# Eiropas Savienības L 40/2009

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 40 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 11. februāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 40

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 11. februāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 122/2009 (2009. gada 10. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 123/2009 (2009. gada 10. februāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1266/2007 attiecībā uz nosacījumiem dzīvnieku pārvietošanai aizliegtās zonas robežās un nosacījumiem atcelt Padomes Direktīvā 2000/75/EK paredzēto aizliegumu dzīvnieku izvešanai (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 124/2009 (2009. gada 10. februāris), ar ko nosaka maksimālos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus pārtikā nenovēršamas šo vielu pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība (
  1
  ) | 7 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2009/7/EK (2009. gada 10. februāris), ar ko groza I, II, IV un V pielikumu Padomes Direktīvai 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā | 12 |
| | * | Komisijas Direktīva 2009/8/EK (2009. gada 10. februāris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/32/EK I pielikumu attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem kokcidiostatu vai histomonostatu daudzumiem, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība (
  1
  ) | 19 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 122/2009 (2009. gada 10. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 123/2009 (2009. gada 10. februāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1266/2007 attiecībā uz nosacījumiem dzīvnieku pārvietošanai aizliegtās zonas robežās un nosacījumiem atcelt Padomes Direktīvā 2000/75/EK paredzēto aizliegumu dzīvnieku izvešanai (
  1
  )

1

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 124/2009 (2009. gada 10. februāris), ar ko nosaka maksimālos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus pārtikā nenovēršamas šo vielu pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība (
  1
  )

1

7

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2009/7/EK (2009. gada 10. februāris), ar ko groza I, II, IV un V pielikumu Padomes Direktīvai 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā

12

*

Komisijas Direktīva 2009/8/EK (2009. gada 10. februāris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/32/EK I pielikumu attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem kokcidiostatu vai histomonostatu daudzumiem, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība (
  1
  )

1

19

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/109/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 9. februāris) par pagaidu eksperimenta organizēšanu, paredzot dažas atkāpes attiecībā uz tirdzniecību ar sēklu maisījumiem, ko paredzēts izmantot kā lopbarības augus saskaņā ar Padomes Direktīvu 66/401/EEK, lai noteiktu, vai dažas Padomes Direktīvās 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/55/EK vai 2002/57/EK neuzskaitītas sugas atbilst prasībām iekļaušanai Direktīvas 66/401/EEK 2. panta 1. punkta A daļā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 724)

   (
  1
  ) | 26 |
| | | 2009/110/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 10. februāris) par Kopienas finansiālo atbalstu ārkārtas pasākumiem Ņūkāslas slimības apkarošanai Vācijā 2008. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 712) | 31 |
| | | 2009/111/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 10. februāris) par standarta EN 3-8:2006 Pārnēsājamie ugunsdzēsības aparāti. 8. daļa: Standarta EN 3-7 prasību papildinājums par konstruktīvo risinājumu, spiedienizturības un mehāniskās iedarbības testiem ugunsdzēsības aparātiem ar maksimālo pieļaujamo spiedienu vienādu vai zemāku par 30 bāriem atsauces publicēšanu saskaņā ar Direktīvu 97/23/EK par spiediena iekārtām
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 739)

   (
  1
  ) | 33 |
| | | IETEIKUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/112/EK |
| | * | Padomes Ieteikums (2009. gada 10. februāris) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Septītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu | 35 |
| | | 2009/113/EK |
| | * | Padomes Ieteikums (2009. gada 10. februāris) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Astotais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu | 36 |
| | | 2009/114/EK |
| | * | Padomes Ieteikums (2009. gada 10. februāris) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Devītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu | 37 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | Komisija |
| | | 2009/115/EK |
| | * | Lēmums Nr. 1/2008, kuru pieņēmusi apvienotā Kopienas un Šveices gaisa transporta komiteja, kas izveidota ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par gaisa transportu (2008. gada 16. decembris), ar ko aizstāj pielikumu Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumam par gaisa transportu | 38 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2009/109/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 9. februāris) par pagaidu eksperimenta organizēšanu, paredzot dažas atkāpes attiecībā uz tirdzniecību ar sēklu maisījumiem, ko paredzēts izmantot kā lopbarības augus saskaņā ar Padomes Direktīvu 66/401/EEK, lai noteiktu, vai dažas Padomes Direktīvās 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/55/EK vai 2002/57/EK neuzskaitītas sugas atbilst prasībām iekļaušanai Direktīvas 66/401/EEK 2. panta 1. punkta A daļā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 724)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 724)

1

26

2009/110/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 10. februāris) par Kopienas finansiālo atbalstu ārkārtas pasākumiem Ņūkāslas slimības apkarošanai Vācijā 2008. gadā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 712)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 712)

31

2009/111/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 10. februāris) par standarta EN 3-8:2006 Pārnēsājamie ugunsdzēsības aparāti. 8. daļa: Standarta EN 3-7 prasību papildinājums par konstruktīvo risinājumu, spiedienizturības un mehāniskās iedarbības testiem ugunsdzēsības aparātiem ar maksimālo pieļaujamo spiedienu vienādu vai zemāku par 30 bāriem atsauces publicēšanu saskaņā ar Direktīvu 97/23/EK par spiediena iekārtām
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 739)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 739)

1

33

IETEIKUMI

Padome

2009/112/EK

*

Padomes Ieteikums (2009. gada 10. februāris) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Septītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu

35

2009/113/EK

*

Padomes Ieteikums (2009. gada 10. februāris) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Astotais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu

36

2009/114/EK

*

Padomes Ieteikums (2009. gada 10. februāris) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Devītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu

37

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

Komisija

2009/115/EK

*

Lēmums Nr. 1/2008, kuru pieņēmusi apvienotā Kopienas un Šveices gaisa transporta komiteja, kas izveidota ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par gaisa transportu (2008. gada 16. decembris), ar ko aizstāj pielikumu Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumam par gaisa transportu

38

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Kopējā nostāja 2009/116/KĀDP (2009. gada 10. februāris), ar kuru pagarina un groza Kopējo nostāju 2004/133/KĀDP, ar ko nosaka ierobežojošus pasākumus pret ekstrēmistiem Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM) | 56 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Kopējā nostāja 2009/116/KĀDP (2009. gada 10. februāris), ar kuru pagarina un groza Kopējo nostāju 2004/133/KĀDP, ar ko nosaka ierobežojošus pasākumus pret ekstrēmistiem Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM)

FYROM

56

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 3/2008 (2007. gada 17. decembris) par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs (OV L 3, 5.1.2008.) | 58 |

Labojums

*

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 3/2008 (2007. gada 17. decembris) par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs (OV L 3, 5.1.2008.)

58

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 122/2009

(2009. gada 10. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 11. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 10. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 195,3 |
| JO | 68,6 |
| MA | 43,0 |
| TN | 134,4 |
| TR | 98,0 |
| ZZ | 107,9 |
| 0707 00 05 | JO | 170,1 |
| MA | 134,2 |
| TR | 169,4 |
| ZZ | 157,9 |
| 0709 90 70 | MA | 113,5 |
| TR | 148,2 |
| ZZ | 130,9 |
| 0709 90 80 | EG | 103,6 |
| ZZ | 103,6 |
| 0805 10 20 | EG | 50,9 |
| IL | 53,0 |
| MA | 64,2 |
| TN | 47,6 |
| TR | 63,1 |
| ZA | 44,9 |
| ZZ | 54,0 |
| 0805 20 10 | IL | 162,7 |
| MA | 100,1 |
| TR | 52,0 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 72,2 |
| IL | 86,9 |
| JM | 101,6 |
| MA | 153,9 |
| PK | 50,9 |
| TR | 65,7 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 50 10 | EG | 64,1 |
| MA | 67,1 |
| TR | 56,7 |
| ZZ | 62,6 |
| 0808 10 80 | AR | 91,9 |
| CA | 90,4 |
| CL | 67,8 |
| CN | 89,1 |
| MK | 32,6 |
| US | 112,1 |
| ZZ | 80,7 |
| 0808 20 50 | AR | 95,8 |
| CL | 57,1 |
| CN | 59,1 |
| US | 125,0 |
| ZA | 113,1 |
| ZZ | 90,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

195,3

JO

68,6

MA

43,0

TN

134,4

TR

98,0

ZZ

107,9

0707 00 05

JO

170,1

MA

134,2

TR

169,4

ZZ

157,9

0709 90 70

MA

113,5

TR

148,2

ZZ

130,9

0709 90 80

EG

103,6

ZZ

103,6

0805 10 20

EG

50,9

IL

53,0

MA

64,2

TN

47,6

TR

63,1

ZA

44,9

ZZ

54,0

0805 20 10

IL

162,7

MA

100,1

TR

52,0

ZZ

104,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

72,2

IL

86,9

JM

101,6

MA

153,9

PK

50,9

TR

65,7

ZZ

88,5

0805 50 10

EG

64,1

MA

67,1

TR

56,7

ZZ

62,6

0808 10 80

AR

91,9

CA

90,4

CL

67,8

CN

89,1

MK

32,6

US

112,1

ZZ

80,7

0808 20 50

AR

95,8

CL

57,1

CN

59,1

US

125,0

ZA

113,1

ZZ

90,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 123/2009

(2009. gada 10. februāris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1266/2007 attiecībā uz nosacījumiem dzīvnieku pārvietošanai aizliegtās zonas robežās un nosacījumiem atcelt Padomes Direktīvā 2000/75/EK paredzēto aizliegumu dzīvnieku izvešanai

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 20. novembra Direktīvu 2000/75/EK, ar ko paredz īpašus noteikumus infekciozā katarālā drudža kontrolei un apkarošanai (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta c) apakšpunktu, 11., 12. pantu un 19. panta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2000/75/EK ir paredzēti kontroles noteikumi un pasākumi infekciozā katarālā drudža apkarošanai un izskaušanai, tostarp noteikumi aizsardzības un uzraudzības zonu izveidošanai, vakcinācijas programmu īstenošanai un aizliegums izvest dzīvniekus no šīm zonām. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2000/75/EK ir paredzēti kontroles noteikumi un pasākumi infekciozā katarālā drudža apkarošanai un izskaušanai, tostarp noteikumi aizsardzības un uzraudzības zonu izveidošanai, vakcinācijas programmu īstenošanai un aizliegums izvest dzīvniekus no šīm zonām.

| (2) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1266/2007 (2) ir izklāstīti noteikumi dzīvnieku kontrolei, monitoringam, uzraudzībai un ierobežojumi saistībā ar infekciozo katarālo drudzi, pārvietojot dzīvniekus aizsardzības un uzraudzības zonā (“aizliegtā zona”) vai ārpus tās. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1266/2007 (2) ir izklāstīti noteikumi dzīvnieku kontrolei, monitoringam, uzraudzībai un ierobežojumi saistībā ar infekciozo katarālo drudzi, pārvietojot dzīvniekus aizsardzības un uzraudzības zonā (“aizliegtā zona”) vai ārpus tās.

| (3) | Minētās regulas III pielikumā paredzēti nosacījumi, kas jāizpilda, lai iegūtu izvešanas aizlieguma atbrīvojumu, kas saskaņā ar Direktīvu 2000/75/EK piemērojams uzņēmīgu dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju pārvietošanai. |
| --- | --- |

(3)

Minētās regulas III pielikumā paredzēti nosacījumi, kas jāizpilda, lai iegūtu izvešanas aizlieguma atbrīvojumu, kas saskaņā ar Direktīvu 2000/75/EK piemērojams uzņēmīgu dzīvnieku, to spermas, olšūnu un embriju pārvietošanai.

| (4) | Saskaņā ar EPNI Zinātnes ekspertu grupas dzīvnieku veselības un labturības jomā atzinumu par slimības pārnēsātājiem un vakcīnām (3), kas pieņemts 2007. gada 27. aprīlī, vakcinācija ir piemērots līdzeklis, lai kontrolētu infekciozo katarālo drudzi un izvairītos no klīniskiem uzliesmojumiem, un tādējādi ierobežotu zaudējumus lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar EPNI Zinātnes ekspertu grupas dzīvnieku veselības un labturības jomā atzinumu par slimības pārnēsātājiem un vakcīnām (3), kas pieņemts 2007. gada 27. aprīlī, vakcinācija ir piemērots līdzeklis, lai kontrolētu infekciozo katarālo drudzi un izvairītos no klīniskiem uzliesmojumiem, un tādējādi ierobežotu zaudējumus lauksaimniekiem.

| (5) | Dzīvnieku vakcinācija pret infekciozo katarālo drudzi rada būtiskas izmaiņas uzņēmīgās populācijas imunitātē. Dalībvalstīm jāsniedz pierādījumi par to, ka aizliegtās zonas daļā nenovēro vispārēja vai konkrēta infekciozā katarālā drudža vīrusa serotipa vai serotipu cirkulāciju, uzrādot infekciozā katarālā drudža monitoringa programmas rezultātus, kas ieviesta atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1266/2007. Šādās monitoringa programmās jāietver pasīva klīniska uzraudzība un aktīva uz laboratoriju analīzēm pamatota uzraudzība, vismaz uzraugot kontroldzīvniekus. |
| --- | --- |

(5)

Dzīvnieku vakcinācija pret infekciozo katarālo drudzi rada būtiskas izmaiņas uzņēmīgās populācijas imunitātē. Dalībvalstīm jāsniedz pierādījumi par to, ka aizliegtās zonas daļā nenovēro vispārēja vai konkrēta infekciozā katarālā drudža vīrusa serotipa vai serotipu cirkulāciju, uzrādot infekciozā katarālā drudža monitoringa programmas rezultātus, kas ieviesta atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1266/2007. Šādās monitoringa programmās jāietver pasīva klīniska uzraudzība un aktīva uz laboratoriju analīzēm pamatota uzraudzība, vismaz uzraugot kontroldzīvniekus.

| (6) | Uz laboratorijas analīzēm pamatota uzraudzība, izmantojot kontroldzīvniekus, nedrīkst ietvert tikai seroloģisko testu, bet to var veikt arī ar citām diagnostikas metodēm, proti, aģentu noteikšanas testiem. |
| --- | --- |

(6)

Uz laboratorijas analīzēm pamatota uzraudzība, izmantojot kontroldzīvniekus, nedrīkst ietvert tikai seroloģisko testu, bet to var veikt arī ar citām diagnostikas metodēm, proti, aģentu noteikšanas testiem.

| (7) | Vakcināciju vajadzētu atbalstīt arī tad, ja vīrusa cirkulācijas nav, un aizliegtajās zonās, kurās vīrusa cirkulācija nav konstatēta, nevajadzētu kavēt profilaktisko vakcināciju. Tomēr atbilstoši Direktīvai 2000/75/EK vakcinācija pret infekciozo katarālo drudzi ir atļauta tikai aizsardzības zonas robežās. Regulas (EK) Nr. 1266/2007 7. panta 1. punktā ir paredzēts, ka dzīvnieku pārvietošanu tādas aizliegtās zonas robežās, kurā cirkulē viens un tas pats infekciozā katarālā drudža vīrusa serotips vai serotipi, atļauj kompetentā iestāde ar nosacījumu, ka pārvietojamajiem dzīvniekiem pārvietošanas dienā nav infekciozā katarālā drudža klīnisko simptomu, un pieņemot, ka šie dzīvnieki nerada papildu risku dzīvnieku veselībai. |
| --- | --- |

(7)

Vakcināciju vajadzētu atbalstīt arī tad, ja vīrusa cirkulācijas nav, un aizliegtajās zonās, kurās vīrusa cirkulācija nav konstatēta, nevajadzētu kavēt profilaktisko vakcināciju. Tomēr atbilstoši Direktīvai 2000/75/EK vakcinācija pret infekciozo katarālo drudzi ir atļauta tikai aizsardzības zonas robežās. Regulas (EK) Nr. 1266/2007 7. panta 1. punktā ir paredzēts, ka dzīvnieku pārvietošanu tādas aizliegtās zonas robežās, kurā cirkulē viens un tas pats infekciozā katarālā drudža vīrusa serotips vai serotipi, atļauj kompetentā iestāde ar nosacījumu, ka pārvietojamajiem dzīvniekiem pārvietošanas dienā nav infekciozā katarālā drudža klīnisko simptomu, un pieņemot, ka šie dzīvnieki nerada papildu risku dzīvnieku veselībai.

| (8) | Apgabali, kuros ir veikta vakcinācija un kuros necirkulē konkrēts infekciozā katarālā drudža vīrusa serotips vai serotipi, rada mazāku apdraudējumu nekā citi apgabali, kuri ir daļa no aizliegtās zonas, kurā vīrusa cirkulācija notiek. Tādēļ dalībvalstīm jāļauj aizsardzības zonas robežās norobežot apgabalus, kuros ir veikta vakcinācija un kuros necirkulē konkrēts infekciozā katarālā drudža vīrusa serotips vai serotipi. Komisija jāinformē par nodomu norobežot šos apgabalus, un tai jāsniedz arī informācija, kas apliecina tā pamatotību. Citas dalībvalstis arī jāinformē par šādu norobežošanu. |
| --- | --- |

(8)

Apgabali, kuros ir veikta vakcinācija un kuros necirkulē konkrēts infekciozā katarālā drudža vīrusa serotips vai serotipi, rada mazāku apdraudējumu nekā citi apgabali, kuri ir daļa no aizliegtās zonas, kurā vīrusa cirkulācija notiek. Tādēļ dalībvalstīm jāļauj aizsardzības zonas robežās norobežot apgabalus, kuros ir veikta vakcinācija un kuros necirkulē konkrēts infekciozā katarālā drudža vīrusa serotips vai serotipi. Komisija jāinformē par nodomu norobežot šos apgabalus, un tai jāsniedz arī informācija, kas apliecina tā pamatotību. Citas dalībvalstis arī jāinformē par šādu norobežošanu.

| (9) | Ar minētās regulas 7. panta 2. punktu dzīvnieku pārvietošana no aizsardzības zonas uz uzraudzības zonu ir atļauta tikai ar konkrētiem nosacījumiem. Dzīvnieku pārvietošana vienas aizliegtās zonas robežās, no šīs zonas daļas, kurā cirkulē vīruss, uz daļu, kurā veikta vakcinācija un vīrusa cirkulācija nenotiek, jāatļauj tikai ar nosacījumiem, kas līdzīgi tiem, kuri noteikti dzīvnieku pārvietošanai no aizsardzības zonas uz uzraudzības zonu vienas aizliegtās zonas robežās, lai ierobežotu vīrusa izplatības risku aizliegtās zonas daļā, kurā ir veikta vakcinācija un necirkulē vīruss. Tādēļ jāgroza spēkā esošie noteikumi par dzīvnieku pārvietošanu vienas aizliegtās zonas robežās, kurā cirkulē viens infekciozā katarālā drudža vīrusa serotips vai serotipi. |
| --- | --- |

(9)

Ar minētās regulas 7. panta 2. punktu dzīvnieku pārvietošana no aizsardzības zonas uz uzraudzības zonu ir atļauta tikai ar konkrētiem nosacījumiem. Dzīvnieku pārvietošana vienas aizliegtās zonas robežās, no šīs zonas daļas, kurā cirkulē vīruss, uz daļu, kurā veikta vakcinācija un vīrusa cirkulācija nenotiek, jāatļauj tikai ar nosacījumiem, kas līdzīgi tiem, kuri noteikti dzīvnieku pārvietošanai no aizsardzības zonas uz uzraudzības zonu vienas aizliegtās zonas robežās, lai ierobežotu vīrusa izplatības risku aizliegtās zonas daļā, kurā ir veikta vakcinācija un necirkulē vīruss. Tādēļ jāgroza spēkā esošie noteikumi par dzīvnieku pārvietošanu vienas aizliegtās zonas robežās, kurā cirkulē viens infekciozā katarālā drudža vīrusa serotips vai serotipi.

| (10) | Dzīvnieku pārvietošanai no aizliegtās zonas daļas, kurā veikta vakcinācija un vīruss necirkulē, uz apgabalu, kas atrodas ārpus aizliegtās zonas, patlaban tiek atļauta, piemērojot tādus pašus nosacījumus, ko piemēro tad, ja dzīvniekus pārvieto no aizliegtās zonas, kurā cirkulē vīruss, uz apgabalu, kas atrodas ārpus aizliegtās zonas. Tomēr, ņemot vērā relatīvi zemo risku, kas saistīts ar dzīvnieku pārvietošanu no aizliegtās zonas daļas, kurā ir veikta vakcinācija un necirkulē vīruss, ir lietderīgi atļaut šādu pārvietošanu, piemērojot nosacījumus, kas nav tik stingri attiecībā uz vīrusa identifikācijas testu, kas jāveic dažām vakcinēto dzīvnieku kategorijām. Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1266/2007 III pielikums. |
| --- | --- |

(10)

Dzīvnieku pārvietošanai no aizliegtās zonas daļas, kurā veikta vakcinācija un vīruss necirkulē, uz apgabalu, kas atrodas ārpus aizliegtās zonas, patlaban tiek atļauta, piemērojot tādus pašus nosacījumus, ko piemēro tad, ja dzīvniekus pārvieto no aizliegtās zonas, kurā cirkulē vīruss, uz apgabalu, kas atrodas ārpus aizliegtās zonas. Tomēr, ņemot vērā relatīvi zemo risku, kas saistīts ar dzīvnieku pārvietošanu no aizliegtās zonas daļas, kurā ir veikta vakcinācija un necirkulē vīruss, ir lietderīgi atļaut šādu pārvietošanu, piemērojot nosacījumus, kas nav tik stingri attiecībā uz vīrusa identifikācijas testu, kas jāveic dažām vakcinēto dzīvnieku kategorijām. Tāpēc attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1266/2007 III pielikums.

| (11) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1266/2007. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1266/2007.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1266/2007 groza šādi.

| 1) | 7. pantu groza šādi.






  a) | Pievieno šādu 2.a punktu:
  “2.a   Pamatojoties uz riska novērtējuma rezultātiem, kurā jāņem vērā pietiekami epidemioloģiskie dati, kas iegūti pēc kontroldzīvnieku monitoringa īstenošanas saskaņā ar I pielikuma 1.1.2.1. punktu, dalībvalstis var norobežot aizsardzības zonas daļu kā “aizliegto zonu, kurā veikta vakcinācija un necirkulē konkrēta serotipa vai serotipu infekciozā katarālā drudža vīruss” (“zemāka riska apgabals”), piemērojot šādus nosacījumus:






  i) | šajā aizsardzības zonas daļā ir veikta vakcinācija pret infekciozā katarālā drudža vīrusa konkrētu serotipu vai serotipiem; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

7. pantu groza šādi.

a)

Pievieno šādu 2.a punktu:

“2.a   Pamatojoties uz riska novērtējuma rezultātiem, kurā jāņem vērā pietiekami epidemioloģiskie dati, kas iegūti pēc kontroldzīvnieku monitoringa īstenošanas saskaņā ar I pielikuma 1.1.2.1. punktu, dalībvalstis var norobežot aizsardzības zonas daļu kā “aizliegto zonu, kurā veikta vakcinācija un necirkulē konkrēta serotipa vai serotipu infekciozā katarālā drudža vīruss” (“zemāka riska apgabals”), piemērojot šādus nosacījumus:

i)

šajā aizsardzības zonas daļā ir veikta vakcinācija pret infekciozā katarālā drudža vīrusa konkrētu serotipu vai serotipiem;

| ii) | šajā aizsardzības zonas daļā necirkulē infekciozā katarālā drudža vīrusa konkrēts serotips vai serotipi. |
| --- | --- |

ii)

šajā aizsardzības zonas daļā necirkulē infekciozā katarālā drudža vīrusa konkrēts serotips vai serotipi.

Dalībvalsts, kura plāno norobežot aizsardzības zonas daļu kā “zemāka riska apgabalu”, par savu nodomu paziņo Komisijai. Paziņojumam pievieno visu vajadzīgo informāciju un datus, lai pamatotu norobežošanu, ņemot vērā attiecīgās zonas epidemioloģisko situāciju, jo īpaši attiecībā uz esošo infekciozā katarālā drudža monitoringa programmu. Tā arī nekavējoties informē pārējās dalībvalstis.

Dzīvnieku pārvietošanu vienas aizliegtās zonas robežās no apgabala, kurā cirkulē viens infekciozā katarālā drudža vīrusa serotips vai serotipi, uz minētās aizliegtās zonas daļu, kas norobežota kā “zemāka riska apgabals”, var atļaut tikai tad, ja:

| a) | dzīvnieki atbilst III pielikuma nosacījumiem; vai |
| --- | --- |

a)

dzīvnieki atbilst III pielikuma nosacījumiem; vai

| b) | dzīvnieki atbilst jebkurām citām attiecīgām dzīvnieku veselības garantijām, kuru pamatā ir riska novērtējuma pozitīvs rezultāts attiecībā uz pasākumiem pret infekciozā katarālā drudža vīrusa izplatību un aizsardzību pret slimības izplatītājiem un ko pieprasa kompetentās iestādes izcelsmes vietā un ir apstiprinājušas galamērķa vietas kompetentās iestādes pirms šādu dzīvnieku pārvietošanas; vai |
| --- | --- |

b)

dzīvnieki atbilst jebkurām citām attiecīgām dzīvnieku veselības garantijām, kuru pamatā ir riska novērtējuma pozitīvs rezultāts attiecībā uz pasākumiem pret infekciozā katarālā drudža vīrusa izplatību un aizsardzību pret slimības izplatītājiem un ko pieprasa kompetentās iestādes izcelsmes vietā un ir apstiprinājušas galamērķa vietas kompetentās iestādes pirms šādu dzīvnieku pārvietošanas; vai

| c) | dzīvnieki ir paredzēti tūlītējai nokaušanai.” |
| --- | --- |

c)

dzīvnieki ir paredzēti tūlītējai nokaušanai.”

| b) | 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “3.   Izcelsmes dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par 2. punkta b) apakšpunktā vai 2.a punkta b) apakšpunktā minētajām dzīvnieku veselības garantijām.
  4.   Šā panta 1., 2. un 2.a punktā minēto dzīvnieku attiecīgos veselības sertifikātus, kas paredzēti ar Direktīvu 64/432/EEK, 91/68/EEK un 92/65/EEK vai minēti Lēmumā 93/444/EEK, papildina ar šādu ierakstu:

  “Dzīvnieki atbilst Regulas (EK) Nr. 1266/2007 ... (7. panta 1. punktam vai 7. panta 2. punkta a) apakšpunktam, vai 7. panta 2. punkta b) apakšpunktam, vai 7. panta 2. punkta c) apakšpunktam, vai 7. panta 2.a punkta a) apakšpunktam, vai 7. panta 2.a punkta b) apakšpunktam, vai 7. panta 2.a punkta c) apakšpunktam, norādīt atbilstošo).” ” |
| --- | --- |

b)

3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“3.   Izcelsmes dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par 2. punkta b) apakšpunktā vai 2.a punkta b) apakšpunktā minētajām dzīvnieku veselības garantijām.

4.   Šā panta 1., 2. un 2.a punktā minēto dzīvnieku attiecīgos veselības sertifikātus, kas paredzēti ar Direktīvu 64/432/EEK, 91/68/EEK un 92/65/EEK vai minēti Lēmumā 93/444/EEK, papildina ar šādu ierakstu:

“Dzīvnieki atbilst Regulas (EK) Nr. 1266/2007 ... (7. panta 1. punktam vai 7. panta 2. punkta a) apakšpunktam, vai 7. panta 2. punkta b) apakšpunktam, vai 7. panta 2. punkta c) apakšpunktam, vai 7. panta 2.a punkta a) apakšpunktam, vai 7. panta 2.a punkta b) apakšpunktam, vai 7. panta 2.a punkta c) apakšpunktam, norādīt atbilstošo).” ”

| 2) | I pielikuma 1.1.2.1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  1.1.2.1.   Monitorings ar kontroldzīvniekiem






  — | Monitorings ar kontroldzīvniekiem ir aktīva ikgadēja kontroldzīvnieku testēšanas programma, kuras mērķis ir novērtēt infekciozā katarālā drudža vīrusa cirkulāciju aizliegtajā zonā. Ja iespējams, kontroldzīvniekiem jābūt liellopiem. Dzīvniekiem jāatrodas aizliegtās zonas apgabalos, kuros pēc riska analīzes, ņemot vērā entomoloģiskus un ekoloģiskus novērtējumus, ir konstatēts slimības pārnēsātājs vai kuros ir dzīvotnes, kas piemērotas, lai slimības pārnēsātājs vairotos. |
| --- | --- | --- |

2)

I pielikuma 1.1.2.1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

1.1.2.1.   Monitorings ar kontroldzīvniekiem

—

Monitorings ar kontroldzīvniekiem ir aktīva ikgadēja kontroldzīvnieku testēšanas programma, kuras mērķis ir novērtēt infekciozā katarālā drudža vīrusa cirkulāciju aizliegtajā zonā. Ja iespējams, kontroldzīvniekiem jābūt liellopiem. Dzīvniekiem jāatrodas aizliegtās zonas apgabalos, kuros pēc riska analīzes, ņemot vērā entomoloģiskus un ekoloģiskus novērtējumus, ir konstatēts slimības pārnēsātājs vai kuros ir dzīvotnes, kas piemērotas, lai slimības pārnēsātājs vairotos.

| — | Kontroldzīvniekus testē vismaz reizi mēnesī attiecīgā slimības pārnēsātāja aktivitātes periodā (ja tas ir zināms). Ja šādas informācijas nav, kontroldzīvniekus visu gadu testē vismaz reizi mēnesī. |
| --- | --- |

—

Kontroldzīvniekus testē vismaz reizi mēnesī attiecīgā slimības pārnēsātāja aktivitātes periodā (ja tas ir zināms). Ja šādas informācijas nav, kontroldzīvniekus visu gadu testē vismaz reizi mēnesī.

| — | Minimālajam kontroldzīvnieku skaitam uz vienu ģeogrāfisko atsauces vienību infekciozā katarālā drudža monitoringa un uzraudzības mērķiem ir jābūt reprezentatīvam un pietiekami lielam, lai katrā ģeogrāfiskajā vienībā ar 95 % ticamību noteiktu 2 % gadījumu mēnesī (4). |
| --- | --- |

—

Minimālajam kontroldzīvnieku skaitam uz vienu ģeogrāfisko atsauces vienību infekciozā katarālā drudža monitoringa un uzraudzības mērķiem ir jābūt reprezentatīvam un pietiekami lielam, lai katrā ģeogrāfiskajā vienībā ar 95 % ticamību noteiktu 2 % gadījumu mēnesī (4).

4

| — | Testēšanu laboratorijā paredz tā, lai pēc pozitīviem skrīninga testiem tiktu veikti konkrētā serotipa seroloģiskie/virusoloģiskie testi, kuru mērķis ir noteikt attiecīgo infekciozā katarālā drudža vīrusa serotipu vai serotipus, lai konstatētu, vai konkrētais serotips cirkulē epidemioloģiski atbilstīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā. |
| --- | --- |

—

Testēšanu laboratorijā paredz tā, lai pēc pozitīviem skrīninga testiem tiktu veikti konkrētā serotipa seroloģiskie/virusoloģiskie testi, kuru mērķis ir noteikt attiecīgo infekciozā katarālā drudža vīrusa serotipu vai serotipus, lai konstatētu, vai konkrētais serotips cirkulē epidemioloģiski atbilstīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

| 3) | Regulas III pielikuma A daļu groza šādi.






  a) | 5. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “b) | tie vakcinēti ar inaktivētu vakcīnu tik dienas pirms pārvietošanas, cik vajadzīgs, lai saskaņā ar vakcinācijas programmā apstiprināto vakcīnas specifikāciju izveidotos imunitāte, vai agrāk, un tiem saskaņā ar OIE Sauszemes dzīvnieku rokasgrāmatu veikts aģenta noteikšanas tests, kura rezultāti ir negatīvi un kurš veikts ne mazāk kā 14 dienu pēc imunitātes izveidošanās, ko nosaka saskaņā ar vakcinācijas programmā apstiprinātās vakcīnas specifikāciju; tomēr šāds aģenta noteikšanas tests nav vajadzīgs, pārvietojot dzīvniekus no aizliegtās zonas daļas, kas norobežota kā “zemāka riska apgabals” saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2.a punktu.” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Regulas III pielikuma A daļu groza šādi.

a)

5. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“b)

tie vakcinēti ar inaktivētu vakcīnu tik dienas pirms pārvietošanas, cik vajadzīgs, lai saskaņā ar vakcinācijas programmā apstiprināto vakcīnas specifikāciju izveidotos imunitāte, vai agrāk, un tiem saskaņā ar OIE Sauszemes dzīvnieku rokasgrāmatu veikts aģenta noteikšanas tests, kura rezultāti ir negatīvi un kurš veikts ne mazāk kā 14 dienu pēc imunitātes izveidošanās, ko nosaka saskaņā ar vakcinācijas programmā apstiprinātās vakcīnas specifikāciju; tomēr šāds aģenta noteikšanas tests nav vajadzīgs, pārvietojot dzīvniekus no aizliegtās zonas daļas, kas norobežota kā “zemāka riska apgabals” saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2.a punktu.”

OIE

| b) | Trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Grūsniem dzīvniekiem pirms mākslīgās apsēklošanas vai pārošanās jāatbilst vismaz vienam no 5., 6. un 7. punktā paredzētajiem nosacījumiem vai 3. punktā paredzētajam nosacījumam. Ja tiek veikts seroloģiskais tests, kā noteikts 3. punktā, šo testu veic ne agrāk kā septiņas dienas pirms pārvietošanas dienas.” |
| --- | --- |

b)

Trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Grūsniem dzīvniekiem pirms mākslīgās apsēklošanas vai pārošanās jāatbilst vismaz vienam no 5., 6. un 7. punktā paredzētajiem nosacījumiem vai 3. punktā paredzētajam nosacījumam. Ja tiek veikts seroloģiskais tests, kā noteikts 3. punktā, šo testu veic ne agrāk kā septiņas dienas pirms pārvietošanas dienas.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 10. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 327, 22.12.2000., 74. lpp.

1

(2)  OV L 283, 27.10.2007., 37. lpp.

2

(3)  The EFSA Journal (2007) 479, 1.–29. lpp.

3

The EFSA Journal

(4)  Tiek lēsts, ka 20 % ir normālais serokonversijas gada rādītājs inficētajā zonā. Tomēr Kopienā vīrusa cirkulācija galvenokārt notiek aptuveni sešus mēnešus ilgā laikposmā (pavasara beigas/rudens vidus). Tāpēc 2 % ir piesardzīga paredzamās serokonversijas mēneša rādītāja aplēse.”

4

---

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 124/2009

(2009. gada 10. februāris),

ar ko nosaka maksimālos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus pārtikā nenovēršamas šo vielu pārnešanas rezultātā uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Kokcidiostati un histomonostati ir vielas, kas paredzētas vienšūņu iznīcināšanai vai kavēšanai un ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (2) atļauts lietot, inter alia, kā barības piedevas. Atļaujās lietot kokcidiostatus un histomonostatus kā barības piedevas ietverti īpaši lietošanas nosacījumi, piemēram, mērķa dzīvnieku sugas vai kategorijas, kurām barības piedevas paredzētas. |
| --- | --- |

(1)

Kokcidiostati un histomonostati ir vielas, kas paredzētas vienšūņu iznīcināšanai vai kavēšanai un ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (2) atļauts lietot, inter alia, kā barības piedevas. Atļaujās lietot kokcidiostatus un histomonostatus kā barības piedevas ietverti īpaši lietošanas nosacījumi, piemēram, mērķa dzīvnieku sugas vai kategorijas, kurām barības piedevas paredzētas.

| (2) | Barības ražotāji vienā uzņēmumā var ražot plašu barības veidu klāstu, un dažkārt vienā ražošanas līnijā citu pēc cita nākas ražot dažādus produktu tipus. Pastāv iespēja, ka uz ražošanas līnijas saglabājas nenovēršamas produkta atliekas, kuras tur atrodas cita barības produkta ražošanas sākumā. Šādu vielas nokļūšanu no vienas ražojuma partijas citā sauc par “pārnešanu” vai “savstarpēju piesārņošanu”, un tā var notikt, ja kokcidiostatus un histomonostatus lieto, piemēram, kā atļautas barības piedevas. Šādi var tikt piesārņota nākamā ražotā barība, jo “barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība”, nonāk tehniski nenovēršamas šo vielu atliekas, t. i., barībā, kurā kokcidiostatu un histomonostatu lietošana nav atļauta, piemēram, tādām dzīvnieku sugām vai kategorijām paredzēta barība, kuras nav minētas piedevas atļaujā. Nenovēršamā savstarpējā piesārņošana var notikt jebkurā ražošanas un barības pārstrādes posmā, kā arī uzglabāšanas un pārvadāšanas laikā. |
| --- | --- |

(2)

Barības ražotāji vienā uzņēmumā var ražot plašu barības veidu klāstu, un dažkārt vienā ražošanas līnijā citu pēc cita nākas ražot dažādus produktu tipus. Pastāv iespēja, ka uz ražošanas līnijas saglabājas nenovēršamas produkta atliekas, kuras tur atrodas cita barības produkta ražošanas sākumā. Šādu vielas nokļūšanu no vienas ražojuma partijas citā sauc par “pārnešanu” vai “savstarpēju piesārņošanu”, un tā var notikt, ja kokcidiostatus un histomonostatus lieto, piemēram, kā atļautas barības piedevas. Šādi var tikt piesārņota nākamā ražotā barība, jo “barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība”, nonāk tehniski nenovēršamas šo vielu atliekas, t. i., barībā, kurā kokcidiostatu un histomonostatu lietošana nav atļauta, piemēram, tādām dzīvnieku sugām vai kategorijām paredzēta barība, kuras nav minētas piedevas atļaujā. Nenovēršamā savstarpējā piesārņošana var notikt jebkurā ražošanas un barības pārstrādes posmā, kā arī uzglabāšanas un pārvadāšanas laikā.

| (3) | Lai dalībvalstis nepieņemtu valsts noteikumus, kas reglamentē atļauto kokcidiostatu un histomonostatu nenovēršamu pārnešanu uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, kā rezultātā šīs vielas nonāk atvasinātajos pārtikas produktos, jo šādi noteikumi kavētu iekšējā tirgus darbību, šajā jautājumā ir jāpieņem saskaņoti Kopienas noteikumi. |
| --- | --- |

(3)

Lai dalībvalstis nepieņemtu valsts noteikumus, kas reglamentē atļauto kokcidiostatu un histomonostatu nenovēršamu pārnešanu uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, kā rezultātā šīs vielas nonāk atvasinātajos pārtikas produktos, jo šādi noteikumi kavētu iekšējā tirgus darbību, šajā jautājumā ir jāpieņem saskaņoti Kopienas noteikumi.

| (4) | Atļautajos kokcidiostatos un histomonostatos esošās aktīvās vielas, kas nenovēršami tiek pārnestas uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/32/EK (3) izpratnē tiek uzskatītas par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā, un to klātbūtne nedrīkst apdraudēt dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Tādēļ ar Komisijas Direktīvu 2009/8/EK, ar kuru groza Direktīvas 2002/32/EK I pielikumu (4), ir noteikti šo vielu maksimāli pieļaujamie daudzumi dzīvnieku barībā. |
| --- | --- |

(4)

Atļautajos kokcidiostatos un histomonostatos esošās aktīvās vielas, kas nenovēršami tiek pārnestas uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/32/EK (3) izpratnē tiek uzskatītas par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā, un to klātbūtne nedrīkst apdraudēt dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Tādēļ ar Komisijas Direktīvu 2009/8/EK, ar kuru groza Direktīvas 2002/32/EK I pielikumu (4), ir noteikti šo vielu maksimāli pieļaujamie daudzumi dzīvnieku barībā.

| (5) | Nenovēršami pārnestu kokcidiostatu un histomonostatu sastopamība barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība, pat tad, ja to daudzums nepārsniedz maksimāli pieļaujamos daudzumus, kas noteikti ar Direktīvu 2002/32/EK, var radīt šo vielu atliekas dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos. Tādēļ, lai aizsargātu sabiedrības veselību un ciktāl saskaņā ar Padomes 1990. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos (5), vai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 attiecībā uz konkrēto pārtiku vēl nav noteikts maksimālais pieļaujamais atlieku līmenis, ņemot vērā Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā, dzīvnieku izcelsmes pārtikai, kuras izcelsme saistīta ar barību, kura nav atļaujā paredzētā barība, ir jānosaka maksimālās pielaides attiecībā uz kokcidiostatu un histomonostatu sastāvā esošo aktīvo vielu klātbūtni. |
| --- | --- |

(5)

Nenovēršami pārnestu kokcidiostatu un histomonostatu sastopamība barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība, pat tad, ja to daudzums nepārsniedz maksimāli pieļaujamos daudzumus, kas noteikti ar Direktīvu 2002/32/EK, var radīt šo vielu atliekas dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos. Tādēļ, lai aizsargātu sabiedrības veselību un ciktāl saskaņā ar Padomes 1990. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos (5), vai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 attiecībā uz konkrēto pārtiku vēl nav noteikts maksimālais pieļaujamais atlieku līmenis, ņemot vērā Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā, dzīvnieku izcelsmes pārtikai, kuras izcelsme saistīta ar barību, kura nav atļaujā paredzētā barība, ir jānosaka maksimālās pielaides attiecībā uz kokcidiostatu un histomonostatu sastāvā esošo aktīvo vielu klātbūtni.

| (6) | Pēc Komisijas pieprasījuma Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieņēma vairākus atzinumus (6) par saistītajiem riskiem, ko dzīvnieku un sabiedrības veselībai rada nenovēršama kokcidiostatu un histomonostatu, kuri atļauti kā barības piedevas, pārnešana uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība. Attiecībā uz katru kokcidiostatu un histomonostatu, kas atļauti kā barības piedevas, vērtējumā Iestāde ņēma vērā hipotētiskus pārnestos daudzumus uz secīgi saražoto barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, – 2 %, 5 % un 10 % apmērā no barības, kas ražota ar lielāko atļauto kokcidiostatu un histomonostatu devu. |
| --- | --- |

(6)

Pēc Komisijas pieprasījuma Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieņēma vairākus atzinumus (6) par saistītajiem riskiem, ko dzīvnieku un sabiedrības veselībai rada nenovēršama kokcidiostatu un histomonostatu, kuri atļauti kā barības piedevas, pārnešana uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība. Attiecībā uz katru kokcidiostatu un histomonostatu, kas atļauti kā barības piedevas, vērtējumā Iestāde ņēma vērā hipotētiskus pārnestos daudzumus uz secīgi saražoto barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, – 2 %, 5 % un 10 % apmērā no barības, kas ražota ar lielāko atļauto kokcidiostatu un histomonostatu devu.

| (7) | Balstoties uz katra atsevišķā zinātniskā atzinuma secinājumiem, kopumā Iestāde secināja, ka ir maz ticams, ka kokcidiostatu vai histomonostatu, kuri atļauti kā barības piedevas, klātbūtne barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība, tādos daudzumos, ko izraisa nenovēršama pārnešana, un ievērojot visus piesardzības pasākumus, varētu negatīvi ietekmēt dzīvnieku veselību, un ka patērētāju veselībai radītais risks, ar pārtiku apēdot šo vielu atliekas produktos, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri baroti ar savstarpēji piesārņotu barību, ir niecīgs. |
| --- | --- |

(7)

Balstoties uz katra atsevišķā zinātniskā atzinuma secinājumiem, kopumā Iestāde secināja, ka ir maz ticams, ka kokcidiostatu vai histomonostatu, kuri atļauti kā barības piedevas, klātbūtne barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība, tādos daudzumos, ko izraisa nenovēršama pārnešana, un ievērojot visus piesardzības pasākumus, varētu negatīvi ietekmēt dzīvnieku veselību, un ka patērētāju veselībai radītais risks, ar pārtiku apēdot šo vielu atliekas produktos, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri baroti ar savstarpēji piesārņotu barību, ir niecīgs.

| (8) | Ņemot vērā Iestādes atzinumus un patlaban dalībvalstīs izmantotos paņēmienus nenovēršamas savstarpējas piesārņošanas novēršanai, tiek ierosināts noteikt maksimālos pieļaujamos daudzumus pārtikai, kā paredzēts šīs regulas pielikumā, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību un aizsargātu sabiedrības veselību. Pielikumā paredzētie nosacījumi jāpārskata vēlākais līdz 2011. gada 1. jūlijam, lai ņemtu vērā jaunākos zinātniskos datus un tehniskās zināšanas. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā Iestādes atzinumus un patlaban dalībvalstīs izmantotos paņēmienus nenovēršamas savstarpējas piesārņošanas novēršanai, tiek ierosināts noteikt maksimālos pieļaujamos daudzumus pārtikai, kā paredzēts šīs regulas pielikumā, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību un aizsargātu sabiedrības veselību. Pielikumā paredzētie nosacījumi jāpārskata vēlākais līdz 2011. gada 1. jūlijam, lai ņemtu vērā jaunākos zinātniskos datus un tehniskās zināšanas.

| (9) | Šīs regulas pielikumā noteiktie maksimāli pieļaujamie daudzumi pastāvīgi jāpielāgo pārmaiņām attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem konkrētai pārtikai, uz kuru attiecas Regula (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos, vai Regula (EK) Nr. 1831/2003. Ņemot vērā iespējamu laika nobīdi starp šiem grozījumiem un starp šīs regulas pielikumā noteikto maksimālo pieļaujamo daudzumu vēlāku pielāgošanu, minētā pielāgošana neskar saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2377/90 vai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 noteiktos kokcidiostatu vai histomonostatu maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus. |
| --- | --- |

(9)

Šīs regulas pielikumā noteiktie maksimāli pieļaujamie daudzumi pastāvīgi jāpielāgo pārmaiņām attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem atlieku daudzumiem konkrētai pārtikai, uz kuru attiecas Regula (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos, vai Regula (EK) Nr. 1831/2003. Ņemot vērā iespējamu laika nobīdi starp šiem grozījumiem un starp šīs regulas pielikumā noteikto maksimālo pieļaujamo daudzumu vēlāku pielāgošanu, minētā pielāgošana neskar saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2377/90 vai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 noteiktos kokcidiostatu vai histomonostatu maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus.

| (10) | Ņemot vērā to, ka kokcidiostatu vai histomonostatu nenovēršama pārnešana uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, var radīt šo vielu klātbūtni atvasinātā pārtikā piesārņotāju veidā, ir lietderīgi izmantot visaptverošu un saskaņotu metodi – risināt šo jautājumu, vienlaicīgi pieņemot un piemērojot šo regulu un Direktīvu 2009/8/EK, ar kuru nosaka maksimāli pieļaujamos kokcidiostatu vai histomonostatu daudzumus, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā to, ka kokcidiostatu vai histomonostatu nenovēršama pārnešana uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, var radīt šo vielu klātbūtni atvasinātā pārtikā piesārņotāju veidā, ir lietderīgi izmantot visaptverošu un saskaņotu metodi – risināt šo jautājumu, vienlaicīgi pieņemot un piemērojot šo regulu un Direktīvu 2009/8/EK, ar kuru nosaka maksimāli pieļaujamos kokcidiostatu vai histomonostatu daudzumus, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Šīs regulas pielikumā minētos pārtikas produktus nelaiž tirgū, ja tie satur minētajā pielikumā uzskaitītu piesārņotāju tādā daudzumā, kas pārsniedz maksimāli pieļaujamos daudzumus, kas noteikti pielikumā.

Gadījumos, kad ievērojamā daudzumā konstatē atliekas, tomēr nepārsniedzot pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo daudzumu, ir lietderīgi, ka kompetentā iestāde veic izmeklēšanas, lai pārliecinātos, ka atlieku klātbūtni izraisījusi nenovēršama pārnešana uz barību, nevis nelikumīga kokcidiostata vai histomonostata izmantošana.

Pārtikas produktus, kuros pielikumā noteiktie maksimāli pieļaujamie daudzumi nav pārsniegti, nedrīkst sajaukt kopā ar pārtikas produktiem, kuros minētie maksimālie daudzumi ir pārsniegti.

2.   Ja šīs regulas pielikumā noteiktos maksimāli pieļaujamos daudzumus attiecina uz kaltētiem, atšķaidītiem, pārstrādātiem vai vairāk nekā no vienas sastāvdaļas ražotiem pārtikas produktiem, ir jāņem vērā piesārņotāja koncentrācijas pārmaiņas, ko rada kaltēšana, atšķaidīšana vai pārstrāde, kā arī attiecīgās sastāvdaļas proporcija pārtikas produktā.

3.   Šīs regulas pielikumā minētie maksimāli pieļaujamie daudzumi neskar noteikumus un maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus, ko nosaka Regula (EEK) Nr. 2377/90, un maksimāli pieļaujamos atlieku daudzumus, ko paredz Regula (EK) Nr. 1831/2003.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 10. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.

1

(2)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

2

(3)  OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.

3

(4)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 19 lpp.

4

Oficiālā Vēstneša

(5)  OV L 224, 18.8.1990., 1. lpp.

5

(6)  Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar lazalocīdu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2007) 553, 1.–46. lpp.

6

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/CONTAM_ej553_lasalocid_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar narazīnu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2007) 552, 1.–35. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/CONTAM_ej552_narasin_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar maduramicīnu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 594, 1.–30. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej594_maduramicin_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar semduramicīnu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 593, 1.–27. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej593_semduramicin_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar salinomicīnu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 591, 1.–38. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej591_salinomycin_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar monenzīnu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 592, 1.–40. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej592_monensin_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar halofuginona hidrobromīdu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 657, 1.–31. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej657_halofuginone_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar dekokvinātu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 656, 1.–26. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej656_decoquinate_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar robenidīnu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 655, 1.–29. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej655_robenidine_en,0.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar nikarbazīnu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 690, 1.–34. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej690_nicarbazin_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar diklazurilu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 716, 1.–31. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej716_diclazuril_en.pdf?ssbinary=true

---

PIELIKUMS

Maksimāli pieļaujamie daudzumi pārtikas produktos

| Viela | Pārtikas produkts | Maksimālais saturs μg/kg (ppb) mitra svara |
| --- | --- | --- |
| 1. | Lazalocīdnātrijs |

Viela

Pārtikas produkts

Maksimālais saturs μg/kg (ppb) mitra svara

1.

Lazalocīdnātrijs

Dzīvnieku izcelsmes pārtika no dzīvnieku sugām, kas nav mājputni:

| — | piens |
| --- | --- |

—

piens

1

| — | aknas un nieres |
| --- | --- |

—

aknas un nieres

50

| — | cita pārtika |
| --- | --- |

—

cita pārtika

5

| 2. | Narazīns |
| --- | --- |

2.

Narazīns

Dzīvnieku izcelsmes pārtika no dzīvnieku sugām, kas nav gaļas vistas:

| — | olas |
| --- | --- |

—

olas

2

| — | piens |
| --- | --- |

—

piens

1

| — | aknas |
| --- | --- |

—

aknas

50

| — | cita pārtika |
| --- | --- |

—

cita pārtika

5

| 3. | Salinomicīnnātrijs |
| --- | --- |

3.

Salinomicīnnātrijs

Dzīvnieku izcelsmes pārtika no dzīvnieku sugām, kas nav gaļas vistas un gaļas truši:

| — | olas |
| --- | --- |

—

olas

3

| — | aknas |
| --- | --- |

—

aknas

5

| — | cita pārtika |
| --- | --- |

—

cita pārtika

2

| 4. | Monenzīnnātrijs |
| --- | --- |

4.

Monenzīnnātrijs

Dzīvnieku izcelsmes pārtika no dzīvnieku sugām, kas nav gaļas vistas, tītari un liellopi (ieskaitot piena lopus):

| — | aknas |
| --- | --- |

—

aknas

8

| — | cita pārtika |
| --- | --- |

—

cita pārtika

2

| 5. | Semduramicīns |
| --- | --- |

5.

Semduramicīns

Dzīvnieku izcelsmes pārtika no dzīvnieku sugām, kas nav gaļas vistas

2

| 6. | Maduramicīns |
| --- | --- |

6.

Maduramicīns

Dzīvnieku izcelsmes pārtika no dzīvnieku sugām, kas nav gaļas vistas un tītari

2

| 7. | Robenidīns |
| --- | --- |

7.

Robenidīns

Dzīvnieku izcelsmes pārtika no dzīvnieku sugām, kas nav gaļas vistas, tītari un gaļas un vaislas truši:

| — | olas |
| --- | --- |

—

olas

25

| — | aknas, nieres, āda un tauki |
| --- | --- |

—

aknas, nieres, āda un tauki

50

| — | cita pārtika |
| --- | --- |

—

cita pārtika

5

| 8. | Dekokvināts |
| --- | --- |

8.

Dekokvināts

Dzīvnieku izcelsmes pārtika no dzīvnieku sugām, kas nav gaļas vistas, liellopi un aitas (izņemot piena lopus)

20

| 9. | Halofuginons |
| --- | --- |

9.

Halofuginons

Dzīvnieku izcelsmes pārtika no dzīvnieku sugām, kas nav gaļas vistas, tītari un liellopi (izņemot piena lopus):

| — | olas |
| --- | --- |

—

olas

6

| — | aknas un nieres |
| --- | --- |

—

aknas un nieres

30

| — | piens |
| --- | --- |

—

piens

1

| — | cita pārtika |
| --- | --- |

—

cita pārtika

3

| 10. | Nikarbazīns |
| --- | --- |

10.

Nikarbazīns

Dzīvnieku izcelsmes pārtika no dzīvnieku sugām, kas nav gaļas vistas:

| — | olas |
| --- | --- |

—

olas

100

| — | piens |
| --- | --- |

—

piens

5

| — | aknas un nieres |
| --- | --- |

—

aknas un nieres

100

| — | cita pārtika |
| --- | --- |

—

cita pārtika

25

| 11. | Diklazurils |
| --- | --- |

11.

Diklazurils

Dzīvnieku izcelsmes pārtika no dzīvnieku sugām, kas nav gaļas vistas, gaļas tītari, gaļas un vaislas truši, atgremotāji un cūkas:

| — | olas |
| --- | --- |

—

olas

2

| — | aknas un nieres |
| --- | --- |

—

aknas un nieres

40

| — | cita pārtika |
| --- | --- |

—

cita pārtika

5

---

DIREKTĪVAS

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/12 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/12

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2009/7/EK

(2009. gada 10. februāris),

ar ko groza I, II, IV un V pielikumu Padomes Direktīvai 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 14. panta otrās daļas c) un d) apakšpunktu,

apspriedusies ar attiecīgajām dalībvalstīm,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 2000/29/EK ir uzskaitīti organismi, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un paredzēti konkrēti pasākumi pret to ievešanu dalībvalstīs no citām dalībvalstīm vai trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 2000/29/EK ir uzskaitīti organismi, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un paredzēti konkrēti pasākumi pret to ievešanu dalībvalstīs no citām dalībvalstīm vai trešām valstīm.

| (2) | Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju un uz Direktīvas 2009/29/EK I, II, IV un V pielikumu, ko izskatījuši eksperti, ir lietderīgi grozīt kaitīgo organismu sarakstus, kuri iekļauti I un II pielikumā, lai uzlabotu aizsardzību pret šādu organismu ievešanu Kopienā. Visas izmaiņas tika pamatotas ar tehniskiem un zinātniskiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju un uz Direktīvas 2009/29/EK I, II, IV un V pielikumu, ko izskatījuši eksperti, ir lietderīgi grozīt kaitīgo organismu sarakstus, kuri iekļauti I un II pielikumā, lai uzlabotu aizsardzību pret šādu organismu ievešanu Kopienā. Visas izmaiņas tika pamatotas ar tehniskiem un zinātniskiem pierādījumiem.

| (3) | Starptautiskā augu un augu produktu tirdzniecība ir palielinājusies, tādēļ Kopienā ir nepieciešama fitosanitārā aizsardzība pret tādu kaitīgu organismu ievešanu, par kuru klātbūtni Kopienā līdz šim nav ziņu – Dendrolimus sibiricus Tschetverikov, Rhynchophorus palmarum (L.), Agrilus planipennis Fairmaire uz Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq., un Pterocarya rhoifolia
  Siebold&Zucc. augiem – un par kuriem ir zināms, ka tie ir sastopami tikai Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un Amerikas Savienotajās Valstīs. Krizantēmu stublāju nekrozes vīruss uz Dendranthema (DC.) Des Moul. un Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. augiem; Scrobipalpopsis solanivora (Povolny) uz Solanum tuberosum L. bumbuļiem un Stegophora ulmea
  (Schweinitz: Fries) Sydow&Sydow uz Ulmus L. un Zelkova L. augiem, kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas. Tādu pašu apsvērumu dēļ jāierobežo arī turpmāka Paysandisia archon (Burmeister) izplatība, kas konstatēts dažos Kopienas reģionos uz 11 palmu ģints augiem, veicot oficiālas pārbaudes. |
| --- | --- |

(3)

Starptautiskā augu un augu produktu tirdzniecība ir palielinājusies, tādēļ Kopienā ir nepieciešama fitosanitārā aizsardzība pret tādu kaitīgu organismu ievešanu, par kuru klātbūtni Kopienā līdz šim nav ziņu – Dendrolimus sibiricus Tschetverikov, Rhynchophorus palmarum (L.), Agrilus planipennis Fairmaire uz Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq., un Pterocarya rhoifolia
  Siebold&Zucc. augiem – un par kuriem ir zināms, ka tie ir sastopami tikai Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un Amerikas Savienotajās Valstīs. Krizantēmu stublāju nekrozes vīruss uz Dendranthema (DC.) Des Moul. un Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. augiem; Scrobipalpopsis solanivora (Povolny) uz Solanum tuberosum L. bumbuļiem un Stegophora ulmea
  (Schweinitz: Fries) Sydow&Sydow uz Ulmus L. un Zelkova L. augiem, kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas. Tādu pašu apsvērumu dēļ jāierobežo arī turpmāka Paysandisia archon (Burmeister) izplatība, kas konstatēts dažos Kopienas reģionos uz 11 palmu ģints augiem, veicot oficiālas pārbaudes.

| (4) | Nosaukumi Saissetia nigra (Nietm.) un Diabrotica virgifera Le Conte bija jāgroza saskaņā ar pārskatītajiem šo organismu zinātniskajiem nosaukumiem. Saissetia nigra (Nietm.) pārdēvēts par Parasaissetia nigra (Nietner). Diabrotica virgifera
  Le Contesadalīja divās pasugās, proti, Diabrotica virgifera virgifera Le Conte, kas sastopama Kopienas reģionos, un Kopienā neesošā Diabrotica virgifera zeae Krysan&Smith. |
| --- | --- |

(4)

Nosaukumi Saissetia nigra (Nietm.) un Diabrotica virgifera Le Conte bija jāgroza saskaņā ar pārskatītajiem šo organismu zinātniskajiem nosaukumiem. Saissetia nigra (Nietm.) pārdēvēts par Parasaissetia nigra (Nietner). Diabrotica virgifera
  Le Contesadalīja divās pasugās, proti, Diabrotica virgifera virgifera Le Conte, kas sastopama Kopienas reģionos, un Kopienā neesošā Diabrotica virgifera zeae Krysan&Smith.

| (5) | Tāpēc jāgroza Direktīvas 2000/29/EK I un II pielikumā minēto organismu saraksti. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc jāgroza Direktīvas 2000/29/EK I un II pielikumā minēto organismu saraksti.

| (6) | Tādējādi, lai ņemtu vērā grozītos I un II pielikuma sarakstus, jāgroza Direktīvas 2000/29/EK IV un V pielikuma atbilstīgās prasības par tādu kaitīgu organismu saimniekaugu importu vai pārvietošanu, kuri minēti I un II pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Tādējādi, lai ņemtu vērā grozītos I un II pielikuma sarakstus, jāgroza Direktīvas 2000/29/EK IV un V pielikuma atbilstīgās prasības par tādu kaitīgu organismu saimniekaugu importu vai pārvietošanu, kuri minēti I un II pielikumā.

| (7) | Direktīvas V pielikuma B daļā jāatjaunina Acer saccharum Marsh. koksnes KN kods, lai pilnīgotu tādas koksnes KN kodu sarakstu, kuru pārbauda importa kontrolē. |
| --- | --- |

(7)

Direktīvas V pielikuma B daļā jāatjaunina Acer saccharum Marsh. koksnes KN kods, lai pilnīgotu tādas koksnes KN kodu sarakstu, kuru pārbauda importa kontrolē.

| (8) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmuma 2000/29/EK I, II, IV un V pielikums. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmuma 2000/29/EK I, II, IV un V pielikums.

| (9) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2000/29/EK I, II, IV un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikuma tekstu.

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2009. gada 31. martam pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus un minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2009. gada 1. aprīļa.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 10. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2000/29/EK I, II, IV un V pielikumu groza šādi.

| 1. | Tās I pielikuma A daļu groza šādi:






  a) | I iedaļas a) pozīcijā






  i) | aiz 10. punkta iekļauj šādu 10.0. punktu:






  “10.0. | Dendrolimus sibiricus Tschetverikov”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Tās I pielikuma A daļu groza šādi:

a)

I iedaļas a) pozīcijā

i)

aiz 10. punkta iekļauj šādu 10.0. punktu:

“10.0.

Dendrolimus sibiricus Tschetverikov”;

| ii) | minētās daļas 10.4. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “10.4. | Diabrotica virgifera zeae Krysan & Smith”; |
| --- | --- | --- |

ii)

minētās daļas 10.4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“10.4.

Diabrotica virgifera zeae Krysan & Smith”;

| iii) | aiz 19. punkta iekļauj šādu 19.1. punktu:






  “19.1. | Rhynchophorus palmarum (L.)” |
| --- | --- | --- |

iii)

aiz 19. punkta iekļauj šādu 19.1. punktu:

“19.1.

Rhynchophorus palmarum (L.)”

| b) | II iedaļas a) pozīcijā pirms 1. punkta iekļauj šādu 0.1. punktu:






  “0.1. | Diabrotica virgifera virgifera Le Conte”. |
| --- | --- | --- |

b)

II iedaļas a) pozīcijā pirms 1. punkta iekļauj šādu 0.1. punktu:

“0.1.

Diabrotica virgifera virgifera Le Conte”.

| 2. | Direktīvas II pielikuma A daļu groza šādi:






  a) | I iedaļas a) pozīcijā






  i) | aiz 1. punkta iekļauj šādu 1.1. punktu:












  “1.1. | Agrilus planipennis Fairmaire |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Direktīvas II pielikuma A daļu groza šādi:

a)

I iedaļas a) pozīcijā

i)

aiz 1. punkta iekļauj šādu 1.1. punktu:

“1.1.

Agrilus planipennis Fairmaire

Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. augi, kas paredzēti stādīšanai, izņemot augus audu kultūrā un sēklas, koksne un miza, kuru izcelsme ir Kanāda, Ķīna, Japāna, Mongolijas, Korejas Republika, Krievija, Taivāna un ASV”;

| ii) | pielikuma 24. punktu svītro; |
| --- | --- |

ii)

pielikuma 24. punktu svītro;

| iii) | aiz 28. punkta iekļauj šādu 28.1. punktu:












  “28.1. | Scrobipalpopsis solanivora Povolny |
| --- | --- | --- |

iii)

aiz 28. punkta iekļauj šādu 28.1. punktu:

“28.1.

Scrobipalpopsis solanivora Povolny

Solanum tuberosum L. bumbuļi”

| b) | I iedaļas c) pozīcijā aiz 14. punkta iekļauj šādu 14.1. punktu:












  “14.1. | Stegophora ulmea (Schweinitz: Fries) Sydow &Sydow |
| --- | --- | --- |

b)

I iedaļas c) pozīcijā aiz 14. punkta iekļauj šādu 14.1. punktu:

“14.1.

Stegophora ulmea (Schweinitz: Fries) Sydow &Sydow

Ulmus L. un Zelkova L. augi, kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas”;

| c) | I iedaļas d) pozīcijā aiz 5. punkta iekļauj šādu 5.1. punktu:












  “5.1. | Krizantēmu stublāju nekrozes vīruss |
| --- | --- | --- |

c)

I iedaļas d) pozīcijā aiz 5. punkta iekļauj šādu 5.1. punktu:

“5.1.

Krizantēmu stublāju nekrozes vīruss

Dendranthema (DC.) Des Moul. un Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. augi, kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas”;

| d) | II iedaļas a) pozīcijā






  i) | aiz 6.2. punkta iekļauj šādu 6.3. punktu:












  “6.3. | Parasaissetia nigra (Nietner) |
| --- | --- | --- | --- |

d)

II iedaļas a) pozīcijā

i)

aiz 6.2. punkta iekļauj šādu 6.3. punktu:

“6.3.

Parasaissetia nigra (Nietner)

Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. augi un to hibrīdi, izņemot augļus un sēklas”;

| ii) | aiz 9. punkta iekļauj šādu 10. punktu:












  “10. | Paysandisia archon (Burmeister) |
| --- | --- | --- |

ii)

aiz 9. punkta iekļauj šādu 10. punktu:

“10.

Paysandisia archon (Burmeister)

Palmu dzimtas augi, kas paredzēti stādīšanai, kuru stumbra pamatnes diametrs ir virs 5 cm un kuri pieder šādām ģintīm: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithinax Mart., Washingtonia Raf”.

| 3. | Direktīvas IV pielikuma A daļā I iedaļu groza šādi:






  a) | aiz 2.2. punkta iekļauj šādu 2.3., 2.4. un 2.5. punktu:












  “2.3. | Neatkarīgi no tā, vai V pielikuma B daļā minēts to KN kods, Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. koksne, izņemot






  — | skaidas, kas pilnībā vai daļēji iegūtas no minētajiem kokiem, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Direktīvas IV pielikuma A daļā I iedaļu groza šādi:

a)

aiz 2.2. punkta iekļauj šādu 2.3., 2.4. un 2.5. punktu:

“2.3.

Neatkarīgi no tā, vai V pielikuma B daļā minēts to KN kods, Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. koksne, izņemot

—

skaidas, kas pilnībā vai daļēji iegūtas no minētajiem kokiem,

| — | iepakojuma kastes, redeļkastes vai kabeļspoles un līdzīgi iepakojuma materiāli, paliktņi, kastu paliktņi vai citi kravu paliktņi, paliktņu apmales, ko pašlaik izmanto visdažādāko objektu pārvadājumos, |
| --- | --- |

—

iepakojuma kastes, redeļkastes vai kabeļspoles un līdzīgi iepakojuma materiāli, paliktņi, kastu paliktņi vai citi kravu paliktņi, paliktņu apmales, ko pašlaik izmanto visdažādāko objektu pārvadājumos,

| — | kravas stiprinājumi, starplikas un balsti, ko izmanto jebkādas kravas pārvadājumos, izņemot koksni, |
| --- | --- |

—

kravas stiprinājumi, starplikas un balsti, ko izmanto jebkādas kravas pārvadājumos, izņemot koksni,

bet ieskaitot koksni, kura nav saglabājusi savu dabisko apaļo virsmu,

ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un ASV.

Jābūt oficiālam apliecinājumam, ka koksne:

| a) | ir ar izcelsmi reģionā, kuru saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem eksportētājvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Agrilus planipennis Fairmaire; vai |
| --- | --- |

a)

ir ar izcelsmi reģionā, kuru saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem eksportētājvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Agrilus planipennis Fairmaire; vai

| b) | ir četrpusīgi aptēsta tā, ka apaļā virsma ir pilnīgi noņemta. |
| --- | --- |

b)

ir četrpusīgi aptēsta tā, ka apaļā virsma ir pilnīgi noņemta.

| 2.4. | Neatkarīgi no tā, vai V pielikuma B daļā minēts koksnes KN kods, koksnes skaidas, kas pilnībā vai daļēji iegūtas no Kanādas, Ķīnas, Japānas, Mongolijas, Korejas Republikas, Krievijas, Taivānas un ASV izcelsmes Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. |
| --- | --- |

2.4.

Neatkarīgi no tā, vai V pielikuma B daļā minēts koksnes KN kods, koksnes skaidas, kas pilnībā vai daļēji iegūtas no Kanādas, Ķīnas, Japānas, Mongolijas, Korejas Republikas, Krievijas, Taivānas un ASV izcelsmes Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc.

Jābūt oficiālam apliecinājumam, ka koksne:

| a) | ir ar izcelsmi reģionā, kuru saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem eksportētājvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Agrilus planipennis Fairmaire; vai |
| --- | --- |

a)

ir ar izcelsmi reģionā, kuru saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem eksportētājvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Agrilus planipennis Fairmaire; vai

| b) | ir pārstrādāta gabalos, kuru biezums un platums nepārsniedz 2,5 cm. |
| --- | --- |

b)

ir pārstrādāta gabalos, kuru biezums un platums nepārsniedz 2,5 cm.

| 2.5. | Izolēta Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. miza ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un ASV. |
| --- | --- |

2.5.

Izolēta Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. miza ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un ASV.

Jābūt oficiālam paziņojumam, ka izolētā miza:

| a) | ir ar izcelsmi reģionā, kuru saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem eksportētājvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Agrilus planipennis Fairmaire; vai |
| --- | --- |

a)

ir ar izcelsmi reģionā, kuru saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem eksportētājvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Agrilus planipennis Fairmaire; vai

| b) | ir pārstrādāta gabalos, kuru biezums un platums nepārsniedz 2,5 cm.”; |
| --- | --- |

b)

ir pārstrādāta gabalos, kuru biezums un platums nepārsniedz 2,5 cm.”;

| b) | aiz 11.3. punkta iekļauj šādu 11.4. punktu:












  “11.4. | Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. augus, kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas un augus audu kultūrā, ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un ASV. |
| --- | --- | --- |

b)

aiz 11.3. punkta iekļauj šādu 11.4. punktu:

“11.4.

Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. augus, kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas un augus audu kultūrā, ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un ASV.

Jābūt oficiālam apliecinājumam, ka augi:

| a) | visā to dzīves ciklā ir audzēti reģionā, kuru saskaņā ar atbilstīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Agrilus planipennis Fairmaire; vai |
| --- | --- |

a)

visā to dzīves ciklā ir audzēti reģionā, kuru saskaņā ar atbilstīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Agrilus planipennis Fairmaire; vai

| b) | vismaz divus gadus pirms eksporta ir audzēti audzēšanas vietā, kur divās oficiālās pārbaudēs, kuras atbilstošā laikā veic ik gadu, un arī tieši pirms eksporta nav konstatētas jebkādas Agrilus planipennis Fairmaire pazīmes.”; |
| --- | --- |

b)

vismaz divus gadus pirms eksporta ir audzēti audzēšanas vietā, kur divās oficiālās pārbaudēs, kuras atbilstošā laikā veic ik gadu, un arī tieši pirms eksporta nav konstatētas jebkādas Agrilus planipennis Fairmaire pazīmes.”;

| c) | 14. punktā tekstu slejā pa labi groza šādi: “Neierobežojot noteikumus, kas piemērojami IV pielikuma A daļas I iedaļas 11.4. punktā minētajiem augiem, jābūt oficiālam apliecinājumam, ka kopš pēdējā pilnā veģetācijas perioda sākuma audzēšanas vietā vai tās tuvākajā apkārtnē nav novēroti Gobu floēmas nekrozes mikoplazmas klātbūtnes simptomi.”; |
| --- | --- |

c)

14. punktā tekstu slejā pa labi groza šādi: “Neierobežojot noteikumus, kas piemērojami IV pielikuma A daļas I iedaļas 11.4. punktā minētajiem augiem, jābūt oficiālam apliecinājumam, ka kopš pēdējā pilnā veģetācijas perioda sākuma audzēšanas vietā vai tās tuvākajā apkārtnē nav novēroti Gobu floēmas nekrozes mikoplazmas klātbūtnes simptomi.”;

| d) | aiz 25.4. punkta iekļauj šādu 25.4.1. un 25.4.2. punktu:












  “25.4.1. | Solanum tuberosum L. bumbuļi, izņemot bumbuļus, kas paredzēti stādīšanai |
| --- | --- | --- |

d)

aiz 25.4. punkta iekļauj šādu 25.4.1. un 25.4.2. punktu:

“25.4.1.

Solanum tuberosum L. bumbuļi, izņemot bumbuļus, kas paredzēti stādīšanai

Neierobežojot noteikumus, kas piemērojami III pielikuma A daļas 12. punktā un IV pielikuma A daļas I iedaļas 25.1., 25.2. un 25.3. punktā minētajiem bumbuļiem, jābūt oficiālam apliecinājumam, ka bumbuļu izcelsme ir no reģioniem, kuros nav ziņu par Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith klātbūtni.

| 25.4.2. | Solanum tuberosum L. bumbuļi |
| --- | --- |

25.4.2.

Solanum tuberosum L. bumbuļi

Neierobežojot noteikumus, kas piemērojami III pielikuma A daļas 10., 11. un 12. punktā un IV pielikuma A daļas I iedaļas 25.1., 25.2., 25.3., 25.4. un 25.4.1. punktā minētajiem bumbuļiem, jābūt oficiālam apliecinājumam, ka:

| a) | bumbuļu izcelsme ir valstī, kurā nav ziņu par Scrobipalpopsis solanivora Povolny klātbūtni; vai |
| --- | --- |

a)

bumbuļu izcelsme ir valstī, kurā nav ziņu par Scrobipalpopsis solanivora Povolny klātbūtni; vai

| b) | bumbuļu izcelsme ir no reģiona, kuru saskaņā ar atbilstīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Scrobipalpopsis solanivora Povolny.”; |
| --- | --- |

b)

bumbuļu izcelsme ir no reģiona, kuru saskaņā ar atbilstīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Scrobipalpopsis solanivora Povolny.”;

| e) | pielikuma 25.8. punktu svītro; |
| --- | --- |

e)

pielikuma 25.8. punktu svītro;

| f) | aiz 28. punkta iekļauj šādu 28.1. punktu:












  “28.1. | Dendranthema (DC.) Des Moul. un Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. augi, kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas |
| --- | --- | --- |

f)

aiz 28. punkta iekļauj šādu 28.1. punktu:

“28.1.

Dendranthema (DC.) Des Moul. un Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. augi, kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas

Neskarot prasības, kas piemērojamas III pielikuma A daļas 13. punktā, IV pielikuma A daļas I iedaļas 25.5., 25.6., 25.7., 27.1., 27.2. un 28. punktā minētajiem augiem, jābūt oficiālam apliecinājumam, ka:

| a) | augi visā to dzīves ciklā ir audzēti valstī, kura ir brīva no krizantēmu stublāju nekrozes vīrusa; vai |
| --- | --- |

a)

augi visā to dzīves ciklā ir audzēti valstī, kura ir brīva no krizantēmu stublāju nekrozes vīrusa; vai

| b) | augi visā to dzīves ciklā ir audzēti reģionā, kuru saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem eksportētājvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija atzinusi par brīvu no krizantēmu stublāju nekrozes vīrusa; vai |
| --- | --- |

b)

augi visā to dzīves ciklā ir audzēti reģionā, kuru saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem eksportētājvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija atzinusi par brīvu no krizantēmu stublāju nekrozes vīrusa; vai

| c) | augi visā to dzīves ciklā ir audzēti audzēšanas vietā, par kuru noteikts, ka tā ir brīva no krizantēmu stublāju nekrozes vīrusa, un tas apstiprināts oficiālās pārbaudēs un vajadzības gadījumā, veicot testēšanu.”; |
| --- | --- |

c)

augi visā to dzīves ciklā ir audzēti audzēšanas vietā, par kuru noteikts, ka tā ir brīva no krizantēmu stublāju nekrozes vīrusa, un tas apstiprināts oficiālās pārbaudēs un vajadzības gadījumā, veicot testēšanu.”;

| g) | aiz 37. punkta iekļauj šādu 37.1. punktu:












  “37.1. | Palmu dzimtas augi, kas paredzēti stādīšanai, kuru stumbra pamatnes diametrs ir virs 5 cm un kuri pieder šādām ģintīm: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithinax Mart., Washingtonia Raf. |
| --- | --- | --- |

g)

aiz 37. punkta iekļauj šādu 37.1. punktu:

“37.1.

Palmu dzimtas augi, kas paredzēti stādīšanai, kuru stumbra pamatnes diametrs ir virs 5 cm un kuri pieder šādām ģintīm: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithinax Mart., Washingtonia Raf.

Neierobežojot noteikumus, kas piemērojami III pielikuma A daļas 17. punktā un IV pielikuma A daļas I iedaļas 37. punktā minētajiem augiem, jābūt oficiālam apliecinājumam, ka

| a) | visā to dzīves ciklā ir audzēti valstī, kurā nav konstatēts Paysandisia archon (Burmeister); vai |
| --- | --- |

a)

visā to dzīves ciklā ir audzēti valstī, kurā nav konstatēts Paysandisia archon (Burmeister); vai

| b) | visā to dzīves ciklā ir audzēti reģionā, kuru saskaņā ar atbilstīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Paysandisia archon (Burmeister); vai |
| --- | --- |

b)

visā to dzīves ciklā ir audzēti reģionā, kuru saskaņā ar atbilstīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Paysandisia archon (Burmeister); vai

| c) | vismaz divus gadu pirms eksporta ir audzēti audzēšanas vietā,






  — | kuru nacionālā augu aizsardzības organizācija izcelsmes valstī ir reģistrējusi un pārraudzījusi un |
| --- | --- | --- |

c)

vismaz divus gadu pirms eksporta ir audzēti audzēšanas vietā,

—

kuru nacionālā augu aizsardzības organizācija izcelsmes valstī ir reģistrējusi un pārraudzījusi un

| — | kurā augi bija novietoti vietā, kura bija pilnīgi fiziski aizsargāta pret Paysandisia archon (Burmeister) ieviešanos vai kurā veikta atbilstoša profilaktiska apstrāde, un |
| --- | --- |

—

kurā augi bija novietoti vietā, kura bija pilnīgi fiziski aizsargāta pret Paysandisia archon (Burmeister) ieviešanos vai kurā veikta atbilstoša profilaktiska apstrāde, un

| — | kurā trīs oficiālajās pārbaudēs, kuras atbilstīgā laikā veic ik gadu, kā arī tieši pirms eksporta, nav novērotas Paysandisia archon (Burmeister) pazīmes.” |
| --- | --- |

—

kurā trīs oficiālajās pārbaudēs, kuras atbilstīgā laikā veic ik gadu, kā arī tieši pirms eksporta, nav novērotas Paysandisia archon (Burmeister) pazīmes.”

| 4. | Direktīvas IV pielikuma A daļas II iedaļā pēc 19. punkta pievieno šādu 19.1. punktu:












  “19.1. | Palmu dzimtas augi, kas paredzēti stādīšanai, kuru stumbra pamatnes diametrs ir virs 5 cm un kuri pieder šādām ģintīm: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithinax Mart., Washingtonia Raf. |
| --- | --- | --- |

4.

Direktīvas IV pielikuma A daļas II iedaļā pēc 19. punkta pievieno šādu 19.1. punktu:

“19.1.

Palmu dzimtas augi, kas paredzēti stādīšanai, kuru stumbra pamatnes diametrs ir virs 5 cm un kuri pieder šādām ģintīm: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithinax Mart., Washingtonia Raf.

Jābūt oficiālam apliecinājumam, ka augi:

| a) | visā to dzīves ciklā ir audzēti reģionā, kuru saskaņā ar atbilstīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Paysandisia archon (Burmeister); vai |
| --- | --- |

a)

visā to dzīves ciklā ir audzēti reģionā, kuru saskaņā ar atbilstīgajiem starptautiskajiem fitosanitāro pasākumu standartiem nacionālā augu aizsardzības organizācija ir atzinusi par brīvu no Paysandisia archon (Burmeister); vai

| b) | vismaz divus gadu pirms to pārvietošanas ir audzēti audzēšanas vietā,






  — | kuru dalībvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija izcelsmes valstī ir reģistrējusi un pārraudzījusi un |
| --- | --- | --- |

b)

vismaz divus gadu pirms to pārvietošanas ir audzēti audzēšanas vietā,

—

kuru dalībvalsts nacionālā augu aizsardzības organizācija izcelsmes valstī ir reģistrējusi un pārraudzījusi un

| — | kurā augi bija novietoti vietā, kura bija pilnīgi fiziski aizsargāta pret Paysandisia archon (Burmeister) ieviešanos vai kurā veikta atbilstoša profilaktiska apstrāde, un |
| --- | --- |

—

kurā augi bija novietoti vietā, kura bija pilnīgi fiziski aizsargāta pret Paysandisia archon (Burmeister) ieviešanos vai kurā veikta atbilstoša profilaktiska apstrāde, un

| — | kurā trīs oficiālajās pārbaudēs, kuras atbilstīgā laikā veic ik gadu, nav novērotas Paysandisia archon (Burmeister) pazīmes.” |
| --- | --- |

—

kurā trīs oficiālajās pārbaudēs, kuras atbilstīgā laikā veic ik gadu, nav novērotas Paysandisia archon (Burmeister) pazīmes.”

| 5. | Direktīvas V pielikumu groza šādi:






  a) | I iedaļas A daļā aiz 2.3. punkta iekļauj šādu 2.3.1. punktu:






  “2.3.1. | Palmu dzimtas augi, kas paredzēti stādīšanai, kuru stumbra pamatnes diametrs ir virs 5 cm un kuri pieder šādām ģintīm: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithinax Mart., Washingtonia Raf.”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Direktīvas V pielikumu groza šādi:

a)

I iedaļas A daļā aiz 2.3. punkta iekļauj šādu 2.3.1. punktu:

“2.3.1.

Palmu dzimtas augi, kas paredzēti stādīšanai, kuru stumbra pamatnes diametrs ir virs 5 cm un kuri pieder šādām ģintīm: Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithinax Mart., Washingtonia Raf.”;

| b) | B daļas I iedaļu groza šādi:






  i) | iedaļas 5. punktā iekļauj šādu trešo ievilkumu:






  “— | Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un ASV.” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

B daļas I iedaļu groza šādi:

i)

iedaļas 5. punktā iekļauj šādu trešo ievilkumu:

“—

Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc. ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un ASV.”

| ii) | iedaļas 6. punktā a) apakšpunktā iekļauj šādu sesto ievilkumu:






  “— | Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc., ieskaitot koksni, kura nav saglabājusi savu dabisko apaļo virsmu, ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un ASV.” |
| --- | --- | --- |

ii)

iedaļas 6. punktā a) apakšpunktā iekļauj šādu sesto ievilkumu:

“—

Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. un Pterocarya rhoifolia Siebold&Zucc., ieskaitot koksni, kura nav saglabājusi savu dabisko apaļo virsmu, ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā, Mongolijā, Korejas Republikā, Krievijā, Taivānā un ASV.”

| iii) | iedaļas 6. punkta b) apakšpunktā tekstu






  “ex 4407 99 | Lapu koki (izņemot tropu kokus, uz ko norādīts 44. nodaļas 1. apakšpozīcijas piezīmē, vai citus tropu kokus, ozolus (Quercus spp.) vai dižskābaržus (Fagus spp.)), gareniski zāģēti vai plēsti, drāzti vai mizoti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai saaudzēti garumā, biezāki nekā 6 mm.” |
| --- | --- | --- |

iii)

iedaļas 6. punkta b) apakšpunktā tekstu

“ex 4407 99

Lapu koki (izņemot tropu kokus, uz ko norādīts 44. nodaļas 1. apakšpozīcijas piezīmē, vai citus tropu kokus, ozolus (Quercus spp.) vai dižskābaržus (Fagus spp.)), gareniski zāģēti vai plēsti, drāzti vai mizoti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai saaudzēti garumā, biezāki nekā 6 mm.”

svītro un aizstāj ar šādu tekstu:

| “ex 4407 93 | Acer saccharum Marsh koksne, gareniski zāģēta vai plēsta, drāzta vai mizota, ēvelēta vai neēvelēta, slīpēta vai garumā saaudzēta, biezāka nekā 6 mm |
| --- | --- |
| 4407 95 | Oša (Fraxinus spp.) koksne, gareniski zāģēta vai plēsta, drāzta vai mizota, ēvelēta vai neēvelēta, slīpēta vai garumā saaudzēta, biezāka nekā 6 mm |
| ex 4407 99 | Lapu koku koksne (izņemot tropu kokus, uz ko norādīts 44. nodaļas 1. apakšpozīcijas piezīmē, vai citus tropu kokus, ozolus (Quercus spp.) vai dižskābaržus (Fagus spp.), kļavas (Acer spp.), ķiršus (Prunus spp.) vai ošus (Fraxinus spp.)), gareniski zāģēta vai plēsta, drāzta vai mizota, ēvelēta vai neēvelēta, slīpēta vai saaudzēta garumā, biezāka nekā 6 mm”. |

“ex 4407 93

Acer saccharum Marsh koksne, gareniski zāģēta vai plēsta, drāzta vai mizota, ēvelēta vai neēvelēta, slīpēta vai garumā saaudzēta, biezāka nekā 6 mm

4407 95

Oša (Fraxinus spp.) koksne, gareniski zāģēta vai plēsta, drāzta vai mizota, ēvelēta vai neēvelēta, slīpēta vai garumā saaudzēta, biezāka nekā 6 mm

ex 4407 99

Lapu koku koksne (izņemot tropu kokus, uz ko norādīts 44. nodaļas 1. apakšpozīcijas piezīmē, vai citus tropu kokus, ozolus (Quercus spp.) vai dižskābaržus (Fagus spp.), kļavas (Acer spp.), ķiršus (Prunus spp.) vai ošus (Fraxinus spp.)), gareniski zāģēta vai plēsta, drāzta vai mizota, ēvelēta vai neēvelēta, slīpēta vai saaudzēta garumā, biezāka nekā 6 mm”.

---

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/19 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/19

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2009/8/EK

(2009. gada 10. februāris),

ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/32/EK I pielikumu attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem kokcidiostatu vai histomonostatu daudzumiem, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvu 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (1) un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Kokcidiostati un histomonostati ir vielas, kas paredzētas vienšūņu iznīcināšanai vai kavēšanai un ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (2) atļauts lietot, inter alia, kā barības piedevas. Atļaujās lietot kokcidiostatus un histomonostatus kā barības piedevas ietverti īpaši lietošanas nosacījumi, piemēram, mērķa dzīvnieku sugas vai kategorijas, kurām barības piedevas paredzētas. |
| --- | --- |

(1)

Kokcidiostati un histomonostati ir vielas, kas paredzētas vienšūņu iznīcināšanai vai kavēšanai un ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (2) atļauts lietot, inter alia, kā barības piedevas. Atļaujās lietot kokcidiostatus un histomonostatus kā barības piedevas ietverti īpaši lietošanas nosacījumi, piemēram, mērķa dzīvnieku sugas vai kategorijas, kurām barības piedevas paredzētas.

| (2) | Barības ražotāji vienā uzņēmumā var ražot plašu barības veidu klāstu, un dažkārt vienā ražošanas līnijā vienu pēc otra nākas ražot dažādus produktu tipus. Pastāv iespēja, ka uz ražošanas līnijas saglabājas nenovēršamas produkta atliekas, kuras tur atrodas cita barības produkta ražošanas sākumā. Šādu vielas nokļūšanu no vienas ražojuma partijas uz citu sauc par “pārnešanu” vai “savstarpēju piesārņošanu”, un tā var notikt, ja kokcidiostatus un histomonostatus lieto, piemēram, kā atļautas barības piedevas. Šādi var tikt piesārņota nākamā ražotā barība, jo “barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība” nonāk tehniski nenovēršamas šo vielu atliekas, t. i., barībā, kurā kokcidiostatu un histomonostatu lietošana nav atļauta, piemēram, tādām dzīvnieku sugām vai kategorijām paredzēta barība, kuras nav minētas piedevas atļaujā. Nenovēršamā savstarpējā piesārņošana var notikt jebkurā ražošanas un barības pārstrādes posmā, kā arī uzglabāšanas un pārvadāšanas laikā. |
| --- | --- |

(2)

Barības ražotāji vienā uzņēmumā var ražot plašu barības veidu klāstu, un dažkārt vienā ražošanas līnijā vienu pēc otra nākas ražot dažādus produktu tipus. Pastāv iespēja, ka uz ražošanas līnijas saglabājas nenovēršamas produkta atliekas, kuras tur atrodas cita barības produkta ražošanas sākumā. Šādu vielas nokļūšanu no vienas ražojuma partijas uz citu sauc par “pārnešanu” vai “savstarpēju piesārņošanu”, un tā var notikt, ja kokcidiostatus un histomonostatus lieto, piemēram, kā atļautas barības piedevas. Šādi var tikt piesārņota nākamā ražotā barība, jo “barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība” nonāk tehniski nenovēršamas šo vielu atliekas, t. i., barībā, kurā kokcidiostatu un histomonostatu lietošana nav atļauta, piemēram, tādām dzīvnieku sugām vai kategorijām paredzēta barība, kuras nav minētas piedevas atļaujā. Nenovēršamā savstarpējā piesārņošana var notikt jebkurā ražošanas un barības pārstrādes posmā, kā arī uzglabāšanas un pārvadāšanas laikā.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 183/2005, ar ko paredz barības higiēnas prasības (3), nosaka īpašas prasības barības nozares uzņēmējiem, kuri barības ražošanā izmanto kokcidiostatus un histomonostatus. Proti, minētajiem uzņēmējiem jāveic visi vajadzīgie pasākumi attiecībā uz telpām un iekārtām, ražošanu, uzglabāšanu un pārvadāšanu, lai nepieļautu savstarpēju piesārņošanu, un tas ir saskaņā ar minētās regulas 4. un 5. pantā paredzētajiem pienākumiem. Saskaņā ar Direktīvu 2002/32/EK, nosakot maksimāli pieļaujamos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, nedrīkst traucēt pildīt uzņēmēju primāro pienākumu – ievērot labu ražošanas praksi, lai nepieļautu šādu savstarpēju piesārņošanu. Tādēļ minētajiem uzņēmējiem jāturpina strādāt, lai nepieļautu šādu nevēlamu vielu klātbūtni dzīvnieku barībā. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 183/2005, ar ko paredz barības higiēnas prasības (3), nosaka īpašas prasības barības nozares uzņēmējiem, kuri barības ražošanā izmanto kokcidiostatus un histomonostatus. Proti, minētajiem uzņēmējiem jāveic visi vajadzīgie pasākumi attiecībā uz telpām un iekārtām, ražošanu, uzglabāšanu un pārvadāšanu, lai nepieļautu savstarpēju piesārņošanu, un tas ir saskaņā ar minētās regulas 4. un 5. pantā paredzētajiem pienākumiem. Saskaņā ar Direktīvu 2002/32/EK, nosakot maksimāli pieļaujamos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, nedrīkst traucēt pildīt uzņēmēju primāro pienākumu – ievērot labu ražošanas praksi, lai nepieļautu šādu savstarpēju piesārņošanu. Tādēļ minētajiem uzņēmējiem jāturpina strādāt, lai nepieļautu šādu nevēlamu vielu klātbūtni dzīvnieku barībā.

| (4) | Ņemot vērā, ka tiek ievērota laba ražošanas prakse, maksimāli pieļaujamie kokcidiostatu un histomonostatu daudzumi, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, ir jānosaka atbilstīgi ALARA (As Low As Reasonably Achievable – līdz zemākajam iespējamam līmenim) principam. Lai barības ražotājs varētu turpināt strādāt, ņemot vērā aprakstīto nenovēršamo pārnešanu, attiecībā uz barību mazāk jutīgām dzīvnieku sugām, kas nav atļaujā noteiktās sugas, būtu jāapsver pieļaujamais pārnestais daudzums aptuveni 3 % apmērā no atļaujā noteiktā maksimālā satura, savukārt attiecībā uz jutīgām dzīvnieku sugām, kas nav atļaujā minētās sugas, un attiecībā uz barību, ko lieto laikposmā pirms nokaušanas, būtu jāsaglabā pieļaujamais pārnestais daudzums 1 % apmērā no atļautā maksimālā satura. Pieļaujamais pārnestais daudzums 1 % apmērā būtu jāapsver arī saistībā ar citas barības savstarpējo piesārņojumu, kura paredzēta mērķa sugām un kurai nepievieno kokcidiostatus un histomonostatus, un saistībā ar barību, kas nav atļaujā paredzētā barība un ir paredzēta produktīviem dzīvniekiem, no kuriem pēc tam iegūst pārtiku, piemēram, piena govīm vai dējējvistām, ja ir pierādījumi par pārnešanu no barības uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku. Ja barības sastāvdaļas tiek tieši izbarotas dzīvniekiem vai tiek izmantota papildbarība, to iekļaušana dienas devā nedrīkst izraisīt lielāka kokcidiostatu un histomonostatu daudzuma nonākšanu dzīvnieka organismā nekā atbilstošie maksimāli pieļaujamie daudzumi gadījumos, ja dienas devā ir iekļauta tikai kompleksā barība. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā, ka tiek ievērota laba ražošanas prakse, maksimāli pieļaujamie kokcidiostatu un histomonostatu daudzumi, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, ir jānosaka atbilstīgi ALARA (As Low As Reasonably Achievable – līdz zemākajam iespējamam līmenim) principam. Lai barības ražotājs varētu turpināt strādāt, ņemot vērā aprakstīto nenovēršamo pārnešanu, attiecībā uz barību mazāk jutīgām dzīvnieku sugām, kas nav atļaujā noteiktās sugas, būtu jāapsver pieļaujamais pārnestais daudzums aptuveni 3 % apmērā no atļaujā noteiktā maksimālā satura, savukārt attiecībā uz jutīgām dzīvnieku sugām, kas nav atļaujā minētās sugas, un attiecībā uz barību, ko lieto laikposmā pirms nokaušanas, būtu jāsaglabā pieļaujamais pārnestais daudzums 1 % apmērā no atļautā maksimālā satura. Pieļaujamais pārnestais daudzums 1 % apmērā būtu jāapsver arī saistībā ar citas barības savstarpējo piesārņojumu, kura paredzēta mērķa sugām un kurai nepievieno kokcidiostatus un histomonostatus, un saistībā ar barību, kas nav atļaujā paredzētā barība un ir paredzēta produktīviem dzīvniekiem, no kuriem pēc tam iegūst pārtiku, piemēram, piena govīm vai dējējvistām, ja ir pierādījumi par pārnešanu no barības uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku. Ja barības sastāvdaļas tiek tieši izbarotas dzīvniekiem vai tiek izmantota papildbarība, to iekļaušana dienas devā nedrīkst izraisīt lielāka kokcidiostatu un histomonostatu daudzuma nonākšanu dzīvnieka organismā nekā atbilstošie maksimāli pieļaujamie daudzumi gadījumos, ja dienas devā ir iekļauta tikai kompleksā barība.

| (5) | Lai dalībvalstis nepieņemtu valsts noteikumus, kas reglamentē atļauto kokcidiostatu un histomonostatu nenovēršamu pārnešanu uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, kā rezultātā šīs vielas nonāk atvasinātajos pārtikas produktos, jo šādi noteikumi kavētu iekšējā tirgus darbību, šajā jautājumā ir jāpieņem saskaņoti Kopienas noteikumi. |
| --- | --- |

(5)

Lai dalībvalstis nepieņemtu valsts noteikumus, kas reglamentē atļauto kokcidiostatu un histomonostatu nenovēršamu pārnešanu uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, kā rezultātā šīs vielas nonāk atvasinātajos pārtikas produktos, jo šādi noteikumi kavētu iekšējā tirgus darbību, šajā jautājumā ir jāpieņem saskaņoti Kopienas noteikumi.

| (6) | Atļautajos kokcidiostatos un histomonostatos esošās aktīvās vielas, kas nenovēršami tiek pārnestas uz barību, kura nav atļaujā paredzētā barība, Direktīvas 2002/32/EK izpratnē būtu jāuzskata par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā, un to klātbūtne nedrīkst apdraudēt dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Tādēļ, lai nepieļautu nevēlamu un kaitīgu iedarbību, minētās direktīvas I pielikumā ir jānosaka šo vielu maksimāli pieļaujamie daudzumi dzīvnieku barībā. |
| --- | --- |

(6)

Atļautajos kokcidiostatos un histomonostatos esošās aktīvās vielas, kas nenovēršami tiek pārnestas uz barību, kura nav atļaujā paredzētā barība, Direktīvas 2002/32/EK izpratnē būtu jāuzskata par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā, un to klātbūtne nedrīkst apdraudēt dzīvnieku veselību, cilvēku veselību vai vidi. Tādēļ, lai nepieļautu nevēlamu un kaitīgu iedarbību, minētās direktīvas I pielikumā ir jānosaka šo vielu maksimāli pieļaujamie daudzumi dzīvnieku barībā.

| (7) | Gadījumos, kad maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi ir noteikti ar Padomes 1990. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos (4), vai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, nosakot maksimālo pieļaujamo kokcidiostatu un histomonostatu daudzumu, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, ir jānodrošina atbilstība šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(7)

Gadījumos, kad maksimāli pieļaujamie atlieku daudzumi ir noteikti ar Padomes 1990. gada 26. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2377/90, ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos (4), vai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, nosakot maksimālo pieļaujamo kokcidiostatu un histomonostatu daudzumu, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, ir jānodrošina atbilstība šiem noteikumiem.

| (8) | Nenovēršami pārnestu kokcidiostatu un histomonostatu sastopamība barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība, pat tad, ja to daudzums nepārsniedz maksimāli pieļaujamos daudzumus, kas jānosaka saskaņā ar Direktīvu 2002/32/EK, var radīt šo vielu atliekas dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos. Tādēļ, lai aizsargātu sabiedrības veselību un ciktāl attiecībā uz konkrēto pārtiku vēl nav noteikts maksimālais pieļaujamais atlieku līmenis, maksimālās pielaides attiecībā uz kokcidiostatu un histomonostatu sastāvā esošo aktīvo vielu klātbūtni ir noteiktas ar Komisijas 2009. gada 10. februāra Regulu (EK) Nr. 124/2009, ar ko nosaka maksimālos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus pārtikā, ko izraisa nenovēršama šo vielu pārnešana uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība (5), ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (6). |
| --- | --- |

(8)

Nenovēršami pārnestu kokcidiostatu un histomonostatu sastopamība barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība, pat tad, ja to daudzums nepārsniedz maksimāli pieļaujamos daudzumus, kas jānosaka saskaņā ar Direktīvu 2002/32/EK, var radīt šo vielu atliekas dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos. Tādēļ, lai aizsargātu sabiedrības veselību un ciktāl attiecībā uz konkrēto pārtiku vēl nav noteikts maksimālais pieļaujamais atlieku līmenis, maksimālās pielaides attiecībā uz kokcidiostatu un histomonostatu sastāvā esošo aktīvo vielu klātbūtni ir noteiktas ar Komisijas 2009. gada 10. februāra Regulu (EK) Nr. 124/2009, ar ko nosaka maksimālos kokcidiostatu un histomonostatu daudzumus pārtikā, ko izraisa nenovēršama šo vielu pārnešana uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība (5), ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (6).

| (9) | Pēc Komisijas pieprasījuma Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieņēma vairākus atzinumus (7) par saistītajiem riskiem, ko dzīvnieku un sabiedrības veselībai rada nenovēršama kokcidiostatu un histomonostatu, kuri atļauti kā barības piedevas, pārnešana uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība. Attiecībā uz katru kokcidiostatu un histomonostatu, kas atļauti kā barības piedevas, vērtējumā Iestāde ņēma vērā hipotētiskus pārnestos daudzumus uz secīgi saražoto barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, – 2 %, 5 % un 10 % apmērā no barības, kas ražota ar lielāko atļauto kokcidiostatu un histomonostatu devu. |
| --- | --- |

(9)

Pēc Komisijas pieprasījuma Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) pieņēma vairākus atzinumus (7) par saistītajiem riskiem, ko dzīvnieku un sabiedrības veselībai rada nenovēršama kokcidiostatu un histomonostatu, kuri atļauti kā barības piedevas, pārnešana uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība. Attiecībā uz katru kokcidiostatu un histomonostatu, kas atļauti kā barības piedevas, vērtējumā Iestāde ņēma vērā hipotētiskus pārnestos daudzumus uz secīgi saražoto barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, – 2 %, 5 % un 10 % apmērā no barības, kas ražota ar lielāko atļauto kokcidiostatu un histomonostatu devu.

| (10) | Balstoties uz katra atsevišķā zinātniskā atzinuma secinājumiem, kopumā Iestāde secināja, ka ir maz ticams, ka kokcidiostatu vai histomonostatu, kuri atļauti kā barības piedevas, klātbūtne barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība, tādos daudzumos, ko izraisa nenovēršama pārnešana, un ievērojot visus piesardzības pasākumus, varētu negatīvi ietekmēt dzīvnieku veselību, un ka patērētāju veselībai radītais risks, ar pārtiku apēdot šo vielu atliekas produktos, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri baroti ar savstarpēji piesārņotu barību, ir niecīgs. |
| --- | --- |

(10)

Balstoties uz katra atsevišķā zinātniskā atzinuma secinājumiem, kopumā Iestāde secināja, ka ir maz ticams, ka kokcidiostatu vai histomonostatu, kuri atļauti kā barības piedevas, klātbūtne barībā, kas nav atļaujā paredzētā barība, tādos daudzumos, ko izraisa nenovēršama pārnešana, un ievērojot visus piesardzības pasākumus, varētu negatīvi ietekmēt dzīvnieku veselību, un ka patērētāju veselībai radītais risks, ar pārtiku apēdot šo vielu atliekas produktos, kas iegūti no dzīvniekiem, kuri baroti ar savstarpēji piesārņotu barību, ir niecīgs.

| (11) | Ņemot vērā Iestādes atzinumus un patlaban dalībvalstīs izmantotos paņēmienus nenovēršamas savstarpējas piesārņošanas novēršanai, tiek ierosināts noteikt maksimālos pieļaujamos daudzumus attiecībā uz barību, kā paredzēts atbilstīgi šīs direktīvas pielikumam, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību un aizsargātu dzīvnieku un sabiedrības veselību. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā Iestādes atzinumus un patlaban dalībvalstīs izmantotos paņēmienus nenovēršamas savstarpējas piesārņošanas novēršanai, tiek ierosināts noteikt maksimālos pieļaujamos daudzumus attiecībā uz barību, kā paredzēts atbilstīgi šīs direktīvas pielikumam, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību un aizsargātu dzīvnieku un sabiedrības veselību.

| (12) | Saskaņā ar Direktīvas 2002/32/EK 8. panta 1. punktu nevēlamu vielu maksimāli pieļaujamie daudzumi dzīvnieku barībā jānosaka, pielāgojot minētās direktīvas I pielikumu. Pielāgojot Direktīvas 2002/32/EK I pielikuma tehniskos nosacījumus, tiek ņemti vērā jaunākie zinātniskie dati un tehniskās zināšanas, izmantojot Iestādes zinātniskos atzinumus un jaunākās analīzes metodes attiecībā uz barību. Pielikumā paredzētie nosacījumi jāpārskata vēlākais līdz 2011. gada 1. jūlijam, lai ņemtu vērā jaunākos zinātniskos datus un tehniskās zināšanas. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Direktīvas 2002/32/EK 8. panta 1. punktu nevēlamu vielu maksimāli pieļaujamie daudzumi dzīvnieku barībā jānosaka, pielāgojot minētās direktīvas I pielikumu. Pielāgojot Direktīvas 2002/32/EK I pielikuma tehniskos nosacījumus, tiek ņemti vērā jaunākie zinātniskie dati un tehniskās zināšanas, izmantojot Iestādes zinātniskos atzinumus un jaunākās analīzes metodes attiecībā uz barību. Pielikumā paredzētie nosacījumi jāpārskata vēlākais līdz 2011. gada 1. jūlijam, lai ņemtu vērā jaunākos zinātniskos datus un tehniskās zināšanas.

| (13) | Maksimāli pieļaujamie daudzumi šīs direktīvas pielikumā pastāvīgi jāpielāgo lietošanas nosacījumiem, kas iekļauti atļaujās lietot kokcidiostatus vai histomonostatus kā barības piedevas. Ņemot vērā iespējamu laika nobīdi starp atļaujas piešķiršanu (vai atļaujas grozīšanu, apturēšanu un atsaukšanu) lietot kokcidiostatus vai histomonostatus kā barības piedevu un starp šīs direktīvas pielikumos noteikto maksimālo pieļaujamo daudzumu vēlāku grozīšanu, minētā grozīšana neskar saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 noteiktos kokcidiostatu vai histomonostatu, kas atļauti kā barības piedevas, daudzumus. |
| --- | --- |

(13)

Maksimāli pieļaujamie daudzumi šīs direktīvas pielikumā pastāvīgi jāpielāgo lietošanas nosacījumiem, kas iekļauti atļaujās lietot kokcidiostatus vai histomonostatus kā barības piedevas. Ņemot vērā iespējamu laika nobīdi starp atļaujas piešķiršanu (vai atļaujas grozīšanu, apturēšanu un atsaukšanu) lietot kokcidiostatus vai histomonostatus kā barības piedevu un starp šīs direktīvas pielikumos noteikto maksimālo pieļaujamo daudzumu vēlāku grozīšanu, minētā grozīšana neskar saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003 noteiktos kokcidiostatu vai histomonostatu, kas atļauti kā barības piedevas, daudzumus.

| (14) | Ņemot vērā to, ka kokcidiostatu vai histomonostatu nenovēršama pārnešana uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, var radīt šo vielu klātbūtni atvasinātā pārtikā piesārņotāju veidā, ir lietderīgi izmantot visaptverošu un saskaņotu metodi – risināt šo jautājumu, vienlaikus pieņemot un piemērojot šo direktīvu, ar kuru nosaka maksimāli pieļaujamos kokcidiostatu vai histomonostatu daudzumus, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, un Komisijas regulu, ar kuru nosaka maksimālos pieļaujamos daudzumus šo vielu klātbūtnei pārtikā pārnešanas rezultātā. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā to, ka kokcidiostatu vai histomonostatu nenovēršama pārnešana uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, var radīt šo vielu klātbūtni atvasinātā pārtikā piesārņotāju veidā, ir lietderīgi izmantot visaptverošu un saskaņotu metodi – risināt šo jautājumu, vienlaikus pieņemot un piemērojot šo direktīvu, ar kuru nosaka maksimāli pieļaujamos kokcidiostatu vai histomonostatu daudzumus, ko nenovēršami pārnes uz barību, kas nav atļaujā paredzētā barība, un Komisijas regulu, ar kuru nosaka maksimālos pieļaujamos daudzumus šo vielu klātbūtnei pārtikā pārnešanas rezultātā.

| (15) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2002/32/EK I pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu.

2. pants

Dalībvalstīs stājas spēkā likumi, noteikumi un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai vēlākais līdz 2009. gada 1. jūlijam izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto aktu tekstus un minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu. Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 10. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.

1

(2)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

2

(3)  OV L 35, 8.2.2005., 1. lpp.

3

(4)  OV L 224, 18.8.1990., 1. lpp.

4

(5)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 7 lpp.

5

(6)  OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.

6

(7)  Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar lazalocīdu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2007) 553, 1.–46. lpp.

7

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/CONTAM_ej553_lasalocid_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar narazīnu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2007) 552, 1.–35. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/CONTAM_ej552_narasin_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar maduramicīnu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 594, 1.–30. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej594_maduramicin_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar semduramicīnu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 593, 1.–27. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej593_semduramicin_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar salinomicīnu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 591, 1.–38. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej591_salinomycin_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar monenzīnu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 592, 1.–40. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej592_monensin_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar halofuginona hidrobromīdu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 657, 1.–31. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej657_halofuginone_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar dekokvinātu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 656, 1.–26. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej656_decoquinate_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar robenidīnu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 655, 1.–29. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej655_robenidine_en,0.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar nikarbazīnu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 690, 1.–34. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej690_nicarbazin_en.pdf?ssbinary=true

Zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņotājiem barības ķēdē, atzinums pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma par savstarpēju barības, kas nav atļaujā paredzētā barība, piesārņošanu ar diklazurilu, kuru atļauts lietot kā barības piedevu, The EFSA Journal (2008) 716, 1.–31. lpp.

The EFSA Journal

http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/contam_op_ej716_diclazuril_en.pdf?ssbinary=true

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2002/32/EK I pielikumam pievieno šādus punktus:

| “Nevēlamas vielas | Dzīvnieku barībai paredzēti produkti (1) | Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 % |
| --- | --- | --- |
| 1. | Lazalocīdnātrijs |

“Nevēlamas vielas

Dzīvnieku barībai paredzēti produkti (1)

Maksimālais saturs mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

1.

Lazalocīdnātrijs

Barības sastāvdaļas

1,25

Kombinētā barība:

| — | suņiem, teļiem, trušiem, zirgu dzimtas dzīvniekiem, dējējputniem, tītariem (> 12 nedēļām) un dējējvistām (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

suņiem, teļiem, trušiem, zirgu dzimtas dzīvniekiem, dējējputniem, tītariem (> 12 nedēļām) un dējējvistām (> 16 nedēļām),

1,25

| — | gaļas vistām, dējējvistām (< 16 nedēļām) un tītariem (< 12 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad lazalocīdnātrija lietošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

gaļas vistām, dējējvistām (< 16 nedēļām) un tītariem (< 12 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad lazalocīdnātrija lietošana ir aizliegta,

1,25

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

3,75

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot lazalocīdnātriju.

(2)

| 2. | Narazīns |
| --- | --- |

2.

Narazīns

Barības sastāvdaļas

0,7

Kombinētā barība:

| — | tītariem, trušiem, zirgu dzimtas dzīvniekiem, dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

tītariem, trušiem, zirgu dzimtas dzīvniekiem, dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām),

0,7

| — | gaļas vistām laikposmā pirms nokaušanas, kad narazīna lietošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

gaļas vistām laikposmā pirms nokaušanas, kad narazīna lietošana ir aizliegta,

0,7

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

2,1

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot narazīnu.

(2)

| 3. | Salinomicīnnātrijs |
| --- | --- |

3.

Salinomicīnnātrijs

Barības sastāvdaļas

0,7

Kombinētā barība:

| — | zirgu dzimtas dzīvniekiem, tītariem, dējējputniem un dējējvistām (> 12 nedēļām), |
| --- | --- |

—

zirgu dzimtas dzīvniekiem, tītariem, dējējputniem un dējējvistām (> 12 nedēļām),

0,7

| — | gaļas vistām, dējējvistām (< 12 nedēļām) un gaļas trušiem laikposmā pirms nokaušanas, kad salinomicīnnātrija lietošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

gaļas vistām, dējējvistām (< 12 nedēļām) un gaļas trušiem laikposmā pirms nokaušanas, kad salinomicīnnātrija lietošana ir aizliegta,

0,7

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

2,1

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot salinomicīnnātriju.

(2)

| 4. | Monenzīnnātrijs |
| --- | --- |

4.

Monenzīnnātrijs

Barības sastāvdaļas

1,25

Kombinētā barība:

| — | zirgu dzimtas dzīvniekiem, suņiem, mazajiem atgremotājiem (aitām un kazām), pīlēm, liellopiem, piena lopiem, dējējputniem, dējējvistām (> 16 nedēļām) un tītariem (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

zirgu dzimtas dzīvniekiem, suņiem, mazajiem atgremotājiem (aitām un kazām), pīlēm, liellopiem, piena lopiem, dējējputniem, dējējvistām (> 16 nedēļām) un tītariem (> 16 nedēļām),

1,25

| — | gaļas vistām, dējējvistām (< 16 nedēļām) un tītariem (< 16 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad monenzīnnātrija lietošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

gaļas vistām, dējējvistām (< 16 nedēļām) un tītariem (< 16 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad monenzīnnātrija lietošana ir aizliegta,

1,25

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

3,75

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot monenzīnnātriju.

(2)

| 5. | Semduramicīnnātrijs |
| --- | --- |

5.

Semduramicīnnātrijs

Barības sastāvdaļas

0,25

Kombinētā barība:

| — | dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām),

0,25

| — | gaļas vistām laikposmā pirms nokaušanas, kad semduramicīnnātrija lietošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

gaļas vistām laikposmā pirms nokaušanas, kad semduramicīnnātrija lietošana ir aizliegta,

0,25

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

0,75

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot semduramicīnnātriju.

(2)

| 6. | Alfa-amonija maduramicīns |
| --- | --- |

6.

Alfa-amonija maduramicīns

Barības sastāvdaļas

0,05

Kombinētā barība:

| — | zirgu dzimtas dzīvniekiem, trušiem, tītariem (> 16 nedēļām), dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

zirgu dzimtas dzīvniekiem, trušiem, tītariem (> 16 nedēļām), dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām),

0,05

| — | gaļas vistām un tītariem (< 16 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad alfa-amonija maduramicīna lietošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

gaļas vistām un tītariem (< 16 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad alfa-amonija maduramicīna lietošana ir aizliegta,

0,05

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

0,15

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot alfa-amonija maduramicīnu.

(2)

| 7. | Robenidīna hidrohlorīds |
| --- | --- |

7.

Robenidīna hidrohlorīds

Barības sastāvdaļas

0,7

Kombinētā barība:

| — | dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām),

0,7

| — | gaļas vistām, gaļas un vaislas trušiem un tītariem laikposmā pirms nokaušanas, kad robenidīna hidrohlorīda lietošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

gaļas vistām, gaļas un vaislas trušiem un tītariem laikposmā pirms nokaušanas, kad robenidīna hidrohlorīda lietošana ir aizliegta,

0,7

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

2,1

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot robenidīna hidrohlorīdu.

(2)

| 8. | Dekokvināts |
| --- | --- |

8.

Dekokvināts

Barības sastāvdaļas

0,4

Kombinētā barība:

| — | dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām),

0,4

| — | gaļas vistām laikposmā pirms nokaušanas, kad dekokvināta lietošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

gaļas vistām laikposmā pirms nokaušanas, kad dekokvināta lietošana ir aizliegta,

0,4

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

1,2

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot dekokvinātu.

(2)

| 9. | Halofuginona hidrobromīds |
| --- | --- |

9.

Halofuginona hidrobromīds

Barības sastāvdaļas

0,03

Kombinētā barība:

| — | dējējputniem, dējējvistām (> 16 nedēļām) un tītariem (> 12 nedēļām), |
| --- | --- |

—

dējējputniem, dējējvistām (> 16 nedēļām) un tītariem (> 12 nedēļām),

0,03

| — | gaļas vistām un tītariem (< 12 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad halofuginona hidrobromīda lietošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

gaļas vistām un tītariem (< 12 nedēļām) laikposmā pirms nokaušanas, kad halofuginona hidrobromīda lietošana ir aizliegta,

0,03

| — | citām dzīvnieku sugām, kas nav dējējvistas, (< 16 nedēļām). |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām, kas nav dējējvistas, (< 16 nedēļām).

0,09

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot halofuginona hidrobromīdu.

(2)

| 10. | Nikarbazīns |
| --- | --- |

10.

Nikarbazīns

Barības sastāvdaļas

0,5

Kombinētā barība:

| — | zirgu dzimtas dzīvniekiem, dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām), |
| --- | --- |

—

zirgu dzimtas dzīvniekiem, dējējputniem un dējējvistām (> 16 nedēļām),

0,5

| — | gaļas vistām laikposmā pirms nokaušanas, kad nikarbazīna (kombinējot ar narazīnu) lietošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

gaļas vistām laikposmā pirms nokaušanas, kad nikarbazīna (kombinējot ar narazīnu) lietošana ir aizliegta,

0,5

| — | citām dzīvnieku sugām. |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām.

1,5

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot nikarbazīnu (kombinējot ar narazīnu).

(2)

| 11. | Diklazurils |
| --- | --- |

11.

Diklazurils

Barības sastāvdaļas

0,01

Kombinētā barība:

| — | dējējputniem, dējējvistām (> 16 nedēļām) un gaļas tītariem (> 12 nedēļām), |
| --- | --- |

—

dējējputniem, dējējvistām (> 16 nedēļām) un gaļas tītariem (> 12 nedēļām),

0,01

| — | gaļas un vaislas trušiem laikposmā pirms nokaušanas, kad diklazurila lietošana ir aizliegta, |
| --- | --- |

—

gaļas un vaislas trušiem laikposmā pirms nokaušanas, kad diklazurila lietošana ir aizliegta,

0,01

| — | citām dzīvnieku sugām, izņemot dējējvistas (< 16 nedēļām), gaļas vistas un gaļas tītarus (< 12 nedēļām). |
| --- | --- |

—

citām dzīvnieku sugām, izņemot dējējvistas (< 16 nedēļām), gaļas vistas un gaļas tītarus (< 12 nedēļām).

0,03

Premiksi lietošanai barībā, kurā nav atļauts lietot diklazurilu.

(2)

---

(1)  Neskarot atļautos daudzumus, kas noteikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām.

1

(2)  Maksimālā pieļaujamā vielas koncentrācija premiksā ir tāda, lai vielas daudzums barībā nepārsniedz 50 % no noteiktā maksimālā pieļaujamā daudzuma, ievērojot premiksa lietošanas instrukcijas.”

2

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/26 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/26

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 9. februāris)

par pagaidu eksperimenta organizēšanu, paredzot dažas atkāpes attiecībā uz tirdzniecību ar sēklu maisījumiem, ko paredzēts izmantot kā lopbarības augus saskaņā ar Padomes Direktīvu 66/401/EEK, lai noteiktu, vai dažas Padomes Direktīvās 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/55/EK vai 2002/57/EK neuzskaitītas sugas atbilst prasībām iekļaušanai Direktīvas 66/401/EEK 2. panta 1. punkta A daļā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 724)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/109/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību (1) un jo īpaši tās 13.a pantu,

tā kā:

| (1) | Lauksaimnieku tradicionālās zināšanas kopā ar jaunākajiem pētniecības rezultātiem liecina, ka lopbarības ražošanā ir vērts pievērst uzmanību dažām Padomes Direktīvās 66/401/EEK, 66/402/EEK (2), 2002/55/EK (3) vai 2002/57/EK (4) (turpmāk tekstā – “spēkā esošie tiesību akti”) neminētām Leguminosae un Plantago lanceolata sugām, īpaši, ja tās izmanto maisījumos ar sugām, ko aptver spēkā esošie tiesību akti, jo tas ļauj visu gadu ēdināt lopus ar līdzsvarotu barību, vienlaikus palīdzot atveseļot augsni, kas nav aramzeme, vai mazāk auglīgu sējas platību augsni. Tādas sugas ir: Biserrula pelecinus, Lotus glaber, Lotus uliginosus, Medicago italica, Medicago littoralis, Medicago murex, Medicago polymorpha, Medicago rugosa, Medicago scutelatta, Medicago truncatula, Ornithopus compressus, Ornithopus sativus, Plantago lanceolata, Trifolium fragiferum, Trifolium glanduliferum, Trifolium hirtum, Trifolium michelianum, Trifolium squarrosum, Trifolium subterraneum, Trifolium vesiculosum un Vicia benghalensis (turpmāk tekstā – “1. apsvērumā minētās sugas”). |
| --- | --- |

(1)

Lauksaimnieku tradicionālās zināšanas kopā ar jaunākajiem pētniecības rezultātiem liecina, ka lopbarības ražošanā ir vērts pievērst uzmanību dažām Padomes Direktīvās 66/401/EEK, 66/402/EEK (2), 2002/55/EK (3) vai 2002/57/EK (4) (turpmāk tekstā – “spēkā esošie tiesību akti”) neminētām Leguminosae un Plantago lanceolata sugām, īpaši, ja tās izmanto maisījumos ar sugām, ko aptver spēkā esošie tiesību akti, jo tas ļauj visu gadu ēdināt lopus ar līdzsvarotu barību, vienlaikus palīdzot atveseļot augsni, kas nav aramzeme, vai mazāk auglīgu sējas platību augsni. Tādas sugas ir: Biserrula pelecinus, Lotus glaber, Lotus uliginosus, Medicago italica, Medicago littoralis, Medicago murex, Medicago polymorpha, Medicago rugosa, Medicago scutelatta, Medicago truncatula, Ornithopus compressus, Ornithopus sativus, Plantago lanceolata, Trifolium fragiferum, Trifolium glanduliferum, Trifolium hirtum, Trifolium michelianum, Trifolium squarrosum, Trifolium subterraneum, Trifolium vesiculosum un Vicia benghalensis (turpmāk tekstā – “1. apsvērumā minētās sugas”).

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 66/401/EEK 13. panta 1. punkta otro ievilkumu sēklu maisījumos, kas paredzēti izmantošanai lopbarības augiem, Kopienā var tirgot tikai spēkā esošajos tiesību aktos uzskaitītu augu sugu sēklas, izņemot Direktīvas 2002/53/EK (5) 4. panta 2. punktā minētās šķirnes. Nepastāvot iespējai laist tirgū maisījumus, kas satur 1. apsvērumā minēto sugu sēklas, lauksaimniekiem, kuri vēlas izmantot šīs sugas, nākas tās transportēt un sēt kā atsevišķas sugas vai dažos gadījumos gatavot maisījumus saimniecībās pašiem, bet tas prasa papildu izmaksas un darbu. Tā kā maisījumus negatavo speciālisti, pieaug arī risks, ka tajos iekļauto dažādo sugu sadalījums uz lauka būs nevienmērīgs. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 66/401/EEK 13. panta 1. punkta otro ievilkumu sēklu maisījumos, kas paredzēti izmantošanai lopbarības augiem, Kopienā var tirgot tikai spēkā esošajos tiesību aktos uzskaitītu augu sugu sēklas, izņemot Direktīvas 2002/53/EK (5) 4. panta 2. punktā minētās šķirnes. Nepastāvot iespējai laist tirgū maisījumus, kas satur 1. apsvērumā minēto sugu sēklas, lauksaimniekiem, kuri vēlas izmantot šīs sugas, nākas tās transportēt un sēt kā atsevišķas sugas vai dažos gadījumos gatavot maisījumus saimniecībās pašiem, bet tas prasa papildu izmaksas un darbu. Tā kā maisījumus negatavo speciālisti, pieaug arī risks, ka tajos iekļauto dažādo sugu sadalījums uz lauka būs nevienmērīgs.

| (3) | Lai 1. apsvērumā minētās sugas varētu tirgot šādos maisījumos, būtu jāgroza Direktīvas 66/401/EEK 2. panta 1. punkta A daļa, iekļaujot tajā šīs sugas. |
| --- | --- |

(3)

Lai 1. apsvērumā minētās sugas varētu tirgot šādos maisījumos, būtu jāgroza Direktīvas 66/401/EEK 2. panta 1. punkta A daļa, iekļaujot tajā šīs sugas.

| (4) | Lai lemtu par šādu Direktīvas 66/401/EEK 2. panta 1. punkta A daļas grozīšanu, jāiegūst informācija par tādu maisījumu tirdzniecību, kuri satur 1. apsvērumā minētās sugas. Īpaši jānoskaidro, vai, izmantojot šīs sugas maisījumos, oficiālās pēckontrolēs ir iespējams apstiprināt, ka katras uz paciņas marķējuma norādītās sastāvdaļas procentuālais daudzums atbilst maisījuma sastāvam, un pārbaudīt, vai vienas partijas maisījumi visās tirgū laistajās paciņās ir viendabīgi. Trūkstot šai informācijai, patērētāji nevarētu būt droši, ka 1. apsvērumā minētās sugas saturošos maisījumos esošās sēklas dos augstvērtīgus rezultātus. |
| --- | --- |

(4)

Lai lemtu par šādu Direktīvas 66/401/EEK 2. panta 1. punkta A daļas grozīšanu, jāiegūst informācija par tādu maisījumu tirdzniecību, kuri satur 1. apsvērumā minētās sugas. Īpaši jānoskaidro, vai, izmantojot šīs sugas maisījumos, oficiālās pēckontrolēs ir iespējams apstiprināt, ka katras uz paciņas marķējuma norādītās sastāvdaļas procentuālais daudzums atbilst maisījuma sastāvam, un pārbaudīt, vai vienas partijas maisījumi visās tirgū laistajās paciņās ir viendabīgi. Trūkstot šai informācijai, patērētāji nevarētu būt droši, ka 1. apsvērumā minētās sugas saturošos maisījumos esošās sēklas dos augstvērtīgus rezultātus.

| (5) | Tādēļ ir lietderīgi organizēt pagaidu eksperimentu, lai pārbaudītu, vai 1. apsvērumā minētās sugas atbilst prasībām iekļaušanai Direktīvas 66/401/EEK 2. panta 1. punkta A daļā. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ ir lietderīgi organizēt pagaidu eksperimentu, lai pārbaudītu, vai 1. apsvērumā minētās sugas atbilst prasībām iekļaušanai Direktīvas 66/401/EEK 2. panta 1. punkta A daļā.

| (6) | Eksperimentā iesaistītās dalībvalstis attiecībā uz 1. apsvērumā minētajām sugām būtu jāatbrīvo no Direktīvas 66/401/EEK 13. panta 1. punkta otrajā ievilkumā izklāstītajiem pienākumiem. Tām būtu jāļauj laist tirgū šīs sugas saturošus maisījumus, ievērojot zināmus nosacījumus. |
| --- | --- |

(6)

Eksperimentā iesaistītās dalībvalstis attiecībā uz 1. apsvērumā minētajām sugām būtu jāatbrīvo no Direktīvas 66/401/EEK 13. panta 1. punkta otrajā ievilkumā izklāstītajiem pienākumiem. Tām būtu jāļauj laist tirgū šīs sugas saturošus maisījumus, ievērojot zināmus nosacījumus.

| (7) | Ir lietderīgi paredzēt īpašas 1. apsvērumā minēto sugu sertifikācijas prasības, lai nodrošinātu, ka visās iesaistītajās dalībvalstīs šo sugu sēklas atbilst vienādām prasībām. Šo prasību pamatā būtu jābūt nosacījumiem, kas izklāstīti Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) šķirņu sertifikācijas sistēmā vai starptautiskā tirdzniecībā esošu sēklu kontroles sistēmā (turpmāk tekstā – “ESAO sistēmas”) vai tās dalībvalsts standartos, kurā sēklas ražotas. |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi paredzēt īpašas 1. apsvērumā minēto sugu sertifikācijas prasības, lai nodrošinātu, ka visās iesaistītajās dalībvalstīs šo sugu sēklas atbilst vienādām prasībām. Šo prasību pamatā būtu jābūt nosacījumiem, kas izklāstīti Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) šķirņu sertifikācijas sistēmā vai starptautiskā tirdzniecībā esošu sēklu kontroles sistēmā (turpmāk tekstā – “ESAO sistēmas”) vai tās dalībvalsts standartos, kurā sēklas ražotas.

| (8) | Papildus vispārīgajiem nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas 2004. gada 20. aprīļa Lēmumā 2004/371/EK par nosacījumiem attiecībā uz rupjās lopbarības augiem paredzēto sēklu maisījumu laišanu tirgū (6), būtu jāparedz īpaši eksperimentālo maisījumu tirdzniecības nosacījumi. Šiem nosacījumiem būtu jānodrošina, ka tiks iegūta eksperimenta novērtēšanai pietiekama informācija. Tādēļ jāparedz marķēšanas, uzraudzības un ziņošanas noteikumi. |
| --- | --- |

(8)

Papildus vispārīgajiem nosacījumiem, kas paredzēti Komisijas 2004. gada 20. aprīļa Lēmumā 2004/371/EK par nosacījumiem attiecībā uz rupjās lopbarības augiem paredzēto sēklu maisījumu laišanu tirgū (6), būtu jāparedz īpaši eksperimentālo maisījumu tirdzniecības nosacījumi. Šiem nosacījumiem būtu jānodrošina, ka tiks iegūta eksperimenta novērtēšanai pietiekama informācija. Tādēļ jāparedz marķēšanas, uzraudzības un ziņošanas noteikumi.

| (9) | Ievērojot, ka šajā lēmumā paredzētais pasākums ir eksperimentāls, būtu jānosaka maksimālais tirgū laižamo sēklu maisījumu daudzums, turklāt jāņem vērā, ka, izmantojot pastāvošās iekārtas, būs jātestē dažādi maisījumi. |
| --- | --- |

(9)

Ievērojot, ka šajā lēmumā paredzētais pasākums ir eksperimentāls, būtu jānosaka maksimālais tirgū laižamo sēklu maisījumu daudzums, turklāt jāņem vērā, ka, izmantojot pastāvošās iekārtas, būs jātestē dažādi maisījumi.

| (10) | Lai dalībvalstis varētu būt drošas, ka maksimālais daudzums nav pārsniegts, uzņēmumiem, kas gatavojas ražot šādus sēklu maisījumus, būtu jāpaziņo plānotie ražošanas apjomi attiecīgajām dalībvalstīm. Ņemot vērā, ka būs jātestē dažādi maisījumi, nepārsniedzot maksimālo daudzumu, dalībvalstīm būtu jādod iespēja vajadzības gadījumā aizliegt sēklu maisījumu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(10)

Lai dalībvalstis varētu būt drošas, ka maksimālais daudzums nav pārsniegts, uzņēmumiem, kas gatavojas ražot šādus sēklu maisījumus, būtu jāpaziņo plānotie ražošanas apjomi attiecīgajām dalībvalstīm. Ņemot vērā, ka būs jātestē dažādi maisījumi, nepārsniedzot maksimālo daudzumu, dalībvalstīm būtu jādod iespēja vajadzības gadījumā aizliegt sēklu maisījumu tirdzniecību.

| (11) | Lai piegādātāji varētu ražot un laist tirgū pietiekamu daudzumu sēklu un lai kompetentās iestādes varētu šo materiālu pārbaudīt un iegūt ziņojuma sagatavošanai pietiekamu un salīdzināmu informāciju, eksperimentam būtu jāturpinās vismaz piecas tirgus sezonas. |
| --- | --- |

(11)

Lai piegādātāji varētu ražot un laist tirgū pietiekamu daudzumu sēklu un lai kompetentās iestādes varētu šo materiālu pārbaudīt un iegūt ziņojuma sagatavošanai pietiekamu un salīdzināmu informāciju, eksperimentam būtu jāturpinās vismaz piecas tirgus sezonas.

| (12) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības sēklu un pavairošanas materiāla pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo lēmumu Kopienas mērogā organizē pagaidu eksperimentu ar mērķi novērtēt, vai sugas Biserrula pelecinus, Lotus glaber, Lotus uliginosus, Medicago italica, Medicago littoralis, Medicago murex, Medicago polymorpha, Medicago rugosa, Medicago scutelatta, Medicago truncatula, Ornithopus compressus, Ornithopus sativus, Plantago lanceolata, Trifolium fragiferum, Trifolium glanduliferum, Trifolium hirtum, Trifolium michelianum, Trifolium squarrosum, Trifolium subterraneum, Trifolium vesiculosum un Vicia benghalensis (turpmāk tekstā – “1. pantā minētās sugas”) var tirgot kā sēklu maisījumus vai sēklu maisījumos, lai lemtu, vai dažas vai visas šīs sugas būtu iekļaujamas Direktīvas 66/401/EEK 2. panta 1. punkta A daļas rupjās lopbarības augu sarakstā.

2. pants

Dalībvalstu piedalīšanās

Eksperimentā drīkst piedalīties ikviena dalībvalsts.

Dalībvalstis, kas nolemj piedalīties eksperimentā (turpmāk tekstā – “iesaistītās dalībvalstis”), attiecīgi informē Komisiju.

Dalībvalstis jebkurā laikā drīkst pārtraukt dalību eksperimentā, attiecīgi informējot Komisiju.

3. pants

Atbrīvojums

1.   Piedaloties eksperimentā, atbilstoši 4. un 5. pantā paredzētajiem nosacījumiem ir ļauts laist tirgū maisījumus, kas satur 1. pantā minētās sugas, neatkarīgi no tā, vai tajos ir vai nav Direktīvās 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/55/EK vai 2002/57/EK uzskaitītās sugas.

2.   Iesaistītās dalībvalstis ir atbrīvotas no Direktīvas 66/401/EEK 13. panta 1. punkta otrajā ievilkumā paredzētajiem pienākumiem.

4. pants

Nosacījumi attiecībā uz 1. pantā minēto sugu sēklām

Lēmuma 1. pantā minēto sugu sēklas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tās ir dalībvalstu valsts katalogos vai sēklu sertifikācijai atbilstīgu šķirņu ESAO sarakstā uzskaitītu šķirņu sēklas; |
| --- | --- |

a)

tās ir dalībvalstu valsts katalogos vai sēklu sertifikācijai atbilstīgu šķirņu ESAO sarakstā uzskaitītu šķirņu sēklas;

| b) | tās ir sertificētas saskaņā ar I pielikumu; |
| --- | --- |

b)

tās ir sertificētas saskaņā ar I pielikumu;

| c) | tās atbilst II pielikuma 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

tās atbilst II pielikuma 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

5. pants

Nosacījumi attiecībā uz eksperimentālajiem maisījumiem

Papildus Lēmumā 2004/371/EK paredzētajiem nosacījumiem eksperimentālie maisījumi atbilst II pielikuma 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

6. pants

Daudzuma ierobežojumi

1.   Iesaistītās dalībvalstis gādā, lai eksperimentālajos maisījumos izmantojamo sēklu kopējais daudzums nepārsniegtu 1 000 tonnu gadā.

2.   Iesaistītās dalībvalstis gādā, lai uzņēmumi paziņotu plānotos sēklu maisījumu ražošanas apjomus Direktīvas 66/401/EEK IV pielikuma A daļas I iedaļas c) apakšpunkta 2. punktā minētajai iestādei.

Dalībvalsts drīkst aizliegt laist tirgū sēklu maisījumu, ja uzskata, ka saskaņā ar eksperimenta mērķi nav lietderīgi laist tirgū attiecīgā sēklu maisījuma papildu daudzumu. Dalībvalsts nekavējoties informē iesaistīto uzņēmumu vai uzņēmumus.

7. pants

Uzraudzība

Eksperimentu uzrauga Direktīvas 66/401/EEK IV pielikuma A daļas I iedaļas c) apakšpunkta 2. punktā minētās iesaistīto dalībvalstu iestādes.

8. pants

Ziņošanas pienākumi

1.   Līdz nākamā gada 31. martam iesaistītās dalībvalstis iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm ikgadēju ziņojumu, kurā ir iekļauts eksperimentālajos maisījumos izmantoto sugu saraksts un norādīts katra maisījuma tirgū laistais daudzums. Dalībvalstis drīkst iekļaut ziņojumā jebkādu citu būtisku informāciju.

2.   Eksperimenta beigās un katrā ziņā, beidzot dalību eksperimentā, iesaistītās dalībvalstis līdz nākamā gada 31. martam iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm ziņojumu, kurā ir iekļauta II pielikuma 3. punktā minētā informācija. Ziņojumā dalībvalstis drīkst iekļaut jebkādu citu informāciju, ko tās atbilstoši eksperimenta mērķim uzskata par būtisku.

9. pants

Laikposms

Eksperiments sākas 2009. gada 1. jūnijā un beidzas 2014. gada 31. maijā.

10. pants

Adresāti

Lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 9. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV 125, 11.07.1966., 2298./66. lpp.

1

(2)  OV 125, 11.07.1966., 2309./66. lpp.

2

(3)  OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp.

3

(4)  OV L 193, 20.7.2002., 74. lpp.

4

(5)  OV L 193, 20.7.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 116, 22.4.2004., 39. lpp.

6

---

I PIELIKUMS

LĒMUMA 1. PANTĀ MINĒTĀS SUGAS UN TO SERTIFIKĀCIJAS NOSACĪJUMI

| Sugas | Minimālā dīgtspēja
  (% no tīrām sēklām (1)) | Minimālā analītiskā tīrība
  (svara %) | Maksimālais citu augu sugu sēklu saturs
  (svara %) | Maksimālais citu augu sugu sēklu saturs 7. slejā norādītā svara paraugā | Maksimālais partijas svars
  (tonnās) | Minimālais partijas parauga svars
  (gramos) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| Biserrula pelecinus | 70 (ieskaitot cietās sēklas) | 98 | 0,5 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 30 |
| Lotus uliginosus | 75 (40) | 97 | 0,5 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 25 |
| Lotus glaber | 75 (40) | 97 | 0,5 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 30 |
| Medicago murex | 70 (30) | 98 | 2,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 50 |
| Medicago polymorpha | 70 (30) | 98 | 2,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 70 |
| Medicago rugosa | 70 (20) | 98 | 2,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 180 |
| Medicago scutellata | 70 | 98 | 2,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 400 |
| Medicago italica | 70 (20) | 98 | 2,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 100 |
| Medicago littoralis | 70 | 98 | 2,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 70 |
| Medicago truncatula | 70 (20) | 98 | 2,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 100 |
| Ornithopus compressus | 75 (ieskaitot cietās sēklas) | 90 | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 120 |
| Ornithopus sativus | 75 (ieskaitot cietās sēklas) | 90 | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 90 |
| Plantago lanceolata | 75 | 85 | 1,5 | (3)
   (4)
   (5) | 5 | 20 |
| Trifolium fragiferum | 70 | 98 | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 40 |
| Trifolium glanduliferum | 70 (30) | 98 | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 20 |
| Trifolium hirtum | 70 | 98 | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 70 |
| Trifolium. michelianum | 75 (30) | 98 | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 25 |
| Trifolium squarrosum | 75 (20) | 97 | 1,5 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 150 |
| Trifolium subterraneum | 80 (40) | 97 | 0,5 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 250 |
| Trifolium vesiculosum | 70 (ieskaitot cietās sēklas) | 98 | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 10 | 100 |
| Vicia benghalensis | 80 (20) | 97 (2) | 1,0 | (3)
   (4)
   (5) | 20 | 1 000 |

Sugas

Minimālā dīgtspēja

(% no tīrām sēklām (1))

Minimālā analītiskā tīrība

(svara %)

Maksimālais citu augu sugu sēklu saturs

(svara %)

Maksimālais citu augu sugu sēklu saturs 7. slejā norādītā svara paraugā

Maksimālais partijas svars

(tonnās)

Minimālais partijas parauga svars

(gramos)

1

2

3

4

5

6

7

Biserrula pelecinus

70 (ieskaitot cietās sēklas)

98

0,5

(3)
   (4)
   (5)

10

30

Lotus uliginosus

75 (40)

97

0,5

(3)
   (4)
   (5)

10

25

Lotus glaber

75 (40)

97

0,5

(3)
   (4)
   (5)

10

30

Medicago murex

70 (30)

98

2,0

(3)
   (4)
   (5)

10

50

Medicago polymorpha

70 (30)

98

2,0

(3)
   (4)
   (5)

10

70

Medicago rugosa

70 (20)

98

2,0

(3)
   (4)
   (5)

10

180

Medicago scutellata

70

98

2,0

(3)
   (4)
   (5)

10

400

Medicago italica

70 (20)

98

2,0

(3)
   (4)
   (5)

10

100

Medicago littoralis

70

98

2,0

(3)
   (4)
   (5)

10

70

Medicago truncatula

70 (20)

98

2,0

(3)
   (4)
   (5)

10

100

Ornithopus compressus

75 (ieskaitot cietās sēklas)

90

1,0

(3)
   (4)
   (5)

10

120

Ornithopus sativus

75 (ieskaitot cietās sēklas)

90

1,0

(3)
   (4)
   (5)

10

90

Plantago lanceolata

75

85

1,5

(3)
   (4)
   (5)

5

20

Trifolium fragiferum

70

98

1,0

(3)
   (4)
   (5)

10

40

Trifolium glanduliferum

70 (30)

98

1,0

(3)
   (4)
   (5)

10

20

Trifolium hirtum

70

98

1,0

(3)
   (4)
   (5)

10

70

Trifolium. michelianum

75 (30)

98

1,0

(3)
   (4)
   (5)

10

25

Trifolium squarrosum

75 (20)

97

1,5

(3)
   (4)
   (5)

10

150

Trifolium subterraneum

80 (40)

97

0,5

(3)
   (4)
   (5)

10

250

Trifolium vesiculosum

70 (ieskaitot cietās sēklas)

98

1,0

(3)
   (4)
   (5)

10

100

Vicia benghalensis

80 (20)

97 (2)

1,0

(3)
   (4)
   (5)

20

1 000

---

(1)  Cietās sēklas līdz maksimālajam norādītajam daudzumam uzskata par dīgtspējīgām.

(2)  Ja Vicia pannonica, Vicia villosa vai radniecīgu kultivētu sugu sēklu kopējais daudzums citās attiecīgās sugās nepārsniedz 6 % svara, to neuzskata par piemaisījumu.

(3)  Avena fatua un Avena sterilis sēklu norādītā svara paraugā nav.

(4)  Vienas Cuscuta spp. sēklas klātbūtni paraugā, kas divreiz lielāks par norādīto svaru, neuzskata par piemaisījumu, ja Cuscuta spp. sēklu nav otrā paraugā, kas divreiz lielāks par norādīto svaru.

(5)  Rumex spp. sēklu skaits norādītā svara paraugā nepārsniedz 10, izņemot Rumex acetosella un Rumex maritimus sēklas.

---

II PIELIKUMS

EKSPERIMENTA NOSACĪJUMI

1.   Nosacījumi attiecībā uz 1. pantā minēto sugu sēklām:

| a) | ja ESAO sistēmas aptver attiecīgās sugas, pārbaudes uz vietas veic saskaņā ar šīm sistēmām, bet citkārt saskaņā ar tās dalībvalsts valsts standartiem, kurā sēklas ražo; |
| --- | --- |

a)

ja ESAO sistēmas aptver attiecīgās sugas, pārbaudes uz vietas veic saskaņā ar šīm sistēmām, bet citkārt saskaņā ar tās dalībvalsts valsts standartiem, kurā sēklas ražo;

| b) | dalībvalstis gādā, lai pirms sēklu maisīšanas oficiāli vai oficiālā uzraudzībā notiktu visu sēklu partiju pārbaudes uz vietas, paraugu ņemšana un sēklu analīze saskaņā ar Direktīvu 66/401/EEK. |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis gādā, lai pirms sēklu maisīšanas oficiāli vai oficiālā uzraudzībā notiktu visu sēklu partiju pārbaudes uz vietas, paraugu ņemšana un sēklu analīze saskaņā ar Direktīvu 66/401/EEK.

2.   Nosacījumi attiecībā uz eksperimentālajiem maisījumiem:

| a) | eksperimentālo sēklu maisījumu partiju sēklu paraugus izlases veidā ņem oficiāli sēklu paraugu ņēmēji. Šos paraugus izmanto kā kontrolparaugus, lai saskaņā ar Lēmuma 2004/371/EK 4. pantu pārbaudītu eksperimentālo maisījumu sastāvu.
  Saskaņā ar Lēmuma 2004/371/EK 4. pantu veiktās paraugu ņemšanas un pārbaužu līmenis un intensitāte ir piemēroti eksperimenta mērķiem; |
| --- | --- |

a)

eksperimentālo sēklu maisījumu partiju sēklu paraugus izlases veidā ņem oficiāli sēklu paraugu ņēmēji. Šos paraugus izmanto kā kontrolparaugus, lai saskaņā ar Lēmuma 2004/371/EK 4. pantu pārbaudītu eksperimentālo maisījumu sastāvu.

Saskaņā ar Lēmuma 2004/371/EK 4. pantu veiktās paraugu ņemšanas un pārbaužu līmenis un intensitāte ir piemēroti eksperimenta mērķiem;

| b) | papildus informācijai, kas sniedzama saskaņā ar Direktīvas 66/401/EEK un Lēmuma 2004/371/EK prasībām, oficiālajā etiķetē iekļauj šādu informāciju:






  i) | eksperimentālo maisījumu sastāvā iekļauto visu 1. pantā minēto sugu (tostarp attiecīgos gadījumos šķirņu) botāniskos nosaukumus; |
| --- | --- | --- |

b)

papildus informācijai, kas sniedzama saskaņā ar Direktīvas 66/401/EEK un Lēmuma 2004/371/EK prasībām, oficiālajā etiķetē iekļauj šādu informāciju:

i)

eksperimentālo maisījumu sastāvā iekļauto visu 1. pantā minēto sugu (tostarp attiecīgos gadījumos šķirņu) botāniskos nosaukumus;

| ii) | procentuālo sastāvu, t. i., dažādo sastāvdaļu svara procentus, norādot 1. pantā minētās sugas un attiecīgos gadījumos šķirnes; |
| --- | --- |

ii)

procentuālo sastāvu, t. i., dažādo sastāvdaļu svara procentus, norādot 1. pantā minētās sugas un attiecīgos gadījumos šķirnes;

| iii) | atsauci uz šo lēmumu. |
| --- | --- |

iii)

atsauci uz šo lēmumu.

Ja i) un ii) daļā minētā informācija uz oficiālās etiķetes nav salasāma, eksperimentālo maisījumu var laist tirgū ar maisījuma nosaukumu, ar noteikumu, ka i) un ii) daļā minētā informācija ir rakstveidā paziņota pircējam un oficiāli reģistrēta.

3.   Reģistrējamā informācija:

| a) | eksperimentālo maisījumu sastāvā izmantoto sugu (tostarp attiecīgos gadījumos šķirņu) nosaukumi; |
| --- | --- |

a)

eksperimentālo maisījumu sastāvā izmantoto sugu (tostarp attiecīgos gadījumos šķirņu) nosaukumi;

| b) | katra atļautajā laikposmā tirgū laistā eksperimentālā sēklu maisījuma daudzums un dalībvalsts, kurai sēklu maisījums bija paredzēts; |
| --- | --- |

b)

katra atļautajā laikposmā tirgū laistā eksperimentālā sēklu maisījuma daudzums un dalībvalsts, kurai sēklu maisījums bija paredzēts;

| c) | tirgū laisto eksperimentālo maisījumu sastāvs; |
| --- | --- |

c)

tirgū laisto eksperimentālo maisījumu sastāvs;

| d) | lēmuma 1. pantā minēto sugu sertificēšanā izmantotās procedūras (standarti) (ESAO sistēmas vai valsts standarti); |
| --- | --- |

d)

lēmuma 1. pantā minēto sugu sertificēšanā izmantotās procedūras (standarti) (ESAO sistēmas vai valsts standarti);

| e) | lēmuma 1. pantā minēto sugu sertificēšanā izmantoto uz vietas veikto pārbaužu un laboratorijas testu rezultāti, ja testēšanu veic dalībvalstīs; |
| --- | --- |

e)

lēmuma 1. pantā minēto sugu sertificēšanā izmantoto uz vietas veikto pārbaužu un laboratorijas testu rezultāti, ja testēšanu veic dalībvalstīs;

| f) | informācija par importu saskaņā ar ESAO sistēmām, jo īpaši attiecībā uz eksperimentālo maisījumu daudzumu, sastāvu, izcelsmes valsti un marķējumu; |
| --- | --- |

f)

informācija par importu saskaņā ar ESAO sistēmām, jo īpaši attiecībā uz eksperimentālo maisījumu daudzumu, sastāvu, izcelsmes valsti un marķējumu;

| g) | saskaņā ar 2. punkta a) un b) apakšpunktu veiktās kontrolparaugu testēšanas rezultāti; |
| --- | --- |

g)

saskaņā ar 2. punkta a) un b) apakšpunktu veiktās kontrolparaugu testēšanas rezultāti;

| h) | rentabilitātes analīze, ko izmanto, lai atbalstītu vai neatbalstītu eksperimenta mērķi. |
| --- | --- |

h)

rentabilitātes analīze, ko izmanto, lai atbalstītu vai neatbalstītu eksperimenta mērķi.

---

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/31

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 10. februāris)

par Kopienas finansiālo atbalstu ārkārtas pasākumiem Ņūkāslas slimības apkarošanai Vācijā 2008. gadā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 712)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(2009/110/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 3. panta 3. punktu un 4. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ņūkāslas slimība ir vīrusa izraisīta infekcijas slimība, kas ir cēlonis augstai mājputnu mirstībai. |
| --- | --- |

(1)

Ņūkāslas slimība ir vīrusa izraisīta infekcijas slimība, kas ir cēlonis augstai mājputnu mirstībai.

| (2) | Ņūkāslas slimības uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs varētu izplatīties uz citām mājputnu saimniecībām attiecīgajā dalībvalstī, kā arī uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm, tirgojoties ar dzīviem mājputniem vai to produktiem. |
| --- | --- |

(2)

Ņūkāslas slimības uzliesmojuma gadījumā ir risks, ka slimības ierosinātājs varētu izplatīties uz citām mājputnu saimniecībām attiecīgajā dalībvalstī, kā arī uz citām dalībvalstīm un trešām valstīm, tirgojoties ar dzīviem mājputniem vai to produktiem.

| (3) | Tāpēc minētās slimības uzliesmojums var īsā laikā pieņemt epidēmijas apmērus un līdz ar to krasi samazināt putnkopības nozares ienesīgumu. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc minētās slimības uzliesmojums var īsā laikā pieņemt epidēmijas apmērus un līdz ar to krasi samazināt putnkopības nozares ienesīgumu.

| (4) | Padomes 1992. gada 14. jūlija Direktīva 92/66/EEK, ar ko ievieš Kopienas pasākumus Ņūkāslas slimības kontrolei (2), nosaka pasākumus, kuri dalībvalstīm slimības uzliesmojuma gadījumā nekavējoties jāīsteno steidzamības kārtā, lai novērstu vīrusa tālāku izplatību. |
| --- | --- |

(4)

Padomes 1992. gada 14. jūlija Direktīva 92/66/EEK, ar ko ievieš Kopienas pasākumus Ņūkāslas slimības kontrolei (2), nosaka pasākumus, kuri dalībvalstīm slimības uzliesmojuma gadījumā nekavējoties jāīsteno steidzamības kārtā, lai novērstu vīrusa tālāku izplatību.

| (5) | Lēmumā 90/424/EEK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Kopienas finansiālo atbalstu īpašiem veterināriem pasākumiem, tostarp ārkārtas pasākumiem. Saskaņā ar minētā lēmuma 4. panta 2. punktu dalībvalstis saņem finansiālu atbalstu dažu Ņūkāslas slimības apkarošanas pasākumu izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

(5)

Lēmumā 90/424/EEK ir noteiktas procedūras, kas reglamentē Kopienas finansiālo atbalstu īpašiem veterināriem pasākumiem, tostarp ārkārtas pasākumiem. Saskaņā ar minētā lēmuma 4. panta 2. punktu dalībvalstis saņem finansiālu atbalstu dažu Ņūkāslas slimības apkarošanas pasākumu izmaksu segšanai.

| (6) | Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 5. punkts un 4. panta 2. punkts paredz noteikumus par to, cik procentu no dalībvalsts izdevumiem atļauts segt no Kopienas finansiālā atbalsta. |
| --- | --- |

(6)

Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 5. punkts un 4. panta 2. punkts paredz noteikumus par to, cik procentu no dalībvalsts izdevumiem atļauts segt no Kopienas finansiālā atbalsta.

| (7) | Kopienas finansiālo atbalstu ārkārtas pasākumiem Ņūkāslas slimības apkarošanai izmaksā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas 2005. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (3). |
| --- | --- |

(7)

Kopienas finansiālo atbalstu ārkārtas pasākumiem Ņūkāslas slimības apkarošanai izmaksā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas 2005. gada 28. februāra Regulā (EK) Nr. 349/2005, ar ko paredz noteikumus Kopienas finansējuma piešķiršanai ārkārtas pasākumiem un cīņai pret noteiktām dzīvnieku slimībām atbilstīgi Padomes Lēmumam 90/424/EEK (3).

| (8) | Vācijā 2008. gadā konstatēja Ņūkāslas slimības uzliesmojumus. Vācija saskaņā ar Direktīvu 92/66/EEK un Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 2. punktu veica pasākumus, lai apkarotu šos slimības uzliesmojumus. |
| --- | --- |

(8)

Vācijā 2008. gadā konstatēja Ņūkāslas slimības uzliesmojumus. Vācija saskaņā ar Direktīvu 92/66/EEK un Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 2. punktu veica pasākumus, lai apkarotu šos slimības uzliesmojumus.

| (9) | Vācija ir pilnībā izpildījusi Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 3. punktā un Regulas (EK) Nr. 349/2005 6. pantā paredzētos tehniskos un administratīvos pienākumus. |
| --- | --- |

(9)

Vācija ir pilnībā izpildījusi Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 3. punktā un Regulas (EK) Nr. 349/2005 6. pantā paredzētos tehniskos un administratīvos pienākumus.

| (10) | Vācija 2008. gada 18. jūnijā un 2008. gada 17. jūlijā iesniedza aplēsi par izdevumiem, kas radušies, veicot Ņūkāslas slimības izskaušanas pasākumus. |
| --- | --- |

(10)

Vācija 2008. gada 18. jūnijā un 2008. gada 17. jūlijā iesniedza aplēsi par izdevumiem, kas radušies, veicot Ņūkāslas slimības izskaušanas pasākumus.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopienas finansiālais atbalsts Vācijai

Vācijai var piešķirt Kopienas finansiālo atbalstu par tām izmaksām, kas šai dalībvalstij radušās, veicot Lēmuma 90/424/EEK 3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā minētos pasākumus, lai 2008. gadā apkarotu Ņūkāslas slimību.

2. pants

Adresāts

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2009. gada 10. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp.

1

(2)  OV L 260, 5.9.1992., 1. lpp.

2

(3)  OV L 55, 1.3.2005., 12. lpp.

3

---

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/33

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 10. februāris)

par standarta EN 3-8:2006 “Pārnēsājamie ugunsdzēsības aparāti. 8. daļa: Standarta EN 3-7 prasību papildinājums par konstruktīvo risinājumu, spiedienizturības un mehāniskās iedarbības testiem ugunsdzēsības aparātiem ar maksimālo pieļaujamo spiedienu vienādu vai zemāku par 30 bāriem” atsauces publicēšanu saskaņā ar Direktīvu 97/23/EK par spiediena iekārtām

(izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 739)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/111/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 29. maija Direktīvu 97/23/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz spiediena iekārtām (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

ņemot vērā Pastāvīgās komitejas atzinumu, kas izveidota ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu, un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (2),

tā kā:

| (1) | Direktīvā 97/23/EK noteikts, ka spiediena iekārtu un kompleksu var piedāvāt tirgū un nodot ekspluatācijā tikai tad, ja, pareizi uzstādot un uzturot kārtībā, kā arī lietojot paredzētajiem mērķiem, tie neapdraud cilvēku un attiecīgā gadījumā arī mājdzīvnieku veselību un drošību, kā arī neapdraud īpašuma drošību. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 97/23/EK noteikts, ka spiediena iekārtu un kompleksu var piedāvāt tirgū un nodot ekspluatācijā tikai tad, ja, pareizi uzstādot un uzturot kārtībā, kā arī lietojot paredzētajiem mērķiem, tie neapdraud cilvēku un attiecīgā gadījumā arī mājdzīvnieku veselību un drošību, kā arī neapdraud īpašuma drošību.

| (2) | Uzskata, ka spiediena iekārtas atbilst Direktīvas 97/23/EK 3. pantā minētajām būtiskajām prasībām, ja tās atbilst nacionālajiem standartiem, transponējot saskaņotos standartus, kuru atsauce ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(2)

Uzskata, ka spiediena iekārtas atbilst Direktīvas 97/23/EK 3. pantā minētajām būtiskajām prasībām, ja tās atbilst nacionālajiem standartiem, transponējot saskaņotos standartus, kuru atsauce ir publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvas 97/23/EK 6. pantu Zviedrija iesniedza oficiālu iebildumu pret Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) 2006. gada 2. novembrī pieņemto standartu EN 3-8:2006, uz kuru atsauce Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvas 97/23/EK 6. pantu Zviedrija iesniedza oficiālu iebildumu pret Eiropas Standartizācijas komitejas (CEN) 2006. gada 2. novembrī pieņemto standartu EN 3-8:2006, uz kuru atsauce Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.

| (4) | Savā oficiālajā iebildumā Zviedrija atzīmē, ka standarta EN 3-8:2006 5. iedaļā nav precizēti izmantojamo materiālu veidi un tādējādi tas neatbilst Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 4. punkta būtiskām prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Savā oficiālajā iebildumā Zviedrija atzīmē, ka standarta EN 3-8:2006 5. iedaļā nav precizēti izmantojamo materiālu veidi un tādējādi tas neatbilst Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 4. punkta būtiskām prasībām.

| (5) | Tā kā standarta EN 3-8:2006 5. iedaļā paredzēts katra atsevišķa gadījuma materiālu novērtējums, ko veic pilnvarotā iestāde (īpaša materiālu novērtējuma pieeja), izmantojamo materiālu veidu specifikācija nav obligāta. Turklāt, ja nav konkrētu tehnisko specifikāciju, standarta EN 3-8:2006 5. iedaļa nevar pamatot pieņēmumu par atbilstību prasībām Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 4. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā standarta EN 3-8:2006 5. iedaļā paredzēts katra atsevišķa gadījuma materiālu novērtējums, ko veic pilnvarotā iestāde (īpaša materiālu novērtējuma pieeja), izmantojamo materiālu veidu specifikācija nav obligāta. Turklāt, ja nav konkrētu tehnisko specifikāciju, standarta EN 3-8:2006 5. iedaļa nevar pamatot pieņēmumu par atbilstību prasībām Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 4. punktā.

| (6) | Zviedrija arī uzskata, ka, tā kā standarta EN 3-8:2006 5. iedaļā nav sniegta materiālu specifikācija, 6. iedaļā trūkst svarīgas informācijas, kas ir vajadzīga, lai izpildītu Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 2.2.4. punkta prasības. |
| --- | --- |

(6)

Zviedrija arī uzskata, ka, tā kā standarta EN 3-8:2006 5. iedaļā nav sniegta materiālu specifikācija, 6. iedaļā trūkst svarīgas informācijas, kas ir vajadzīga, lai izpildītu Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 2.2.4. punkta prasības.

| (7) | Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 2.2. punktā aprakstītas metodes spiediena iekārtu pietiekamas izturības nodrošināšanai, tostarp aprēķina metode vai eksperimentālās projektēšanas metode bez aprēķina. Eksperimentālās projektēšanas metodes pamatā ir testa programma, kā noteikts 2.2.4. punkta a) un b) apakšpunktā, kas ietver spiediena izturības testu. |
| --- | --- |

(7)

Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 2.2. punktā aprakstītas metodes spiediena iekārtu pietiekamas izturības nodrošināšanai, tostarp aprēķina metode vai eksperimentālās projektēšanas metode bez aprēķina. Eksperimentālās projektēšanas metodes pamatā ir testa programma, kā noteikts 2.2.4. punkta a) un b) apakšpunktā, kas ietver spiediena izturības testu.

| (8) | Standarta EN 3-8:2006 6. iedaļa paredz eksperimentālo projektēšanas metodi bez aprēķina. Kā noteikts Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 2.2.4. punktā, tas paredz testu programmu ar vairākiem testiem. Direktīva 97/23/EK neizslēdz īpaša materiālu novērtējuma pieeju kā metodi izmantoto materiālu atbilstības I pielikuma 4. punkta materiālu specifikācijai pierādīšanai, ja ražotājs piemēro eksperimentālo projektēšanas metodi. Tā kā EN 3-8:2006 5. iedaļā nav norādītas īpašas materiālu prasības, iekārtu ražotājam jānodrošina, ka izmantotie materiāli atbilst direktīvas I pielikuma 4. punkta prasībām. Uz šā pamata pilnvarotās iestādes, kas atbildīga par iekārtu atbilstības novērtējumu, kontrolē eksperimentālās projektēšanas metodes testa programmā par spiediena testa parametru jāizmanto materiālu īpašības. |
| --- | --- |

(8)

Standarta EN 3-8:2006 6. iedaļa paredz eksperimentālo projektēšanas metodi bez aprēķina. Kā noteikts Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 2.2.4. punktā, tas paredz testu programmu ar vairākiem testiem. Direktīva 97/23/EK neizslēdz īpaša materiālu novērtējuma pieeju kā metodi izmantoto materiālu atbilstības I pielikuma 4. punkta materiālu specifikācijai pierādīšanai, ja ražotājs piemēro eksperimentālo projektēšanas metodi. Tā kā EN 3-8:2006 5. iedaļā nav norādītas īpašas materiālu prasības, iekārtu ražotājam jānodrošina, ka izmantotie materiāli atbilst direktīvas I pielikuma 4. punkta prasībām. Uz šā pamata pilnvarotās iestādes, kas atbildīga par iekārtu atbilstības novērtējumu, kontrolē eksperimentālās projektēšanas metodes testa programmā par spiediena testa parametru jāizmanto materiālu īpašības.

| (9) | Zviedrija arī atzīmē, ka EN 3-8:2006 7.2.2. iedaļa par metināšanas procedūrām neatbilst Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 3.1.2. punktam, jo papildus uzskaitītajiem standartiem ir atklāta atsauce uz citiem atzītiem metināšanas EN standartiem. |
| --- | --- |

(9)

Zviedrija arī atzīmē, ka EN 3-8:2006 7.2.2. iedaļa par metināšanas procedūrām neatbilst Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 3.1.2. punktam, jo papildus uzskaitītajiem standartiem ir atklāta atsauce uz citiem atzītiem metināšanas EN standartiem.

| (10) | Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 3.1.2. punktā noteiktas prasības attiecībā uz pastāvīgo savienojumu. Standarta EN 3-8:2006 7.2.2. iedaļā atsauce, ka “citi standarti ir pieņemami” nav atbilstošs un pietiekami konkrēts tāda standarta formulējums, kurš izvirza pieņēmumu ar atbilstību Direktīvas 97/23/EK prasībām. Saskaņotā standartā, kas izvirza pieņēmumu ar atbilstību direktīvas prasībām, jānorāda konkrētas projektēšanas, ražošanas un testēšanas tehniskās specifikācijas, lai tādējādi palīdzētu ražotājiem un sekmētu spiediena iekārtu atbilstību attiecīgajām būtiskajām prasībām. Taču EN 3-8:2006 7.2.2. iedaļā minēta konkrētu atsauču virkne uz standartiem, kuros minētas metināšanas specifikācijas. Tāpēc, lai gan 7.2.2. iedaļa ir jāuzlabo, nebūtu proporcionāli šā iemesla dēļ standarta atsauces nepublicēt. |
| --- | --- |

(10)

Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 3.1.2. punktā noteiktas prasības attiecībā uz pastāvīgo savienojumu. Standarta EN 3-8:2006 7.2.2. iedaļā atsauce, ka “citi standarti ir pieņemami” nav atbilstošs un pietiekami konkrēts tāda standarta formulējums, kurš izvirza pieņēmumu ar atbilstību Direktīvas 97/23/EK prasībām. Saskaņotā standartā, kas izvirza pieņēmumu ar atbilstību direktīvas prasībām, jānorāda konkrētas projektēšanas, ražošanas un testēšanas tehniskās specifikācijas, lai tādējādi palīdzētu ražotājiem un sekmētu spiediena iekārtu atbilstību attiecīgajām būtiskajām prasībām. Taču EN 3-8:2006 7.2.2. iedaļā minēta konkrētu atsauču virkne uz standartiem, kuros minētas metināšanas specifikācijas. Tāpēc, lai gan 7.2.2. iedaļa ir jāuzlabo, nebūtu proporcionāli šā iemesla dēļ standarta atsauces nepublicēt.

| (11) | Visbeidzot, Zviedrija uzskata, ka standarta EN 3-8:2006 7.3.1. iedaļa par spiediena iekārtas dažādās sastāvdaļās izmantoto materiālu izsekojamību ir neprecīza, nenosaka konkrētu tehnisku risinājumu, un tādēļ tas nevar izvirzīt pieņēmumu par atbilstību Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 3.1.5. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(11)

Visbeidzot, Zviedrija uzskata, ka standarta EN 3-8:2006 7.3.1. iedaļa par spiediena iekārtas dažādās sastāvdaļās izmantoto materiālu izsekojamību ir neprecīza, nenosaka konkrētu tehnisku risinājumu, un tādēļ tas nevar izvirzīt pieņēmumu par atbilstību Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 3.1.5. punkta prasībām.

| (12) | Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 3.1.5. punktā (izsekojamība) noteikts, ka jāīsteno piemērotas procedūras, lai ar piemērotiem līdzekļiem identificētu spiediena izturību veicinošu materiālu, no kā izgatavo iekārtas sastāvdaļas, to saņemot, ražošanas laikā un līdz ražotās spiediena iekārtas gala testam. Šīs prasības mērķis ir novērst jebkādas šaubas par iekārtā izmantoto materiālu specifikāciju. Ražotājs atkarībā no īpašībām un ražošanas metodes var piemērot dažādas procedūras. Pilnvarotā iestāde, kas veic iekārtas atbilstības novērtēšanas procedūru, katrā atsevišķā gadījumā novērtē, vai šīs procedūras atbilst direktīvas I pielikuma 3.1.5. punkta prasībām. Tāpēc, lai gan 7.3.1. iedaļa ir jāuzlabo, nebūtu proporcionāli šā iemesla dēļ standarta atsauces nepublicēt. |
| --- | --- |

(12)

Direktīvas 97/23/EK I pielikuma 3.1.5. punktā (izsekojamība) noteikts, ka jāīsteno piemērotas procedūras, lai ar piemērotiem līdzekļiem identificētu spiediena izturību veicinošu materiālu, no kā izgatavo iekārtas sastāvdaļas, to saņemot, ražošanas laikā un līdz ražotās spiediena iekārtas gala testam. Šīs prasības mērķis ir novērst jebkādas šaubas par iekārtā izmantoto materiālu specifikāciju. Ražotājs atkarībā no īpašībām un ražošanas metodes var piemērot dažādas procedūras. Pilnvarotā iestāde, kas veic iekārtas atbilstības novērtēšanas procedūru, katrā atsevišķā gadījumā novērtē, vai šīs procedūras atbilst direktīvas I pielikuma 3.1.5. punkta prasībām. Tāpēc, lai gan 7.3.1. iedaļa ir jāuzlabo, nebūtu proporcionāli šā iemesla dēļ standarta atsauces nepublicēt.

| (13) | Šim nolūkam Komisija pieprasīs CEN trīs gadu laikā izstrādāt pārskatītu EN 3-8:2006 redakciju, lai tie precīzāk atbilstu Direktīvas 97/23/EK prasībām. Pēc šā uzdevuma izpildes un atkarībā no tā rezultātiem varētu paredzēt nākamos lēmumus par standarta pašreizējo redakciju. |
| --- | --- |

(13)

Šim nolūkam Komisija pieprasīs CEN trīs gadu laikā izstrādāt pārskatītu EN 3-8:2006 redakciju, lai tie precīzāk atbilstu Direktīvas 97/23/EK prasībām. Pēc šā uzdevuma izpildes un atkarībā no tā rezultātiem varētu paredzēt nākamos lēmumus par standarta pašreizējo redakciju.

| (14) | Tādēļ atsauces uz standartu EN 3-8:2006 jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ atsauces uz standartu EN 3-8:2006 jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Standarta EN 3-8:2006 “Pārnēsājamie ugunsdzēsības aparāti. 8. daļa: Standarta EN 3-7 prasību papildinājums par konstruktīvo risinājumu, spiedienizturības un mehāniskās iedarbības testiem ugunsdzēsības aparātiem ar maksimālo pieļaujamo spiedienu vienādu vai zemāku par 30 bāriem” atsauce jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 10. februārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 181, 9.7.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.

2

---

IETEIKUMI

Padome

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/35

---

PADOMES IETEIKUMS

(2009. gada 10. februāris)

atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Septītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu

(2009/112/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Ceturto ĀKK un EEK konvenciju, kas parakstīta 1989. gada 15. decembrī Lomē (1) un grozīta ar 1995. gada 4. novembrī Maurīcijā parakstīto nolīgumu (2),

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu 91/401/EEK par to, kā finansē un pārvalda Kopienas atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Ceturto ĀKK un EEK konvenciju (3), turpmāk “Iekšējais nolīgums”, ar kuru izveido, cita starpā, Septīto Eiropas Attīstības fondu (Septītais EAF), un jo īpaši tā 32. panta 3. punktu,

ņemot vērā Finanšu Regulu 91/491/EEK (1991. gada 29. jūlijs), kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanas jomā atbilstīgi Ceturtajai ĀKK un EEK konvencijai (4), un jo īpaši tās 69. līdz 77. pantu,

izskatījusi ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci saistībā ar Septītā EAF darbībām līdz 2007. gada 31. decembrim un Revīzijas palātas ziņojumu attiecībā uz 2007. finanšu gadu kopā ar Komisijas atbildēm (5),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 32. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Septītā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 32. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Septītā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma.

| (2) | Septītā EAF darbības 2007. finanšu gadā Komisija ir vispārēji īstenojusi apmierinoši, |
| --- | --- |

(2)

Septītā EAF darbības 2007. finanšu gadā Komisija ir vispārēji īstenojusi apmierinoši,

AR ŠO IESAKA, lai Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Septītā EAF darbību īstenošanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu.

Briselē, 2009. gada 10. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. KALOUSEK

---

(1)  OV L 229, 17.8.1991., 3. lpp.

1

(2)  OV L 156, 29.5.1998., 3. lpp.

2

(3)  OV L 229, 17.8.1991., 288. lpp.

3

(4)  OV L 266, 21.9.1991., 1. lpp.

4

(5)  OV C 286, 10.11.2008., 273. lpp.

5

---

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/36

---

PADOMES IETEIKUMS

(2009. gada 10. februāris)

atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Astotais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu

(2009/113/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Ceturto ĀKK un EEK konvenciju, kas parakstīta 1989. gada 15. decembrī Lomē (1) un grozīta ar 1995. gada 4. novembrī Maurīcijā parakstīto nolīgumu (2),

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem, kas tikās Padomē, par to, kā finansē un pārvalda Kopienas atbalstu saskaņā ar Otro finanšu protokolu Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai (3), turpmāk “Iekšējais nolīgums”, ar ko izveido, cita starpā, Astoto Eiropas Attīstības fondu (Astotais EAF), un jo īpaši tā 33. panta 3. punktu,

ņemot vērā Finanšu regulu 98/430/EK (1998. gada 16. jūnijs), kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanas jomā atbilstīgi Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai (4), un jo īpaši tās 66. līdz 74. pantu,

izskatījusi ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci saistībā ar Astotā EAF darbībām līdz 2007. gada 31. decembrim un Revīzijas palātas ziņojumu attiecībā uz 2007. finanšu gadu kopā ar Komisijas atbildēm (5),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 33. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Astotā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 33. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Astotā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma.

| (2) | Astotā EAF darbības 2007. finanšu gadā Komisija ir vispārēji īstenojusi apmierinoši, |
| --- | --- |

(2)

Astotā EAF darbības 2007. finanšu gadā Komisija ir vispārēji īstenojusi apmierinoši,

AR ŠO IESAKA, lai Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Astotā EAF darbību īstenošanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu.

Briselē, 2009. gada 10. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. KALOUSEK

---

(1)  OV L 229, 17.8.1991., 3. lpp.

1

(2)  OV L 156, 29.5.1998., 3. lpp.

2

(3)  OV L 156, 29.5.1998., 108. lpp.

3

(4)  OV L 191, 7.7.1998., 53. lpp.

4

(5)  OV C 286,10.11.2008., 273. lpp.

5

---

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/37 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/37

---

PADOMES IETEIKUMS

(2009. gada 10. februāris)

atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Devītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu

(2009/114/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) un grozīts ar nolīgumu, kas parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (2),

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu par to, kā finansē un pārvalda Kopienas atbalstu saskaņā ar Finanšu protokolu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumam (3), turpmāk “Iekšējais nolīgums”, ar ko izveido, cita starpā, Devīto Eiropas Attīstības fondu (Devītais EAF), un jo īpaši tā 32. panta 3. punktu,

ņemot vērā 2003. gada 27. marta Finanšu regulu, ko piemēro Devītajam Eiropas Attīstības fondam (4), un jo īpaši tās 96. līdz 103. pantu,

izskatījusi ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci saistībā ar Devītā EAF darbībām līdz 2007. gada 31. decembrim un Revīzijas palātas ziņojumu attiecībā uz 2007. finanšu gadu kopā ar Komisijas atbildēm (5),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 32. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Devītā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 32. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Devītā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma.

| (2) | Devītā EAF darbības 2007. finanšu gadā Komisija ir vispārēji īstenojusi apmierinoši, |
| --- | --- |

(2)

Devītā EAF darbības 2007. finanšu gadā Komisija ir vispārēji īstenojusi apmierinoši,

AR ŠO IESAKA, lai Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Devītā EAF darbību īstenošanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu.

Briselē, 2009. gada 10. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. KALOUSEK

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

2

(3)  OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.

3

(4)  OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.

4

(5)  OV C 286, 10.11.2008., 273. lpp.

5

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

Komisija

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/38 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/38

---

LĒMUMS Nr. 1/2008, KURU PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOPIENAS UN ŠVEICES GAISA TRANSPORTA KOMITEJA, KAS IZVEIDOTA AR EIROPAS KOPIENAS UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS NOLĪGUMU PAR GAISA TRANSPORTU

(2008. gada 16. decembris),

ar ko aizstāj pielikumu Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumam par gaisa transportu

(2009/115/EK)

KOPIENAS UN ŠVEICES GAISA TRANSPORTA KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par gaisa transportu, turpmāk – “nolīgums”, un jo īpaši tā 23. panta 4. punktu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Šā lēmuma pielikums aizstāj nolīguma pielikumu.

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Apvienotās komitejas vārdā —

Kopienas delegācijas vadītājs

Daniel CALLEJA

Šveices delegācijas vadītājs

Matthias SUHR

---

PIELIKUMS

Šajā nolīgumā:

| — | kur vien šajā pielikumā norādītajos tiesību aktos ir atsauces uz Eiropas Kopienas dalībvalstīm vai prasība par saistību ar tām, nolīgumā tās jāsaprot kā vienlīdz piemērojamas Šveicei vai kā prasība par saistību ar Šveici, |
| --- | --- |

—

kur vien šajā pielikumā norādītajos tiesību aktos ir atsauces uz Eiropas Kopienas dalībvalstīm vai prasība par saistību ar tām, nolīgumā tās jāsaprot kā vienlīdz piemērojamas Šveicei vai kā prasība par saistību ar Šveici,

| — | neskarot šā nolīguma 15. pantu, ar terminu “Kopienas gaisa pārvadātājs”, kas minēts uzskaitītajās Kopienas direktīvās un regulās, apzīmē arī gaisa pārvadātāju, kurš saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2407/92 noteikumiem ir licencēts un kura galvenā uzņēmējdarbības vieta un juridiskā adrese (ja tāda ir) ir Šveicē, |
| --- | --- |

—

neskarot šā nolīguma 15. pantu, ar terminu “Kopienas gaisa pārvadātājs”, kas minēts uzskaitītajās Kopienas direktīvās un regulās, apzīmē arī gaisa pārvadātāju, kurš saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2407/92 noteikumiem ir licencēts un kura galvenā uzņēmējdarbības vieta un juridiskā adrese (ja tāda ir) ir Šveicē,

| — | starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju noslēgto Nolīgumu par gaisa transportu paplašina, tā piemērošanas jomā iekļaujot Bulgārijas un Rumānijas teritoriju. |
| --- | --- |

—

starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju noslēgto Nolīgumu par gaisa transportu paplašina, tā piemērošanas jomā iekļaujot Bulgārijas un Rumānijas teritoriju.

1.   Trešais aviācijas liberalizācijas pasākumu kopums un citi civilās aviācijas noteikumi

Nr. 2407/92

Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2407/92 par gaisa pārvadātāju licencēšanu

(1.–18. pants)

Attiecībā uz 13. panta 3. punkta piemērošanu atsauce uz EK līguma 226. pantu jāsaprot kā atsauce uz šajā nolīgumā ietvertajām procedūrām.

Nr. 2408/92

Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2408/92 par Kopienas aviosabiedrību piekļuvi Kopienas iekšējiem gaisa ceļiem

(1.–10., 12.–15. pants)

(Pielikumi tiks grozīti, lai iekļautu Šveices lidostas.)

(Piemēro I pielikuma grozījumus, kas izriet no Akta par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, II pielikuma 8. nodaļas (Transporta politika) G iedaļas (Gaisa transports) 1. punkta.)

Nr. 2409/92

Padomes 1992. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr. 2409/92 par gaisa pārvadājumu maksām un tarifiem

(1.–11. pants)

Nr. 2000/79

Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/79/EK par Eiropas Nolīgumu par civilās aviācijas mobilo darba ņēmēju darba laika organizēšanu, kas noslēgts starp Eiropas Aviokompāniju asociāciju (AEA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF), Eiropas Lidotāju asociāciju (ECA), Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociāciju (ERA) un Starptautisko Aviosabiedrību asociāciju (IACA)

Nr. 93/104

Padomes 1993. gada 23. novembra Direktīva 93/104/EK par dažiem darba laika organizācijas aspektiem. Direktīvā grozījumi izdarīti ar:

| — | 2000. gada 22. jūnija Direktīvu 2000/34/EK. |
| --- | --- |

—

2000. gada 22. jūnija Direktīvu 2000/34/EK.

Nr. 437/2003

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 437/2003 par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta gaisa pārvadājumiem

Nr. 1358/2003

Komisijas 2003. gada 31. jūlija Regula (EK) Nr. 1358/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 437/2003 par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta gaisa pārvadājumiem un ar ko groza tās I un II pielikumu

Nr. 785/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 785/2004 par apdrošināšanas prasībām, kas attiecas uz gaisa pārvadātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem

Nr. 91/670

Padomes 1991. gada 16. decembra Direktīva 91/670/EEK par personāla licenču savstarpēju pieņemšanu amata pienākumu pildīšanai civilajā aviācijā

(1.–8. pants)

Nr. 95/93

Padomes 1993. gada 18. janvāra Regula (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (1.–12. pants). Regulā grozījumi izdarīti ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 793/2004 (1. un 2. pants). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 793/2004 (1. un 2. pants).

Nr. 96/67

Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīva 96/67/EK par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās

(1.–9., 11.–23. un 25. pants)

Nr. 2027/97

Padomes 1997. gada 9. oktobra Regula (EK) Nr. 2027/97 par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos (1.–8. pants). Regulā grozījumi izdarīti ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 13. maija Regulu (EK) Nr. 889/2002 (1.–2. pants). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 13. maija Regulu (EK) Nr. 889/2002 (1.–2. pants).

2.   Konkurences noteikumi

Visas uzskaitīto dokumentu atsauces uz Līguma 81. un 82. pantu jāsaprot šā nolīguma 8. un 9. panta nozīmē.

Nr. 1/2003

Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (1.–13. un 15.–45. pants)

(Ciktāl šo regulu piemēro šā nolīguma vajadzībām. Šīs regulas iekļaušana neietekmē saskaņā ar šo nolīgumu veicamo uzdevumu sadali.)

Nr. 17/62

Padomes 1962. gada 6. februāra Regula, ar kuru īsteno Līguma 81. un 82. pantu (8. panta 3. punkts). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu Nr. 59/62, |
| --- | --- |

—

Regulu Nr. 59/62,

| — | Regulu Nr. 118/63/EEK, |
| --- | --- |

—

Regulu Nr. 118/63/EEK,

| — | Regulu (EEK) Nr. 2822/71, |
| --- | --- |

—

Regulu (EEK) Nr. 2822/71,

| — | Regulu (EK) Nr. 1216/99, |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1216/99,

| — | Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 (1.–13. un 15.–45. pants). |
| --- | --- |

—

Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 (1.–13. un 15.–45. pants).

Nr. 2988/74

Padomes 1974. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 2988/74 attiecībā uz noilguma termiņiem procesuālās darbībās un sankciju piemērošanā atbilstīgi EEK transporta un konkurences noteikumiem (1.–7. pants). Regulā grozījumi izdarīti ar:

| — | Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 (1.–13. un 15.–45. pants). |
| --- | --- |

—

Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 (1.–13. un 15.–45. pants).

Nr. 3975/87

Padomes 1987. gada 14. decembra Regula (EEK) Nr. 3975/87 par procedūru konkurences noteikumu piemērošanai attiecībā uz uzņēmumiem gaisa transporta nozarē (1.–7. pants, 8. panta 1. punkts, 8. panta 2. punkts, 9.–11. pants, 12. panta 1. punkts, 12. panta 2. punkts, 12. panta 4. punkts, 12. panta 5. punkts, 13. panta 1. punkts, 13. panta 2. punkts un 14.–19. pants). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Padomes 1991. gada 14. maija Regulu (EEK) Nr. 1284/91 (1. pants), |
| --- | --- |

—

Padomes 1991. gada 14. maija Regulu (EEK) Nr. 1284/91 (1. pants),

| — | Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2410/92 (1. pants), |
| --- | --- |

—

Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2410/92 (1. pants),

| — | Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 (1.–13. un 15.–45. pants). |
| --- | --- |

—

Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 (1.–13. un 15.–45. pants).

Nr. 3976/87

Padomes 1987. gada 14. decembra Regula (EEK) Nr. 3976/87 par Līguma 85. panta 3. punkta piemērošanu dažām nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām gaisa transporta nozarē (1.–5. pants). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Padomes 1990. gada 24. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2344/90 (1. pants), |
| --- | --- |

—

Padomes 1990. gada 24. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2344/90 (1. pants),

| — | Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2411/92 (1. pants), |
| --- | --- |

—

Padomes 1992. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2411/92 (1. pants),

| — | Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 (1.–13. un 15.–45. pants). |
| --- | --- |

—

Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2003 (1.–13. un 15.–45. pants).

Nr. 1617/93

Komisijas 1993. gada 25. jūnija Regula (EEK) Nr. 1617/93 par Līguma 85. panta 3. punkta piemērošanu dažām tādu vienošanos, lēmumu un saskaņotu darbību kategorijām, kas attiecas uz lidojumu sarakstu kopīgu plānošanu un saskaņošanu, lidojumu kopīgu apkalpošanu un apspriešanos par pasažieru un kravas pārvadājumu tarifiem regulārās gaisa satiksmes līnijās, kā arī uz laika nišu sadali lidostās (1.–7. pants). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas 1996. gada 24. jūlija Regulu (EK) Nr. 1523/96 (1. un 2. pants), |
| --- | --- |

—

Komisijas 1996. gada 24. jūlija Regulu (EK) Nr. 1523/96 (1. un 2. pants),

| — | Komisijas 1999. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1083/1999, |
| --- | --- |

—

Komisijas 1999. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1083/1999,

| — | Komisijas 2001. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1324/2001. |
| --- | --- |

—

Komisijas 2001. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1324/2001.

Nr. 4261/88

Komisijas 1988. gada 16. decembra Regula (EEK) Nr. 4261/88 par Padomes Regulā (EEK) Nr. 3975/87 noteiktajiem iebildumiem, iesniegumiem un izmeklēšanu

(1.–14. pants)

Nr. 80/723

Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīva 80/723/EEK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību (1.–9. pants). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas 1985. gada 24. jūlija Direktīvu 85/413/EEK (1.–3. pants). |
| --- | --- |

—

Komisijas 1985. gada 24. jūlija Direktīvu 85/413/EEK (1.–3. pants).

Nr. 773/2004

Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula (EK) Nr. 773/2004 par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija

Nr. 139/2004

Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula)

(1.–18. pants, 19. panta 1.–2. punkts un 20.–23. pants)

Attiecībā uz Apvienošanās regulas 4. panta 5. punktu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju piemēro šādus nosacījumus:

| 1) | saistībā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. pantā definēto koncentrāciju, kas nav Kopienas mēroga koncentrācija šīs regulas 1. panta izpratnē un ko var izskatīt saskaņā ar vismaz trīs EK dalībvalstu un Šveices Konfederācijas konkurences jomas tiesību aktiem, šīs regulas 4. panta 2. punktā minētās personas vai uzņēmumi pirms koncentrācijas paziņošanas kompetentajām iestādēm var informēt EK Komisiju, iesniedzot pamatotu iesniegumu, ka koncentrācija jāpārbauda Komisijai; |
| --- | --- |

1)

saistībā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. pantā definēto koncentrāciju, kas nav Kopienas mēroga koncentrācija šīs regulas 1. panta izpratnē un ko var izskatīt saskaņā ar vismaz trīs EK dalībvalstu un Šveices Konfederācijas konkurences jomas tiesību aktiem, šīs regulas 4. panta 2. punktā minētās personas vai uzņēmumi pirms koncentrācijas paziņošanas kompetentajām iestādēm var informēt EK Komisiju, iesniedzot pamatotu iesniegumu, ka koncentrācija jāpārbauda Komisijai;

| 2) | saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 5. punktu un iepriekšējo punktu EK Komisija nekavējoties nosūta visus iesniegumus Šveices Konfederācijai; |
| --- | --- |

2)

saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 5. punktu un iepriekšējo punktu EK Komisija nekavējoties nosūta visus iesniegumus Šveices Konfederācijai;

| 3) | ja Šveices Konfederācija izteikusi pretenzijas attiecībā uz prasību nodot lietu izskatīšanai, kompetentā Šveices iestāde saglabā savas pilnvaras un saskaņā ar šo punktu lietu no Šveices Konfederācijas izskatīšanai nenodod. |
| --- | --- |

3)

ja Šveices Konfederācija izteikusi pretenzijas attiecībā uz prasību nodot lietu izskatīšanai, kompetentā Šveices iestāde saglabā savas pilnvaras un saskaņā ar šo punktu lietu no Šveices Konfederācijas izskatīšanai nenodod.

Ievērojot Apvienošanās regulas 4. panta 4. un 5. punktā, 9. panta 2. un 6. punktā un 22. panta 2. punktā noteiktos termiņus:

| 1) | EK Komisija saskaņā ar 4. panta 4. un 5. punktu, 9. panta 2. un 6. punktu un 22. panta 2. punktu nekavējoties nosūta visus attiecīgos dokumentus Šveices kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

1)

EK Komisija saskaņā ar 4. panta 4. un 5. punktu, 9. panta 2. un 6. punktu un 22. panta 2. punktu nekavējoties nosūta visus attiecīgos dokumentus Šveices kompetentajām iestādēm;

| 2) | Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 4. un 5. punktā, 9. panta 2. un 6. punktā un 22. panta 2. punktā noteikto termiņu attiecībā uz Šveices Konfederāciju rēķina no brīža, kad kompetentā Šveices konkurences iestāde saņem attiecīgos dokumentus. |
| --- | --- |

2)

Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 4. un 5. punktā, 9. panta 2. un 6. punktā un 22. panta 2. punktā noteikto termiņu attiecībā uz Šveices Konfederāciju rēķina no brīža, kad kompetentā Šveices konkurences iestāde saņem attiecīgos dokumentus.

Nr. 802/2004

Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula (EK) Nr. 802/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju

(1.–24. pants)

3.   Aviācijas drošība

Nr. 3922/91

Padomes 1991. gada 16. decembra Regula (EEK) Nr. 3922/91 par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (1.–3. pants, 4. panta 2. punkts, 5.–11. pants un 13. pants). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 1899/2006, |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Regulu (EK) Nr. 1899/2006,

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1900/2006, |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1900/2006,

| — | Komisijas 2007. gada 11. decembra Regulu (EK) Nr. 8/2008. |
| --- | --- |

—

Komisijas 2007. gada 11. decembra Regulu (EK) Nr. 8/2008.

Nr. 94/56/EK

Padomes 1994. gada 21. novembra Direktīva 94/56/EK, ar ko nosaka civilās aviācijas nelaimes gadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas pamatprincipus

(1.–13. pants)

Nr. 2004/36

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 36/2004/EK par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību (1.–9. pants un 11.–14. pants)

Nr. 768/2006

Komisijas 2006. gada 19. maija Regula (EK) Nr. 768/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/36/EK par informācijas vākšanu un apmaiņu attiecībā uz to gaisa kuģu drošību, kuri izmanto Kopienas lidostas, un informācijas sistēmu pārvaldību

Nr. 2003/42

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. jūnija Direktīva 2003/42/EK attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijā

(1.–12. pants)

Nr. 1592/2002

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. jūlija Regula (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (turpmāk – “regula”). Regulā grozījumi izdarīti ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1643/2003, |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1643/2003,

| — | Komisijas 2003. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1701/2003, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2003. gada 24. septembra Regulu (EK) Nr. 1701/2003,

| — | Komisijas 2007. gada 28. marta Regulu (EK) Nr. 334/2007, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2007. gada 28. marta Regulu (EK) Nr. 334/2007,

| — | Komisijas 2007. gada 2. februāra Regulu (EK) Nr. 103/2007 par pārejas perioda pagarinājumu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1592/2002 53. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

—

Komisijas 2007. gada 2. februāra Regulu (EK) Nr. 103/2007 par pārejas perioda pagarinājumu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1592/2002 53. panta 4. punktā.

Aģentūrai arī Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar regulas noteikumiem.

Komisijai arī Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas lēmumu pieņemšanai saskaņā ar 10. panta 2. punktu, 10. panta 4. punktu, 10. panta 6. punktu, 16. panta 4. punktu, 29. panta 3. punkta i) apakšpunktu, 31. panta 3. punktu, 32. panta 5. punktu un 53. panta 4. punktu.

Neskarot horizontālos pielāgojumus, kas paredzēti Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma par gaisa transportu pielikuma pirmajā ievilkumā, atsauces uz “dalībvalstīm” regulas 54. pantā vai Lēmuma 1999/468/EK noteikumos, kas minētas attiecīgajā noteikumā, neuzskata par attiecināmām uz Šveici.

Nekas šajā regulā nenodod EASA pilnvaras rīkoties Šveices vārdā saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem citos nolūkos, kas nav palīdzība saistību pildīšanā saskaņā ar šādiem nolīgumiem.

Regulas tekstu nolīgumā pielāgo šādi:

| a) | regulas 9. pantu groza šādi:






  i) | panta 1. punktā aiz vārda “Kopienu” iekļauj vārdus “vai Šveici”; |
| --- | --- | --- |

a)

regulas 9. pantu groza šādi:

i)

panta 1. punktā aiz vārda “Kopienu” iekļauj vārdus “vai Šveici”;

| ii) | panta 2. punkta a) apakšpunktā aiz vārda “Kopiena” iekļauj vārdus “vai Šveice”; |
| --- | --- |

ii)

panta 2. punkta a) apakšpunktā aiz vārda “Kopiena” iekļauj vārdus “vai Šveice”;

| iii) | panta 2. punktā b) un c) apakšpunktu svītro; |
| --- | --- |

iii)

panta 2. punktā b) un c) apakšpunktu svītro;

| iv) | pantu papildina ar šādu punktu:
  “3.   Ja Kopiena ar trešo valsti risina sarunas par tāda nolīguma noslēgšanu, kurā paredzēts, ka dalībvalsts vai Aģentūra var izsniegt sertifikātus, pamatojoties uz attiecīgās trešās valsts aeronavigācijas iestāžu izsniegtiem sertifikātiem, tā centīsies panākt, ka attiecīgā trešā valsts piedāvā Šveicei noslēgt tādu pašu nolīgumu.
  Šveice savukārt centīsies ar trešām valstīm noslēgt nolīgumus, kuri atbilst nolīgumiem, kas noslēgti ar Kopienu.”; |
| --- | --- |

iv)

pantu papildina ar šādu punktu:

“3.   Ja Kopiena ar trešo valsti risina sarunas par tāda nolīguma noslēgšanu, kurā paredzēts, ka dalībvalsts vai Aģentūra var izsniegt sertifikātus, pamatojoties uz attiecīgās trešās valsts aeronavigācijas iestāžu izsniegtiem sertifikātiem, tā centīsies panākt, ka attiecīgā trešā valsts piedāvā Šveicei noslēgt tādu pašu nolīgumu.

Šveice savukārt centīsies ar trešām valstīm noslēgt nolīgumus, kuri atbilst nolīgumiem, kas noslēgti ar Kopienu.”;

| b) | regulas 20. pantu papildina ar šādu punktu:
  “4.   Atkāpjoties no Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta, Šveices valstspiederīgos, kam ir visas pilsoņu tiesības, var pieņemt darbā Aģentūras izpilddirektors, noslēdzot ar viņiem līgumu.”; |
| --- | --- |

b)

regulas 20. pantu papildina ar šādu punktu:

“4.   Atkāpjoties no Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta, Šveices valstspiederīgos, kam ir visas pilsoņu tiesības, var pieņemt darbā Aģentūras izpilddirektors, noslēdzot ar viņiem līgumu.”;

| c) | regulas 21. pantu papildina ar šādu daļu:
  “Šveice attiecībā uz Aģentūru piemēro Protokolu par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību, kas izklāstīts šā pielikuma A pielikumā, saskaņā ar A pielikuma papildinājumu.”; |
| --- | --- |

c)

regulas 21. pantu papildina ar šādu daļu:

“Šveice attiecībā uz Aģentūru piemēro Protokolu par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību, kas izklāstīts šā pielikuma A pielikumā, saskaņā ar A pielikuma papildinājumu.”;

| d) | regulas 28. pantu papildina ar šādu daļu:
  “Šveice pilnībā piedalās valdē, kur tai ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, izņemot balsstiesības.”; |
| --- | --- |

d)

regulas 28. pantu papildina ar šādu daļu:

“Šveice pilnībā piedalās valdē, kur tai ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, izņemot balsstiesības.”;

| e) | regulas 48. pantu papildina ar šādu punktu:
  “8.   Šveice piedalās 1. punkta a) apakšpunktā minētajā finansiālajā ieguldījumā saskaņā ar šādu formulu:
  S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
  kur:







  S | = | Aģentūras budžeta daļa, ko nesedz 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētās maksas un atlīdzība, |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | asociēto valstu skaits, |
| b | = | ES dalībvalstu skaits, |
| c | = | Šveices ieguldījums ICAO budžetā, |
| C | = | ES dalībvalstu un asociēto valstu kopējais ieguldījums ICAO budžetā.”; |

e)

regulas 48. pantu papildina ar šādu punktu:

“8.   Šveice piedalās 1. punkta a) apakšpunktā minētajā finansiālajā ieguldījumā saskaņā ar šādu formulu:

S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C

kur:

S

=

Aģentūras budžeta daļa, ko nesedz 1. punkta b) un c) apakšpunktā minētās maksas un atlīdzība,

a

=

asociēto valstu skaits,

b

=

ES dalībvalstu skaits,

c

=

Šveices ieguldījums ICAO budžetā,

C

=

ES dalībvalstu un asociēto valstu kopējais ieguldījums ICAO budžetā.”;

| f) | regulas 50. pantu papildina ar šādu daļu:
  “Noteikumi par Kopienas finanšu kontroli Šveicē attiecībā uz personām, kas piedalās Aģentūras darbībā, ir izklāstīti šā pielikuma B pielikumā.”; |
| --- | --- |

f)

regulas 50. pantu papildina ar šādu daļu:

“Noteikumi par Kopienas finanšu kontroli Šveicē attiecībā uz personām, kas piedalās Aģentūras darbībā, ir izklāstīti šā pielikuma B pielikumā.”;

| g) | regulas II pielikumu paplašina, lai tajā iekļautu turpmāk minētos gaisakuģus kā ražojumus, uz kuriem attiecas 2. panta 3. punkta a) apakšpunkta ii) punkts Komisijas 2003. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (1): | gaisakuģis – [HB IDJ] – tips CL600-2B19 |
| --- | --- | --- |

g)

regulas II pielikumu paplašina, lai tajā iekļautu turpmāk minētos gaisakuģus kā ražojumus, uz kuriem attiecas 2. panta 3. punkta a) apakšpunkta ii) punkts Komisijas 2003. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (1):

gaisakuģis – [HB IDJ] – tips CL600-2B19

| | gaisakuģis – [HB–IGM] – tips Gulfstream G-V-SP |
| --- | --- |

gaisakuģis – [HB–IGM] – tips Gulfstream G-V-SP

| | gaisakuģis – [HB–IIS, HB–IIY, HB–IMJ, HB–IVL, HB–IVZ, HB–JES] – tips Gulfstream G-V |
| --- | --- |

gaisakuģis – [HB–IIS, HB–IIY, HB–IMJ, HB–IVL, HB–IVZ, HB–JES] – tips Gulfstream G-V

| | gaisakuģis – [HB–IBX, HB–IKR, HB–IMY, HB–ITF, HB–IWY] – tips Gulfstream G-IV |
| --- | --- |

gaisakuģis – [HB–IBX, HB–IKR, HB–IMY, HB–ITF, HB–IWY] – tips Gulfstream G-IV

| | gaisakuģis – [HB–XJF, HB–ZCW, HB–ZDF, HB–ZDO] – tips MD 900 |
| --- | --- |

gaisakuģis – [HB–XJF, HB–ZCW, HB–ZDF, HB–ZDO] – tips MD 900

Nr. 736/2006

Komisijas 2006. gada 16. maija Regula (EK) Nr. 736/2006 par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras standartizācijas pārbaužu darba metodēm

Nr. 1702/2003

Komisijas 2003. gada 24. septembra Regula (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju. Regulā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas 2005. gada 7. marta Regulu (EK) Nr. 381/2005, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2005. gada 7. marta Regulu (EK) Nr. 381/2005,

| — | Komisijas 2006. gada 8. maija Regulu (EK) Nr. 706/2006, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2006. gada 8. maija Regulu (EK) Nr. 706/2006,

| — | Komisijas 2007. gada 28. marts Regulu (EK) Nr. 335/2007, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2007. gada 28. marts Regulu (EK) Nr. 335/2007,

| — | Komisijas 2007. gada 30. marts Regulu (EK) Nr. 375/2007. |
| --- | --- |

—

Komisijas 2007. gada 30. marts Regulu (EK) Nr. 375/2007.

Šajā nolīgumā Regulu (EK) Nr. 1702/2003 noteikumus pielāgo šādi:

direktīvas 2. pantu groza šādi:

panta 3., 4., 6., 8., 10., 11., 13. un 14. punktā datumu “2003. gada 28. septembris” aizstāj ar vārdiem “diena, kad stājas spēkā Kopienas un Šveices Gaisa transporta komitejas lēmums, ar kuru Regulu (EK) Nr. 1592/2002 iekļauj nolīguma pielikumā”.

Nr. 2042/2003

Komisijas 2003. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 2042/2003 par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas 2006. gada 8. maija Regulu (EK) Nr. 707/2006, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2006. gada 8. maija Regulu (EK) Nr. 707/2006,

| — | Komisijas 2007. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 376/2007. |
| --- | --- |

—

Komisijas 2007. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 376/2007.

Nr. 104/2004

Komisijas 2004. gada 22. janvāra Regula (EK) Nr. 104/2004, ar ko nosaka Eiropas Aviācijas drošības aģentūras Apelācijas padomes organizācijas noteikumus un sastāvu

Nr. 593/2007

Komisijas 2007. gada 31. maija Regula (EK) Nr. 593/2007 par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību

Nr. 2111/2005

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 14. decembra Regula (EK) Nr. 2111/2005 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi un gaisa transporta pasažieru informēšanu par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti un par Direktīvas 2004/36/EK 9. panta atcelšanu

Nr. 473/2006

Komisijas 2006. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 473/2006, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstam, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā

Nr. 474/2006

Komisijas 2006. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 474/2006 par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas 2008. gada 24. jūlija Regulu (EK) Nr. 715/2008. |
| --- | --- |

—

Komisijas 2008. gada 24. jūlija Regulu (EK) Nr. 715/2008.

Šo regulu piemēro Šveicē, kamēr vien tā ir spēkā ES.

4.   Aviācijas drošība

Nr. 2320/2002

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (1.–8. pants un 10.–13. pants). Regulā grozījumi izdarīti ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 849/2004. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 849/2004.

Nr. 622/2003

Komisijas 2003. gada 4. aprīļa Regula (EK) Nr. 622/2003, ar ko nosaka pasākumus kopēju pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā. Regulā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas 2004. gada 15. janvāra Regulu (EK) Nr. 68/2004, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2004. gada 15. janvāra Regulu (EK) Nr. 68/2004,

| — | Komisijas 2005. gada 24. maija Regulu (EK) Nr. 781/2005, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2005. gada 24. maija Regulu (EK) Nr. 781/2005,

| — | Komisijas 2005. gada 6. jūnija Regulu (EK) Nr. 857/2005, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2005. gada 6. jūnija Regulu (EK) Nr. 857/2005,

| — | Komisijas 2006. gada 13. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2006, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2006. gada 13. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2006,

| — | Komisijas 2006. gada 10. februāra Regulu (EK) Nr. 240/2006, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2006. gada 10. februāra Regulu (EK) Nr. 240/2006,

| — | Komisijas 2006. gada 2. jūnija Regulu (EK) Nr. 831/2006, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2006. gada 2. jūnija Regulu (EK) Nr. 831/2006,

| — | Komisijas 2006. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1448/2006, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2006. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1448/2006,

| — | Komisijas 2006. gada 4. oktobra Regulu (EK) Nr. 1546/2006, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2006. gada 4. oktobra Regulu (EK) Nr. 1546/2006,

| — | Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 1862/2006, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 1862/2006,

| — | Komisijas 2007. gada 20. aprīļa Regulu (EK) Nr. 437/2007, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2007. gada 20. aprīļa Regulu (EK) Nr. 437/2007,

| — | Komisijas 2008. gada 22. aprīļa Regulu (EK) Nr. 358/2008. |
| --- | --- |

—

Komisijas 2008. gada 22. aprīļa Regulu (EK) Nr. 358/2008.

Nr. 1217/2003

Komisijas 2003. gada 4. jūlija Regula (EK) Nr. 1217/2003, ar ko nosaka kopējas specifikācijas valstu civilās aviācijas drošības kvalitātes kontroles programmām

Nr. 1486/2003

Komisijas 2003. gada 22. augusta Regula (EK) Nr. 1486/2003, ar ko nosaka procedūras Komisijas inspekciju veikšanai civilās aviācijas drošības jomā

(1.–13. pants un 15.–18. pants)

Nr. 1138/2004

Komisijas 2004. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1138/2004 par kopēju definīciju ierobežotas iekļuves drošības zonu kritiskajām daļām lidostās

5.   Gaisa satiksmes pārvaldība

Nr. 549/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula)

Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 6. pantu, 8. panta 1. punktu, 10., 11. un 12. pantu.

Neskarot horizontālos pielāgojumus, kas paredzēti Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma par gaisa transportu pielikuma pirmajā ievilkumā, atsauces uz “dalībvalstīm” Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. pantā vai Lēmuma 1999/468/EK noteikumos, kas minētas attiecīgajā noteikumā, neuzskata par attiecināmām uz Šveici.

Nr. 550/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula)

Komisijai attiecībā uz Šveici ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 16. pantu ar turpmāk izklāstītajiem grozījumiem.

Regulas tekstu nolīguma vajadzībām pielāgo šādi:

| a) | regulas 3. pantu groza šādi:
  panta 2. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”; |
| --- | --- |

a)

regulas 3. pantu groza šādi:

panta 2. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”;

| b) | regulas 7. pantu groza šādi:
  panta 1. punktā un 6. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”; |
| --- | --- |

b)

regulas 7. pantu groza šādi:

panta 1. punktā un 6. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”;

| c) | regulas 8. pantu groza šādi:
  panta 1. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”; |
| --- | --- |

c)

regulas 8. pantu groza šādi:

panta 1. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”;

| d) | regulas 10. pantu groza šādi:
  panta 1. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”; |
| --- | --- |

d)

regulas 10. pantu groza šādi:

panta 1. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”;

| e) | regulas 16. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Komisija lēmumu adresē dalībvalstīm un par to informē pakalpojumu sniedzēju, ciktāl šāda informācija uz to juridiski attiecas.” |
| --- | --- |

e)

regulas 16. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Komisija lēmumu adresē dalībvalstīm un par to informē pakalpojumu sniedzēju, ciktāl šāda informācija uz to juridiski attiecas.”

Nr. 551/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (gaisa telpas regula)

Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 2. pantu, 3. panta 5. punktu un 10. pantu.

Nr. 552/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (savietojamības regula)

Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 4. un 7. pantu un 10. panta 3. punktu.

Regulas noteikumus nolīgumā pielāgo šādi:

| a) | regulas 5. pantu groza šādi:
  panta 2. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”; |
| --- | --- |

a)

regulas 5. pantu groza šādi:

panta 2. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”;

| b) | regulas 7. pantu groza šādi:
  panta 4. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”; |
| --- | --- |

b)

regulas 7. pantu groza šādi:

panta 4. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”;

| c) | regulas III pielikumu groza šādi:
  pielikuma 3. punkta otrajā un pēdējā ievilkumā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”. |
| --- | --- |

c)

regulas III pielikumu groza šādi:

pielikuma 3. punkta otrajā un pēdējā ievilkumā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”.

Nr. 2096/2005

Komisijas 2005. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2096/2005, ar kuru paredz kopīgas prasības aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanai

Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 9. pantu.

Nr. 2150/2005

Komisijas 2005. gada 23. decembra Regula (EK) Nr. 2150/2005, ar ko nosaka kopīgus noteikumus gaisa telpas elastīgai izmantošanai

Nr. 1033/2006

Komisijas 2006. gada 4. jūlija Regula (EK) Nr. 1033/2006, ar ko nosaka prasības attiecībā uz lidojuma plānu sastādīšanas procedūrām lidojuma sagatavošanas fāzē vienotajā Eiropas gaisa telpā

Nr. 1032/2006

Komisijas 2006. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1032/2006, ar ko nosaka prasības lidojuma datu apmaiņas automātiskajām sistēmām, lai paziņotu, koordinētu un nodotu lidojumus starp gaisa satiksmes vadības vienībām

Nr. 2006/23

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīva 2006/23/EK par Kopienas gaisa satiksmes vadības dispečera licenci

Nr. 730/2006

Komisijas 2006. gada 11. maija Regula (EK) Nr. 730/2006 par gaisa telpas klasifikāciju un lidojumu, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, piekļuvi virs 195. lidojuma līmeņa

Nr. 219/2007

Padomes 2007. gada 27. februāra Regula (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR)

Nr. 633/2007

Komisijas 2007. gada 7. jūnija Regula (EK) Nr. 633/2007, ar ko nosaka prasības attiecībā uz to, kā piemērot lidojuma ziņojumu nodošanas protokolu, ko izmanto lidojumu paziņošanai, koordinēšanai un nodošanai starp gaisa satiksmes vadības struktūrvienībām

6.   Vide un troksnis

Nr. 2002/30

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 26. marta Direktīva 2002/30/EK par noteikumiem un procedūrām attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu ieviešanu Kopienas lidostās, kas saistīti ar troksni (1.–12. un 14.–18. pants)

(Piemēro I pielikuma grozījumus, kas izriet no Akta par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, II pielikuma 8. nodaļas (Transporta politika) G iedaļas (Gaisa transports) 2. punkta.)

Nr. 80/51

Padomes 1979. gada 20. decembra Direktīva 80/51/EEK par zemskaņas lidmašīnu trokšņa emisijas ierobežošanu (1.–9. pants). Direktīvā grozījumi izdarīti ar:

| — | Direktīvu 83/206/EEK. |
| --- | --- |

—

Direktīvu 83/206/EEK.

Nr. 89/629

Padomes 1989. gada 4. decembra Direktīva 89/629/EEK par civilo zemskaņas reaktīvo lidmašīnu trokšņa emisijas ierobežošanu

(1.–8. pants)

Nr. 92/14

Padomes 1992. gada 2. marta Direktīva 92/14/EEK par to lidaparātu ekspluatācijas ierobežošanu, uz kuriem attiecas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 16. pielikuma otrā izdevuma (1988.) 1. sējuma 2. nodaļas II daļa

(1.–11. pants)

7.   Patērētāju aizsardzība

Nr. 90/314

Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīva 90/314/EEK par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām

(1.–10. pants)

Nr. 93/13

Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīva 93/13/EEK par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos

(1.–11. pants)

Nr. 2299/89

Padomes 1989. gada 24. jūlija Regula (EEK) Nr. 2299/89 par rīcības kodeksu attiecībā uz datorizētām rezervēšanas sistēmām (1.–22. pants). Regulā grozījumi izdarīti ar:

| — | Padomes 1993. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 3089/93, |
| --- | --- |

—

Padomes 1993. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 3089/93,

| — | Padomes 1999. gada 8. februāra Regulu (EK) Nr. 323/1999. |
| --- | --- |

—

Padomes 1999. gada 8. februāra Regulu (EK) Nr. 323/1999.

Nr. 261/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Regula (EK) Nr. 261/2004, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91

(1.–18. pants)

8.   Dažādi

Nr. 2003/96

Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai

(14. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 14. panta 2. punkts)

9.   Pielikumi

| A. | Protokols par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību |
| --- | --- |

A.

Protokols par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību

| B. | Noteikumi par Kopienas finanšu kontroli saistībā ar Šveices dalību EASA darbībā |
| --- | --- |

B.

Noteikumi par Kopienas finanšu kontroli saistībā ar Šveices dalību EASA darbībā

---

(1)  OV L 243, 27.9.2003., 6. lpp.

A PIELIKUMS

PROTOKOLS PAR EIROPAS KOPIENU PRIVILĒĢIJĀM UN NEAIZSKARAMĪBU

AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,

ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar 28. pantu Līgumā par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi šīm Kopienām un Eiropas Investīciju bankai dalībvalstu teritorijā ir tādas privilēģijas un neaizskaramība, kādas ir nepieciešamas to uzdevumu izpildei,

IR VIENOJUŠĀS par šādiem noteikumiem, ko pievieno šim Līgumam.

I   NODAĻA

EIROPAS KOPIENU ĪPAŠUMS, FINANŠU LĪDZEKĻI, AKTĪVI UN DARBĪBAS

1. pants

Kopienu telpas un ēkas ir neaizskaramas. Tajās nevar izdarīt kratīšanu, tās nevar rekvizēt, konfiscēt vai atsavināt.

Uz Kopienu īpašumu un aktīviem bez Eiropas Kopienu Tiesas atļaujas nevar attiecināt nekādus administratīvus vai juridiskus piespiedu pasākumus.

2. pants

Kopienu arhīvi ir neaizskarami.

3. pants

Kopienas, to aktīvi, ieņēmumi un cits īpašums ir atbrīvoti no visiem tiešajiem nodokļiem.

Ja iespējams, dalībvalstu valdības veic attiecīgus pasākumus, lai piešķirtu atbrīvojumu no netiešajiem nodokļiem vai tirdzniecības nodokļiem, kas iekļauti kustamā vai nekustamā īpašuma cenā, vai atmaksātu šādus nodokļus, ja Kopienas savām dienesta vajadzībām izdara būtiskus pirkumus, kuru cenā ir iekļauti šādi nodokļi. Šo noteikumu piemērošana tomēr nedrīkst Kopienās radīt konkurences traucējumus.

Nekādus atbrīvojumus nepiešķir attiecībā uz nodokļiem un nodevām, kas ir maksājami par sabiedriskajiem pakalpojumiem.

4. pants

Kopienas ir atbrīvotas no visiem muitas nodokļiem, importa un eksporta aizliegumiem un ierobežojumiem attiecībā uz priekšmetiem, kas paredzēti to oficiālai lietošanai: tās valsts teritorijā, kurā šādi priekšmeti ievesti, tos nevar nodot par atlīdzību vai bez atlīdzības, izņemot gadījumus, ja tas notiek saskaņā ar nosacījumiem, kam piekritusi attiecīgās valsts valdība.

Kopienas ir atbrīvotas arī no visiem muitas nodokļiem un visiem importa un eksporta aizliegumiem un ierobežojumiem attiecībā uz to publikācijām.

5. pants

Eiropas Ogļu un tērauda kopiena var turēt visu veidu valūtu un veikt norēķinus jebkurā valūtā.

II   NODAĻA

SAZIŅA UN CAURLAIDES

6. pants

Katras dalībvalsts teritorijā Kopienu iestāžu oficiālai saziņai un visiem dokumentu sūtījumiem ir tāds pats statuss, kādu attiecīgā valsts piešķir diplomātiskām pārstāvniecībām.

Kopienu iestāžu oficiālā korespondence un cita oficiālā saziņa netiek cenzēta.

7. pants

1.   Kopienu iestāžu priekšsēdētāji attiecīgo iestāžu locekļiem un darbiniekiem var izsniegt caurlaides Padomes apstiprinātā formā, kuras dalībvalstu iestādes atzīst par ceļošanai derīgiem dokumentiem. Šīs caurlaides ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem izsniedz saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā.

Komisija var slēgt nolīgumus par to, lai šīs caurlaides atzītu par ceļošanai derīgiem dokumentiem to valstu teritorijā, kas nav dalībvalstis.

2.   Protokola par Eiropas Ogļu un tērauda kopienas privilēģijām un neaizskaramību 6. panta noteikumi tomēr paliek spēkā attiecībā uz iestāžu locekļiem un darbiniekiem, kuriem dienā, kad stājas spēkā šis Līgums, ir šajā pantā paredzētā caurlaide, kamēr vien tiek piemēroti šā panta 1. punkta noteikumi.

III   NODAĻA

EIROPAS PARLAMENTA LOCEKĻI

8. pants

Eiropas Parlamenta locekļiem, kas dodas uz Eiropas Parlamenta sanāksmes vietu vai atgriežas no tās, nepiemēro nekādus administratīvus vai citādus brīvas pārvietošanās ierobežojumus.

Eiropas Parlamenta locekļiem attiecībā uz muitas un valūtas maiņas kontroli:

| a) | viņu valsts valdība piešķir tādus pašus atvieglojumus kā augstākajām amatpersonām, kas dodas uz ārvalstīm īslaicīgos oficiālos uzdevumos; |
| --- | --- |

a)

viņu valsts valdība piešķir tādus pašus atvieglojumus kā augstākajām amatpersonām, kas dodas uz ārvalstīm īslaicīgos oficiālos uzdevumos;

| b) | citu dalībvalstu valdība piešķir tādus pašus atvieglojumus kā ārvalstu valdību pārstāvjiem, kas ieradušies valstī īslaicīgos oficiālos uzdevumos. |
| --- | --- |

b)

citu dalībvalstu valdība piešķir tādus pašus atvieglojumus kā ārvalstu valdību pārstāvjiem, kas ieradušies valstī īslaicīgos oficiālos uzdevumos.

9. pants

Attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt nekādas izmeklēšanas darbības, viņus nevar aizturēt vai uzsākt tiesvedību pret viņiem sakarā ar pienākumu izpildes laikā izteiktu viedokli vai veiktu balsojumu.

10. pants

Eiropas Parlamenta sesijas laikā tā locekļiem:

| a) | savas valsts teritorijā ir tāda pati neaizskaramība, kāda ir viņu valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

a)

savas valsts teritorijā ir tāda pati neaizskaramība, kāda ir viņu valsts parlamenta locekļiem;

| b) | jebkuras citas dalībvalsts teritorijā – neaizskaramība attiecībā uz aizturēšanu un tiesvedību. |
| --- | --- |

b)

jebkuras citas dalībvalsts teritorijā – neaizskaramība attiecībā uz aizturēšanu un tiesvedību.

Neaizskaramība tāpat attiecas uz Eiropas Parlamenta locekļiem, kamēr viņi dodas uz Eiropas Parlamenta sanāksmes vietu un atgriežas no tās.

Ja Eiropas Parlamenta locekli aiztur pārkāpuma izdarīšanas laikā, viņš nevar atsaukties uz neaizskaramību, un tā neliedz Eiropas Parlamentam izmantot tiesības atcelt neaizskaramību kādam no tā locekļiem.

IV   NODAĻA

DALĪBVALSTU PĀRSTĀVJI, KAS PIEDALĀS EIROPAS KOPIENU IESTĀŽU DARBĀ

11. pants

Dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās Kopienu iestāžu darbā, viņu padomdevējiem un tehniskajiem ekspertiem, veicot pienākumus, kā arī dodoties uz sanāksmes vietu un atgriežoties no tās, ir parastās privilēģijas, neaizskaramība un atvieglojumi.

Šis pants attiecas arī uz Kopienu padomdevēju struktūru dalībniekiem.

V   NODAĻA

EIROPAS KOPIENU IERĒDŅI UN PĀRĒJIE DARBINIEKI

12. pants

Neatkarīgi no pilsonības uz Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem katras dalībvalsts teritorijā attiecas šādi noteikumi:

| a) | saskaņā ar Līgumu noteikumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz ierēdņu un pārējo darbinieku atbildību pret Kopienām un, no otras puses, uz Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikciju strīdos starp Kopienām un tās ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, viņiem ir neaizskaramība attiecībā uz tiesvedību saistībā ar darbībām, kas veiktas, pildot amata pienākumus, tostarp viņu teikto vai rakstīto. Šī neaizskaramība saglabājas arī tad, kad viņi beiguši pildīt amata pienākumus; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar Līgumu noteikumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz ierēdņu un pārējo darbinieku atbildību pret Kopienām un, no otras puses, uz Eiropas Kopienu Tiesas jurisdikciju strīdos starp Kopienām un tās ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, viņiem ir neaizskaramība attiecībā uz tiesvedību saistībā ar darbībām, kas veiktas, pildot amata pienākumus, tostarp viņu teikto vai rakstīto. Šī neaizskaramība saglabājas arī tad, kad viņi beiguši pildīt amata pienākumus;

| b) | uz viņiem, kā arī uz viņu laulātajiem un apgādājamiem ģimenes locekļiem neattiecas imigrācijas ierobežojumi un ārvalstnieku reģistrācijas formalitātes; |
| --- | --- |

b)

uz viņiem, kā arī uz viņu laulātajiem un apgādājamiem ģimenes locekļiem neattiecas imigrācijas ierobežojumi un ārvalstnieku reģistrācijas formalitātes;

| c) | attiecībā uz valūtas vai valūtas maiņas noteikumiem viņiem piešķir tādus pašus atvieglojumus, kādus parasti piešķir starptautisko organizāciju ierēdņiem; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz valūtas vai valūtas maiņas noteikumiem viņiem piešķir tādus pašus atvieglojumus, kādus parasti piešķir starptautisko organizāciju ierēdņiem;

| d) | viņiem ir tiesības, pirmo reizi stājoties amatā attiecīgajā valstī, nemaksājot muitas nodokļus, ievest šajā valstī savas mēbeles un sadzīves priekšmetus un, beidzot pildīt pienākumus attiecīgajā valstī, tiesības, nemaksājot muitas nodokļus, izvest atpakaļ savas mēbeles un sadzīves priekšmetus, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko par vajadzīgiem atzinusi tās valsts valdība, kurā šīs tiesības īsteno; |
| --- | --- |

d)

viņiem ir tiesības, pirmo reizi stājoties amatā attiecīgajā valstī, nemaksājot muitas nodokļus, ievest šajā valstī savas mēbeles un sadzīves priekšmetus un, beidzot pildīt pienākumus attiecīgajā valstī, tiesības, nemaksājot muitas nodokļus, izvest atpakaļ savas mēbeles un sadzīves priekšmetus, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko par vajadzīgiem atzinusi tās valsts valdība, kurā šīs tiesības īsteno;

| e) | viņiem ir tiesības personiskai lietošanai, nemaksājot muitas nodokļus, ievest automobili, kas iegādāts iepriekšējā dzīvesvietas valstī vai valstī, kuras pilsoņi viņi ir, saskaņā ar noteikumiem, kas ir spēkā attiecīgās valsts vietējā tirgū, kā arī izvest to atpakaļ, nemaksājot muitas nodokļus, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko par vajadzīgiem atzinusi attiecīgās valsts valdība. |
| --- | --- |

e)

viņiem ir tiesības personiskai lietošanai, nemaksājot muitas nodokļus, ievest automobili, kas iegādāts iepriekšējā dzīvesvietas valstī vai valstī, kuras pilsoņi viņi ir, saskaņā ar noteikumiem, kas ir spēkā attiecīgās valsts vietējā tirgū, kā arī izvest to atpakaļ, nemaksājot muitas nodokļus, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko par vajadzīgiem atzinusi attiecīgās valsts valdība.

13. pants

Saskaņā ar nosacījumiem un kārtību, ko pēc Komisijas priekšlikuma nosaka Padome, Kopienu ierēdņi un pārējie darbinieki par labu Kopienām maksā nodokli no algas, darba samaksas un cita atalgojuma, ko viņiem maksā Kopienas.

Viņi ir atbrīvoti no valsts nodokļiem attiecībā uz Kopienu maksātajām algām, darba samaksu un citu atalgojumu.

14. pants

Piemērojot ienākuma nodokli, īpašuma nodokli un mantojuma nodokli, kā arī starp Kopienu dalībvalstīm noslēgtās konvencijas par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, attiecībā uz Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, kuri vienīgi tādēļ, lai veiktu pienākumus Kopienu dienestā, apmetas uz dzīvi tādas dalībvalsts teritorijā, kas, stājoties Kopienu dienestā, nav viņu domicila valsts nodokļu vajadzībām, gan viņu faktiskās dzīvesvietas valstī, gan domicila valstī nodokļu vajadzībām pieņem, ka šo ierēdņu un pārējo darbinieku domicils ir pēdējā no abām minētajām valstīm, ja tā ir Kopienu dalībvalsts. Šis noteikums attiecas arī uz laulātajiem, ja vien viņi atsevišķi neiesaistās algotā darbā, un uz apgādājamiem bērniem, kas ir šajā pantā minēto personu aprūpē.

Kustamais īpašums, kas pieder šā panta pirmajā daļā minētajām personām un atrodas tās valsts teritorijā, kurā minētās personas uzturas, ir atbrīvots no šīs valsts mantojuma nodokļa; aprēķinot šo nodokli, pieņem, ka īpašums atrodas domicila valstī nodokļu vajadzībām, uz to attiecas trešo valstu tiesības, kā arī, iespējams, starptautiskas konvencijas attiecībā uz nodokļu dubulto uzlikšanu.

Piemērojot šo pantu, neņem vērā jebkādu domicilu, kas iegūts vienīgi tādēļ, lai veiktu pienākumus citās starptautiskās organizācijās.

15. pants

Pēc Komisijas priekšlikuma Padome ar vienprātīgu lēmumu pieņem sociālās nodrošināšanas maksājumu sistēmu Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem.

16. pants

Pēc Komisijas priekšlikuma un apspriešanās ar citām iesaistītām iestādēm Padome nosaka to Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku kategorijas, uz kuriem pilnībā vai daļēji attiecas 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants.

Šādās kategorijās iekļautu ierēdņu un pārējo darbinieku vārdus un uzvārdus, amata pakāpes un adreses periodiski dara zināmas dalībvalstu valdībām.

VI   NODAĻA

EIROPAS KOPIENĀS AKREDITĒTO TREŠO VALSTU PĀRSTĀVNIECĪBU PRIVILĒĢIJAS UN NEAIZSKARAMĪBA

17. pants

Dalībvalsts, kuras teritorijā atrodas Kopienu mītne, piešķir parasto diplomātisko neaizskaramību un privilēģijas Kopienās akreditēto trešo valstu pārstāvniecībām.

VII   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

18. pants

Privilēģijas, neaizskaramību un atvieglojumus Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piešķir vienīgi Kopienu interesēs.

Jebkurai Kopienu iestādei ir jāatceļ ierēdnim vai citam darbiniekam piešķirtā neaizskaramība, ja šī iestāde uzskata, ka šādas neaizskaramības atcelšana nav pretrunā Kopienu interesēm.

19. pants

Lai piemērotu šo protokolu, Kopienas iestādes sadarbojas ar attiecīgo dalībvalstu atbildīgajām iestādēm.

20. pants

Šā protokola 12.–15. pants un 18. pants attiecas uz Komisijas locekļiem.

21. pants

Šā protokola 12.–15. pants un 18. pants attiecas uz Eiropas Kopienu Tiesas tiesnešiem, ģenerāladvokātiem, sekretāriem un referenta palīgiem, neskarot tos Protokola par Eiropas Kopienu Tiesas statūtiem 3. panta noteikumus, kas saistīti ar tiesnešu un ģenerāladvokātu neaizskaramību attiecībā uz tiesvedību.

22. pants

Šis protokols attiecas arī uz Eiropas Investīciju banku, tās iestāžu locekļiem, tās personālu un uz dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās tās darbā, neskarot noteikumus Protokolā par Eiropas Investīciju bankas statūtiem.

Eiropas Investīciju banka turklāt ir atbrīvota no jebkādiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem, ja tiek palielināts tās kapitāls, kā arī no dažādām formalitātēm, kas šādā gadījumā var būt nepieciešamas valstī, kurā ir tās mītne. Arī Eiropas Investīciju bankas darbības izbeigšanas vai tās likvidācijas gadījumā tai neuzliek nekādus maksājumus. Visbeidzot, Eiropas Investīciju bankas un tās iestāžu darbībām, kas notiek saskaņā ar bankas statūtiem, neuzliek nekādus apgrozījuma nodokļus.

23. pants

Šis protokols attiecas arī uz Eiropas Centrālo banku, tās iestāžu locekļiem un personālu, neskarot noteikumus, kas ietverti Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem.

Eiropas Centrālā banka turklāt ir atbrīvota no jebkādiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem, ja tiek palielināts tās kapitāls, kā arī no dažādām formalitātēm, kas šādā gadījumā var būt nepieciešamas valstī, kurā ir tās mītne. Eiropas Centrālās bankas un tās iestāžu darbībām, kas veiktas saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, neuzliek nekādus apgrozījuma nodokļus.

Iepriekš minētie noteikumi attiecas arī uz Eiropas Monetāro institūtu. Arī tā darbības izbeigšanas vai likvidācijas gadījumā tam neuzliek nekādus maksājumus.

TO APLIECINOT, attiecīgie Pilnvarotie ir parakstījuši šo Protokolu.

Briselē, tūkstoš deviņi simti sešdesmit piektā gada astotajā aprīlī.

A PIELIKUMA papildinājums

PROTOKOLA PAR EIROPAS KOPIENU PRIVILĒĢIJĀM UN NEAIZSKARAMĪBU PIEMĒROŠANAS KĀRTĪBA ŠVEICĒ

1.   Piemērošanas attiecinājums uz Šveici

Visas Protokolā par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību (turpmāk – “protokols”) minētās atsauces uz dalībvalstīm jāsaprot kā attiecināmas arī uz Šveici, ja vien turpmāk izklāstītajos noteikumos nav paredzēts citādi.

2.   Aģentūras atbrīvojums no netiešajiem nodokļiem (tostarp PVN)

Preces un pakalpojumi, ko eksportē no Šveices, nav apliekami ar Šveices pievienotās vērtības nodokli (PVN). Ja Aģentūrai preces piegādā un pakalpojumus sniedz Šveicē oficiālai izmantošanai, saskaņā ar protokola 3. panta otro daļu atbrīvojumu no PVN piešķir kā kompensāciju. Atbrīvojumu no PVN piešķir, ja faktiskā preču vai pakalpojumu iepirkuma cena, kas minēta faktūrrēķinā vai līdzvērtīgā dokumentā, kopā ir vismaz 100 Šveices franku (ar nodokli).

Lai saņemtu PVN kompensāciju, Federālās nodokļu administrācijas PVN galvenajā nodaļā jāiesniedz veidlapas, kas Šveicē paredzētas šim nolūkam. Parasti kompensācijas pieteikumus izskata trīs mēnešu laikā no dienas, kad tie iesniegti kopā ar nepieciešamajiem apliecinošajiem dokumentiem.

3.   Piemērošanas kārtība noteikumiem, kas attiecas uz Aģentūras personālu

Saistībā ar protokola 13. panta otro daļu Šveice atbilstīgi valsts tiesību aktu principiem Aģentūras ierēdņus un pārējos darbiniekus Padomes Regulas (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69 (1) 2. panta nozīmē atbrīvo no federālajiem, kantonu un komunālajiem nodokļiem attiecībā uz Kopienu maksāto algu, darba samaksu un citu atalgojumu, uz ko attiecas iekšējais nodoklis par labu Kopienām.

Protokola 14. panta piemērošanai Šveici neuzskata par dalībvalsti iepriekš izklāstītā 1. punkta nozīmē.

Aģentūras ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem un viņu ģimenes locekļiem, kuri ir Kopienas ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piemērojamās sociālās nodrošināšanas maksājumu sistēmas dalībnieki, nav obligāti jābūt Šveices sociālās nodrošināšanas sistēmas dalībniekiem.

Eiropas Kopienu Tiesai ir ekskluzīva jurisdikcija visos jautājumos, kas saistīti ar Aģentūras vai Komisijas un tās personāla attiecībām saistībā ar Padomes Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (2) piemērošanu un citiem Kopienas tiesību aktu noteikumiem, kuros izklāstīti darba apstākļi.

---

(1)  Padomes Regula (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69 (1969. gada 25. marts), ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants (OV L 74, 27.3.1969., 1. lpp.).

(2)  Padomes Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1968. gada 29. februāris), ar ko apstiprina Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību un ievieš īpašus pasākumus, kas uz laiku attiecināmi uz Komisijas amatpersonām (Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība) (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp).

B PIELIKUMS

FINANŠU KONTROLE SAISTĪBĀ AR ŠVEICES DALĪBU EIROPAS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS AĢENTŪRAS DARBĪBĀ

1. pants

Tiešā saziņa

Aģentūra un Komisija tieši sazinās ar visām personām vai struktūrām, kas dibinātas Šveicē un piedalās Aģentūras darbībā kā līgumslēdzēji, Aģentūras programmu dalībnieki, maksājumu saņēmēji no Aģentūras vai Komisijas budžeta vai apakšuzņēmēji. Šādas personas var tieši nosūtīt Komisijai un Aģentūrai visu attiecīgo informāciju un dokumentus, kas jāiesniedz, pamatojoties uz šajā lēmumā minētajiem instrumentiem un noslēgtajiem līgumiem vai nolīgumiem, kā arī uz lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar tiem.

2. pants

Pārbaudes

1.   Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un Aģentūras valdes 2003. gada 26. martā pieņemtajiem finanšu noteikumiem, Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un citiem šajā lēmumā minētajiem instrumentiem ar Šveicē dibinātiem saņēmējiem noslēgtajos līgumos vai nolīgumos un pieņemtajos lēmumos var paredzēt, ka saņēmēju un to apakšuzņēmēju telpās Aģentūras un Komisijas ierēdņi vai citas Aģentūras un Komisijas pilnvarotas personas jebkurā laikā var veikt zinātnisku, finanšu, tehnoloģisku vai cita veida revīziju.

2.   Aģentūras un Komisijas ierēdņi un citas Aģentūras un Komisijas pilnvarotas personas var attiecīgi piekļūt vietām, darbiem un dokumentiem, kā arī visai informācijai, kas vajadzīga šādu revīziju veikšanai, tostarp elektroniskā formātā. Šīs piekļuves tiesības skaidri norāda līgumos vai nolīgumos, ko noslēdz šajā lēmumā minēto instrumentu īstenošanai.

3.   Eiropas Kopienu Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai.

4.   Revīzijas var veikt piecu gadu laikā pēc šā lēmuma darbības termiņa beigām vai saskaņā ar noslēgto līgumu vai nolīgumu un pieņemto lēmumu noteikumiem.

5.   Par Šveices teritorijā veicamām revīzijām iepriekš informē Šveices Federālo revīzijas biroju. Šī informācija nav juridisks nosacījums šādu revīziju veikšanai.

3. pants

Pārbaudes uz vietas

1.   Saskaņā ar šo līgumu Komisija (OLAF) ir pilnvarota veikt pārbaudes un kontroli uz vietas Šveices teritorijā atbilstīgi noteikumiem, kas izklāstīti Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (3).

2.   Pārbaudes un kontroli uz vietas Komisija sagatavo un veic ciešā sadarbībā ar Šveices Federālo revīzijas biroju vai citām kompetentām Šveices Federālā revīzijas biroja norādītām Šveices iestādēm, kas laikus informējamas par pārbaužu un kontroles priekšmetu, mērķi un tiesisko pamatu, lai tās varētu sniegt vajadzīgo palīdzību. Šai nolūkā kompetento Šveices iestāžu ierēdņi var piedalīties pārbaudēs un kontrolē uz vietas.

3.   Ja attiecīgās Šveices iestādes vēlas, tad tās var veikt pārbaudes un kontroli uz vietas kopā ar Komisiju.

4.   Ja programmas dalībnieki pretojas pārbaudēm vai kontrolei uz vietas, Šveices iestādes, rīkojoties saskaņā ar valsts tiesību aktiem, sniedz Komisijas inspektoriem vajadzīgo palīdzību, lai tie varētu izpildīt savu pienākumu veikt pārbaudes vai kontroli uz vietas.

5.   Komisija iespējami drīz paziņo Šveices Federālajam revīzijas birojam par jebkuru faktu vai aizdomām par pārkāpumu, ko tā atklājusi, veicot pārbaudes un kontroli uz vietas. Jebkurā gadījumā Komisijai jāinformē iepriekšminētā iestāde par šādu pārbaužu un kontroles iznākumu.

4. pants

Informācija un konsultācijas

1.   Šā pielikuma pienācīgas īstenošanas nolūkā Šveices un Kopienas kompetentās iestādes regulāri apmainās ar informāciju un pēc vienas puses pieprasījuma rīko konsultācijas.

2.   Kompetentās Šveices iestādes bez kavēšanās informē Aģentūru un Komisiju par jebkuru faktu vai aizdomām par pārkāpumu, ko tās atklājušas saistībā ar tādu līgumu vai nolīgumu noslēgšanu un īstenošanu, kuri noslēgti, piemērojot šajā lēmumā minētos instrumentus.

5. pants

Konfidencialitāte

Uz paziņoto vai jebkādā citā veidā iegūto informāciju saskaņā ar šo pielikumu attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, un tā aizsargājama tāpat, kā līdzīgu informāciju aizsargā Šveices tiesību akti un attiecīgie Kopienas iestādēm piemērojamie noteikumi. Šādu informāciju var izpaust tikai tām personām Kopienas iestādēs, dalībvalstīs vai Šveicē, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to var izmantot tikai tam, lai nodrošinātu līgumslēdzēju pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību.

6. pants

Administratīvie pasākumi un sodi

Neierobežojot Šveices krimināltiesību aktu piemērošanu, Aģentūra un Komisija var piemērot administratīvos pasākumus un uzlikt sodus saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, un Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (4).

7. pants

Atgūšana un izpilde

Šveicē ir izpildāmi Aģentūras vai Komisijas lēmumi, kas pieņemti šā lēmuma darbības jomā un uzliek finansiālas saistības personām, kuras nav valstis.

Izpildes rīkojumu, neveicot citu kontroli kā vien tiesību akta autentiskuma pārbaudi, izdod Šveices valdības norādīta iestāde, kura par to informē Aģentūru vai Komisiju. Izpilde notiek saskaņā ar Šveices noteiktu kārtību. Izpildes lēmuma likumību pārbauda Eiropas Kopienu Tiesa.

Eiropas Kopienu Tiesas spriedumi saskaņā ar šķīrējklauzulu izpildāmi ar tādiem pašiem noteikumiem.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

(3)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(4)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/56

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2009/116/KĀDP

(2009. gada 10. februāris),

ar kuru pagarina un groza Kopējo nostāju 2004/133/KĀDP, ar ko nosaka ierobežojošus pasākumus pret ekstrēmistiem Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2004. gada 10. februārī pieņēma Kopējo nostāju 2004/133/KĀDP, ar ko nosaka ierobežojošus pasākumus pret ekstrēmistiem Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM) (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2004. gada 10. februārī pieņēma Kopējo nostāju 2004/133/KĀDP, ar ko nosaka ierobežojošus pasākumus pret ekstrēmistiem Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (FYROM) (1).

| (2) | Kopējo nostāju 2004/133/KĀDP pagarināja ar Kopējo nostāju 2008/104/KĀDP (2) līdz 2009. gada 10. februārim. |
| --- | --- |

(2)

Kopējo nostāju 2004/133/KĀDP pagarināja ar Kopējo nostāju 2008/104/KĀDP (2) līdz 2009. gada 10. februārim.

| (3) | Pēc Kopējās nostājas 2004/133/KĀDP pārskatīšanas tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi pagarināt tās piemērošanas laiku vēl uz pieciem mēnešiem, kā arī svītrot dažas personas no pielikumā iekļautā saraksta, |
| --- | --- |

(3)

Pēc Kopējās nostājas 2004/133/KĀDP pārskatīšanas tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi pagarināt tās piemērošanas laiku vēl uz pieciem mēnešiem, kā arī svītrot dažas personas no pielikumā iekļautā saraksta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

Ar šo Kopējo nostāju 2004/133/KĀDP pagarina līdz 2009. gada 10. jūlijam.

2. pants

Kopējās nostājas 2004/133/KĀDP pielikumu aizstāj ar tekstu šīs kopējās nostājas pielikumā.

3. pants

Šo kopējo nostāju piemēro no 2009. gada 10. februāra.

4. pants

Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 10. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. KALOUSEK

---

(1)  OV L 39, 11.2.2004., 19. lpp.

1

(2)  OV L 36, 9.2.2008., 16. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“1. pantā minēto personu saraksts

| Vārds: | ADILI, Gafur |
| --- | --- |
| arī: | Valdet Vardari |
| Dzimšanas datums: | 5.1.1959. |
| Dzimšanas/izcelsmes vieta: | Harandjell (Kičevo), Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika |
| Vārds: | AHMET, Hebib |
| arī: | |
| Dzimšanas datums: | 9.11.1981. |
| Dzimšanas/izcelsmes vieta: | Brodec, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika |
| Vārds: | HALILI, Zaim |
| arī: | |
| Dzimšanas datums: | 18.9.1979. |
| Dzimšanas/izcelsmes vieta: | Vaksinice, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika |
| Vārds: | HYSENI, Xhemail |
| arī: | Xhimi Shea |
| Dzimšanas datums: | 15.8.1958. |
| Dzimšanas/izcelsmes vieta: | Lojane (Lipkovo), Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika |
| Vārds: | JAKUPI, Avdil |
| arī: | Cakalla |
| Dzimšanas datums: | 20.4.1974. |
| Dzimšanas/izcelsmes vieta: | Tanuševci, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika |
| Vārds: | KRASNIQI, Agim |
| arī: | |
| Dzimšanas datums: | 15.9.1979. |
| Dzimšanas/izcelsmes vieta: | Kondovo, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika |
| Vārds: | LIMANI, Fatmir |
| arī: | |
| Dzimšanas datums: | 14.1.1973. |
| Dzimšanas/izcelsmes vieta: | Kičevo, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika |
| Vārds: | MISIMI, Naser |
| arī: | |
| Dzimšanas datums: | 8.1.1959. |
| Dzimšanas/izcelsmes vieta: | Mala Rečica (Tetovo), Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika |
| Vārds: | REXHEPI, Daut |
| arī: | Leka |
| Dzimšanas datums: | 6.1.1966. |
| Dzimšanas/izcelsmes vieta: | Poroj, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika |
| Vārds: | RUSHITI, Sait |
| arī: | |
| Dzimšanas datums: | 7.7.1966. |
| Dzimšanas/izcelsmes vieta: | Tetovo, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika” |

Vārds:

ADILI, Gafur

arī:

Valdet Vardari

Dzimšanas datums:

5.1.1959.

Dzimšanas/izcelsmes vieta:

Harandjell (Kičevo), Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Vārds:

AHMET, Hebib

arī:

Dzimšanas datums:

9.11.1981.

Dzimšanas/izcelsmes vieta:

Brodec, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Vārds:

HALILI, Zaim

arī:

Dzimšanas datums:

18.9.1979.

Dzimšanas/izcelsmes vieta:

Vaksinice, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Vārds:

HYSENI, Xhemail

arī:

Xhimi Shea

Dzimšanas datums:

15.8.1958.

Dzimšanas/izcelsmes vieta:

Lojane (Lipkovo), Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Vārds:

JAKUPI, Avdil

arī:

Cakalla

Dzimšanas datums:

20.4.1974.

Dzimšanas/izcelsmes vieta:

Tanuševci, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Vārds:

KRASNIQI, Agim

arī:

Dzimšanas datums:

15.9.1979.

Dzimšanas/izcelsmes vieta:

Kondovo, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Vārds:

LIMANI, Fatmir

arī:

Dzimšanas datums:

14.1.1973.

Dzimšanas/izcelsmes vieta:

Kičevo, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Vārds:

MISIMI, Naser

arī:

Dzimšanas datums:

8.1.1959.

Dzimšanas/izcelsmes vieta:

Mala Rečica (Tetovo), Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Vārds:

REXHEPI, Daut

arī:

Leka

Dzimšanas datums:

6.1.1966.

Dzimšanas/izcelsmes vieta:

Poroj, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

Vārds:

RUSHITI, Sait

arī:

Dzimšanas datums:

7.7.1966.

Dzimšanas/izcelsmes vieta:

Tetovo, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika”

---

Labojums

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/58

---

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 3/2008 (2007. gada 17. decembris) par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 3, 2008. gada 5. janvāris
  )

8. un 9. lappusē pielikumā “Regulas 19. pantā minētā atbilstības tabula” atbilstības tabulas aizstāj ar šādām tabulām:

“PIELIKUMS

REGULAS 19. PANTĀ MINĒTĀ ATBILSTĪBAS TABULA

1.   Regula (EK) Nr. 2702/1999

| Regula (EK) Nr. 2702/1999 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. pants | 3. panta 2. punkts |
| 4. pants | 4. panta pēdējā daļa |
| 5. panta 1. punkts | 4. panta pirmā rindkopa |
| 5. panta 2. punkts | 5. panta 2. punkts |
| 6. pants | 6. panta 2. punkts |
| 7. panta 1. punkta pirmā daļa | 6. panta 1. punkts |
| 7. panta 1. punkta otrā daļa un 2. punkts | 7. panta 1. punkts |
| 7. panta 3. punkts | 7. panta 2. punkts |
| 7. panta 4. un 6. punkts | 8. pants |
| 7. panta 5. punkts | 11. panta 2. punkts |
| — | 9. pants |
| 7.a pants | 10. pants |
| 8. panta 1. un 2. punkts | 11. panta 1. un 3. punkts |
| 8. panta 3. un 4. punkts | 12. pants |
| 9. panta 1. līdz 4. punkts | 13. panta 1. līdz 4. punkts |
| — | 13. panta 5. punkts |
| 9. panta 5. punkts | 13. panta 6. punkts |
| 10. pants | 14. pants |
| 11. pants | 15. pants |
| 12. pants | 16. pants |
| 12.a pants | 17. pants |
| 13. pants | 18. pants |
| 14. pants | 19. pants |
| 15. pants | 20. pants |

Regula (EK) Nr. 2702/1999

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

3. pants

3. panta 2. punkts

4. pants

4. panta pēdējā daļa

5. panta 1. punkts

4. panta pirmā rindkopa

5. panta 2. punkts

5. panta 2. punkts

6. pants

6. panta 2. punkts

7. panta 1. punkta pirmā daļa

6. panta 1. punkts

7. panta 1. punkta otrā daļa un 2. punkts

7. panta 1. punkts

7. panta 3. punkts

7. panta 2. punkts

7. panta 4. un 6. punkts

8. pants

7. panta 5. punkts

11. panta 2. punkts

—

9. pants

7.a pants

10. pants

8. panta 1. un 2. punkts

11. panta 1. un 3. punkts

8. panta 3. un 4. punkts

12. pants

9. panta 1. līdz 4. punkts

13. panta 1. līdz 4. punkts

—

13. panta 5. punkts

9. panta 5. punkts

13. panta 6. punkts

10. pants

14. pants

11. pants

15. pants

12. pants

16. pants

12.a pants

17. pants

13. pants

18. pants

14. pants

19. pants

15. pants

20. pants

2.   Regula (EK) Nr. 2826/2000

| Regula (EK) Nr. 2826/2000 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. pants | 3. panta 1. punkts |
| 4. pants | 4. panta pirmā rindkopa |
| 5. pants | 5. panta 1. punkts |
| 6. panta 1. punkta pirmā daļa | 6. panta 1. punkts |
| 6. panta 1. punkta otrā daļa un 2. punkts | 7. panta 1. punkts |
| 6. panta 3. punkts | 7. panta 2. punkts |
| 6. panta 4. līdz 6. punkts | 8. pants |
| 6. panta 5. punkts | 11. panta 2. punkts |
| 7. pants | 9. pants |
| 7.a pants | 10. pants |
| 8. pants | 11. panta 1. punkts |
| 9. pants | 13. pants |
| 10. panta 1. punkts | 11. panta 3. punkts |
| 10. panta 2. un 3. punkts | 12. pants |
| 11. pants | 14. pants |
| 12. pants | 15. pants |
| 13. pants | 16. pants |
| 13.a pants | 17. pants |
| 14. pants | 18. pants |
| 15. pants | 19. pants |
| 16. pants | — |
| 17. pants | 20. pants” |

Regula (EK) Nr. 2826/2000

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

3. pants

3. panta 1. punkts

4. pants

4. panta pirmā rindkopa

5. pants

5. panta 1. punkts

6. panta 1. punkta pirmā daļa

6. panta 1. punkts

6. panta 1. punkta otrā daļa un 2. punkts

7. panta 1. punkts

6. panta 3. punkts

7. panta 2. punkts

6. panta 4. līdz 6. punkts

8. pants

6. panta 5. punkts

11. panta 2. punkts

7. pants

9. pants

7.a pants

10. pants

8. pants

11. panta 1. punkts

9. pants

13. pants

10. panta 1. punkts

11. panta 3. punkts

10. panta 2. un 3. punkts

12. pants

11. pants

14. pants

12. pants

15. pants

13. pants

16. pants

13.a pants

17. pants

14. pants

18. pants

15. pants

19. pants

16. pants

—

17. pants

20. pants”

---

11.2.2009

| 11.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 40/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 40/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---