 2009 och automatiskt förlängas med ytterligare tvåårsperioder, om inte en part skriftligen meddelar den andra parten att perioden inte ska förlängas.

| (3) | Genom en skrivelse av den 8 september 2008 meddelade kommissionen Förenta staterna att perioden inte ska förlängas efter den 10 mars 2009. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 8 september 2008 meddelade kommissionen Förenta staterna att perioden inte ska förlängas efter den 10 mars 2009.

| (4) | En övergångsbestämmelse bör införas, så att lager av amerikanska viner kan tömmas som importerats före den 10 mars 2009 och inte längre följer gällande etiketteringsregler till följd av att denna tillåtelse upphört att gälla. |
| --- | --- |

(4)

En övergångsbestämmelse bör införas, så att lager av amerikanska viner kan tömmas som importerats före den 10 mars 2009 och inte längre följer gällande etiketteringsregler till följd av att denna tillåtelse upphört att gälla.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Vin får saluföras och försäljas till dess att lagren tömts, om det har ursprung i Amerikas förenta stater och har importerats till gemenskapen före den 10 mars 2009 i enlighet med avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om handel med vin och det använder beteckningar enligt tillägg I till protokollet om märkning av vin som avses i artikel 8.2 i det avtalet.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 februari 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 87, 24.3.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 87, 24.3.2006, s. 65.

2

(3)  EUT L 87, 24.3.2006, s. 2.

3

---

| 7.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/26

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 114/2009

av den 6 februari 2009

om övergångsbestämmelser för tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 479/2008 beträffande hänvisningar till vin med skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 479/2008 av den 29 april 2008 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin, om ändring av förordningarna (EG) nr 1493/1999, (EG) nr 1782/2003, (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 3/2008 samt om upphävande av förordningarna (EEG) nr 2392/86 och (EG) nr 1493/1999 (1), särskilt artikel 126 a, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 34 i förordning (EG) nr 479/2008 definieras de klasser av vin med skyddad ursprungsbeteckning och vin med skyddad geografisk beteckning som ska tillämpas från och med den 1 augusti 2009. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 34 i förordning (EG) nr 479/2008 definieras de klasser av vin med skyddad ursprungsbeteckning och vin med skyddad geografisk beteckning som ska tillämpas från och med den 1 augusti 2009.

| (2) | Enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 479/2008 ska informations- eller säljfrämjande åtgärder som får stöd enligt den artikeln avse vin med en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, eller vin med uppgift om vindruvssort. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 10.2 i förordning (EG) nr 479/2008 ska informations- eller säljfrämjande åtgärder som får stöd enligt den artikeln avse vin med en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, eller vin med uppgift om vindruvssort.

| (3) | I artikel 65.1 c vi och xiii i förordning (EG) nr 479/2008 föreskrivs om erkännande av branschorganisationer som erbjuder information om särskilda egenskaper hos vin med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning och som utnyttjar, skyddar och främjar kvalitetsbeteckningarna, de skyddade ursprungsbeteckningarna och de geografiska beteckningarna. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 65.1 c vi och xiii i förordning (EG) nr 479/2008 föreskrivs om erkännande av branschorganisationer som erbjuder information om särskilda egenskaper hos vin med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning och som utnyttjar, skyddar och främjar kvalitetsbeteckningarna, de skyddade ursprungsbeteckningarna och de geografiska beteckningarna.

| (4) | Enligt artikel 92.5 b i i förordning (EG) nr 479/2008 får medlemsstaterna besluta att återplanteringsrätter helt eller delvis får överföras till ett annat företag inom samma medlemsstat, om arealer i det senare företaget är avsedda för produktion av vin med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 92.5 b i i förordning (EG) nr 479/2008 får medlemsstaterna besluta att återplanteringsrätter helt eller delvis får överföras till ett annat företag inom samma medlemsstat, om arealer i det senare företaget är avsedda för produktion av vin med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning.

| (5) | I punkterna 1 och 3 i bilaga IV till förordning (EG) nr 479/2008 definieras vin respektive likörvin. Dessa definitioner innehåller särskilda bestämmelser om vin med skyddad ursprungsbeteckning och geografisk beteckning. |
| --- | --- |

(5)

I punkterna 1 och 3 i bilaga IV till förordning (EG) nr 479/2008 definieras vin respektive likörvin. Dessa definitioner innehåller särskilda bestämmelser om vin med skyddad ursprungsbeteckning och geografisk beteckning.

| (6) | I punkt 7 i bilaga IV till förordning (EG) nr 479/2008 definieras mousserande vin tillsatt med koldioxid. Den definitionen avser vin utan skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning. |
| --- | --- |

(6)

I punkt 7 i bilaga IV till förordning (EG) nr 479/2008 definieras mousserande vin tillsatt med koldioxid. Den definitionen avser vin utan skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning.

| (7) | Enligt artikel 129.2 e i förordning (EG) nr 479/2008 ska definitioner på vin med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning inte tillämpas före den 1 augusti 2009. I den tidigare ordningen enligt rådets förordning (EG) nr 1493/1999 (2) var motsvarande kategorier kvalitetsvin fso och vin med geografisk beteckning. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 129.2 e i förordning (EG) nr 479/2008 ska definitioner på vin med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning inte tillämpas före den 1 augusti 2009. I den tidigare ordningen enligt rådets förordning (EG) nr 1493/1999 (2) var motsvarande kategorier kvalitetsvin fso och vin med geografisk beteckning.

| (8) | För att medlemsstaterna från och med den 1 augusti 2008 ska kunna tillämpa artiklarna 10.2, 65.1 c vi och xiii, 92.5 b i och bilaga IV punkterna 1, 3 och 7 i förordning (EG) nr 479/2008, är det lämpligt att vidta övergångsåtgärder beträffande definitionen på vin med skyddad ursprungsbeteckning och vin med skyddad geografisk beteckning. Eftersom dessa artiklar har varit tillämpliga från och med den 1 augusti 2008, bör denna förordning tillämpas från detta datum. |
| --- | --- |

(8)

För att medlemsstaterna från och med den 1 augusti 2008 ska kunna tillämpa artiklarna 10.2, 65.1 c vi och xiii, 92.5 b i och bilaga IV punkterna 1, 3 och 7 i förordning (EG) nr 479/2008, är det lämpligt att vidta övergångsåtgärder beträffande definitionen på vin med skyddad ursprungsbeteckning och vin med skyddad geografisk beteckning. Eftersom dessa artiklar har varit tillämpliga från och med den 1 augusti 2008, bör denna förordning tillämpas från detta datum.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För tillämpningen av artiklarna 10.2, 65.1 c vi och xiii, 92.5 b i och bilaga IV punkterna 1, 3 och 7 i förordning (EG) nr 479/2008 från och med den 1 augusti 2008 till och med den 31 juli 2009 ska hänvisningar till vin med skyddad ursprungsbeteckning och vin med skyddad geografisk beteckning förstås som hänvisningar till kvalitetsvin fso respektive vin med geografisk beteckning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 augusti 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 februari 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 148, 6.6.2008, s. 1.

1

(2)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1.

2

---

| 7.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/28

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 115/2009

av den 6 februari 2009

om godkännande av mindre ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Bleu des Causses (SUB))

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 (1), särskilt artikel 9.2 andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 9.1 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 och artikel 17.2 i samma förordning har kommissionen granskat Frankrikes begäran om godkännande av en ändring av uppgifterna i produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Bleu des Causses”, som registrerats genom kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 9.1 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 och artikel 17.2 i samma förordning har kommissionen granskat Frankrikes begäran om godkännande av en ändring av uppgifterna i produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Bleu des Causses”, som registrerats genom kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2).

| (2) | Syftet med begäran är att ändra produktspecifikationen så att man preciserar villkoren för användning av behandlingsmetoder och tillsatser i mjölken och vid tillverkning av ”Bleu des Causses”. Dessa metoder garanterar att produktens grundläggande egenskaper bevaras. |
| --- | --- |

(2)

Syftet med begäran är att ändra produktspecifikationen så att man preciserar villkoren för användning av behandlingsmetoder och tillsatser i mjölken och vid tillverkning av ”Bleu des Causses”. Dessa metoder garanterar att produktens grundläggande egenskaper bevaras.

| (3) | Kommissionen har granskat ändringen och funnit att den är befogad. Eftersom ändringen är en ”mindre” ändring enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 510/2006 får kommissionen godkänna den utan att använda sig av förfarandet i artiklarna 5, 6 och 7 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har granskat ändringen och funnit att den är befogad. Eftersom ändringen är en ”mindre” ändring enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 510/2006 får kommissionen godkänna den utan att använda sig av förfarandet i artiklarna 5, 6 och 7 i den förordningen.

| (4) | I enlighet med artikel 18.2 i förordning (EG) nr 1898/2006 (3) och artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 bör en sammanfattning av produktspecifikationen offentliggöras. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 18.2 i förordning (EG) nr 1898/2006 (3) och artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 bör en sammanfattning av produktspecifikationen offentliggöras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Bleu des Causses” ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

En konsoliderad sammanfattning med de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen återfinns i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 6 februari 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EGT L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUT L 369, 23.12.2006, s. 1.

3

---

BILAGA I

I produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Bleu des Causses” godkänns följande ändringar:

”Framställningsmetod”

Punkt 5 i produktspecifikationen som beskriver framställningsmetoden ska kompletteras med följande:

”(...) Löpläggningen får uteslutande ske med hjälp av löpe.

Det är inte tillåtet att koncentrera mjölken genom att reducera vattenhalten före koaguleringen.

Utöver mjölkråvaror får endast löpe, oskadliga bakteriekulturer, jäst, mögelkulturer, kalciumklorid och salt tillsättas som ingredienser, processtekniska hjälpmedel eller tillsatser i mjölken eller under tillverkningen.

(...) Konservering av mjölkråvaror, produkter under framställning, ostmassa eller färskost vid en temperatur under 0 °C är inte tillåten.

(...) Konservering av färskost eller ost under mognadslagring i modifierad atmosfär är inte tillåten.”

---

BILAGA II

SAMMANFATTNING

Rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

”BLEU DES CAUSSES”

EG-nr: FR-PDO-0117–0108/29.03.2006

SUB (X) SGB ( )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten

| Namn | : | Institut National de l’Origine et de la Qualité |
| --- | --- | --- |
| Adress | : | 51 rue d’Anjou – 75 008 Paris |
| Tfn | : | +33 (0)1 53 89 80 00 |
| Fax | : | +33 (0)1 53 89 80 60 |
| E-post | : | info@inao.gouv.fr |

Namn

:

Institut National de l’Origine et de la Qualité

Adress

:

51 rue d’Anjou – 75 008 Paris

Tfn

:

+33 (0)1 53 89 80 00

Fax

:

+33 (0)1 53 89 80 60

E-post

:

info@inao.gouv.fr

2.   Grupp

| Namn | : | Syndicat du Bleu des Causses |
| --- | --- | --- |
| Adress | : | BP9 – 12004 RODEZ Cedex |
| Tfn | : | +33 (0)5 65 76 53 53 |
| Fax | : | +33 (0)5 65 76 53 00 |
| E-post | : | françoise.lebrou@valmont.fr |
| Sammansättning | : | Producenter/bearbetningsföretag (X) Annan ( ) |

Namn

:

Syndicat du Bleu des Causses

Adress

:

BP9 – 12004 RODEZ Cedex

Tfn

:

+33 (0)5 65 76 53 53

Fax

:

+33 (0)5 65 76 53 00

E-post

:

françoise.lebrou@valmont.fr

Sammansättning

:

Producenter/bearbetningsföretag (X) Annan ( )

3.   Produkttyp

| Klass 1.3: | Ost |
| --- | --- |

Klass 1.3:

Ost

4.   Produktspecifikation:

(Sammanfattning av kraven i artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1   Beteckning:

”Bleu des Causses”

4.2   Beskrivning:

Grönmögelost av helfet komjölk. Osten, som varken har pressats eller upphettats, innehåller 45 % fett i torrsubstansen, och den senare uppgår till minst 53 gram per 100 gram ost. Osten har formen av en platt cylinder med vikten 2,3–3 kg.

Ostens yta ska vara ren, utan ytbeläggningar eller fläckar.

4.3   Geografiskt område:

Rouergue-området med två utlöpare, västerut mot Causses du Quercy och österut mot Causses lozeriens, och en del av granitmassivet Margeride. Detta motsvarar delar av departementet Aveyron och av de intilliggande departementen Lot, Lozère, Gard och Héraut. Följande kommuner ingår i området:

| | Departementet Aveyron | Arrondissementen Millau och Villefranche-de-Rouergue: Samtliga kommuner |
| --- | --- | --- |

Departementet Aveyron

Arrondissementen Millau och Villefranche-de-Rouergue: Samtliga kommuner

| | Kantonerna Baraqueville, Bozouls, Cassagnes-Bégonhès, Conques, Entraygue-sur-Truyère, Espalion, Estaing, Laguiole, Laissac, Marcillac-Vallon, Naucelle, Pont-de-Salars, Requista, Rignac, Rodez-Nord, Rodez-Sud, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Saint-Geniez-d’Olt och La Salvetat-Peyrales: Samtliga kommuner |
| --- | --- |

Kantonerna Baraqueville, Bozouls, Cassagnes-Bégonhès, Conques, Entraygue-sur-Truyère, Espalion, Estaing, Laguiole, Laissac, Marcillac-Vallon, Naucelle, Pont-de-Salars, Requista, Rignac, Rodez-Nord, Rodez-Sud, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Saint-Geniez-d’Olt och La Salvetat-Peyrales: Samtliga kommuner

| | Departementet Lot | Kantonerna Cahors, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Labastide-Murat, Lalbenque, Lauzes, Limogne-en-Quercy, Luzech, Montcuq, Puy-L’Evêque och Saint-Géry: Samtliga kommuner |
| --- | --- | --- |

Departementet Lot

Kantonerna Cahors, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Labastide-Murat, Lalbenque, Lauzes, Limogne-en-Quercy, Luzech, Montcuq, Puy-L’Evêque och Saint-Géry: Samtliga kommuner

| | Kantonen Gourdon: Kommunerna Saint-Circq-Souillaguet, Saint-Projet och Le Vigan |
| --- | --- |

Kantonen Gourdon: Kommunerna Saint-Circq-Souillaguet, Saint-Projet och Le Vigan

| | Kantonen Livernon: Kommunerna Boussac, Brengues, Cambes, Corn, Durbans, Espagnac-Sainte-Eulalie, Espedaillac, Flaujac-Gare, Grezes, Livernon, Quissac och Reilhac |
| --- | --- |

Kantonen Livernon: Kommunerna Boussac, Brengues, Cambes, Corn, Durbans, Espagnac-Sainte-Eulalie, Espedaillac, Flaujac-Gare, Grezes, Livernon, Quissac och Reilhac

| | Kantonen Payrac: Kommunerna Cales, Lamothe-Fénelon, Loupiac, Nadaillac-de-Rouge, Payrac, Reilhaguet och Le Roc |
| --- | --- |

Kantonen Payrac: Kommunerna Cales, Lamothe-Fénelon, Loupiac, Nadaillac-de-Rouge, Payrac, Reilhaguet och Le Roc

| | Kantonen Saint-Germain-du-Bel-Air: Kommunerna Lamothe-Cassel, Montamel, Saint-Chamarand, Soucirac, Ussel och Uzech |
| --- | --- |

Kantonen Saint-Germain-du-Bel-Air: Kommunerna Lamothe-Cassel, Montamel, Saint-Chamarand, Soucirac, Ussel och Uzech

| | Kantonen Souillac: Kommunerna Gignac, La Chapelle-Auzac, Lanzac och Souillac |
| --- | --- |

Kantonen Souillac: Kommunerna Gignac, La Chapelle-Auzac, Lanzac och Souillac

| | Departementet Lozère | Kantonerna Aumont-Aubrac, Chanac, La Canourgue, Le Malzieu-Ville, Le Massegros, Marvejols, Meyrueis, Saint-Chély-d’Apcher och Sainte-Enimie: Samtliga kommuner |
| --- | --- | --- |

Departementet Lozère

Kantonerna Aumont-Aubrac, Chanac, La Canourgue, Le Malzieu-Ville, Le Massegros, Marvejols, Meyrueis, Saint-Chély-d’Apcher och Sainte-Enimie: Samtliga kommuner

| | Kantonen Bleymard: Kommunerna Allenc, Chavenet och Sainte-Hélène |
| --- | --- |

Kantonen Bleymard: Kommunerna Allenc, Chavenet och Sainte-Hélène

| | Kantonen Florac: Kommunerna Florac, Ispagnac, Saint-Laurent-de-Trèves och Vebron |
| --- | --- |

Kantonen Florac: Kommunerna Florac, Ispagnac, Saint-Laurent-de-Trèves och Vebron

| | Kantonen Mende: Kommunerna Badaroux, Balsièges, Brenoux, Lanuéjols, Mende, Saint-Bauzile och Saint-Etienne-du-Valdonnez |
| --- | --- |

Kantonen Mende: Kommunerna Badaroux, Balsièges, Brenoux, Lanuéjols, Mende, Saint-Bauzile och Saint-Etienne-du-Valdonnez

| | Kantonen Saint-Germain-du-Teil: Kommunerna Chirac, Le Monastier-Pin-Moriès, Saint-Germain-du-Teil och Saint-Pierre-de-Nogaret |
| --- | --- |

Kantonen Saint-Germain-du-Teil: Kommunerna Chirac, Le Monastier-Pin-Moriès, Saint-Germain-du-Teil och Saint-Pierre-de-Nogaret

| | Departementet Gard:
  Kommunen Trèves |
| --- | --- |

Departementet Gard:

Kommunen Trèves

| | Departementet Hérault:
  Kommunen Pégairolles-de-l’Escalette |
| --- | --- |

Departementet Hérault:

Kommunen Pégairolles-de-l’Escalette

4.4   Bevis på ursprung:

Mjölkproducenter, förädlingsanläggningar och lagringsanläggningar fyller i en ”lämplighetsförsäkran”, som registreras hos INAO och som ger detta institut möjlighet att identifiera samtliga aktörer. De ska ställa samtliga register och dokument som behövs för att kontrollera mjölkens och ostarnas ursprung, kvalitet och produktionsförhållanden till INAO:s förfogande.

Som ett led i kontrollen av egenskaperna hos en produkt med ursprungsbeteckning görs en analytisk och organoleptisk undersökning för att garantera produktens kvalitet och typiska egenskaper.

4.5   Framställningsmetod:

Mjölkproduktionen och ostframställningen ska äga rum inom det geografiska området. Osten lagras i hålrum i Causses berggrund inom ett geografiskt område som omfattar kantonerna Campagnac, Cornus, Millau, Peyreleau, Sainte-Affrique (Aveyron), kommunen Trèves (Gard) och kommunen Pégairolles-de-l’Escalette (Hérault).

”Bleu des Causses” framställs på traditionellt vis av vanligtvis obehandlad helmjölk som får koagulera vid 30 °C. Den erhållna ostmassan bryts, rörs och placeras i hålförsedda formar. Efter tillsats av Penicillium får ostmassan rinna av, varpå den saltas, borstas och prickas med nål för att Penicillium-kulturen ska kunna utvecklas under inverkan av den svala luften i hålrummen. Osten lagras sedan i 3–6 månader (minst 70 dagar).

4.6   Samband:

”Bleu des Causses” har lika gamla anor som Roquefort. Jordbrukarna i Causses brukade av tradition förvara ost framställd av komjölk i de naturliga håligheter som bildats i kalkstensblock med nordlig exponering och som ventileras av svala och fuktiga luftströmmar. Osten, som först bar beteckningen ”Bleu de l’Aveyron”, definierades genom ett dekret år 1937. Under namnet ”Bleu des Causses” erhöll den skydd genom ursprungsbeteckning efter ett beslut av domstolen i Millau 1953. Detta bekräftades genom ett dekret av den 21 maj 1979.

De typiska egenskaperna hos ”Bleu des Causses” är nära knutna till Causses steniga, torra kalkstensplatåer, liksom till den speciella lagringen som sker långsamt i naturliga hålrum vilka vanligen skapats genom karstprocesser och vilka ventileras av sval och fuktig luft.

4.7   Kontrollorgan

| Namn | : | Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adress | : | 51, Rue d’Anjou, 75008 Paris |
| Tfn | : | +33 (0)1 53 89 80 00 |
| Fax | : | +33 (0)1 53 89 80 60 |
| E-post | : | info@inao.gouv.fr |

Namn

:

Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO)

Adress

:

51, Rue d’Anjou, 75008 Paris

Tfn

:

+33 (0)1 53 89 80 00

Fax

:

+33 (0)1 53 89 80 60

E-post

:

info@inao.gouv.fr

INAO är ett offentligt administrativt organ med status som juridisk person. Det är underställt jordbruksministeriet.

INAO ansvarar för kontrollen av produktionsvillkor för produkter med skyddad ursprungsbeteckning.

| Namn | : | Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Adress | : | 59, Boulevard Vincent Auriol 75703 PARIS Cédex 13 |
| Tfn | : | + 33 (0)1 44 87 17 17 |
| Fax | : | + 33 (0)1 44 97 30 37 |

Namn

:

Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF)

Adress

:

59, Boulevard Vincent Auriol 75703 PARIS Cédex 13

Tfn

:

- 33 (0)1 44 87 17 17

Fax

:

- 33 (0)1 44 97 30 37

DGCCRF sorterar under ministeriet för ekonomi, finans och industri.

4.8   Märkning:

—

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 7.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/33

---

RÅDETS BESLUT

av den 18 december 2008

om ändring, avseende de externa revisorerna för Banque centrale du Luxembourg, av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer

(2009/105/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 27.1,

med beaktande av Europeiska centralbankens rekommendation BCE/2008/16 av den 17 november 2008 till Europeiska unionens råd om utnämning av extern revisor för Banque centrale du Luxembourg (1), och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i eurosystemet bör granskas av oavhängiga externa revisorer som rekommenderats av ECB-rådet och godkänts av rådet. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i eurosystemet bör granskas av oavhängiga externa revisorer som rekommenderats av ECB-rådet och godkänts av rådet.

| (2) | Förordnandet för den nuvarande externa revisorn för Banque centrale du Luxembourg löper ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2008. Det är därför nödvändigt att utse en extern revisor från och med räkenskapsåret 2009. |
| --- | --- |

(2)

Förordnandet för den nuvarande externa revisorn för Banque centrale du Luxembourg löper ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2008. Det är därför nödvändigt att utse en extern revisor från och med räkenskapsåret 2009.

| (3) | ECB-rådet har rekommenderat att KPMG AUDIT Sarl utses till extern revisor för räkenskapsåren 2009 till 2013. |
| --- | --- |

(3)

ECB-rådet har rekommenderat att KPMG AUDIT Sarl utses till extern revisor för räkenskapsåren 2009 till 2013.

| (4) | ECB-rådets rekommendation bör följas och beslut 1999/70/EG ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

ECB-rådets rekommendation bör följas och beslut 1999/70/EG ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.7 i beslut 1999/70/EG (2) ska ersättas med följande:

”7.   KPMG AUDIT Sarl godkänns härmed som extern revisor för Banque centrale du Luxembourg för räkenskapsåren 2009 till 2013.”

Artikel 2

Detta beslut ska meddelas ECB.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2008.

På rådets vägnar

M. BARNIER

Ordförande

---

(1)  EUT C 299, 22.11.2008, s. 5.

1

(2)  EGT L 22, 29.1.1999, s. 69.

2

---

Kommissionen

| 7.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/34

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 6 februari 2009

om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa varmförtenta metallöverdragna valsade platta produkter av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

(2009/106/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,

efter att ha hört rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Inledande av förfarandet

| (1) | Den 14 december 2007 inledde kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) ett antidumpningsförfarande beträffande import till gemenskapen av vissa varmförtenta metallöverdragna valsade platta produkter av järn eller stål, dvs.






  — | valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, pläterade eller överdragna med zink och/eller aluminium (dock ej pläterade eller överdragna med zink på elektrolytisk väg), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 och 7212 50 69, |
| --- | --- | --- |

(1)

Den 14 december 2007 inledde kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) ett antidumpningsförfarande beträffande import till gemenskapen av vissa varmförtenta metallöverdragna valsade platta produkter av järn eller stål, dvs.

—

valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, pläterade eller överdragna med zink och/eller aluminium (dock ej pläterade eller överdragna med zink på elektrolytisk väg), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 och 7212 50 69,

| — | valsade platta produkter av legerat stål, med en bredd av minst 600 mm, pläterade eller överdragna med zink och/eller aluminium (dock ej rostfritt stål, kisellegerat elektrostål eller produkter som bara varmvalsats eller kallvalsats (kallreducerade) och produkter som pläterats eller överdragits med zink på elektrolytisk väg), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7225 92 00 och ex 7225 99 00, samt |
| --- | --- |

—

valsade platta produkter av legerat stål, med en bredd av minst 600 mm, pläterade eller överdragna med zink och/eller aluminium (dock ej rostfritt stål, kisellegerat elektrostål eller produkter som bara varmvalsats eller kallvalsats (kallreducerade) och produkter som pläterats eller överdragits med zink på elektrolytisk väg), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7225 92 00 och ex 7225 99 00, samt

| — | valsade platta produkter av legerat stål, med en bredd av mindre än 600 mm, pläterade eller överdragna med zink och/eller aluminium (dock ej rostfritt stål, kisellegerat elektrostål, höghastighetsstål eller produkter som bara varmvalsats eller kallvalsats (kallreducerade) och produkter som pläterats eller överdragits med zink på elektrolytisk väg), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7226 99 30 och ex 7226 99 70, |
| --- | --- |

—

valsade platta produkter av legerat stål, med en bredd av mindre än 600 mm, pläterade eller överdragna med zink och/eller aluminium (dock ej rostfritt stål, kisellegerat elektrostål, höghastighetsstål eller produkter som bara varmvalsats eller kallvalsats (kallreducerade) och produkter som pläterats eller överdragits med zink på elektrolytisk väg), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7226 99 30 och ex 7226 99 70,

med ursprung i Kina (nedan kallade den berörda produkten).

| (2) | Antidumpningsförfarandet inleddes efter ett klagomål som ingavs den 30 oktober 2007 av Eurofer (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som står för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av vissa varmförtenta metallöverdragna valsade platta produkter av järn eller stål. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpningsförfarandet inleddes efter ett klagomål som ingavs den 30 oktober 2007 av Eurofer (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som står för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av vissa varmförtenta metallöverdragna valsade platta produkter av järn eller stål.

1.2   Berörda parter och kontrollbesök

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna i Kina och deras intresseorganisationer, de importörer/användare som den visste var berörda, företrädare för det berörda exportlandet, tillverkare i potentiella jämförbara länder och samtliga kända gemenskapstillverkare om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna i Kina och deras intresseorganisationer, de importörer/användare som den visste var berörda, företrädare för det berörda exportlandet, tillverkare i potentiella jämförbara länder och samtliga kända gemenskapstillverkare om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (4) | Med hänsyn till det stora antalet exporterande tillverkare i Kina samt tillverkare och importörer i gemenskapen planerades i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas för fastställandet av dumpning, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Med hänsyn till det stora antalet exporterande tillverkare i Kina samt tillverkare och importörer i gemenskapen planerades i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas för fastställandet av dumpning, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (5) | För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) och/eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de exporterande tillverkare som den visste var berörda och till de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(5)

För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) och/eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de exporterande tillverkare som den visste var berörda och till de kinesiska myndigheterna.

| (6) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter den visste var berörda och mottog besvarade formulär från sju exporterande tillverkare i Kina som ingick i stickprovet, sex gemenskapstillverkare, tre importörer, sju användare inom gemenskapen och en tillverkare i Brasilien (Brasilien användes som jämförbart land). Sju intresseorganisationer för användare lämnade också skriftliga synpunkter. Alla parter hördes som så begärde inom den fastställda tidsfristen och visade att det fanns särskilda skäl att höra dem. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter den visste var berörda och mottog besvarade formulär från sju exporterande tillverkare i Kina som ingick i stickprovet, sex gemenskapstillverkare, tre importörer, sju användare inom gemenskapen och en tillverkare i Brasilien (Brasilien användes som jämförbart land). Sju intresseorganisationer för användare lämnade också skriftliga synpunkter. Alla parter hördes som så begärde inom den fastställda tidsfristen och visade att det fanns särskilda skäl att höra dem.

| (7) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för beviljandet av marknadsekonomisk status och för fastställandet av dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Tillverkare som ingår i gemenskapsindustrin






  — | Hellenic Steel Co., Thessaloniki, Grekland |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för beviljandet av marknadsekonomisk status och för fastställandet av dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Tillverkare som ingår i gemenskapsindustrin

—

Hellenic Steel Co., Thessaloniki, Grekland

| — | Ilva SpA, Milano, Italien |
| --- | --- |

—

Ilva SpA, Milano, Italien

| — | Salzgitter AG, Salzgitter, Tyskland |
| --- | --- |

—

Salzgitter AG, Salzgitter, Tyskland

| — | ThyssenKrupp Steel AG, Duisburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Steel AG, Duisburg, Tyskland

| b) | Andra gemenskapstillverkare






  — | Corus UK Ltd., Newport, Förenade kungariket |
| --- | --- | --- |

b)

Andra gemenskapstillverkare

—

Corus UK Ltd., Newport, Förenade kungariket

| — | ArcelorMittal Piombino SpA, Piombino, Italien |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Piombino SpA, Piombino, Italien

| c) | Exporterande tillverkare i Kina






  — | Changshu Xingdao Advanced Building Material Co., Changshu |
| --- | --- | --- |

c)

Exporterande tillverkare i Kina

—

Changshu Xingdao Advanced Building Material Co., Changshu

| — | Changshu Everbright Material Technology Co., Changshu |
| --- | --- |

—

Changshu Everbright Material Technology Co., Changshu

| — | Bengang Steel Plates Co, Benxi |
| --- | --- |

—

Bengang Steel Plates Co, Benxi

| — | BX Steel Posco Cold Rolled Sheet Co. Ltd, Benxi |
| --- | --- |

—

BX Steel Posco Cold Rolled Sheet Co. Ltd, Benxi

| — | Angang Group International Trade Corporation, Anshan och dess närstående företag Angang Group Hong Kong Co., Ltd i Hongkong |
| --- | --- |

—

Angang Group International Trade Corporation, Anshan och dess närstående företag Angang Group Hong Kong Co., Ltd i Hongkong

| — | ANSC-TKS Galvanizing Co., Dallian |
| --- | --- |

—

ANSC-TKS Galvanizing Co., Dallian

| — | International Economics & Trading Corporation WISCO, Wuhan och dess närstående företag Wugang Trading Co. Ltd i Hongkong |
| --- | --- |

—

International Economics & Trading Corporation WISCO, Wuhan och dess närstående företag Wugang Trading Co. Ltd i Hongkong

| d) | Icke-närstående importörer






  — | Duferco SA, Lugano, Schweiz |
| --- | --- | --- |

d)

Icke-närstående importörer

—

Duferco SA, Lugano, Schweiz

| (8) | Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök på plats hos nedanstående företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i detta fall Brasilien:






  e) | Tillverkare i jämförbart land






  — | ArcelorMittal Vega, São Francisco do Sul, Brasilien |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök på plats hos nedanstående företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i detta fall Brasilien:

e)

Tillverkare i jämförbart land

—

ArcelorMittal Vega, São Francisco do Sul, Brasilien

1.3   Undersökningsperiod

| (9) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 december 2006–30 november 2007 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(9)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 december 2006–30 november 2007 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

1.4   Interimsrapport och påföljande förfarande

| (10) | Den 15 september 2008 lämnade kommissionen till berörda parter en interimsrapport med kommissionens preliminära slutsatser avseende detta förfarande, dvs. det faktum att man i undersökningen preliminärt hade fastställt att dumpning förekom men att ingen väsentlig skada hade uppkommit, där kommissionen samtidigt underströk behovet av att närmare undersöka om det eventuellt förelåg en risk för skada. På grundval av de preliminära slutsatserna ansågs det lämpligt att inte införa någon preliminär antidumpningstull, men att fortsätta med undersökningen. Alla parter gavs möjlighet att lämna in relevant bevisning och synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som så önskade gavs även tillfälle att bli hörda. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden. |
| --- | --- |

(10)

Den 15 september 2008 lämnade kommissionen till berörda parter en interimsrapport med kommissionens preliminära slutsatser avseende detta förfarande, dvs. det faktum att man i undersökningen preliminärt hade fastställt att dumpning förekom men att ingen väsentlig skada hade uppkommit, där kommissionen samtidigt underströk behovet av att närmare undersöka om det eventuellt förelåg en risk för skada. På grundval av de preliminära slutsatserna ansågs det lämpligt att inte införa någon preliminär antidumpningstull, men att fortsätta med undersökningen. Alla parter gavs möjlighet att lämna in relevant bevisning och synpunkter på de preliminära slutsatserna. De parter som så önskade gavs även tillfälle att bli hörda. Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden.

2.   ÅTERKALLANDE AV KLAGOMÅLET OCH AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET

| (11) | Klaganden återkallade formellt sitt klagomål genom en skrivelse till kommissionen av den 11 december 2008. Klaganden uppgav att återkallandet gjordes på grund av den senaste tidens turbulens på marknaden. Med hänsyn till detta ville klaganden inte fullfölja sitt ärende avseende den volymbaserade risk för skada som grundades på en analys av historiska uppgifter som inte längre fullt ut återspeglade de rådande marknadsförhållandena. Klaganden ansåg att det under dessa omständigheter var lämpligare att genom ett nytt förfarande agera mot illojala och skadevållande handelsmetoder om sådana förekommer, i stället för genom detta förfarande, som inte fullt ut beaktar alla problem som gemenskapsindustrin nu ställs inför. |
| --- | --- |

(11)

Klaganden återkallade formellt sitt klagomål genom en skrivelse till kommissionen av den 11 december 2008. Klaganden uppgav att återkallandet gjordes på grund av den senaste tidens turbulens på marknaden. Med hänsyn till detta ville klaganden inte fullfölja sitt ärende avseende den volymbaserade risk för skada som grundades på en analys av historiska uppgifter som inte längre fullt ut återspeglade de rådande marknadsförhållandena. Klaganden ansåg att det under dessa omständigheter var lämpligare att genom ett nytt förfarande agera mot illojala och skadevållande handelsmetoder om sådana förekommer, i stället för genom detta förfarande, som inte fullt ut beaktar alla problem som gemenskapsindustrin nu ställs inför.

| (12) | Klaganden ansåg också att den kinesiska exporten åter kommer att öka med tanke på de förändringar som nyligen skett i den kinesiska planen för stimulans av exporten. Med hänsyn till ovanstående risk begärde klaganden att kommissionen aktivt skulle övervaka importen av den berörda produkten och vara redo att inleda ett nytt förfarande med kort varsel. Klaganden betonade avslutningsvis att det skulle ligga i Kinas intresse att nära övervaka den framtida exporten av den berörda produkten och säkerställa ett ansvarsfullt handlande från de kinesiska exportörernas sida på den internationella stålmarknaden. |
| --- | --- |

(12)

Klaganden ansåg också att den kinesiska exporten åter kommer att öka med tanke på de förändringar som nyligen skett i den kinesiska planen för stimulans av exporten. Med hänsyn till ovanstående risk begärde klaganden att kommissionen aktivt skulle övervaka importen av den berörda produkten och vara redo att inleda ett nytt förfarande med kort varsel. Klaganden betonade avslutningsvis att det skulle ligga i Kinas intresse att nära övervaka den framtida exporten av den berörda produkten och säkerställa ett ansvarsfullt handlande från de kinesiska exportörernas sida på den internationella stålmarknaden.

| (13) | Det bör noteras att den nuvarande situationen beträffande den berörda produkten både i gemenskapen och i Kina kännetecknas av en tidigare ej skådad förändring av de grundläggande ekonomiska förhållandena. Medan det under dessa omständigheter är svårt att göra motiverade antaganden om utvecklingen på marknaden på kort till medellång sikt framstår också den ekonomiska situationen som instabil och det kan inte helt uteslutas att skadevållande dumpning kommer att förekomma. Det anses därför lämpligt att under den närmaste framtiden övervaka importen till gemenskapen av den berörda produkten med ursprung i Kina. Övervakningsperioden bör inte överstiga 24 månader från dagen för offentliggörandet av avslutandet av detta förfarande. Kommissionen utesluter inte att en ny undersökning kan komma att inledas beträffande samma produkt om och när bevisning lämnas in som tyder på skadevållande dumpning, i enlighet med kraven i relevanta bestämmelser i artikel 5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(13)

Det bör noteras att den nuvarande situationen beträffande den berörda produkten både i gemenskapen och i Kina kännetecknas av en tidigare ej skådad förändring av de grundläggande ekonomiska förhållandena. Medan det under dessa omständigheter är svårt att göra motiverade antaganden om utvecklingen på marknaden på kort till medellång sikt framstår också den ekonomiska situationen som instabil och det kan inte helt uteslutas att skadevållande dumpning kommer att förekomma. Det anses därför lämpligt att under den närmaste framtiden övervaka importen till gemenskapen av den berörda produkten med ursprung i Kina. Övervakningsperioden bör inte överstiga 24 månader från dagen för offentliggörandet av avslutandet av detta förfarande. Kommissionen utesluter inte att en ny undersökning kan komma att inledas beträffande samma produkt om och när bevisning lämnas in som tyder på skadevållande dumpning, i enlighet med kraven i relevanta bestämmelser i artikel 5 i grundförordningen.

| (14) | I enlighet med artikel 9.1 i grundförordningen får ett antidumpingsförfarande avslutas om klagomålet återkallas, såvida inte ett sådant avslutande står i strid med gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artikel 9.1 i grundförordningen får ett antidumpingsförfarande avslutas om klagomålet återkallas, såvida inte ett sådant avslutande står i strid med gemenskapens intresse.

| (15) | I detta avseende noteras att den ovanstående analysen av den nuvarande situationen beträffande den berörda produkten och en eventuell ny undersökning i framtiden inte ifrågasätter klagandens återkallande. Kommissionen bedömde därför att förfarandet bör avslutas eftersom det av undersökningen inte framkommit något som tyder på att ett avslutande inte skulle ligga i gemenskapens intresse. De berörda parterna underrättades om detta och gavs tillfälle att lämna synpunkter. Det lämnades emellertid inga synpunkter som kunde ändra beslutet. |
| --- | --- |

(15)

I detta avseende noteras att den ovanstående analysen av den nuvarande situationen beträffande den berörda produkten och en eventuell ny undersökning i framtiden inte ifrågasätter klagandens återkallande. Kommissionen bedömde därför att förfarandet bör avslutas eftersom det av undersökningen inte framkommit något som tyder på att ett avslutande inte skulle ligga i gemenskapens intresse. De berörda parterna underrättades om detta och gavs tillfälle att lämna synpunkter. Det lämnades emellertid inga synpunkter som kunde ändra beslutet.

| (16) | Kommissionen finner därför att antidumpningsförfarandet beträffande import till gemenskapen av vissa varmförtenta metallöverdragna valsade platta produkter av järn eller stål med ursprung i Kina bör avslutas utan att antidumpningsåtgärder införs. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen finner därför att antidumpningsförfarandet beträffande import till gemenskapen av vissa varmförtenta metallöverdragna valsade platta produkter av järn eller stål med ursprung i Kina bör avslutas utan att antidumpningsåtgärder införs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa varmförtenta metallöverdragna valsade platta produkter av järn eller stål, dvs.

| — | valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, pläterade eller överdragna med zink och/eller aluminium (dock ej pläterade eller överdragna med zink på elektrolytisk väg), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 och 7212 50 69, |
| --- | --- |

—

valsade platta produkter av järn eller olegerat stål, pläterade eller överdragna med zink och/eller aluminium (dock ej pläterade eller överdragna med zink på elektrolytisk väg), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 och 7212 50 69,

| — | valsade platta produkter av legerat stål, med en bredd av minst 600 mm, pläterade eller överdragna med zink och/eller aluminium (dock ej rostfritt stål, kisellegerat elektrostål eller produkter som bara varmvalsats eller kallvalsats (kallreducerade) och produkter som pläterats eller överdragits med zink på elektrolytisk väg), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7225 92 00 och ex 7225 99 00, samt |
| --- | --- |

—

valsade platta produkter av legerat stål, med en bredd av minst 600 mm, pläterade eller överdragna med zink och/eller aluminium (dock ej rostfritt stål, kisellegerat elektrostål eller produkter som bara varmvalsats eller kallvalsats (kallreducerade) och produkter som pläterats eller överdragits med zink på elektrolytisk väg), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7225 92 00 och ex 7225 99 00, samt

| — | valsade platta produkter av legerat stål, med en bredd av mindre än 600 mm, pläterade eller överdragna med zink och/eller aluminium (dock ej rostfritt stål, kisellegerat elektrostål, höghastighetsstål eller produkter som bara varmvalsats eller kallvalsats (kallreducerade) och produkter som pläterats eller överdragits med zink på elektrolytisk väg), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7226 99 30 och ex 7226 99 70, |
| --- | --- |

—

valsade platta produkter av legerat stål, med en bredd av mindre än 600 mm, pläterade eller överdragna med zink och/eller aluminium (dock ej rostfritt stål, kisellegerat elektrostål, höghastighetsstål eller produkter som bara varmvalsats eller kallvalsats (kallreducerade) och produkter som pläterats eller överdragits med zink på elektrolytisk väg), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer 7226 99 30 och ex 7226 99 70,

med ursprung i Kina avslutas härmed.

Utfärdat i Bryssel den 6 februari 2009.

På kommissionens vägnar

Catherine ASHTON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT C 302, 14.12.2007, s. 24.

2

---

7.2.2009

| 7.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 38/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 38/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---