# Euroopa Liidu L 38/2009

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 38 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide7. veebruar 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 38

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide7. veebruar 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 111/2009, 6. veebruar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 112/2009, 6. veebruar 2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Moldova Vabariigist pärit valtstraadi impordi suhtes | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 113/2009, 6. veebruar 2009, milles käsitletakse teatavate traditsiooniliste nimetuste kasutamist Ameerika Ühendriikidest imporditud veinide etikettidel | 25 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 114/2009, 6. veebruar 2009, millega kehtestatakse üleminekumeetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 kohaldamiseks seoses viidetega kaitstud päritolunimetusega veinidele ja kaitstud geograafilise tähisega veinidele | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 115/2009, 6. veebruar 2009, millega kiidetakse heaks väikesed muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Bleu des Causses (KPN)) | 28 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 111/2009, 6. veebruar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 112/2009, 6. veebruar 2009, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Moldova Vabariigist pärit valtstraadi impordi suhtes

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 113/2009, 6. veebruar 2009, milles käsitletakse teatavate traditsiooniliste nimetuste kasutamist Ameerika Ühendriikidest imporditud veinide etikettidel

25

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 114/2009, 6. veebruar 2009, millega kehtestatakse üleminekumeetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 kohaldamiseks seoses viidetega kaitstud päritolunimetusega veinidele ja kaitstud geograafilise tähisega veinidele

26

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 115/2009, 6. veebruar 2009, millega kiidetakse heaks väikesed muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Bleu des Causses (KPN))

28

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/105/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 18. detsember 2008, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Luksemburgi Keskpanga välisaudiitori osas | 33 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/106/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 6. veebruar 2009, Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kuumsukeldusmeetodil saadud metallkattega rauast või terasest lehtvaltstoodete importi käsitleva dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta | 34 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/105/EÜ

*

Nõukogu otsus, 18. detsember 2008, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Luksemburgi Keskpanga välisaudiitori osas

33

Komisjon

2009/106/EÜ

*

Komisjoni otsus, 6. veebruar 2009, Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kuumsukeldusmeetodil saadud metallkattega rauast või terasest lehtvaltstoodete importi käsitleva dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 7.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 111/2009,

6. veebruar 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 7. veebruaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. veebruar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 111,0 |
| JO | 68,6 |
| MA | 43,3 |
| TN | 125,1 |
| TR | 97,4 |
| ZZ | 89,1 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 134,2 |
| TR | 174,8 |
| ZZ | 154,8 |
| 0709 90 70 | MA | 115,0 |
| TR | 134,5 |
| ZZ | 124,8 |
| 0709 90 80 | EG | 278,0 |
| ZZ | 278,0 |
| 0805 10 20 | EG | 46,1 |
| IL | 53,2 |
| MA | 54,2 |
| TN | 46,9 |
| TR | 54,3 |
| ZA | 44,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 20 10 | IL | 163,3 |
| MA | 99,5 |
| TR | 52,0 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 71,6 |
| IL | 66,3 |
| JM | 101,6 |
| MA | 149,3 |
| PK | 40,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 83,2 |
| 0805 50 10 | EG | 48,0 |
| MA | 60,7 |
| TR | 50,1 |
| ZZ | 52,9 |
| 0808 10 80 | AR | 91,9 |
| CA | 86,3 |
| CL | 67,8 |
| CN | 82,5 |
| MK | 32,6 |
| US | 117,0 |
| ZZ | 79,7 |
| 0808 20 50 | AR | 102,5 |
| CL | 73,7 |
| CN | 67,1 |
| US | 118,6 |
| ZA | 103,0 |
| ZZ | 93,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

111,0

JO

68,6

MA

43,3

TN

125,1

TR

97,4

ZZ

89,1

0707 00 05

JO

155,5

MA

134,2

TR

174,8

ZZ

154,8

0709 90 70

MA

115,0

TR

134,5

ZZ

124,8

0709 90 80

EG

278,0

ZZ

278,0

0805 10 20

EG

46,1

IL

53,2

MA

54,2

TN

46,9

TR

54,3

ZA

44,9

ZZ

49,9

0805 20 10

IL

163,3

MA

99,5

TR

52,0

ZZ

104,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

71,6

IL

66,3

JM

101,6

MA

149,3

PK

40,0

TR

70,3

ZZ

83,2

0805 50 10

EG

48,0

MA

60,7

TR

50,1

ZZ

52,9

0808 10 80

AR

91,9

CA

86,3

CL

67,8

CN

82,5

MK

32,6

US

117,0

ZZ

79,7

0808 20 50

AR

102,5

CL

73,7

CN

67,1

US

118,6

ZA

103,0

ZZ

93,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 7.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 112/2009,

6. veebruar 2009,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Moldova Vabariigist pärit valtstraadi impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | Komisjon sai 25. märtsil 2008 kaebuse Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”), Moldova Vabariigist (edaspidi „Moldova”) ja Türgist pärit rauast, legeerimata või legeeritud terasest, välja arvatud roostevabast terasest, kuumvaltsitud ja korrapäratult kokku keritud varraste ja lattide („valtstraat”) impordi kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 25. märtsil 2008 kaebuse Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”), Moldova Vabariigist (edaspidi „Moldova”) ja Türgist pärit rauast, legeerimata või legeeritud terasest, välja arvatud roostevabast terasest, kuumvaltsitud ja korrapäratult kokku keritud varraste ja lattide („valtstraat”) impordi kohta.

| (2) | Kaebuse esitas vastavalt algmääruse artiklile 5 Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (EUROFER) (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse valtstraadi kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Kaebuse esitas vastavalt algmääruse artiklile 5 Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (EUROFER) (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse valtstraadi kogutoodangust.

| (3) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ja sellest põhjustatud olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(3)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid dumpingu ja sellest põhjustatud olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

| (4) | Menetlus algatati 8. mail 2008 algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas
   (2) (edaspidi „algatamisteade”). |
| --- | --- |

(4)

Menetlus algatati 8. mail 2008 algatamisteate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas
   (2) (edaspidi „algatamisteade”).

2.   Menetlusega seotud isikud

| (5) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada Hiina, Moldova ja Türgi eksportivatele tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud importijatele, hulgimüüjatele, kasutajatele ja ühingutele, Hiina, Moldova ja Türgi ametiasutustele ning kaebuse esitanud ühenduse tootjatele ja muudele teadaolevalt asjaga seotud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Selline võimalus anti kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada Hiina, Moldova ja Türgi eksportivatele tootjatele, teadaolevalt asjaga seotud importijatele, hulgimüüjatele, kasutajatele ja ühingutele, Hiina, Moldova ja Türgi ametiasutustele ning kaebuse esitanud ühenduse tootjatele ja muudele teadaolevalt asjaga seotud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Selline võimalus anti kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata.

| (6) | Selleks, et võimaldada eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina ja Moldova eksportivatele tootjatele ning Hiina ja Moldova ametiasutustele taotluse vormid. Kaks eksportivat tootjat Hiinast, kes mõlemad koosnevad sidusettevõtete rühmadest, ning üks Moldova eksportiv tootja taotlesid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 turumajanduslikku kohtlemist või juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele, individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(6)

Selleks, et võimaldada eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina ja Moldova eksportivatele tootjatele ning Hiina ja Moldova ametiasutustele taotluse vormid. Kaks eksportivat tootjat Hiinast, kes mõlemad koosnevad sidusettevõtete rühmadest, ning üks Moldova eksportiv tootja taotlesid vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 turumajanduslikku kohtlemist või juhul, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele, individuaalset kohtlemist.

| (7) | Pidades silmas Hiina ja Türgi eksportivate tootjate ning ühenduse importijate ja tootjate ilmset suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et vastavalt algmääruse artiklile 17 võidakse dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks rakendada väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas Hiina ja Türgi eksportivate tootjate ning ühenduse importijate ja tootjate ilmset suurt arvu, märkis komisjon algatamisteates, et vastavalt algmääruse artiklile 17 võidakse dumpingu ja kahju kindlakstegemiseks rakendada väljavõttelist uuringut.

| (8) | Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti kõigil Hiina ja Türgi eksportivatel tootjatel, ühenduse importijatel ja ühenduse tootjatel endast komisjonile teada anda ning vastavalt algatamisteatele esitada põhiteave oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valimi, paluti kõigil Hiina ja Türgi eksportivatel tootjatel, ühenduse importijatel ja ühenduse tootjatel endast komisjonile teada anda ning vastavalt algatamisteatele esitada põhiteave oma tegevuse kohta seoses vaatlusaluse tootega.

| (9) | Arvestades valimi moodustamise küsimuses laekunud vastuste piiratud arvu, otsustati mitte moodustada valimit Hiina ja Türgi eksportivatest tootjatest ega ka ühenduse tootjatest ja importijatest. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades valimi moodustamise küsimuses laekunud vastuste piiratud arvu, otsustati mitte moodustada valimit Hiina ja Türgi eksportivatest tootjatest ega ka ühenduse tootjatest ja importijatest.

| (10) | Küsimustikud saadeti kõikidele Hiina ja Türgi äriühingutele, kes olid vastanud valimi moodustamise pöördumisele, ainsale Moldova eksportivale tootjale, kõigile valimi moodustamise pöördumisele vastanud tootjatele, kasutajatele ja importijatele ühenduses ning kõigile teistele teadaolevalt asjaga seotud isikutele. Vastused saadi kahelt eksportivate tootjate rühmalt Hiinast, ühelt Moldova eksportivalt tootjalt, kuuelt Türgi eksportivalt tootjalt ning kahekümnelt tootjalt, ühelt importijalt ja kaheksalt kasutajalt ühenduses. |
| --- | --- |

(10)

Küsimustikud saadeti kõikidele Hiina ja Türgi äriühingutele, kes olid vastanud valimi moodustamise pöördumisele, ainsale Moldova eksportivale tootjale, kõigile valimi moodustamise pöördumisele vastanud tootjatele, kasutajatele ja importijatele ühenduses ning kõigile teistele teadaolevalt asjaga seotud isikutele. Vastused saadi kahelt eksportivate tootjate rühmalt Hiinast, ühelt Moldova eksportivalt tootjalt, kuuelt Türgi eksportivalt tootjalt ning kahekümnelt tootjalt, ühelt importijalt ja kaheksalt kasutajalt ühenduses.

| (11) | Komisjon püüdis leida ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad:






  — | Hunan Valin Xiangtan Iron & Steel Co. Ltd. ja Hunan Xianggang Huaguang Wire Rod Co. Ltd., Xiangtan, Hunani provints, Hiina; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisjon püüdis leida ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu kindlakstegemise, tekitatud kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäigud järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad:

—

Hunan Valin Xiangtan Iron & Steel Co. Ltd. ja Hunan Xianggang Huaguang Wire Rod Co. Ltd., Xiangtan, Hunani provints, Hiina;

| b) | Moldova eksportiv tootja:






  — | Joint Stock Company Moldova Steel Works (edaspidi „MMZ”), Rybnitza, Moldova Vabariigi Transnistria piirkond ning sellega seotud müügiettevõte Panfermag Holding Ltd., Limassol, Küpros, selle valdustes Kiievis, Ukrainas; |
| --- | --- | --- |

b)

Moldova eksportiv tootja:

—

Joint Stock Company Moldova Steel Works (edaspidi „MMZ”), Rybnitza, Moldova Vabariigi Transnistria piirkond ning sellega seotud müügiettevõte Panfermag Holding Ltd., Limassol, Küpros, selle valdustes Kiievis, Ukrainas;

| c) | Türgi eksportivad tootjad:






  — | Çolakoglu Metalurji A.S ja sellega seotud müügiettevõte Çolakoglu dis Ticaret A.S., Karakoy, Türgi; |
| --- | --- | --- |

c)

Türgi eksportivad tootjad:

—

Çolakoglu Metalurji A.S ja sellega seotud müügiettevõte Çolakoglu dis Ticaret A.S., Karakoy, Türgi;

| — | Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endüstrisi A.S., Kartal, Türgi; |
| --- | --- |

—

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endüstrisi A.S., Kartal, Türgi;

| — | Içdas Çelik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayi A.S., Istanbul, Türgi; |
| --- | --- |

—

Içdas Çelik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayi A.S., Istanbul, Türgi;

| — | Iskenderun Demir ve Çelik Fabrikalari A.S., Iskenderun, Türgi; |
| --- | --- |

—

Iskenderun Demir ve Çelik Fabrikalari A.S., Iskenderun, Türgi;

| — | Kroman Çelik Sanayii A.S, Kocaeli, Türgi; |
| --- | --- |

—

Kroman Çelik Sanayii A.S, Kocaeli, Türgi;

| d) | ühenduse tootjad:






  — | Riva Fire S.p.A, Milano, Itaalia, ja sellega seotud äriühingud Riva Acier S.A., Gargenville, Prantsusmaa, Riva Stahl GmbH, Hennigsdorf, Saksamaa, ja Brandenburgische ElektroStahlwerke (BES) GmbH, Brandenburg, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

d)

ühenduse tootjad:

—

Riva Fire S.p.A, Milano, Itaalia, ja sellega seotud äriühingud Riva Acier S.A., Gargenville, Prantsusmaa, Riva Stahl GmbH, Hennigsdorf, Saksamaa, ja Brandenburgische ElektroStahlwerke (BES) GmbH, Brandenburg, Saksamaa;

| — | Global Steel Wire, Santander, Hispaania; |
| --- | --- |

—

Global Steel Wire, Santander, Hispaania;

| — | ArcelorMittal Hamburg GmbH, Hamburg, Saksamaa, ArcelorMittal Grandrange, Amneville, Prantsusmaa, ArcelorMittal Poland, Katowice, Poola; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Hamburg GmbH, Hamburg, Saksamaa, ArcelorMittal Grandrange, Amneville, Prantsusmaa, ArcelorMittal Poland, Katowice, Poola;

| — | Feralpi Siderurgica S.p.A, Lonato, Itaalia; |
| --- | --- |

—

Feralpi Siderurgica S.p.A, Lonato, Itaalia;

| — | Corus, London, Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

—

Corus, London, Ühendkuningriik;

| — | Duferco La Louviere Sales S.A, Manage, Belgia; |
| --- | --- |

—

Duferco La Louviere Sales S.A, Manage, Belgia;

| e) | ühenduse importijad:






  — | Montan Gesellschaft Voss GmbH, Planegg, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

e)

ühenduse importijad:

—

Montan Gesellschaft Voss GmbH, Planegg, Saksamaa;

| f) | kasutajad ühenduses:






  — | Unifer S.p.A, Piacenza, Itaalia. |
| --- | --- | --- |

f)

kasutajad ühenduses:

—

Unifer S.p.A, Piacenza, Itaalia.

| (12) | Arvestades vajadust kehtestada normaalväärtus neile Hiina ja Moldova eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigi (käesoleval juhul Brasiilia) andmete põhjal järgmise äriühingu valduses:






  — | Arcelor Mittal Brazil, Belo Horizonte, Brasiilia. |
| --- | --- | --- |

(12)

Arvestades vajadust kehtestada normaalväärtus neile Hiina ja Moldova eksportivatele tootjatele, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontroll normaalväärtuse kindlaksmääramiseks võrdlusriigi (käesoleval juhul Brasiilia) andmete põhjal järgmise äriühingu valduses:

—

Arcelor Mittal Brazil, Belo Horizonte, Brasiilia.

3.   Uurimisperiood

| (13) | Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2007 kuni 31. märtsini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(13)

Dumpingut ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2007 kuni 31. märtsini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (14) | Vaatlusalused tooted on pärit Hiina Rahvavabariigist, Moldovast ja Türgist ning tavapäraselt CN-koodide 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ja 7227 90 95 all deklareeritavad rauast, legeerimata või legeeritud terasest, välja arvatud roostevabast terasest, kuumvaltsitud ja korrapäratult kokku keritud vardad ja latid (edaspidi „vaatlusalune toode” või „valtstraat”). Vaatlusaluse toote määratlus ei sisalda roostevabast terasest valtstraati. |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusalused tooted on pärit Hiina Rahvavabariigist, Moldovast ja Türgist ning tavapäraselt CN-koodide 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ja 7227 90 95 all deklareeritavad rauast, legeerimata või legeeritud terasest, välja arvatud roostevabast terasest, kuumvaltsitud ja korrapäratult kokku keritud vardad ja latid (edaspidi „vaatlusalune toode” või „valtstraat”). Vaatlusaluse toote määratlus ei sisalda roostevabast terasest valtstraati.

| (15) | Valtstraadi tootmiseks valtsitakse elektrikaarahjus või kõrgahju sulatuskojas toodetud teraskangid valtspingi abil. Kangide ristlõikeline suurus väheneb järk-järgult, kui need viiakse läbi mitme valtsi ning keritakse seejärel kokku. Elektrikaarahju protsessis kasutatakse vanametalli, kõrgahjus aga on kasutusel vanametall ja rauamaak. |
| --- | --- |

(15)

Valtstraadi tootmiseks valtsitakse elektrikaarahjus või kõrgahju sulatuskojas toodetud teraskangid valtspingi abil. Kangide ristlõikeline suurus väheneb järk-järgult, kui need viiakse läbi mitme valtsi ning keritakse seejärel kokku. Elektrikaarahju protsessis kasutatakse vanametalli, kõrgahjus aga on kasutusel vanametall ja rauamaak.

| (16) | Ehitustööstuses kasutatakse valtstraati terasvõrgu valmistamiseks (betooni tugevdamisel kasutatavad eel- ja järelpingestatud traadid ja trossikeed) ning pärast traadiks tõmbamist saab valtstraati kasutada mitmete erinevate toodete valmistamisel: rehvid (rehvikoort), kruvid ja mutrid (kinniti), aiatooted, selvehallide ostukärud, terastross, elektroodid, kaablid, voodite ja sõidukite vedrud ning keevitustraat. |
| --- | --- |

(16)

Ehitustööstuses kasutatakse valtstraati terasvõrgu valmistamiseks (betooni tugevdamisel kasutatavad eel- ja järelpingestatud traadid ja trossikeed) ning pärast traadiks tõmbamist saab valtstraati kasutada mitmete erinevate toodete valmistamisel: rehvid (rehvikoort), kruvid ja mutrid (kinniti), aiatooted, selvehallide ostukärud, terastross, elektroodid, kaablid, voodite ja sõidukite vedrud ning keevitustraat.

2.   Samasugune toode

| (17) | Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetava ja müüdava, võrdlusriigis Brasiilias toodetava ja sealsetel siseturgudel müüdava ning Hiinas, Moldovas ja Türgis toodetava ning ühenduses ja Türgi siseturgudel müüdava valtstraadi põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused on samad ning et neil toodetel on ühesugune põhiline kasutusotstarve. |
| --- | --- |

(17)

Uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetava ja müüdava, võrdlusriigis Brasiilias toodetava ja sealsetel siseturgudel müüdava ning Hiinas, Moldovas ja Türgis toodetava ning ühenduses ja Türgi siseturgudel müüdava valtstraadi põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused on samad ning et neil toodetel on ühesugune põhiline kasutusotstarve.

| (18) | Seetõttu käsitletakse kõiki eespool nimetatud valtstraate samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Seetõttu käsitletakse kõiki eespool nimetatud valtstraate samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPING

1.   Algmääruse artikli 18 kohaldamine

| (19) | Üks Hiina eksportiv tootja esitas väljavõttelise uuringu vormi, turumajandusliku kohtlemise taotluse ja dumpinguvastase küsimustiku vastused ettenähtud aja jooksul, kuid ei vastanud isegi pärast meeldetuletuse saatmist komisjoni lisateavet taotlevale kirjale. |
| --- | --- |

(19)

Üks Hiina eksportiv tootja esitas väljavõttelise uuringu vormi, turumajandusliku kohtlemise taotluse ja dumpinguvastase küsimustiku vastused ettenähtud aja jooksul, kuid ei vastanud isegi pärast meeldetuletuse saatmist komisjoni lisateavet taotlevale kirjale.

| (20) | Äriühingule teatati algmääruse artikli 18 kavandatavast kohaldamisest ja anti võimalus märkuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Äriühingule teatati algmääruse artikli 18 kavandatavast kohaldamisest ja anti võimalus märkuste esitamiseks.

| (21) | Äriühing väitis, et komisjon oli neile esildises täieliku teabe esitamiseks ning koostöö tegemiseks määranud liiga lühikesed tähtajad. Arvestades asjaolu, et äriühing ei esitanud kehtestatud tähtaegade jooksul märkusi tähtaegadega seotud probleemide kohta, leiti, et ei ole esitatud otsustavaid argumente ega tõendeid, mille alusel võiks tühistada algmääruse artikli 18 kohaldamise otsuse. |
| --- | --- |

(21)

Äriühing väitis, et komisjon oli neile esildises täieliku teabe esitamiseks ning koostöö tegemiseks määranud liiga lühikesed tähtajad. Arvestades asjaolu, et äriühing ei esitanud kehtestatud tähtaegade jooksul märkusi tähtaegadega seotud probleemide kohta, leiti, et ei ole esitatud otsustavaid argumente ega tõendeid, mille alusel võiks tühistada algmääruse artikli 18 kohaldamise otsuse.

| (22) | Äriühing esitas kaebuse ärakuulamise eest vastutavale ametnikule. Pärast äriühingu vastuväidete ja ärakuulamise eest vastutava ametniku märkuste ärakuulamist leidis kinnitust, et äriühing ei andnud õigel ajal teada ühestki tähtaegadega seotud probleemist ning ei teinud seega kõnealuses uurimises piisava hoolikusega koostööd. |
| --- | --- |

(22)

Äriühing esitas kaebuse ärakuulamise eest vastutavale ametnikule. Pärast äriühingu vastuväidete ja ärakuulamise eest vastutava ametniku märkuste ärakuulamist leidis kinnitust, et äriühing ei andnud õigel ajal teada ühestki tähtaegadega seotud probleemist ning ei teinud seega kõnealuses uurimises piisava hoolikusega koostööd.

| (23) | Seetõttu peeti asjakohaseks jätta äriühingu esitatud teave uurimisest välja ning teha järeldused kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(23)

Seetõttu peeti asjakohaseks jätta äriühingu esitatud teave uurimisest välja ning teha järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

2.   Turumajanduslik kohtlemine

| (24) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast ja Moldovast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast ja Moldovast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud kriteeriumidele.

| (25) | Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on selguse huvides kokkuvõtlikult esitatud allpool:






  — | majanduslikud otsused kulude kohta tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi; |
| --- | --- | --- |

(25)

Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on selguse huvides kokkuvõtlikult esitatud allpool:

—

majanduslikud otsused kulude kohta tehakse lähtuvalt turusituatsioonist ja ilma märkimisväärse riigipoolse sekkumiseta kulutused tähtsamatele sisenditele peegeldavad turuväärtusi;

| — | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega („IAS”) ning rakendatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

—

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega („IAS”) ning rakendatakse kõikidel eesmärkidel;

| — | varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi; |
| --- | --- |

—

varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist ei ole üle kandunud märkimisväärseid moonutusi;

| — | pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

—

pankroti- ja asjaõigusega tagatakse õiguskindlus ja stabiilsus;

| — | kursid arvutatakse ümber turukursside alusel. |
| --- | --- |

—

kursid arvutatakse ümber turukursside alusel.

| (26) | Pärast menetluse algatamist taotlesid kaks Hiina eksportivat tootjat ja üks Moldova eksportiv tootja turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud aja jooksul. |
| --- | --- |

(26)

Pärast menetluse algatamist taotlesid kaks Hiina eksportivat tootjat ja üks Moldova eksportiv tootja turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ja täitsid turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ettenähtud aja jooksul.

2.1.   Hiina Rahvavabariik

| (27) | Ühe Hiina eksportiva tootja puhul tuli kohaldada algmääruse artiklit 18 (vt eespool esitatud põhjendusi 19–23), mistõttu lükati tagasi tema turumajandusliku kohtlemise taotlus. |
| --- | --- |

(27)

Ühe Hiina eksportiva tootja puhul tuli kohaldada algmääruse artiklit 18 (vt eespool esitatud põhjendusi 19–23), mistõttu lükati tagasi tema turumajandusliku kohtlemise taotlus.

| (28) | Teine Hiina eksportiv tootja ei suutnud tõendada teise ja kolmanda kriteeriumi täitmist. Teise kriteeriumi puhul leiti, et äriühingu mitmed arvestuspõhimõtted ei olnud kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega. Leiti, et kõnealused probleemid olid süsteemsed ega leidnud kajastamist audiitorite aruandes. Kolmanda kriteeriumi puhul leiti, et äriühing ei olnud isegi kaua pärast laenulepingutes algselt ette nähtud tähtaja möödumist ära maksnud teatavate laenude põhiosa. Lisaks selgus, et uurimisperioodi ajal sai äriühing kasu märkimisväärsetest tulumaksuvähendustest. |
| --- | --- |

(28)

Teine Hiina eksportiv tootja ei suutnud tõendada teise ja kolmanda kriteeriumi täitmist. Teise kriteeriumi puhul leiti, et äriühingu mitmed arvestuspõhimõtted ei olnud kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega. Leiti, et kõnealused probleemid olid süsteemsed ega leidnud kajastamist audiitorite aruandes. Kolmanda kriteeriumi puhul leiti, et äriühing ei olnud isegi kaua pärast laenulepingutes algselt ette nähtud tähtaja möödumist ära maksnud teatavate laenude põhiosa. Lisaks selgus, et uurimisperioodi ajal sai äriühing kasu märkimisväärsetest tulumaksuvähendustest.

| (29) | Sellest tulenevalt järeldati, et Hiina eksportiv tootja ei tõendanud oma vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(29)

Sellest tulenevalt järeldati, et Hiina eksportiv tootja ei tõendanud oma vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

| (30) | Pärast turumajandusliku kohtlemise analüüsi tulemuste avaldamist esitas Hiina eksportiv tootja vastuse, kus nõustus, et äriühing ei vasta teisele kriteeriumile, kuid ei olnud nõus negatiivse järeldusega kolmanda kriteeriumi täitmise suhtes. Eelkõige väitis äriühing, et laenu põhiosa tagasimaksmata jätmine ei ole mitte varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist pärit moonutus, vaid märk ettevõtte kõrgest krediidireitingust. Pärast üksikasjalikku uurimist selgus, et uurimisperioodil ei olnud kõnealused laenud kaetud mitte ühegi lepinguga ning seega puudus äriühingul juriidiline kohustus intressi või laenu põhisumma maksmiseks. Selliste laenude olemasolu moonutab olulisel määral äriühingu rahalist olukorda ning tegelikult oleks vaja need võlad kustutada. Peale selle ei ole laenu põhiosa maksmata jätmine kooskõlas turumajanduse põhimõtetega. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(30)

Pärast turumajandusliku kohtlemise analüüsi tulemuste avaldamist esitas Hiina eksportiv tootja vastuse, kus nõustus, et äriühing ei vasta teisele kriteeriumile, kuid ei olnud nõus negatiivse järeldusega kolmanda kriteeriumi täitmise suhtes. Eelkõige väitis äriühing, et laenu põhiosa tagasimaksmata jätmine ei ole mitte varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist pärit moonutus, vaid märk ettevõtte kõrgest krediidireitingust. Pärast üksikasjalikku uurimist selgus, et uurimisperioodil ei olnud kõnealused laenud kaetud mitte ühegi lepinguga ning seega puudus äriühingul juriidiline kohustus intressi või laenu põhisumma maksmiseks. Selliste laenude olemasolu moonutab olulisel määral äriühingu rahalist olukorda ning tegelikult oleks vaja need võlad kustutada. Peale selle ei ole laenu põhiosa maksmata jätmine kooskõlas turumajanduse põhimõtetega. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (31) | Lisaks väitis äriühing, et kuna tulumaksuvähendus ei olnud subsiidium, ei saa seda pidada mitteturumajanduslikust süsteemist üle kantud moonutuseks. Kõnealune väide lükati tagasi, sest tulumaksuvähenduse kohaldamine sõltub sellest, kas importseadmete asemel kasutatakse kodumaiseid seadmeid või mitte, ning on seega konkreetne subsiidium. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks väitis äriühing, et kuna tulumaksuvähendus ei olnud subsiidium, ei saa seda pidada mitteturumajanduslikust süsteemist üle kantud moonutuseks. Kõnealune väide lükati tagasi, sest tulumaksuvähenduse kohaldamine sõltub sellest, kas importseadmete asemel kasutatakse kodumaiseid seadmeid või mitte, ning on seega konkreetne subsiidium.

2.2.   Moldova Vabariik

| (32) | Moldova tootja ei suutnud tõendada ühegi turumajandusliku kohtlemise kriteeriumi täitmist. Otsuste tegemise ja kulude (esimene kriteerium) kontrollimisel leiti, et äriühingu kõrgema juhtkonna käes on võtmepositsioonid Moldova Transnistria piirkonna (Moldovast eraldunud, kuid rahvusvaheliselt tunnustamata Transnistria Moldova Vabariik, edaspidi „TMV”) haldusorganites ning et kulude puhul esines märkimisväärseid moonutusi. Teise kriteeriumi täitmise kontrollimisel selgus, et äriühingul puudus selge kogum sõltumatult auditeeritud raamatupidamisdokumente ning lisaks leiti tõsiseid puudusi raamatupidamise täpsuses ja järjekindluses, mistõttu ei saa seda pidada usaldusväärseks. Kolmanda kriteeriumi puhul leiti varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud moonutusi, millel oli mõju kuludele. Kõige olulisem neist oli äriühingu erastamine turuhinnast madalama hinnaga. Samuti tuvastati, et äriühing tegeleb sageli vahetuskaubandusega. Neljanda kriteeriumi täitmise kontrollimisel (õiguskindlus ja tegevuse stabiilsus) leiti, et äriühing ei ole suures osas kooskõlas Moldova õigusliku raamistikuga. Samuti leiti, et äriühing kasutab muu hulgas rahvusvaheliselt tunnustamata vääringut, mille vahetuskurss ei ole turusignaalidest lähtuvalt vabalt kehtestatud (viies kriteerium). |
| --- | --- |

(32)

Moldova tootja ei suutnud tõendada ühegi turumajandusliku kohtlemise kriteeriumi täitmist. Otsuste tegemise ja kulude (esimene kriteerium) kontrollimisel leiti, et äriühingu kõrgema juhtkonna käes on võtmepositsioonid Moldova Transnistria piirkonna (Moldovast eraldunud, kuid rahvusvaheliselt tunnustamata Transnistria Moldova Vabariik, edaspidi „TMV”) haldusorganites ning et kulude puhul esines märkimisväärseid moonutusi. Teise kriteeriumi täitmise kontrollimisel selgus, et äriühingul puudus selge kogum sõltumatult auditeeritud raamatupidamisdokumente ning lisaks leiti tõsiseid puudusi raamatupidamise täpsuses ja järjekindluses, mistõttu ei saa seda pidada usaldusväärseks. Kolmanda kriteeriumi puhul leiti varasemast mitteturumajanduslikust süsteemist üle kandunud moonutusi, millel oli mõju kuludele. Kõige olulisem neist oli äriühingu erastamine turuhinnast madalama hinnaga. Samuti tuvastati, et äriühing tegeleb sageli vahetuskaubandusega. Neljanda kriteeriumi täitmise kontrollimisel (õiguskindlus ja tegevuse stabiilsus) leiti, et äriühing ei ole suures osas kooskõlas Moldova õigusliku raamistikuga. Samuti leiti, et äriühing kasutab muu hulgas rahvusvaheliselt tunnustamata vääringut, mille vahetuskurss ei ole turusignaalidest lähtuvalt vabalt kehtestatud (viies kriteerium).

| (33) | Sellest tulenevalt järeldati, et Moldova eksportiv tootja ei tõendanud oma vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(33)

Sellest tulenevalt järeldati, et Moldova eksportiv tootja ei tõendanud oma vastavust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimustele.

| (34) | Moldova eksportiv tootja ei olnud otsusega nõus. Üldjoontes väitis ta, et kohaldades Moldova suhtes algmääruse artikli 2 lõiget 7, rikub ühendus WTO raames Moldova suhtes võetud kohustusi. |
| --- | --- |

(34)

Moldova eksportiv tootja ei olnud otsusega nõus. Üldjoontes väitis ta, et kohaldades Moldova suhtes algmääruse artikli 2 lõiget 7, rikub ühendus WTO raames Moldova suhtes võetud kohustusi.

| (35) | Sellele väitele vastamisel tuleb meenutada, et üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) märkuses artikli VI kohta kinnitatakse, et juhul kui import toimub sellistest teatavatest riikidest, kus võib esineda hindade võrreldavuse raskusi seoses dumpingu kindlaksmääramisega, võivad WTO liikmed jõuda järeldusele, et sellise riigi puhul ei ole võrdlemine omamaiste hindadega alati asjakohane. Moldova puhul järeldatakse selliste raskuste olemasolu. Sellistes tingimustes määratakse normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7. Samuti tuleb märkida, et artikli 2 lõike 7 punktis a on mitteturumajanduslike riikide nimekirjas, kelle suhtes sätet kohaldatakse, konkreetselt nimetatud ka Moldova. |
| --- | --- |

(35)

Sellele väitele vastamisel tuleb meenutada, et üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) märkuses artikli VI kohta kinnitatakse, et juhul kui import toimub sellistest teatavatest riikidest, kus võib esineda hindade võrreldavuse raskusi seoses dumpingu kindlaksmääramisega, võivad WTO liikmed jõuda järeldusele, et sellise riigi puhul ei ole võrdlemine omamaiste hindadega alati asjakohane. Moldova puhul järeldatakse selliste raskuste olemasolu. Sellistes tingimustes määratakse normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7. Samuti tuleb märkida, et artikli 2 lõike 7 punktis a on mitteturumajanduslike riikide nimekirjas, kelle suhtes sätet kohaldatakse, konkreetselt nimetatud ka Moldova.

| (36) | Samuti väitis äriühing, et algmääruses sätestatud kohustuslikest tähtaegadest ei peetud kinni. Taotleja väitis, et turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise otsus tuleb tühistada, sest komisjon ei teinud turumajandusliku kohtlemise kohta otsust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kolmekuulise perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(36)

Samuti väitis äriühing, et algmääruses sätestatud kohustuslikest tähtaegadest ei peetud kinni. Taotleja väitis, et turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise otsus tuleb tühistada, sest komisjon ei teinud turumajandusliku kohtlemise kohta otsust algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kolmekuulise perioodi jooksul.

| (37) | Vastab tõele, et komisjon ei teinud turumajandusliku kohtlemise kohta otsust kolme kuu jooksul pärast uurimise algatamist. See ei anna siiski põhjust tühistada turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise otsus. Kuigi algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c on sätestatud, et turumajandusliku kohtlemise otsus tehakse kolme kuu jooksul pärast uurimise algatamist, ei näe säte ette konkreetseid tagajärgi kolmekuulise tähtaja ületamisel. Kindlasti ei ole sätestatud, et juhul kui komisjon ei tee eksportija turumajandusliku kohtlemise taotluse suhtes otsust kolme kuu jooksul, siis i) võimaldatakse eksportijale automaatselt turumajanduslik kohtlemine või et ii) institutsioonid ei või enam eksportija suhtes meetmeid kehtestada. Järelikult ei muuda asjaolu, et komisjon ei pidanud kinni kolmekuulisest tähtajast, turumajanduslikust kohtlemisest keeldumist ebaseaduslikuks. |
| --- | --- |

(37)

Vastab tõele, et komisjon ei teinud turumajandusliku kohtlemise kohta otsust kolme kuu jooksul pärast uurimise algatamist. See ei anna siiski põhjust tühistada turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise otsus. Kuigi algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c on sätestatud, et turumajandusliku kohtlemise otsus tehakse kolme kuu jooksul pärast uurimise algatamist, ei näe säte ette konkreetseid tagajärgi kolmekuulise tähtaja ületamisel. Kindlasti ei ole sätestatud, et juhul kui komisjon ei tee eksportija turumajandusliku kohtlemise taotluse suhtes otsust kolme kuu jooksul, siis i) võimaldatakse eksportijale automaatselt turumajanduslik kohtlemine või et ii) institutsioonid ei või enam eksportija suhtes meetmeid kehtestada. Järelikult ei muuda asjaolu, et komisjon ei pidanud kinni kolmekuulisest tähtajast, turumajanduslikust kohtlemisest keeldumist ebaseaduslikuks.

| (38) | Lisaks väidab Moldova eksportiv tootja, et teda on diskrimineeritud võrreldes Ukraina ja Venemaa eksportivate tootjate suhtes toimunud varasemate menetlustega, ning et komisjoni hinnangu aluseks on poliitilised põhjused. Samuti väidab ta, et otsuses on piisava tõendusmaterjali puudumise või järelduste ebapiisava põhjendamise tõttu mitmeid vigu ning seega rikuti head juhtimistava. Äriühing ei esita konkreetseid tõendeid selliste rikkumiste kohta. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks väidab Moldova eksportiv tootja, et teda on diskrimineeritud võrreldes Ukraina ja Venemaa eksportivate tootjate suhtes toimunud varasemate menetlustega, ning et komisjoni hinnangu aluseks on poliitilised põhjused. Samuti väidab ta, et otsuses on piisava tõendusmaterjali puudumise või järelduste ebapiisava põhjendamise tõttu mitmeid vigu ning seega rikuti head juhtimistava. Äriühing ei esita konkreetseid tõendeid selliste rikkumiste kohta.

| (39) | Mis puutub väitesse, et Moldovat on diskrimineeritud võrreldes sellega, kuidas toimus turumajandusliku kohtlemise võimaldamise hindamine varasematel juhtudel Ukraina ja Venemaa puhul, tuleb märkida, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamist hinnatakse iga üksikjuhtumi korral eraldi. Varasemates menetlustes tehtud otsuseid, mis käsitlevad eespool nimetatud riike, ei saa automaatselt kohaldada käesolevas menetluses. Samuti tuleb märkida, et ei Ukraina ega Venemaa pole praegu algmääruse artikli 2 lõikes 7 esitatud mitteturumajanduslike riikide loetelus ning seega ei ole nende hetkeolukord Moldovaga võrreldav. Eelnevast lähtuvalt lükatakse tagasi väide, mille kohaselt Moldovat on koheldud diskrimineerivalt võrreldes muude varasemate mitteturumajanduslike riikidega. |
| --- | --- |

(39)

Mis puutub väitesse, et Moldovat on diskrimineeritud võrreldes sellega, kuidas toimus turumajandusliku kohtlemise võimaldamise hindamine varasematel juhtudel Ukraina ja Venemaa puhul, tuleb märkida, et turumajandusliku kohtlemise võimaldamist hinnatakse iga üksikjuhtumi korral eraldi. Varasemates menetlustes tehtud otsuseid, mis käsitlevad eespool nimetatud riike, ei saa automaatselt kohaldada käesolevas menetluses. Samuti tuleb märkida, et ei Ukraina ega Venemaa pole praegu algmääruse artikli 2 lõikes 7 esitatud mitteturumajanduslike riikide loetelus ning seega ei ole nende hetkeolukord Moldovaga võrreldav. Eelnevast lähtuvalt lükatakse tagasi väide, mille kohaselt Moldovat on koheldud diskrimineerivalt võrreldes muude varasemate mitteturumajanduslike riikidega.

| (40) | Moldova äriühing vaidlustas komisjoni analüüsi viie turumajandusliku kohtlemise kriteeriumi täitmise kohta. |
| --- | --- |

(40)

Moldova äriühing vaidlustas komisjoni analüüsi viie turumajandusliku kohtlemise kriteeriumi täitmise kohta.

| (41) | Esimese kriteeriumi täitmise kohta väidab äriühing, et riigi sekkumine puudub, sest käesoleva menetluse puhul ei või riigile viidates viidata TMV ametivõimudele, keda ei ole rahvusvaheliselt riigina tunnustatud. Siiski leitakse, et kõnealuse kriteeriumi kohaldamisel tuleb riigi all mõista ametivõimusid – kas tunnustatud või mitte –, kelle kontrolli all piirkond tegelikult on ning kellel on õigus sekkuda äriühingu otsustusprotsessi. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(41)

Esimese kriteeriumi täitmise kohta väidab äriühing, et riigi sekkumine puudub, sest käesoleva menetluse puhul ei või riigile viidates viidata TMV ametivõimudele, keda ei ole rahvusvaheliselt riigina tunnustatud. Siiski leitakse, et kõnealuse kriteeriumi kohaldamisel tuleb riigi all mõista ametivõimusid – kas tunnustatud või mitte –, kelle kontrolli all piirkond tegelikult on ning kellel on õigus sekkuda äriühingu otsustusprotsessi. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (42) | Samuti ei nõustu äriühing teist kriteeriumi käsitleva hinnanguga ja väidab, et äriühingul on ainult üks peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. |
| --- | --- |

(42)

Samuti ei nõustu äriühing teist kriteeriumi käsitleva hinnanguga ja väidab, et äriühingul on ainult üks peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega.

| (43) | Siiski selgus, et äriühingul oli üks kogum dokumente, mis koostati nn TMV raamatupidamisstandardite alusel, mis ei hõlma vahendeid halbade võlgade katteks, ning mida ei auditeeritud. Äriühingul oli ka teine dokumentide kogum, mida konsolideeriti samal ajal muude seotud äriühingute raamatupidamisdokumentidega ning auditeeriti väidetavalt kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Kõnealusele teisele raamatupidamisdokumentide kogumile andsid kvalifitseeritud hinnangu audiitorid, kes esitasid reservatsioonid äriühingu 2003. aasta ja 2005. aasta varade hinnangu suhtes. Uurimise jooksul ei õnnestunud välja selgitada nende reservatsioonide täpseid põhjuseid. Hiljem väitis äriühing, et audiitorite esitatud reservatsioonid ei olnud olulise tähtsusega, kuid ei suutnud seda tõestada. |
| --- | --- |

(43)

Siiski selgus, et äriühingul oli üks kogum dokumente, mis koostati nn TMV raamatupidamisstandardite alusel, mis ei hõlma vahendeid halbade võlgade katteks, ning mida ei auditeeritud. Äriühingul oli ka teine dokumentide kogum, mida konsolideeriti samal ajal muude seotud äriühingute raamatupidamisdokumentidega ning auditeeriti väidetavalt kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Kõnealusele teisele raamatupidamisdokumentide kogumile andsid kvalifitseeritud hinnangu audiitorid, kes esitasid reservatsioonid äriühingu 2003. aasta ja 2005. aasta varade hinnangu suhtes. Uurimise jooksul ei õnnestunud välja selgitada nende reservatsioonide täpseid põhjuseid. Hiljem väitis äriühing, et audiitorite esitatud reservatsioonid ei olnud olulise tähtsusega, kuid ei suutnud seda tõestada.

| (44) | Seetõttu lükati tagasi äriühingu eespool esitatud väited seoses teise kriteeriumiga. |
| --- | --- |

(44)

Seetõttu lükati tagasi äriühingu eespool esitatud väited seoses teise kriteeriumiga.

| (45) | Kolmanda kriteeriumi kohta väitis äriühing, et äriühingu erastamise protsess oli mitteturumajanduslikust süsteemist pärit võimalike moonutuste väljatoomisel ebaoluline, sest äriühing müüdi hiljem edasi sõltumatult ja õiglase turuväärtusega. Siiski ei suutnud äriühing seda tõendada, sest MMZ aktsiaid omavate äriühingute edasimüümine võis hõlmata ka muud vara ning korrektselt dokumenteeritud hindamist nende toimingute kohta ei esitatud. |
| --- | --- |

(45)

Kolmanda kriteeriumi kohta väitis äriühing, et äriühingu erastamise protsess oli mitteturumajanduslikust süsteemist pärit võimalike moonutuste väljatoomisel ebaoluline, sest äriühing müüdi hiljem edasi sõltumatult ja õiglase turuväärtusega. Siiski ei suutnud äriühing seda tõendada, sest MMZ aktsiaid omavate äriühingute edasimüümine võis hõlmata ka muud vara ning korrektselt dokumenteeritud hindamist nende toimingute kohta ei esitatud.

| (46) | Vahetuskaubandusega seoses märkis äriühing, et uurimise käigus tuvastatud vahetuskaubanduse summad ei olnud kõnealust kriteeriumi silmas pidades olulised. Siiski leitakse, et selliste toimingute puhul ei ole olulisuse mõõtmine analüüsi seisukohalt arvestatav kriteerium, kuna kaupade tegelikku väärtust teavad vaid vahetuskaubanduse osapooled. Seega on asjakohane väita, et äriühing on korduvalt tegutsenud nii, nagu on iseloomulik mitteturumajanduslikele riikidele. Seetõttu lükati äriühingu väide tagasi. |
| --- | --- |

(46)

Vahetuskaubandusega seoses märkis äriühing, et uurimise käigus tuvastatud vahetuskaubanduse summad ei olnud kõnealust kriteeriumi silmas pidades olulised. Siiski leitakse, et selliste toimingute puhul ei ole olulisuse mõõtmine analüüsi seisukohalt arvestatav kriteerium, kuna kaupade tegelikku väärtust teavad vaid vahetuskaubanduse osapooled. Seega on asjakohane väita, et äriühing on korduvalt tegutsenud nii, nagu on iseloomulik mitteturumajanduslikele riikidele. Seetõttu lükati äriühingu väide tagasi.

| (47) | Mis puutub seotud äriühingult saadud laenu, mille kohta ei suutnud Moldova äriühing taotlusest hoolimata kohapeal esitada tõendit tagasimakse kohta, väitis äriühing, et laen oli täies ulatuses tagasi makstud. Äriühing esitas hiljem koopiad dokumentidest, mis väidetavalt kinnitasid laenu tagasimakset, kuid ei selgitanud, miks ei esitatud dokumente kohapeal. Fakt on see, et nimetatud tõend ei olnud kättesaadav kohapealse kontrolli ajal ning et menetluse praeguses etapis ei saa sellisel viisil esitatud dokumente kontrollida. Seetõttu lükati äriühingu väide tagasi. |
| --- | --- |

(47)

Mis puutub seotud äriühingult saadud laenu, mille kohta ei suutnud Moldova äriühing taotlusest hoolimata kohapeal esitada tõendit tagasimakse kohta, väitis äriühing, et laen oli täies ulatuses tagasi makstud. Äriühing esitas hiljem koopiad dokumentidest, mis väidetavalt kinnitasid laenu tagasimakset, kuid ei selgitanud, miks ei esitatud dokumente kohapeal. Fakt on see, et nimetatud tõend ei olnud kättesaadav kohapealse kontrolli ajal ning et menetluse praeguses etapis ei saa sellisel viisil esitatud dokumente kontrollida. Seetõttu lükati äriühingu väide tagasi.

| (48) | Neljanda kriteeriumi kohta väitis äriühing, et kuna ta oli ajutiselt registreeritud Moldovas ning äriühingu eksport toimus Moldova tolli kaudu, tagab see äriühingu tegevuse vastavuse Moldova õigusliku raamistikuga. Lisaks väitis äriühing, et raamatupidamise auditeerimine tõendab, et kohaldatavad seadused võimaldavad tagada äriühingu tegevuse õiguskindluse ja stabiilsuse. Ometi tuleb märkida, et äriühingu ajutine registreerimine Moldovas ega auditeerimine ei eelda Moldova õigusliku raamistiku kohaldamist, ning et äriühingu praegune omandiline kuuluvus ei ole Moldovas ametlikult tunnustatud. Seetõttu lükati väited tagasi. |
| --- | --- |

(48)

Neljanda kriteeriumi kohta väitis äriühing, et kuna ta oli ajutiselt registreeritud Moldovas ning äriühingu eksport toimus Moldova tolli kaudu, tagab see äriühingu tegevuse vastavuse Moldova õigusliku raamistikuga. Lisaks väitis äriühing, et raamatupidamise auditeerimine tõendab, et kohaldatavad seadused võimaldavad tagada äriühingu tegevuse õiguskindluse ja stabiilsuse. Ometi tuleb märkida, et äriühingu ajutine registreerimine Moldovas ega auditeerimine ei eelda Moldova õigusliku raamistiku kohaldamist, ning et äriühingu praegune omandiline kuuluvus ei ole Moldovas ametlikult tunnustatud. Seetõttu lükati väited tagasi.

| (49) | Viienda kriteeriumi kohta väitis äriühing, et TMV rublade vahetuskursi ümberarvestused tehakse vääringute vabal müügil ja ostul põhineva turukursi alusel. TMV vääring ei ole aga rahvusvahelisel tasandil tunnustatud ega kaubeldav, seega ei saa sellel olla turuväärtust, vaid ainult nn TMV ametivõimude halduslikult määratud väärtus. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(49)

Viienda kriteeriumi kohta väitis äriühing, et TMV rublade vahetuskursi ümberarvestused tehakse vääringute vabal müügil ja ostul põhineva turukursi alusel. TMV vääring ei ole aga rahvusvahelisel tasandil tunnustatud ega kaubeldav, seega ei saa sellel olla turuväärtust, vaid ainult nn TMV ametivõimude halduslikult määratud väärtus. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

3.   Individuaalne kohtlemine

| (50) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele individuaalse kohtlemise määramiseks. |
| --- | --- |

(50)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse selle artikliga hõlmatud riikide suhtes vajaduse korral üleriigiline tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele individuaalse kohtlemise määramiseks.

| (51) | Hiina ja Moldova eksportivad tootjad, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele (vt eespool esitatud põhjendusi 28–33), olid kõik taotlenud juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(51)

Hiina ja Moldova eksportivad tootjad, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele (vt eespool esitatud põhjendusi 28–33), olid kõik taotlenud juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist.

| (52) | Olemasoleva teabe põhjal leiti, et Hiina eksportiv tootja vastas kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele. |
| --- | --- |

(52)

Olemasoleva teabe põhjal leiti, et Hiina eksportiv tootja vastas kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele.

| (53) | Ainsa Moldova eksportiva tootja puhul leiti, et see ei täitnud kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 esitatud nõudeid individuaalse kohtlemise saamiseks, sest ei suutnud tõendada, et ekspordihinnad, -mahud ja -tingimused olid määratud riigi sekkumiseta, et vahetuskursid arvestati ümber turukursside alusel, või et riigi sekkumine ei olnud selline, mis võimaldaks meetmetest kõrvalehoidmist juhul, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

(53)

Ainsa Moldova eksportiva tootja puhul leiti, et see ei täitnud kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 esitatud nõudeid individuaalse kohtlemise saamiseks, sest ei suutnud tõendada, et ekspordihinnad, -mahud ja -tingimused olid määratud riigi sekkumiseta, et vahetuskursid arvestati ümber turukursside alusel, või et riigi sekkumine ei olnud selline, mis võimaldaks meetmetest kõrvalehoidmist juhul, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

4.   Normaalväärtus

4.1.   Türgi

| (54) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt iga eksportiva tootja puhul, kas tema vaatlusaluse toote kogumüük siseturul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht on vähemalt 5 % või suurem vastavast ühendusse eksporditud toote müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(54)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 uuris komisjon esmalt iga eksportiva tootja puhul, kas tema vaatlusaluse toote kogumüük siseturul sõltumatutele tarbijatele on tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht on vähemalt 5 % või suurem vastavast ühendusse eksporditud toote müügi kogumahust.

| (55) | Seejärel tegi komisjon kindlaks sellised üldiselt tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse ekspordiks müüdud tooteliikidega. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht siseturul moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(55)

Seejärel tegi komisjon kindlaks sellised üldiselt tüüpilise omamaise müügiga eksportivate tootjate omamaisel turul müüdud tooteliigid, mis olid identsed või otseselt võrreldavad ühendusse ekspordiks müüdud tooteliikidega. Konkreetse tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht siseturul moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

| (56) | Seejärel uuris komisjon, kas iga tooteliigi puhul, mida iga äriühing müüs iga eksportiva riigi siseturul tüüpilistes kogustes, võis müüki siseturul lugeda tavapäraseks kaubandustegevuseks algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt. Seda tehti, selgitades välja, kui suure osa iga eksporditud tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele tarbijatele siseturul. |
| --- | --- |

(56)

Seejärel uuris komisjon, kas iga tooteliigi puhul, mida iga äriühing müüs iga eksportiva riigi siseturul tüüpilistes kogustes, võis müüki siseturul lugeda tavapäraseks kaubandustegevuseks algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt. Seda tehti, selgitades välja, kui suure osa iga eksporditud tooteliigi müügist moodustas uurimisperioodil tulutoov müük sõltumatutele tarbijatele siseturul.

| (57) | Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati uurimisperioodi kestel selle tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte. |
| --- | --- |

(57)

Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas vähemalt 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või ületas neid, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal. See hind arvutati uurimisperioodi kestel selle tooteliigi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena, sõltumata sellest, kas selline müük oli tulutoov või mitte.

| (58) | Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisega. |
| --- | --- |

(58)

Kui tooteliigi tulutoova müügi maht oli 80 % või väiksem selle liigi müügi kogumahust, või kui tooteliigi kaalutud keskmine müügihind oli tootmiskuludest väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi omamaise tulutoova müügi kaalutud keskmisega.

| (59) | Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi kodumaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli kasutada mõnda muud meetodit. Sellistel juhtudel kasutas komisjon arvestuslikku normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

(59)

Kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi kodumaiseid hindu ei olnud võimalik normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutada, tuli kasutada mõnda muud meetodit. Sellistel juhtudel kasutas komisjon arvestuslikku normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

| (60) | Normaalväärtuse arvutamiseks liideti iga eksportija eksporditavate tooteliikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(60)

Normaalväärtuse arvutamiseks liideti iga eksportija eksporditavate tooteliikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal.

| (61) | Kõikidel juhtudel määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite järgi. Selleks uuris komisjon, kas iga asjaomase eksportiva tootja kodumaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(61)

Kõikidel juhtudel määrati müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal algmääruse artikli 2 lõikes 6 sätestatud meetodite järgi. Selleks uuris komisjon, kas iga asjaomase eksportiva tootja kodumaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

| (62) | Viie uuritud Türgi eksportiva tootja puhul tuvastati samasuguse toote müümine. Suures osas võeti normaalväärtuse aluseks Türgi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 1. |
| --- | --- |

(62)

Viie uuritud Türgi eksportiva tootja puhul tuvastati samasuguse toote müümine. Suures osas võeti normaalväärtuse aluseks Türgi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 1.

| (63) | Tooteliikide puhul, mille omamaine müük oli ebapiisav või ei toimunud tavapärase kaubanduse raames, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Müügi-, üld- ja halduskulud põhinesid tegelikel andmetel, mis uurimisalune eksportiv tootja esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu kohaselt. |
| --- | --- |

(63)

Tooteliikide puhul, mille omamaine müük oli ebapiisav või ei toimunud tavapärase kaubanduse raames, arvutati normaalväärtus kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3. Müügi-, üld- ja halduskulud põhinesid tegelikel andmetel, mis uurimisalune eksportiv tootja esitab samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta algmääruse artikli 2 lõike 6 sissejuhatava lõigu kohaselt.

4.2.   Hiina ja Moldova

| (64) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus nende üleminekumajandusega riikide eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal. Arvestades, et mitte ühelegi Hiina või Moldova eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus nende riikide äriühingute puhul võrdlusriigi andmete põhjal. |
| --- | --- |

(64)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a arvutatakse normaalväärtus nende üleminekumajandusega riikide eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või tuletatud väärtuse põhjal. Arvestades, et mitte ühelegi Hiina või Moldova eksportivale tootjale ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, määrati normaalväärtus nende riikide äriühingute puhul võrdlusriigi andmete põhjal.

4.3.   Võrdlusriik

| (65) | Algatamisteates pakuti Hiina ja Moldova puhul normaalväärtuse määramisel sobivaks võrdlusriigiks Brasiiliat. Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid üles selle kohta oma arvamust avaldama. |
| --- | --- |

(65)

Algatamisteates pakuti Hiina ja Moldova puhul normaalväärtuse määramisel sobivaks võrdlusriigiks Brasiiliat. Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid üles selle kohta oma arvamust avaldama.

| (66) | Võeti ühendust hulga muudes kolmandates riikides tegutsevate tootjatega, kuid peale ühe Brasiilia tootja ei olnud ükski äriühing nõus koostööd tegema. |
| --- | --- |

(66)

Võeti ühendust hulga muudes kolmandates riikides tegutsevate tootjatega, kuid peale ühe Brasiilia tootja ei olnud ükski äriühing nõus koostööd tegema.

| (67) | Mitmed huvitatud isikud avaldasid oma arvamust, mille kohaselt ei olnud Brasiilia sobiv valik, ja soovitasid võrdlusriigina kasutada Türgit. Kaebuse esitaja esitas lisapõhjendused Brasiilia valimise kasuks. Komisjon analüüsis ja uuris kõnealuseid põhjendusi. |
| --- | --- |

(67)

Mitmed huvitatud isikud avaldasid oma arvamust, mille kohaselt ei olnud Brasiilia sobiv valik, ja soovitasid võrdlusriigina kasutada Türgit. Kaebuse esitaja esitas lisapõhjendused Brasiilia valimise kasuks. Komisjon analüüsis ja uuris kõnealuseid põhjendusi.

| (68) | Üks huvitatud isik väitis, et Moldovas ja Brasiilias rakendatakse erinevaid tootmismeetodeid ning soovitas seetõttu Moldova puhul sobivama võrdlusriigina Türgit. Sama isik väitis lisaks, et Moldova ja Brasiilia majandusarengu tase on erinev. Siiski leiti, et tootmismeetodid Brasiilias on sisuliselt samad või sarnased Hiinas rakendatavatega. Brasiilia ja Moldova vaheline tootmismeetodite erinevus puudutab vaid tootmisele eelnevat protsessi, mis ei too kaasa olulisi kuluerinevusi. Majandusarengu taset ei peeta iseenesest võrdlusriigi valiku üheks arvestatavaks kriteeriumiks. |
| --- | --- |

(68)

Üks huvitatud isik väitis, et Moldovas ja Brasiilias rakendatakse erinevaid tootmismeetodeid ning soovitas seetõttu Moldova puhul sobivama võrdlusriigina Türgit. Sama isik väitis lisaks, et Moldova ja Brasiilia majandusarengu tase on erinev. Siiski leiti, et tootmismeetodid Brasiilias on sisuliselt samad või sarnased Hiinas rakendatavatega. Brasiilia ja Moldova vaheline tootmismeetodite erinevus puudutab vaid tootmisele eelnevat protsessi, mis ei too kaasa olulisi kuluerinevusi. Majandusarengu taset ei peeta iseenesest võrdlusriigi valiku üheks arvestatavaks kriteeriumiks.

| (69) | Samuti väideti, et koostööd tegev Brasiilia tootja on kaebuse esitajaga seotud, see aga muudaks Brasiilia võrdlusriigina sobimatuks. Kõnealuse väitega ei nõustutud. Leitakse, et juhul kui ei esine hinna- ja kulumoonutusi, ei ole võrdlusriigi omamaise müügi alusel normaalväärtuse määramisel mingit põhjust jätta välja selliste koostööd tegevate äriühingute esitatud andmed, kes on seotud kaebuse esitajaga. |
| --- | --- |

(69)

Samuti väideti, et koostööd tegev Brasiilia tootja on kaebuse esitajaga seotud, see aga muudaks Brasiilia võrdlusriigina sobimatuks. Kõnealuse väitega ei nõustutud. Leitakse, et juhul kui ei esine hinna- ja kulumoonutusi, ei ole võrdlusriigi omamaise müügi alusel normaalväärtuse määramisel mingit põhjust jätta välja selliste koostööd tegevate äriühingute esitatud andmed, kes on seotud kaebuse esitajaga.

| (70) | Üks huvitatud isik väitis, et asjaomane samasugune toode on Brasiilia omamaisel turul liiga kallis. Teine huvitatud isik väitis, et konkurents siseturul on moonutatud, kuna omamaised tootjad on vertikaalselt integreeritud ning kahel neist on väidetavalt kokku rohkem kui 60 % suurune turuosa. |
| --- | --- |

(70)

Üks huvitatud isik väitis, et asjaomane samasugune toode on Brasiilia omamaisel turul liiga kallis. Teine huvitatud isik väitis, et konkurents siseturul on moonutatud, kuna omamaised tootjad on vertikaalselt integreeritud ning kahel neist on väidetavalt kokku rohkem kui 60 % suurune turuosa.

| (71) | Uurimisel leidis kinnitust, et nii Brasiilia omamaised hinnad kui ka koostööd tegeva Brasiilia tootja kasumimarginaal on üsna kõrged. See näitaja võib osutada vähesele konkurentsile Brasiilia turul, sest samasugust toodet valmistavad vaid kolm tootjat, kellest kahele kuulub peaaegu 90 % turust, nagu tehti kindlaks uurimise käigus. |
| --- | --- |

(71)

Uurimisel leidis kinnitust, et nii Brasiilia omamaised hinnad kui ka koostööd tegeva Brasiilia tootja kasumimarginaal on üsna kõrged. See näitaja võib osutada vähesele konkurentsile Brasiilia turul, sest samasugust toodet valmistavad vaid kolm tootjat, kellest kahele kuulub peaaegu 90 % turust, nagu tehti kindlaks uurimise käigus.

| (72) | Lisaks näitas uurimine, et Türgis on ligikaudu 12 tootjat, mis koos erinevatest allikatest pärit impordiga tagab konkurentsi omamaisel turul. |
| --- | --- |

(72)

Lisaks näitas uurimine, et Türgis on ligikaudu 12 tootjat, mis koos erinevatest allikatest pärit impordiga tagab konkurentsi omamaisel turul.

| (73) | Et vältida Brasiilia siseturu kõrgete hindade mõju ning arvestades viielt Türgi eksportivalt tootjalt saadud kontrollitud andmete olemasolu, peeti asjakohasemaks kasutada võrdlusriigina pigem Türgit kui Brasiiliat. |
| --- | --- |

(73)

Et vältida Brasiilia siseturu kõrgete hindade mõju ning arvestades viielt Türgi eksportivalt tootjalt saadud kontrollitud andmete olemasolu, peeti asjakohasemaks kasutada võrdlusriigina pigem Türgit kui Brasiiliat.

| (74) | Eespool toodut silmas pidades järeldatakse, et käesolevas menetluses võib Türgi võrdlusriigiks valimist võrreldes Brasiilia valimisega pidada asjakohasemaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. |
| --- | --- |

(74)

Eespool toodut silmas pidades järeldatakse, et käesolevas menetluses võib Türgi võrdlusriigiks valimist võrreldes Brasiilia valimisega pidada asjakohasemaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a.

4.4.   Ekspordihind

| (75) | Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(75)

Kõigil juhtudel, kui vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (76) | Üks eksportiv tootja eksportis osa tooteid ühenduse sidusimportija kaudu. Sel juhul arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9, täpsemalt selle hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi, korrigeerides seda nõuetekohaselt, et võtta arvesse kõiki impordi ja edasimüügi käigus vahepeal kantud kulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning mõistlikku kasumimarginaali. Selleks kasutati importija enda müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumimarginaal määrati sõltumatutelt koostööd tegevatelt importijatelt saadud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(76)

Üks eksportiv tootja eksportis osa tooteid ühenduse sidusimportija kaudu. Sel juhul arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9, täpsemalt selle hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda sõltumatule ostjale edasi müüdi, korrigeerides seda nõuetekohaselt, et võtta arvesse kõiki impordi ja edasimüügi käigus vahepeal kantud kulusid, müügi-, üld- ja halduskulusid ning mõistlikku kasumimarginaali. Selleks kasutati importija enda müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumimarginaal määrati sõltumatutelt koostööd tegevatelt importijatelt saadud andmete põhjal.

4.5.   Võrdlus

| (77) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemega. |
| --- | --- |

(77)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasehindade tasemega.

| (78) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi. |
| --- | --- |

(78)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi.

| (79) | Kõikide uuritud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võeti juhul, kui see oli vajalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, pangakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes. |
| --- | --- |

(79)

Kõikide uuritud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul võeti juhul, kui see oli vajalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, pangakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes ja komisjonitasudes.

5.   Dumpingumarginaal

5.1.   Hiina tootjad

| (80) | Ainsa eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, määrati dumpingumarginaal tehasest hankimise tasandil kohaldatavate ekspordihindade (toote kontrollnumbri) ja võrdlusriigi vastava normaalväärtuse võrdlemise teel. |
| --- | --- |

(80)

Ainsa eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, määrati dumpingumarginaal tehasest hankimise tasandil kohaldatavate ekspordihindade (toote kontrollnumbri) ja võrdlusriigi vastava normaalväärtuse võrdlemise teel.

| (81) | Koostöö madalat taset arvestades kehtestati koostööst keeldunud eksportivate tootjate puhul dumpingu jääkmarginaal tasemel, mis võrdub koostööd teinud eksportiva tootja tüüpilises koguses eksporditud toodetele määratud kõrgeima dumpingumarginaaliga. |
| --- | --- |

(81)

Koostöö madalat taset arvestades kehtestati koostööst keeldunud eksportivate tootjate puhul dumpingu jääkmarginaal tasemel, mis võrdub koostööd teinud eksportiva tootja tüüpilises koguses eksporditud toodetele määratud kõrgeima dumpingumarginaaliga.

| (82) | Esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata on järgmised:






  Nimi | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 36,5 % |
| Kõik muud | 50,5 % |

(82)

Esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata on järgmised:

Nimi

Dumpingumarginaal

Valin Group

36,5 %

Kõik muud

50,5 %

5.2.   Moldova eksportiv tootja

| (83) | Moldova tootja puhul arvutati dumpingumarginaal tema kontrollitud ekspordihindade ja võrdlusriigi omamaise hinna kaudu. Kuna Moldova tootja ekspordib ELi turule sidusettevõtja kaudu, arvutatakse dumpingumarginaal ELis asuvale sõltumatule kliendile toimuva müügi arvestusliku ekspordihinna alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9. |
| --- | --- |

(83)

Moldova tootja puhul arvutati dumpingumarginaal tema kontrollitud ekspordihindade ja võrdlusriigi omamaise hinna kaudu. Kuna Moldova tootja ekspordib ELi turule sidusettevõtja kaudu, arvutatakse dumpingumarginaal ELis asuvale sõltumatule kliendile toimuva müügi arvestusliku ekspordihinna alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9.

| (84) | Sellise arvutuse kohaselt on dumpingumarginaal 16,1 %. |
| --- | --- |

(84)

Sellise arvutuse kohaselt on dumpingumarginaal 16,1 %.

| (85) | Kuna koostöö määra hinnati kõrgeks (koostööd tegeva Moldova tootja import moodustas ligi 85 % kogu impordist), määrati üks üleriigiline dumpingumarginaal MMZi kontrollitud andmete põhjal, ehk siis koostööd tegeva eksportiva tootjaga samal tasemel. |
| --- | --- |

(85)

Kuna koostöö määra hinnati kõrgeks (koostööd tegeva Moldova tootja import moodustas ligi 85 % kogu impordist), määrati üks üleriigiline dumpingumarginaal MMZi kontrollitud andmete põhjal, ehk siis koostööd tegeva eksportiva tootjaga samal tasemel.

| (86) | Seega on Moldova puhul üleriigiline dumpingumarginaal 16,1 %. |
| --- | --- |

(86)

Seega on Moldova puhul üleriigiline dumpingumarginaal 16,1 %.

5.3.   Türgi eksportivad tootjad

| (87) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaalid tooteliigi normaalväärtuse kaalutud keskmise võrdlemisel ekspordihinna kaalutud keskmisega, mis määrati kindlaks nii, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(87)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaalid tooteliigi normaalväärtuse kaalutud keskmise võrdlemisel ekspordihinna kaalutud keskmisega, mis määrati kindlaks nii, nagu eespool kirjeldatud.

| (88) | Esialgsed dumpingumarginaalid on järgmised:






  Äriühingu nimi | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Kroman Çelik Sanayli AS (Kroman) | 18,8 % |
| Çolakoglu Metalurji A.S (Çolakoglu) | 9,8 % |
| Iskenderun Demir ve Çelik AȘ (Isdemir) | 10,5 % |
| Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS (Habas) | 7,1 % |
| Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS (Icdas) | 4,1 % |
| Kõik muud (jääktollimaks) | 18,8 % |

(88)

Esialgsed dumpingumarginaalid on järgmised:

Äriühingu nimi

Dumpingumarginaal

Kroman Çelik Sanayli AS (Kroman)

18,8 %

Çolakoglu Metalurji A.S (Çolakoglu)

9,8 %

Iskenderun Demir ve Çelik AȘ (Isdemir)

10,5 %

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS (Habas)

7,1 %

Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS (Icdas)

4,1 %

Kõik muud (jääktollimaks)

18,8 %

D.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU

1.   Ühenduse toodang

| (89) | Ühenduse kogutoodangu kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet ühenduse tootjate kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet ning ühenduse tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid. |
| --- | --- |

(89)

Ühenduse kogutoodangu kindlaksmääramiseks kasutati kogu kättesaadavat teavet ühenduse tootjate kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet ning ühenduse tootjatelt enne ja pärast uurimise algatamist kogutud andmeid.

| (90) | Selle alusel oli ühenduse kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 24,9 miljonit tonni. See kogus hõlmab kõigi endast teatanud ühenduse tootjate toodangut ning ka nende tootjate hinnangulist toodangut, kes endast menetluse vältel teada ei andnud (edaspidi „endast mitte teada andnud tootjad”). Tootjad, kes endast teada ei andnud, moodustavad ligikaudu 30 % ühenduse kogutoodangust. Ükski teadaolev tootja ühenduses polnud käesoleva uuringu algatamise suhtes erapooletu või selle vastu. |
| --- | --- |

(90)

Selle alusel oli ühenduse kogutoodang uurimisperioodil hinnanguliselt ligikaudu 24,9 miljonit tonni. See kogus hõlmab kõigi endast teatanud ühenduse tootjate toodangut ning ka nende tootjate hinnangulist toodangut, kes endast menetluse vältel teada ei andnud (edaspidi „endast mitte teada andnud tootjad”). Tootjad, kes endast teada ei andnud, moodustavad ligikaudu 30 % ühenduse kogutoodangust. Ükski teadaolev tootja ühenduses polnud käesoleva uuringu algatamise suhtes erapooletu või selle vastu.

| (91) | Komisjon saatis endast mitte teada andnud tootjatele küsimustikud, et saada täpsemaid andmeid, eelkõige nende tootjate müügimahu ja hindade kohta. Nendelt tootjatelt ei saadud aga vastuseid. Kuna puudus muu teave, kasutati ühenduse tootmise ja tarbimise kindlaksmääramiseks endast mitte teada andnud tootjate puhul kaebuses osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon saatis endast mitte teada andnud tootjatele küsimustikud, et saada täpsemaid andmeid, eelkõige nende tootjate müügimahu ja hindade kohta. Nendelt tootjatelt ei saadud aga vastuseid. Kuna puudus muu teave, kasutati ühenduse tootmise ja tarbimise kindlaksmääramiseks endast mitte teada andnud tootjate puhul kaebuses osutatud andmeid.

| (92) | Kaebust toetavate ühenduse tootjate tootmismaht uurimisperioodil oli 11,1 miljonit tonni, mis moodustas ligikaudu 45 % ühenduse hinnangulisest kogutoodangust; kaebust toetavate, kuid koostööst keelduvate tootjate tootmismaht oli 25 % kogutoodangust. |
| --- | --- |

(92)

Kaebust toetavate ühenduse tootjate tootmismaht uurimisperioodil oli 11,1 miljonit tonni, mis moodustas ligikaudu 45 % ühenduse hinnangulisest kogutoodangust; kaebust toetavate, kuid koostööst keelduvate tootjate tootmismaht oli 25 % kogutoodangust.

2.   Ühenduse tootmisharu määratlus

| (93) | Nagu on märgitud põhjenduses 92, näitas uurimine, et need ühenduse tootjad, kes toetasid kaebust ja soovisid uurimises koostööd teha, moodustasid ligikaudu 45 % ühenduse kogutoodangust uurimisperioodil. Need tootjad moodustavad seega ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 mõttes. |
| --- | --- |

(93)

Nagu on märgitud põhjenduses 92, näitas uurimine, et need ühenduse tootjad, kes toetasid kaebust ja soovisid uurimises koostööd teha, moodustasid ligikaudu 45 % ühenduse kogutoodangust uurimisperioodil. Need tootjad moodustavad seega ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 mõttes.

| (94) | Pidades silmas kaebust toetavate ja uurimises koostööd teha soovivate tootjate arvukust, nähti kahjude uurimiseks ette väljavõtteline uuring. Teadaolevatele ühenduse tootjatele saadeti väljavõttelise uuringu küsimustik, millele saadi 20 vastust. Kuna kõnealuse 20 koostööd tegeva tootja hulgas oli neli äriühingute rühma ja kaks sõltumatut tootjat, otsustati väljavõttelist uuringut mitte kasutada. |
| --- | --- |

(94)

Pidades silmas kaebust toetavate ja uurimises koostööd teha soovivate tootjate arvukust, nähti kahjude uurimiseks ette väljavõtteline uuring. Teadaolevatele ühenduse tootjatele saadeti väljavõttelise uuringu küsimustik, millele saadi 20 vastust. Kuna kõnealuse 20 koostööd tegeva tootja hulgas oli neli äriühingute rühma ja kaks sõltumatut tootjat, otsustati väljavõttelist uuringut mitte kasutada.

| (95) | Et neljast rühmast kahes esines suur arv seotud äriühinguid, otsustati tootmismahu ja geograafilise leviku alusel valitud 11 üksiku äriühingu esitatud andmeid kontrollida uurimise algetapis kohapeal. Ülejäänud äriühingute puhul analüüsiti küsimustiku vastustes esitatud andmeid. |
| --- | --- |

(95)

Et neljast rühmast kahes esines suur arv seotud äriühinguid, otsustati tootmismahu ja geograafilise leviku alusel valitud 11 üksiku äriühingu esitatud andmeid kontrollida uurimise algetapis kohapeal. Ülejäänud äriühingute puhul analüüsiti küsimustiku vastustes esitatud andmeid.

E.   KAHJU

1.   Ühenduse tarbimine

| (96) | Ühenduse tarbimine määrati kindlaks Eurostati andmetest pärineva koguimpordi alusel ning ühenduse turul ühenduse tootmisharu ja muude ühenduse tootjate müügi, sealhulgas endast mitte teada andnud tootjate hinnangulise müügi kogumahu põhjal. |
| --- | --- |

(96)

Ühenduse tarbimine määrati kindlaks Eurostati andmetest pärineva koguimpordi alusel ning ühenduse turul ühenduse tootmisharu ja muude ühenduse tootjate müügi, sealhulgas endast mitte teada andnud tootjate hinnangulise müügi kogumahu põhjal.

| (97) | Nagu on märgitud põhjenduses 91, võeti endast mitte teada andnud tootjatega ühendust ning paluti neil esitada andmed eelkõige vaatlusaluse perioodi jooksul toodetud ja müüdud valtstraadi kohta. Kuna koostööd ei toimunud, ning puudusid muud andmed kõnealuste tootjate müügi kohta ühenduse turul, kasutati selle asemel kaebuses esitatud andmeid.
  Tabel 1










  Ühenduse tarbimine | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (tonnides) | 21 517 641 | 20 454 603 | 22 438 442 | 23 102 366 | 22 754 018 |
| Indeks | 100 | 95 | 104 | 107 | 106 |
| Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused. |

(97)

Nagu on märgitud põhjenduses 91, võeti endast mitte teada andnud tootjatega ühendust ning paluti neil esitada andmed eelkõige vaatlusaluse perioodi jooksul toodetud ja müüdud valtstraadi kohta. Kuna koostööd ei toimunud, ning puudusid muud andmed kõnealuste tootjate müügi kohta ühenduse turul, kasutati selle asemel kaebuses esitatud andmeid.

Tabel 1

Ühenduse tarbimine

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

(tonnides)

21 517 641

20 454 603

22 438 442

23 102 366

22 754 018

Indeks

100

95

104

107

106

Allikas: Eurostat, kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused.

| (98) | Ühenduse kogutarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil kokku 6 %. Kasv sai alguse 2006. aastal pärast ajutist 5 % langust 2005. aastal. Seejärel tarbimine taastus ja kasvas kuni 2007. aastani, millele järgnes uurimisperioodi ajal väike langus. Tarbimislangus 2005. aastal oli tingitud väiksemast nõudlusest ehitustööstuses. |
| --- | --- |

(98)

Ühenduse kogutarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil kokku 6 %. Kasv sai alguse 2006. aastal pärast ajutist 5 % langust 2005. aastal. Seejärel tarbimine taastus ja kasvas kuni 2007. aastani, millele järgnes uurimisperioodi ajal väike langus. Tarbimislangus 2005. aastal oli tingitud väiksemast nõudlusest ehitustööstuses.

2.   Import Hiinast, Moldovast ja Türgist ühendusse

2.1.   Kumulatsioon

| (99) | Et hinnata kõnealuses uurimises osalevatest riikidest pärit kumulatiivset importi, uuriti iga riigi olukorda eraldi, pidades silmas algmääruse artikli 3 lõikes 4 esitatud tingimusi. |
| --- | --- |

(99)

Et hinnata kõnealuses uurimises osalevatest riikidest pärit kumulatiivset importi, uuriti iga riigi olukorda eraldi, pidades silmas algmääruse artikli 3 lõikes 4 esitatud tingimusi.

| (100) | Hiinast ja Moldovast pärit impordi puhul leiti, et nende impordimaht ületas algmääruse artikli 5 lõikes 7 ette nähtud miinimummarginaali ning et nendest riikidest pärit impordi maht ei olnud tähtsusetu. Vaatlusalusel perioodil võis nimetatud kahe riigi puhul märgata impordimahu samasugust arengut: kõrgpunkt saavutati 2007. aastal ning sellele järgnes väike langus. Lisaks sellele näitas uurimine, et asjaomaste ettevõtjate konkurentsitingimused olid samasugused, eriti uurimisperioodil. Eelkõige leiti, et nendest kahest riigist pärit import lõi ühenduse tootmisharu hinnad alla. Järeldati, et kumuleerimise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(100)

Hiinast ja Moldovast pärit impordi puhul leiti, et nende impordimaht ületas algmääruse artikli 5 lõikes 7 ette nähtud miinimummarginaali ning et nendest riikidest pärit impordi maht ei olnud tähtsusetu. Vaatlusalusel perioodil võis nimetatud kahe riigi puhul märgata impordimahu samasugust arengut: kõrgpunkt saavutati 2007. aastal ning sellele järgnes väike langus. Lisaks sellele näitas uurimine, et asjaomaste ettevõtjate konkurentsitingimused olid samasugused, eriti uurimisperioodil. Eelkõige leiti, et nendest kahest riigist pärit import lõi ühenduse tootmisharu hinnad alla. Järeldati, et kumuleerimise tingimused on täidetud.

| (101) | Türgist pärit impordi puhul näitas uurimine, et koostööd tegevad eksportivad tootjad moodustasid vaatlusaluse toote peaaegu kogu impordi kõnealusest riigist ühendusse uurimisperioodi jooksul. Seetõttu põhines kõnealuse impordi analüüs koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt saadud andmetel. Andmete põhjal leiti, et nii nagu Hiinast ja Moldovast pärit impordi puhul, ületas ka Türgi impordimaht algmääruse artikli 5 lõikes 7 ette nähtud miinimummarginaali ning et impordi maht sellest riigist ei olnud tähtsusetu. Vastupidiselt Hiinale ja Moldovale leiti Türgi puhul, et asjaomaste ettevõtjate konkurentsitingimused ei olnud samasugused, eelkõige mis puudutab nende hinnadünaamikat. Need eksportijad ei löönud ühenduse tootmisharu hindu alla ega müünud uurimisperioodil oma tooteid ühenduse turul ühenduse tootmisharule kehtestatud mittekahjustavatest hindadest madalama hinnaga. Järeldati, et Türgist pärit impordi puhul ei ole kumuleerimise tingimused täidetud, kui võrrelda seda Hiinast ja Türgist pärit impordiga. |
| --- | --- |

(101)

Türgist pärit impordi puhul näitas uurimine, et koostööd tegevad eksportivad tootjad moodustasid vaatlusaluse toote peaaegu kogu impordi kõnealusest riigist ühendusse uurimisperioodi jooksul. Seetõttu põhines kõnealuse impordi analüüs koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt saadud andmetel. Andmete põhjal leiti, et nii nagu Hiinast ja Moldovast pärit impordi puhul, ületas ka Türgi impordimaht algmääruse artikli 5 lõikes 7 ette nähtud miinimummarginaali ning et impordi maht sellest riigist ei olnud tähtsusetu. Vastupidiselt Hiinale ja Moldovale leiti Türgi puhul, et asjaomaste ettevõtjate konkurentsitingimused ei olnud samasugused, eelkõige mis puudutab nende hinnadünaamikat. Need eksportijad ei löönud ühenduse tootmisharu hindu alla ega müünud uurimisperioodil oma tooteid ühenduse turul ühenduse tootmisharule kehtestatud mittekahjustavatest hindadest madalama hinnaga. Järeldati, et Türgist pärit impordi puhul ei ole kumuleerimise tingimused täidetud, kui võrrelda seda Hiinast ja Türgist pärit impordiga.

| (102) | Eespool esitatu põhjal jõuti esialgsele järeldusele, et Türgist pärit importi ei saa kumuleerida Hiinast ja Moldovast pärit impordiga. |
| --- | --- |

(102)

Eespool esitatu põhjal jõuti esialgsele järeldusele, et Türgist pärit importi ei saa kumuleerida Hiinast ja Moldovast pärit impordiga.

2.2.   Dumpinguhinnaga import Hiinast ja Moldovast

| (103) | Hiinast ja Moldovast („asjaomased riigid”) pärit import muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:
  Tabel 2










  Hiinast ja Moldovast pärit dumpinguhinnaga impordi kogumaht | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | 292 621 | 224 511 | 739 615 | 1 744 865 | 1 431 628 |
| Indeks | 100 | 77 | 253 | 596 | 489 |
| Turuosa | 1,4 % | 1,1 % | 3,3 % | 7,6 % | 6,3 % |
| Indeks | 100 | 81 | 242 | 555 | 463 |
| Hind (eurot/tonn) | 374 | 430 | 378 | 409 | 419 |
| Indeks | 100 | 115 | 101 | 109 | 112 |
| Allikas: Eurostat. |

(103)

Hiinast ja Moldovast („asjaomased riigid”) pärit import muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Tabel 2

Hiinast ja Moldovast pärit dumpinguhinnaga impordi kogumaht

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

292 621

224 511

739 615

1 744 865

1 431 628

Indeks

100

77

253

596

489

Turuosa

1,4 %

1,1 %

3,3 %

7,6 %

6,3 %

Indeks

100

81

242

555

463

Hind (eurot/tonn)

374

430

378

409

419

Indeks

100

115

101

109

112

Allikas: Eurostat.

| (104) | Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi maht suurenes märkimisväärselt – 0,3 miljonilt tonnilt 2004. aastal 1,4 miljoni tonnini 2007. aastal ehk peaaegu viis korda. Impordi maht oli suurim 2007. aastal, pärast seda toimus ühenduse tarbimise arengust tulenevalt mõningane langus. |
| --- | --- |

(104)

Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi maht suurenes märkimisväärselt – 0,3 miljonilt tonnilt 2004. aastal 1,4 miljoni tonnini 2007. aastal ehk peaaegu viis korda. Impordi maht oli suurim 2007. aastal, pärast seda toimus ühenduse tarbimise arengust tulenevalt mõningane langus.

| (105) | Kuigi vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga imporditoodete keskmine hind 12 %, leiti, et dumpinguhinnaga import lõi alla ühenduse tootmisharu vastavad hinnad, eriti uurimisperioodil. Selle tulemusena suurenes oluliselt asjaomaste riikide turuosa – 1,4 protsendilt 2004. aastal 6,3 protsendini uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(105)

Kuigi vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga imporditoodete keskmine hind 12 %, leiti, et dumpinguhinnaga import lõi alla ühenduse tootmisharu vastavad hinnad, eriti uurimisperioodil. Selle tulemusena suurenes oluliselt asjaomaste riikide turuosa – 1,4 protsendilt 2004. aastal 6,3 protsendini uurimisperioodil.

2.3.   Hindade allalöömine

| (106) | Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi ühenduse turul sõltumatutele klientidele pakutavate ühenduse tootmisharu tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele) vastavate asjaomastest riikidest pärit importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient ühenduses ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud võtmaks arvesse impordijärgseid kulusid. |
| --- | --- |

(106)

Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi ühenduse turul sõltumatutele klientidele pakutavate ühenduse tootmisharu tooteliikide kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele) vastavate asjaomastest riikidest pärit importtoodete kaalutud keskmiste hindadega, mida maksis esimene sõltumatu klient ühenduses ja mis olid kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, mida oli nõuetekohaselt korrigeeritud võtmaks arvesse impordijärgseid kulusid.

| (107) | Hiina eksportijate koostööhuvi oli väga väike. Uurimise käigus tegi koostööd ainult üks tootja, kelle eksport Hiinast ühendusse moodustas 5 % koguekspordist. Võrreldavate tooteliikide alusel leiti, et kõnealuse tootja keskmine hinna allalöömise marginaal oli 4,5 %. |
| --- | --- |

(107)

Hiina eksportijate koostööhuvi oli väga väike. Uurimise käigus tegi koostööd ainult üks tootja, kelle eksport Hiinast ühendusse moodustas 5 % koguekspordist. Võrreldavate tooteliikide alusel leiti, et kõnealuse tootja keskmine hinna allalöömise marginaal oli 4,5 %.

| (108) | Kõigi teiste Hiina tootjate puhul tehti hindade allalöömise arvutused keskmise ekspordihinna (Eurostati andmed) ja ühenduse tootmisharu keskmise hinna põhjal. Arvutuse põhjal oli keskmine hinna allalöömise marginaal 7,6 %. |
| --- | --- |

(108)

Kõigi teiste Hiina tootjate puhul tehti hindade allalöömise arvutused keskmise ekspordihinna (Eurostati andmed) ja ühenduse tootmisharu keskmise hinna põhjal. Arvutuse põhjal oli keskmine hinna allalöömise marginaal 7,6 %.

| (109) | Ainus Moldova tootja (MMZ) moodustas 85 % kogu Moldovast pärit impordi mahust ühendusse uurimisperioodil. Seetõttu arvutati Moldova puhul allalöömismarginaal võrreldavate tooteliikide alusel koostööd tegeva tootja keskmise ekspordihinna ja ühenduse tootmisharu keskmise müügihinna võrdluse teel. Arvutuse põhjal oli keskmine hinna allalöömismarginaal 0,1 %. |
| --- | --- |

(109)

Ainus Moldova tootja (MMZ) moodustas 85 % kogu Moldovast pärit impordi mahust ühendusse uurimisperioodil. Seetõttu arvutati Moldova puhul allalöömismarginaal võrreldavate tooteliikide alusel koostööd tegeva tootja keskmise ekspordihinna ja ühenduse tootmisharu keskmise müügihinna võrdluse teel. Arvutuse põhjal oli keskmine hinna allalöömismarginaal 0,1 %.

| (110) | Eespool esitatud järeldustega seoses tuleb silmas pidada asjaolu, et vaatlusalune toode on kaubastatav toode, mille turg on läbipaistev ja selline, kus kõik ettevõtjad on teadlikud noteeritud hindadest. Samuti tuleb arvestada asjaolu, et toormaterjali hinnad ühenduse turul tõusid, mis omakorda avaldas survet müügihindadele, eriti uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(110)

Eespool esitatud järeldustega seoses tuleb silmas pidada asjaolu, et vaatlusalune toode on kaubastatav toode, mille turg on läbipaistev ja selline, kus kõik ettevõtjad on teadlikud noteeritud hindadest. Samuti tuleb arvestada asjaolu, et toormaterjali hinnad ühenduse turul tõusid, mis omakorda avaldas survet müügihindadele, eriti uurimisperioodil.

3.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

3.1.   Sissejuhatavad märkused

| (111) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta aastast 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(111)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit kajastavate majandusnäitajate kohta aastast 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni.

3.2.   Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

Tabel 3

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 11 475 041 | 10 435 463 | 11 464 051 | 11 159 222 | 11 122 136 |
| Indeks | 100 | 91 | 100 | 97 | 97 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 14 164 000 | 14 652 000 | 14 627 000 | 14 846 000 | 15 049 000 |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 105 | 106 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 81 % | 71 % | 78 % | 75 % | 74 % |
| Indeks | 100 | 88 | 97 | 93 | 91 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

11 475 041

10 435 463

11 464 051

11 159 222

11 122 136

Indeks

100

91

100

97

97

Tootmisvõimsus (tonnides)

14 164 000

14 652 000

14 627 000

14 846 000

15 049 000

Indeks

100

103

103

105

106

Tootmisvõimsuse rakendusaste

81 %

71 %

78 %

75 %

74 %

Indeks

100

88

97

93

91

Allikas: küsimustike vastused.

| (112) | Nagu eespool esitatud tabelis näidatud, vähenes ühenduse tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil 3 %, kuigi ühenduse tarbimine samal ajal suurenes. 2004. ja 2005. aasta vahel aset leidnud 9protsendiline langus tehti tasa järgmisel aastal, sest samal ajal suurenes ühenduse tarbimine üle 9 %. |
| --- | --- |

(112)

Nagu eespool esitatud tabelis näidatud, vähenes ühenduse tootmisharu toodang vaatlusalusel perioodil 3 %, kuigi ühenduse tarbimine samal ajal suurenes. 2004. ja 2005. aasta vahel aset leidnud 9protsendiline langus tehti tasa järgmisel aastal, sest samal ajal suurenes ühenduse tarbimine üle 9 %.

| (113) | Uurimisperioodil suurendas ühenduse tootmisharu oma tootmisvõimsust ligikaudu 15 miljoni tonnini, võttes arvesse positiivseid ootusi ühenduse turul. Seiskunud müügimahu ja langeva tootmismahu tõttu vähenes aga olemasoleva võimsuse rakendamine 81 protsendilt 2004. aastal 74 protsendini uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(113)

Uurimisperioodil suurendas ühenduse tootmisharu oma tootmisvõimsust ligikaudu 15 miljoni tonnini, võttes arvesse positiivseid ootusi ühenduse turul. Seiskunud müügimahu ja langeva tootmismahu tõttu vähenes aga olemasoleva võimsuse rakendamine 81 protsendilt 2004. aastal 74 protsendini uurimisperioodil.

3.3.   Müügimaht ja turuosa

| (114) | Nagu on märgitud põhjenduses 94, koosneb ühenduse tootmisharu muu hulgas neljast rühmast, kuhu kuulub hulk seotud äriühinguid. Uurimine näitas, et seotud äriühingute vahel toimus vaatlusaluse toote siirdamisi. Allpool esitatud tabelis arvesse võetud müügiandmed käsitlevad ühenduse turul esimesele sõltumatule kliendile müüdud toodete mahtu.
  Tabel 4 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | 7 596 746 | 6 832 143 | 7 585 289 | 7 605 382 | 7 570 540 |
| Indeks | 100 | 90 | 100 | 100 | 100 |
| Turuosa | 35,3 % | 33,4 % | 33,8 % | 32,9 % | 33,3 % |
| Indeks | 100 | 95 | 96 | 93 | 94 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(114)

Nagu on märgitud põhjenduses 94, koosneb ühenduse tootmisharu muu hulgas neljast rühmast, kuhu kuulub hulk seotud äriühinguid. Uurimine näitas, et seotud äriühingute vahel toimus vaatlusaluse toote siirdamisi. Allpool esitatud tabelis arvesse võetud müügiandmed käsitlevad ühenduse turul esimesele sõltumatule kliendile müüdud toodete mahtu.

Tabel 4

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Müügimaht (tonnides)

7 596 746

6 832 143

7 585 289

7 605 382

7 570 540

Indeks

100

90

100

100

100

Turuosa

35,3 %

33,4 %

33,8 %

32,9 %

33,3 %

Indeks

100

95

96

93

94

Allikas: küsimustike vastused.

| (115) | Kuigi ühenduse tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil 6 %, jäi ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote müügimaht sõltumatutele klientidele samale tasemele. See tähendab, et ühenduse tootmisharu ei saanud dumpinguhinnaga impordist põhjustatud konkurentsi tõttu kasu tarbimise suurenemisest. Sellest tulenevalt kahanes ühenduse tootmisharu turuosa 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 %. |
| --- | --- |

(115)

Kuigi ühenduse tarbimine kasvas vaatlusalusel perioodil 6 %, jäi ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote müügimaht sõltumatutele klientidele samale tasemele. See tähendab, et ühenduse tootmisharu ei saanud dumpinguhinnaga impordist põhjustatud konkurentsi tõttu kasu tarbimise suurenemisest. Sellest tulenevalt kahanes ühenduse tootmisharu turuosa 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 %.

| (116) | Turuosa kahanemine toimus vaatamata ühenduse tootmisharu jõupingutustele liikuda kõrgema hinnaga tooteliikide suunas, nagu on selgitatud põhjenduses 117. |
| --- | --- |

(116)

Turuosa kahanemine toimus vaatamata ühenduse tootmisharu jõupingutustele liikuda kõrgema hinnaga tooteliikide suunas, nagu on selgitatud põhjenduses 117.

3.4.   Ühenduse tootmisharu keskmine ühikuhind

| (117) | Ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad (tehasehinnad) sõltumatutele klientidele ühenduse turul tõusid vaatlusalusel perioodil 14 %. Uurimine näitas, et müügihindade tõus oli osaliselt põhjustatud liikumisest kõrgema hinnaga toodete suunas, kus dumpinguhinnaga importi ei esine, kuid hinnatõusu mõjutasid ka kasvanud tootmiskulud. Tuleb siiski märkida, et standardtooted moodustasid ligikaudu 80 % ühenduse tootmisharu kogumüügist uurimisperioodil ning olid seega tootmisharu põhitooted.
  Tabel 5 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 414 | 409 | 435 | 468 | 474 |
| Indeks | 100 | 99 | 105 | 113 | 114 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(117)

Ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad (tehasehinnad) sõltumatutele klientidele ühenduse turul tõusid vaatlusalusel perioodil 14 %. Uurimine näitas, et müügihindade tõus oli osaliselt põhjustatud liikumisest kõrgema hinnaga toodete suunas, kus dumpinguhinnaga importi ei esine, kuid hinnatõusu mõjutasid ka kasvanud tootmiskulud. Tuleb siiski märkida, et standardtooted moodustasid ligikaudu 80 % ühenduse tootmisharu kogumüügist uurimisperioodil ning olid seega tootmisharu põhitooted.

Tabel 5

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Keskmine hind (eurot/tonn)

414

409

435

468

474

Indeks

100

99

105

113

114

Allikas: küsimustike vastused.

| (118) | Leiti, et ühenduse tootmisharu keskmised tootmiskulud kasvasid 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 25 %, eelkõige seetõttu, et tõusis valtstraadi tootmiseks kasutatava peamise tooraine, s.o vanametalli hind. Vanametalli hind suurenes samal perioodil 34 % ja seega hõlmab ülaltoodud tabelis esitatud hinnatõus ainult osa tooraine hinnatõusust. |
| --- | --- |

(118)

Leiti, et ühenduse tootmisharu keskmised tootmiskulud kasvasid 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 25 %, eelkõige seetõttu, et tõusis valtstraadi tootmiseks kasutatava peamise tooraine, s.o vanametalli hind. Vanametalli hind suurenes samal perioodil 34 % ja seega hõlmab ülaltoodud tabelis esitatud hinnatõus ainult osa tooraine hinnatõusust.

3.5.   Varud

| (119) | Varude osakaal tootmismahust uurimisperioodil oli ligikaudu 5 %. Ühenduse tootmisharu vähendas vaatlusaluse perioodi vältel varusid 10 %, eriti 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Selline varude vähenemine võib aga viidata sellele, et tulevikus kavandatakse tootmisharu aktiivsust vähendada. Selles kontekstis tuleb märkida, et ligikaudu 20 % ühenduse tootmisharu toodangust on mõeldud enda tarbeks ehk tootmisahela järgmise etapi toodete edasiseks töötlemiseks. Enda tarbeks mõeldud toodangu osa jäi vaatlusaluse perioodi vältel stabiilseks.
  Tabel 6 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 657 667 | 530 578 | 691 413 | 699 508 | 594 408 |
| Indeks | 100 | 81 | 105 | 106 | 90 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

(119)

Varude osakaal tootmismahust uurimisperioodil oli ligikaudu 5 %. Ühenduse tootmisharu vähendas vaatlusaluse perioodi vältel varusid 10 %, eriti 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Selline varude vähenemine võib aga viidata sellele, et tulevikus kavandatakse tootmisharu aktiivsust vähendada. Selles kontekstis tuleb märkida, et ligikaudu 20 % ühenduse tootmisharu toodangust on mõeldud enda tarbeks ehk tootmisahela järgmise etapi toodete edasiseks töötlemiseks. Enda tarbeks mõeldud toodangu osa jäi vaatlusaluse perioodi vältel stabiilseks.

Tabel 6

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Varud (tonnides)

657 667

530 578

691 413

699 508

594 408

Indeks

100

81

105

106

90

Allikas: küsimustike vastused.

3.6.   Tööhõive, töötasud ja tootlikkus

Tabel 7

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive (täistööaja ekvivalent) | 4 131 | 3 918 | 3 825 | 4 084 | 4 206 |
| Indeks | 100 | 95 | 93 | 99 | 102 |
| Tööjõukulu (eurot / täistööaja ekvivalent) | 41 300 | 43 200 | 45 300 | 45 300 | 44 600 |
| Indeks | 100 | 105 | 110 | 110 | 108 |
| Tootlikkus (indeks) | 100 | 96 | 108 | 98 | 95 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tööhõive (täistööaja ekvivalent)

4 131

3 918

3 825

4 084

4 206

Indeks

100

95

93

99

102

Tööjõukulu (eurot / täistööaja ekvivalent)

41 300

43 200

45 300

45 300

44 600

Indeks

100

105

110

110

108

Tootlikkus (indeks)

100

96

108

98

95

Allikas: küsimustike vastused.

| (120) | Üldjuhul ei õnnestu metallitööstuses vähendada töötajate arvu nii, et see ei mõjutaks toodangut. Tööhõive tase püsis seega suhteliselt stabiilne ning suurenes mõningal määral uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(120)

Üldjuhul ei õnnestu metallitööstuses vähendada töötajate arvu nii, et see ei mõjutaks toodangut. Tööhõive tase püsis seega suhteliselt stabiilne ning suurenes mõningal määral uurimisperioodil.

| (121) | Uurimine näitas, et vaatamata tööjõukulude kasvule tegi ühenduse tootmisharu jõupingutusi tootmise ratsionaliseerimiseks ja tootmiskulude vähendamiseks, et tasakaalustada sellega tooraine hinna märkimisväärset tõusu, nagu on kirjeldatud põhjenduses 118. Seetõttu oli keskmiste tootmiskulude suurenemine märksa vähem märgatav kui vanametalli hinnatõus. |
| --- | --- |

(121)

Uurimine näitas, et vaatamata tööjõukulude kasvule tegi ühenduse tootmisharu jõupingutusi tootmise ratsionaliseerimiseks ja tootmiskulude vähendamiseks, et tasakaalustada sellega tooraine hinna märkimisväärset tõusu, nagu on kirjeldatud põhjenduses 118. Seetõttu oli keskmiste tootmiskulude suurenemine märksa vähem märgatav kui vanametalli hinnatõus.

| (122) | Kuigi vaatlusalusel perioodil suurenes ühenduse tarbimine, ei suutnud ühenduse tootmisharu suurendada tootlikkust, nagu oleks võinud loota. Tootlikkus vähenes paralleelselt vähenevate tootmismahtudega, nagu on näidatud tabelis 3 eespool. |
| --- | --- |

(122)

Kuigi vaatlusalusel perioodil suurenes ühenduse tarbimine, ei suutnud ühenduse tootmisharu suurendada tootlikkust, nagu oleks võinud loota. Tootlikkus vähenes paralleelselt vähenevate tootmismahtudega, nagu on näidatud tabelis 3 eespool.

3.7.   Kulutasuvus, rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Tabel 8

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulutasuvus | 14,2 % | 7,1 % | 8,1 % | 7,7 % | 6,7 % |
| Indeks | 100 | 50 | 57 | 54 | 47 |
| Rahavood (tuhandetes eurodes) | 499 500 | 260 845 | 354 398 | 276 463 | 262 764 |
| Indeks | 100 | 52 | 71 | 55 | 53 |
| Investeeringud (tuhandetes eurodes) | 147 897 | 136 031 | 231 726 | 221 808 | 200 126 |
| Indeks | 100 | 92 | 157 | 150 | 135 |
| Investeeringutasuvus | 69 % | 49 % | 51 % | 47 % | 47 % |
| Indeks | 100 | 72 | 74 | 68 | 68 |
| Allikas: küsimustike vastused. |

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Kulutasuvus

14,2 %

7,1 %

8,1 %

7,7 %

6,7 %

Indeks

100

50

57

54

47

Rahavood (tuhandetes eurodes)

499 500

260 845

354 398

276 463

262 764

Indeks

100

52

71

55

53

Investeeringud (tuhandetes eurodes)

147 897

136 031

231 726

221 808

200 126

Indeks

100

92

157

150

135

Investeeringutasuvus

69 %

49 %

51 %

47 %

47 %

Indeks

100

72

74

68

68

Allikas: küsimustike vastused.

| (123) | Ühenduse tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil langes ühenduse tootmisharu kulutasuvus 14,2 % kasumimääralt 2004. aastal 6,7 % kasumimäärani uurimisperioodil. Kasumlikkuse järsk langus 2005. aastal on seotud sektori üldise allakäiguga ning toimus samal ajal tarbimise vähenemisega. Ühenduse tootmisharu kulutasuvus taastus mõnevõrra 2006. aastal, kuid hakkas 2007. aastal jälle halvenema ning see suundumus jätkus uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(123)

Ühenduse tootmisharu kasumlikkuse kindlaksmääramiseks on samasuguse toote müügist saadud maksueelne puhaskasum väljendatud protsendina müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil langes ühenduse tootmisharu kulutasuvus 14,2 % kasumimääralt 2004. aastal 6,7 % kasumimäärani uurimisperioodil. Kasumlikkuse järsk langus 2005. aastal on seotud sektori üldise allakäiguga ning toimus samal ajal tarbimise vähenemisega. Ühenduse tootmisharu kulutasuvus taastus mõnevõrra 2006. aastal, kuid hakkas 2007. aastal jälle halvenema ning see suundumus jätkus uurimisperioodil.

| (124) | Vaatlusalusel perioodil tõusis ühenduse toodangu müügihind. Madala dumpinguhinnaga impordi tõttu ei suutnud ühenduse tootmisharu kanda tooraine hinnatõusu üle klientidele ja saada kasu nendel aastatel kasvanud turust. |
| --- | --- |

(124)

Vaatlusalusel perioodil tõusis ühenduse toodangu müügihind. Madala dumpinguhinnaga impordi tõttu ei suutnud ühenduse tootmisharu kanda tooraine hinnatõusu üle klientidele ja saada kasu nendel aastatel kasvanud turust.

| (125) | Rahavoogude liikumine, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, peegeldab suuresti kulutasuvuse arengut. Kuigi vaatlusalusel perioodil jäi rahavoog positiivseks, oli selle tase eelkõige 2004. aastaga võrreldes väga madal. Sama võib öelda investeeringutasuvuse kohta, mille puhul oli ilmne samasugune negatiivne areng vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(125)

Rahavoogude liikumine, mis näitab tootmisharu suutlikkust end ise finantseerida, peegeldab suuresti kulutasuvuse arengut. Kuigi vaatlusalusel perioodil jäi rahavoog positiivseks, oli selle tase eelkõige 2004. aastaga võrreldes väga madal. Sama võib öelda investeeringutasuvuse kohta, mille puhul oli ilmne samasugune negatiivne areng vaatlusalusel perioodil.

| (126) | Vähenevatest finantstulemustest hoolimata jätkas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil investeerimist. See näitab, et tootjad ei taha tegevust lõpetada, vaid peavad sektorit elujõuliseks. Investeeringute tase tõendab, et sektor suudab kaasata vajaliku kapitali. Selline suutlikkus on siiski vähenenud, kuna vaatlusalusel perioodil halvenes rahavoog oluliselt. |
| --- | --- |

(126)

Vähenevatest finantstulemustest hoolimata jätkas ühenduse tootmisharu vaatlusalusel perioodil investeerimist. See näitab, et tootjad ei taha tegevust lõpetada, vaid peavad sektorit elujõuliseks. Investeeringute tase tõendab, et sektor suudab kaasata vajaliku kapitali. Selline suutlikkus on siiski vähenenud, kuna vaatlusalusel perioodil halvenes rahavoog oluliselt.

3.8.   Kasv

| (127) | Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul jäi 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal samaks, mis omakorda takistas ühenduse tootmisharul kasu saada ühenduse tarbimise kasvust (tarbimine suurenes 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 %). Seetõttu vähenes tootmisharu turuosa samal ajal 2 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(127)

Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul jäi 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal samaks, mis omakorda takistas ühenduse tootmisharul kasu saada ühenduse tarbimise kasvust (tarbimine suurenes 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 6 %). Seetõttu vähenes tootmisharu turuosa samal ajal 2 protsendipunkti võrra.

3.9.   Tegeliku dumpingumarginaali suurus

| (128) | Hiina, Moldova ja Türgi dumpingumarginaalid, mis on esitatud dumpingut käsitlevas jaotises, ületavad miinimummarginaali märkimisväärselt. Dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(128)

Hiina, Moldova ja Türgi dumpingumarginaalid, mis on esitatud dumpingut käsitlevas jaotises, ületavad miinimummarginaali märkimisväärselt. Dumpinguhinnaga impordi mahtusid ja hindu arvestades ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju pidada tähtsusetuks.

4.   Järeldus kahjude kohta

| (129) | Teatud kahjunäitajate puhul, nagu müügihinnad (+ 14 %), tootmisvõimsus (+ 6 %) ja investeeringud (+ 35 %), võis vaatlusalusel perioodil täheldada positiivset arengut. |
| --- | --- |

(129)

Teatud kahjunäitajate puhul, nagu müügihinnad (+ 14 %), tootmisvõimsus (+ 6 %) ja investeeringud (+ 35 %), võis vaatlusalusel perioodil täheldada positiivset arengut.

| (130) | Muud kahjunäitajad, nagu näiteks toodang (– 3 %), tootmisvõimsuse rakendamine (– 9 %), turuosa (– 6 %) ja tootlikkus (– 5 %), halvenesid, samal ajal kui müügimaht sõltumatutele klientidele ühenduse turul jäi vaatamata vaatlusalusel perioodil toimunud tarbimise suurenemisele samaks. Suuresti halvenesid ka ühenduse tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajad, nagu rahavoog (– 47 %), investeeringutasuvus (– 32 %) ja kulutasuvus (– 7,5 protsendipunkti). See tähendab, et vähenes ka ühenduse tootmisharu suutlikkus kaasata kapitali. |
| --- | --- |

(130)

Muud kahjunäitajad, nagu näiteks toodang (– 3 %), tootmisvõimsuse rakendamine (– 9 %), turuosa (– 6 %) ja tootlikkus (– 5 %), halvenesid, samal ajal kui müügimaht sõltumatutele klientidele ühenduse turul jäi vaatamata vaatlusalusel perioodil toimunud tarbimise suurenemisele samaks. Suuresti halvenesid ka ühenduse tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajad, nagu rahavoog (– 47 %), investeeringutasuvus (– 32 %) ja kulutasuvus (– 7,5 protsendipunkti). See tähendab, et vähenes ka ühenduse tootmisharu suutlikkus kaasata kapitali.

| (131) | Samuti näitas uurimine, et ühenduse tootmisharu tootmiskulud kasvasid vaatlusalusel perioodil oluliselt, seda eelkõige valtstraadi tootmiseks kasutatava peamise tooraine, s.o vanametalli hinna järsu tõusu tõttu (+ 34 %). Et Hiina ja Moldova eksportijad lõid uurimisperioodil ühenduse turul hinnad alla, ei saanud ühenduse tootmisharu müügihindasid suurendada paralleelselt tooraine hinna kasvuga. |
| --- | --- |

(131)

Samuti näitas uurimine, et ühenduse tootmisharu tootmiskulud kasvasid vaatlusalusel perioodil oluliselt, seda eelkõige valtstraadi tootmiseks kasutatava peamise tooraine, s.o vanametalli hinna järsu tõusu tõttu (+ 34 %). Et Hiina ja Moldova eksportijad lõid uurimisperioodil ühenduse turul hinnad alla, ei saanud ühenduse tootmisharu müügihindasid suurendada paralleelselt tooraine hinna kasvuga.

| (132) | Eelnimetatu põhjal võib öelda, et kuigi ühenduse tootmisharu jäi uurimisperioodil kõrgema hinnaga turulõikudele keskendumise kaudu kasumisse, halvenes selle finantsolukord oluliselt. Eelöeldut arvestades järeldati, et ühenduse tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(132)

Eelnimetatu põhjal võib öelda, et kuigi ühenduse tootmisharu jäi uurimisperioodil kõrgema hinnaga turulõikudele keskendumise kaudu kasumisse, halvenes selle finantsolukord oluliselt. Eelöeldut arvestades järeldati, et ühenduse tootmisharu kandis olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

F.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (133) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas Hiinast ja Moldovast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võinuks samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(133)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 kontrolliti, kas Hiinast ja Moldovast pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on tekitanud ühenduse tootmisharule kahju sellisel määral, et seda on võimalik pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võinuks samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, et vältida nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (134) | Uurimine näitas, et Hiinast ja Moldovast pärit dumpinguhinnaga import suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt – 1,1 miljoni tonni võrra ehk peaaegu viis korda 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Suurenemine oli eriti märgatav 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import suurendas nende turuosa ühenduse turul 1,4 protsendilt 2004. aastal 6,3 protsendini uurimisperioodil. Praktikas vastas see kasv vaatlusalusel perioodil toimunud ühenduse tarbimise kogukasvule. |
| --- | --- |

(134)

Uurimine näitas, et Hiinast ja Moldovast pärit dumpinguhinnaga import suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt – 1,1 miljoni tonni võrra ehk peaaegu viis korda 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Suurenemine oli eriti märgatav 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import suurendas nende turuosa ühenduse turul 1,4 protsendilt 2004. aastal 6,3 protsendini uurimisperioodil. Praktikas vastas see kasv vaatlusalusel perioodil toimunud ühenduse tarbimise kogukasvule.

| (135) | Sama perioodi vältel vähenes ühenduse tootmisharu turuosa ühenduse turul 35,3 protsendilt 33,3 protsendini ehk kaks protsendipunkti, kuigi selle müügimaht ühenduse turul ei muutunud. |
| --- | --- |

(135)

Sama perioodi vältel vähenes ühenduse tootmisharu turuosa ühenduse turul 35,3 protsendilt 33,3 protsendini ehk kaks protsendipunkti, kuigi selle müügimaht ühenduse turul ei muutunud.

| (136) | Vaatamata sellele, et dumpinguhinnaga impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil samal ajal tooraine hinna kasvuga 12 %, lõid nad siiski alla ühenduse tootmisharu hinnad ühenduse turul. Sellest tulenevalt ei saanud ühenduse tootmisharu hindasid suurendada nii, et need oleksid kompenseerinud kogu tooraine hindade tõusu. Ühenduse tootmisharu müügi kulutasuvus ühenduse turul vähenes seetõttu 14,2 protsendilt 2004. aastal 6,7 protsendini uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(136)

Vaatamata sellele, et dumpinguhinnaga impordi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil samal ajal tooraine hinna kasvuga 12 %, lõid nad siiski alla ühenduse tootmisharu hinnad ühenduse turul. Sellest tulenevalt ei saanud ühenduse tootmisharu hindasid suurendada nii, et need oleksid kompenseerinud kogu tooraine hindade tõusu. Ühenduse tootmisharu müügi kulutasuvus ühenduse turul vähenes seetõttu 14,2 protsendilt 2004. aastal 6,7 protsendini uurimisperioodil.

| (137) | Samuti näitas uurimine, et valtstraadi müügiturg on läbipaistev ja selline, kus kõik ettevõtjad on teadlikud erinevate tarneallikate pakutavast hinnatasemest. Asjaomastest riikidest pärit madala dumpinguhinnaga impordi üha suurenev kogus mõjutas hindade allalöömise kaudu negatiivselt kogu turgu, nagu on täiendavalt selgitatud allpool põhjenduses 138. |
| --- | --- |

(137)

Samuti näitas uurimine, et valtstraadi müügiturg on läbipaistev ja selline, kus kõik ettevõtjad on teadlikud erinevate tarneallikate pakutavast hinnatasemest. Asjaomastest riikidest pärit madala dumpinguhinnaga impordi üha suurenev kogus mõjutas hindade allalöömise kaudu negatiivselt kogu turgu, nagu on täiendavalt selgitatud allpool põhjenduses 138.

| (138) | Ollakse seisukohal, et madala dumpinguhinnaga impordist tuleneva pideva surve tõttu ühenduse turul ei saanud ühenduse tootmisharu uurimisperioodil kohandada oma müügihindu paralleelselt tooraine hindade kasvuga, eriti uurimisperioodil, kui vanametalli hind oli kõige kõrgemal tasemel. See selgitas ühenduse turuosa kaotust, müügihindade madalat taset ja kulutasuvuse vähenemist. Seetõttu tehti esialgne järeldus, et madala dumpinguhinnaga impordi järsul suurenemisel Hiinast ja Moldovast oli oluline negatiivne mõju ühenduse tootmisharu majandusolukorrale, eriti uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(138)

Ollakse seisukohal, et madala dumpinguhinnaga impordist tuleneva pideva surve tõttu ühenduse turul ei saanud ühenduse tootmisharu uurimisperioodil kohandada oma müügihindu paralleelselt tooraine hindade kasvuga, eriti uurimisperioodil, kui vanametalli hind oli kõige kõrgemal tasemel. See selgitas ühenduse turuosa kaotust, müügihindade madalat taset ja kulutasuvuse vähenemist. Seetõttu tehti esialgne järeldus, et madala dumpinguhinnaga impordi järsul suurenemisel Hiinast ja Moldovast oli oluline negatiivne mõju ühenduse tootmisharu majandusolukorrale, eriti uurimisperioodi jooksul.

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Nõudluse kasv

| (139) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 98, kasvas vaatlusalusel perioodil valtstraadi tarbimine ühenduses kokkuvõttes 6 %. Seetõttu jõuti järeldusele, et tarbimise areng ei ole tegur, mis oleks võinud mõjutada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(139)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 98, kasvas vaatlusalusel perioodil valtstraadi tarbimine ühenduses kokkuvõttes 6 %. Seetõttu jõuti järeldusele, et tarbimise areng ei ole tegur, mis oleks võinud mõjutada ühenduse tootmisharule tekitatud kahju.

3.2.   Tooraine ja elektri hinnad ühenduse turul

| (140) | Tooraine, eelkõige terasejäätmete või mõnel juhul rauamaagi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil oluliselt. On väidetud, et tooraine hindade kasv halvendas vaatlusalusel perioodil ning eelkõige uurimisperioodil, kui tooraine hinnad olid kõige kõrgemal tasemel, ühenduse tootmisharu majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(140)

Tooraine, eelkõige terasejäätmete või mõnel juhul rauamaagi hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil oluliselt. On väidetud, et tooraine hindade kasv halvendas vaatlusalusel perioodil ning eelkõige uurimisperioodil, kui tooraine hinnad olid kõige kõrgemal tasemel, ühenduse tootmisharu majanduslikku olukorda.

| (141) | Samuti on väidetud, et uurimisperioodil ühenduse tootmisharule tekkinud kahju põhjustas asjaolu, et suurenes elektri hind, mis on valtstraadi tootmiskulude peamisi mõjutajaid. |
| --- | --- |

(141)

Samuti on väidetud, et uurimisperioodil ühenduse tootmisharule tekkinud kahju põhjustas asjaolu, et suurenes elektri hind, mis on valtstraadi tootmiskulude peamisi mõjutajaid.

| (142) | Uurimine kinnitas, et vaatlusalusel perioodil suurenesid ühenduse tootmisharu tootmiskulud valtstraadi tootmisel 25 %. Turul, kus on olemas tingimused kaubanduse tõhusaks arendamiseks ehk kus puudub kahjustav dumping, võib eeldada, et hindu kohandatakse korrapäraselt, et kajastada tootmiskulude erinevate koostisosade seisu. Vaadeldaval juhul seda ei juhtunud. Kuigi ühenduse tootmisharu tõstis müügihindu, ei piisanud sellest tootmisharu kulutasuvuse märkimisväärse languse takistamiseks. Pigem oli Hiina ja Moldova eksportijate hindade allalöömine see, mis alandas ühenduse turul hindasid ning takistas ühenduse tootmisharul tooraine suurenenud hindasid klientidele üle kandmast. |
| --- | --- |

(142)

Uurimine kinnitas, et vaatlusalusel perioodil suurenesid ühenduse tootmisharu tootmiskulud valtstraadi tootmisel 25 %. Turul, kus on olemas tingimused kaubanduse tõhusaks arendamiseks ehk kus puudub kahjustav dumping, võib eeldada, et hindu kohandatakse korrapäraselt, et kajastada tootmiskulude erinevate koostisosade seisu. Vaadeldaval juhul seda ei juhtunud. Kuigi ühenduse tootmisharu tõstis müügihindu, ei piisanud sellest tootmisharu kulutasuvuse märkimisväärse languse takistamiseks. Pigem oli Hiina ja Moldova eksportijate hindade allalöömine see, mis alandas ühenduse turul hindasid ning takistas ühenduse tootmisharul tooraine suurenenud hindasid klientidele üle kandmast.

3.3.   Ühenduse tootmisharu enda tarbeks tootmine

| (143) | Suurema toodangu mahuga kaasneb üldiselt mastaabisääst, mis on kasulik asjaomasele tootjale. Ühenduse tootmisharu on suures osas vertikaalselt integreeritud ning enda tarbeks kasutatavad tooted töödeldakse järgtööstuses edasi lisandväärtusega toodeteks. Uurimise käigus ei kerkinud esile ühtegi järgmise etapi toodetega seotud tootmisprobleemi. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 119, jäi enda tarbeks tootmine vaatlusalusel perioodil samale tasemele. |
| --- | --- |

(143)

Suurema toodangu mahuga kaasneb üldiselt mastaabisääst, mis on kasulik asjaomasele tootjale. Ühenduse tootmisharu on suures osas vertikaalselt integreeritud ning enda tarbeks kasutatavad tooted töödeldakse järgtööstuses edasi lisandväärtusega toodeteks. Uurimise käigus ei kerkinud esile ühtegi järgmise etapi toodetega seotud tootmisprobleemi. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 119, jäi enda tarbeks tootmine vaatlusalusel perioodil samale tasemele.

| (144) | Selle põhjal leiti, et ühenduse tootmisharu enda tarbeks tootmine ei aidanud kaasa tootmisharu finantsolukorra halvenemisele, eriti uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(144)

Selle põhjal leiti, et ühenduse tootmisharu enda tarbeks tootmine ei aidanud kaasa tootmisharu finantsolukorra halvenemisele, eriti uurimisperioodil.

3.4.   Ühenduse tootmisharu kõrgema hinnaga toodete müük

| (145) | On väidetud, et ühenduse tootmisharu ei kannatanud kahju, sest keskendus tootmises ja müügis ühenduse turul kõrgema hinnaga toodetele ning oli seega kaitstud dumpinguhinnaga impordi eest, mis keskendub peamiselt valtstraadituru standardsegmendile. |
| --- | --- |

(145)

On väidetud, et ühenduse tootmisharu ei kannatanud kahju, sest keskendus tootmises ja müügis ühenduse turul kõrgema hinnaga toodetele ning oli seega kaitstud dumpinguhinnaga impordi eest, mis keskendub peamiselt valtstraadituru standardsegmendile.

| (146) | Eespool esitatud väide on aga vastuolus uurimise tulemustega. Leiti, et kuigi ühenduse tootmisharu keskendus osaliselt kõrgema hinnaga toodete valmistamisele (vt põhjendus 117), eriti uurimisperioodil, moodustasid 80 % selle müügimahust standardtooted, mis kandsid seega kahju asjaomastest riikidest pärit madala dumpinguhinnaga impordi otsese konkurentsi tõttu. |
| --- | --- |

(146)

Eespool esitatud väide on aga vastuolus uurimise tulemustega. Leiti, et kuigi ühenduse tootmisharu keskendus osaliselt kõrgema hinnaga toodete valmistamisele (vt põhjendus 117), eriti uurimisperioodil, moodustasid 80 % selle müügimahust standardtooted, mis kandsid seega kahju asjaomastest riikidest pärit madala dumpinguhinnaga impordi otsese konkurentsi tõttu.

| (147) | Seetõttu järeldati, et nihe kõrgema hinnaga toodete valmistamise suunas võimaldas ühenduse tootmisharul vaatlusalusel perioodil ning iseäranis uurimisperioodil piirata kulutasuvuse vähenemist. |
| --- | --- |

(147)

Seetõttu järeldati, et nihe kõrgema hinnaga toodete valmistamise suunas võimaldas ühenduse tootmisharul vaatlusalusel perioodil ning iseäranis uurimisperioodil piirata kulutasuvuse vähenemist.

3.5.   Enda tekitatud kahju

| (148) | Üks osaline väitis, et ühenduse tootmisharu importis asjaomastest riikidest märkimisväärses koguses valtstraati ning et tootmisharu kantud kahju tuleks seega pidada enda tekitatuks. |
| --- | --- |

(148)

Üks osaline väitis, et ühenduse tootmisharu importis asjaomastest riikidest märkimisväärses koguses valtstraati ning et tootmisharu kantud kahju tuleks seega pidada enda tekitatuks.

| (149) | Kõnealuse väite uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote impordikogus oli väga väike ning moodustas vähem kui 1 % ühenduse tootmisharu toodangust uurimisperioodil. Seega oleks sellisest impordist tulenev kahju äärmisel juhul väheoluline. |
| --- | --- |

(149)

Kõnealuse väite uurimine näitas, et ühenduse tootmisharu vaatlusaluse toote impordikogus oli väga väike ning moodustas vähem kui 1 % ühenduse tootmisharu toodangust uurimisperioodil. Seega oleks sellisest impordist tulenev kahju äärmisel juhul väheoluline.

3.6.   Ühenduse tootmisharu eksport

| (150) | Kuigi kahju ja selle põhjuslike seoste analüüs keskendus ühenduse tootmisharu olukorrale ühenduse turul, uuriti ka tootmisharu ekspordijõudlust kui võimalikku muud tegurit, millega võiks selgitada kindlaks tehtud kahju. Analüüs näitas, et ühenduse tootmisharu eksportmüük sõltumatutele osapooltele jäi uurimisperioodi jooksul suhteliselt tagasihoidlikule tasemele (ligikaudu 7 %). Lisaks sellele toimus vaatlusalusel perioodil eksportmüügi osakaalu vähenemine. Eksportmüügi mahu vähenemist ligikaudu 900 000 tonnilt 2004. aastal ligikaudu 500 000 tonnile uurimisperioodil võib selgitada sama perioodi vältel toimunud tootmise vähenemisega. Ekspordihind oli siiski kõrgem hinnast, mida ühenduse tootmisharu küsis klientidelt ühenduse turul. Järeldati, et ekspordimahu vähenemine ei selgita ühenduse tootmisharu kantud kahju määra, eelkõige aga uurimisperioodil toimunud kulutasuvuse märkimisväärset langust. |
| --- | --- |

(150)

Kuigi kahju ja selle põhjuslike seoste analüüs keskendus ühenduse tootmisharu olukorrale ühenduse turul, uuriti ka tootmisharu ekspordijõudlust kui võimalikku muud tegurit, millega võiks selgitada kindlaks tehtud kahju. Analüüs näitas, et ühenduse tootmisharu eksportmüük sõltumatutele osapooltele jäi uurimisperioodi jooksul suhteliselt tagasihoidlikule tasemele (ligikaudu 7 %). Lisaks sellele toimus vaatlusalusel perioodil eksportmüügi osakaalu vähenemine. Eksportmüügi mahu vähenemist ligikaudu 900 000 tonnilt 2004. aastal ligikaudu 500 000 tonnile uurimisperioodil võib selgitada sama perioodi vältel toimunud tootmise vähenemisega. Ekspordihind oli siiski kõrgem hinnast, mida ühenduse tootmisharu küsis klientidelt ühenduse turul. Järeldati, et ekspordimahu vähenemine ei selgita ühenduse tootmisharu kantud kahju määra, eelkõige aga uurimisperioodil toimunud kulutasuvuse märkimisväärset langust.

3.7.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (151) | Muude kolmandate riikide impordimahtude ja impordihindade suundumus 2004. aastast kuni uurimisperioodini oli järgmine:
  Tabel 9










  Muud kolmandad riigid | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (tonnides) | 1 202 566 | 1 417 431 | 1 437 307 | 1 070 978 | 1 040 648 |
| Indeks | 100 | 119 | 120 | 89 | 87 |
| Turuosa | 5,6 % | 7,0 % | 6,4 % | 4,6 % | 4,6 % |
| Indeks | 100 | 125 | 115 | 83 | 82 |
| Hind (eurot/tonn) | 392 | 419 | 436 | 495 | 508 |
| Indeks | 100 | 107 | 111 | 126 | 130 |
| Allikas: Eurostat. |

(151)

Muude kolmandate riikide impordimahtude ja impordihindade suundumus 2004. aastast kuni uurimisperioodini oli järgmine:

Tabel 9

Muud kolmandad riigid

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Import (tonnides)

1 202 566

1 417 431

1 437 307

1 070 978

1 040 648

Indeks

100

119

120

89

87

Turuosa

5,6 %

7,0 %

6,4 %

4,6 %

4,6 %

Indeks

100

125

115

83

82

Hind (eurot/tonn)

392

419

436

495

508

Indeks

100

107

111

126

130

Allikas: Eurostat.

| (152) | Valtstraati ühendusse eksportivad peamised muud kolmandad riigid on Šveits, Ukraina ja Brasiilia. Nagu näidatud eespool esitatud tabelis, vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi müügimaht ja turuosa vaatlusalusel perioodil, ning nende hind oli uurimisperioodil suhteliselt kõrge. |
| --- | --- |

(152)

Valtstraati ühendusse eksportivad peamised muud kolmandad riigid on Šveits, Ukraina ja Brasiilia. Nagu näidatud eespool esitatud tabelis, vähenes muudest kolmandatest riikidest pärit impordi müügimaht ja turuosa vaatlusalusel perioodil, ning nende hind oli uurimisperioodil suhteliselt kõrge.

| (153) | Eelöeldu põhjal järeldati esialgu, et Türgist ja muudest kolmandatest riikidest pärit import ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele. |
| --- | --- |

(153)

Eelöeldu põhjal järeldati esialgu, et Türgist ja muudest kolmandatest riikidest pärit import ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele.

3.8.   Teised tootjad ühenduses

| (154) | Analüüsides andmeid ühenduse turu kohta, ilmnes, et kõikide teiste ühenduse tootjate turuosa vaatlusalusel perioodil mitte ei suurenenud, vaid vähenes. Uurimise käigus ei kerkinud esile ühtegi konkreetset probleemi seoses ühenduse tootjate vahelise konkurentsiga või seoses mõne muu kaubandust moonutava asjaoluga, millega võiks seletada tuvastatud olulist kahju ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(154)

Analüüsides andmeid ühenduse turu kohta, ilmnes, et kõikide teiste ühenduse tootjate turuosa vaatlusalusel perioodil mitte ei suurenenud, vaid vähenes. Uurimise käigus ei kerkinud esile ühtegi konkreetset probleemi seoses ühenduse tootjate vahelise konkurentsiga või seoses mõne muu kaubandust moonutava asjaoluga, millega võiks seletada tuvastatud olulist kahju ühenduse tootmisharule.

| (155) | Eespool esitatu põhjal jõuti esialgsele järeldusele, et tootjad, keda ühenduse tootmisharu määratlus ei hõlma, ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud kahju tekkimisele. |
| --- | --- |

(155)

Eespool esitatu põhjal jõuti esialgsele järeldusele, et tootjad, keda ühenduse tootmisharu määratlus ei hõlma, ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharu kantud kahju tekkimisele.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (156) | Eespool esitatud analüüs tõendab, et 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal toimus Hiinast ja Moldovast pärit madala dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa oluline suurenemine. Lisaks leiti, et kõnealune import toimus märkimisväärselt madalate dumpinguhindadega, mis olid madalamad kui ühenduse tootmisharu küsitud hinnad ühenduse turul samasuguste tooteliikide puhul. |
| --- | --- |

(156)

Eespool esitatud analüüs tõendab, et 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal toimus Hiinast ja Moldovast pärit madala dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa oluline suurenemine. Lisaks leiti, et kõnealune import toimus märkimisväärselt madalate dumpinguhindadega, mis olid madalamad kui ühenduse tootmisharu küsitud hinnad ühenduse turul samasuguste tooteliikide puhul.

| (157) | Selline madala dumpinguhinnaga Hiinast ja Moldovast pärit impordi mahu ja turuosa suurenemine toimus samal ajal, kui ühenduses üldiselt nõudlus suurenes, ühenduse tootmisharu turuosa vähenes oluliselt ning halvenesid ühenduse tootmisharu peamised majandusnäitajad uurimisperioodil. On tõsi, et ühenduse tootmisharu kulutasuvus vähenes 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal rohkem kui poole võrra. |
| --- | --- |

(157)

Selline madala dumpinguhinnaga Hiinast ja Moldovast pärit impordi mahu ja turuosa suurenemine toimus samal ajal, kui ühenduses üldiselt nõudlus suurenes, ühenduse tootmisharu turuosa vähenes oluliselt ning halvenesid ühenduse tootmisharu peamised majandusnäitajad uurimisperioodil. On tõsi, et ühenduse tootmisharu kulutasuvus vähenes 2004. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal rohkem kui poole võrra.

| (158) | Uuriti muid teadaolevaid tegureid, mis oleks võinud ühenduse tootmisharu kantud kahju põhjustada, kuid leiti, et ühelgi neist ei saanud olla tootmisharule olulist negatiivset mõju, eriti uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(158)

Uuriti muid teadaolevaid tegureid, mis oleks võinud ühenduse tootmisharu kantud kahju põhjustada, kuid leiti, et ühelgi neist ei saanud olla tootmisharule olulist negatiivset mõju, eriti uurimisperioodi jooksul.

| (159) | Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehti esialgne järeldus, et Hiinast ja Moldovast pärit import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(159)

Eespool esitatud analüüsi põhjal, mille käigus eristati nõuetekohaselt kõigi teadaolevalt ühenduse tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhinnaga impordi kahjulikust mõjust, tehti esialgne järeldus, et Hiinast ja Moldovast pärit import on tekitanud ühenduse tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

5.   Türgist pärit import

Tabel 10

| Türgi | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (tonnides) | 540 040 | 581 432 | 754 811 | 625 409 | 560 669 |
| Indeks | 100 | 108 | 139 | 116 | 104 |
| Turuosa | 2,5 % | 2,8 % | 3,4 % | 2,7 % | 2,5 % |
| Indeks | 100 | 112 | 136 | 93 | 100 |
| Hind (eurot/tonn) | 397 | 369 | 388 | 444 | 458 |
| Indeks | 100 | 93 | 98 | 112 | 115 |
| Allikas: Eurostat. |

Türgi

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Import (tonnides)

540 040

581 432

754 811

625 409

560 669

Indeks

100

108

139

116

104

Turuosa

2,5 %

2,8 %

3,4 %

2,7 %

2,5 %

Indeks

100

112

136

93

100

Hind (eurot/tonn)

397

369

388

444

458

Indeks

100

93

98

112

115

Allikas: Eurostat.

| (160) | Nagu eespool esitatud tabelis näidatud, suurenes Türgist pärit impordi maht 4 % ehk veidi vähem kui tarbimise kasv vaatlusalusel perioodil. Vastupidiselt Hiinast ja Moldovast pärit impordile oli Türgist pärit impordi maht suurim 2006. aastal, misjärel toimus impordimahu langus. Ka Türgist pärit impordi turuosa oli kõige suurem 2006. aastal, hiljem see vähenes ning jõudis uurimisperioodil 2004. aasta tasemele. |
| --- | --- |

(160)

Nagu eespool esitatud tabelis näidatud, suurenes Türgist pärit impordi maht 4 % ehk veidi vähem kui tarbimise kasv vaatlusalusel perioodil. Vastupidiselt Hiinast ja Moldovast pärit impordile oli Türgist pärit impordi maht suurim 2006. aastal, misjärel toimus impordimahu langus. Ka Türgist pärit impordi turuosa oli kõige suurem 2006. aastal, hiljem see vähenes ning jõudis uurimisperioodil 2004. aasta tasemele.

| (161) | Keskmised impordihinnad kasvasid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 15 %. Nagu on kirjeldatud eespool punktis 2.1, leiti, et Türgist pärit import ei löönud uurimisperioodil alla ühenduse tootmisharu hindu ühenduse turul. Samuti ei müüdud Türgist pärit importtooteid turuhinnast madalamate hindadega. |
| --- | --- |

(161)

Keskmised impordihinnad kasvasid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 15 %. Nagu on kirjeldatud eespool punktis 2.1, leiti, et Türgist pärit import ei löönud uurimisperioodil alla ühenduse tootmisharu hindu ühenduse turul. Samuti ei müüdud Türgist pärit importtooteid turuhinnast madalamate hindadega.

| (162) | Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse, et Türgist pärit import ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule. |
| --- | --- |

(162)

Eespool öeldut silmas pidades järeldatakse, et Türgist pärit import ei aidanud kaasa ühenduse tootmisharule tekitatud kahjule.

G.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Sissejuhatav märkus

| (163) | Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul ühenduse huvides. Ühenduse huvide analüüs põhines kõigi erinevate huvide, kaasa arvatud ühenduse tootmisharu, importijate ja asjaomase toote kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(163)

Algmääruse artikli 21 kohaselt uuriti, kas olenemata esialgsest järeldusest kahjustava dumpingu kohta on kaalukaid põhjuseid, millest tulenevalt ei oleks ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine käesoleval juhul ühenduse huvides. Ühenduse huvide analüüs põhines kõigi erinevate huvide, kaasa arvatud ühenduse tootmisharu, importijate ja asjaomase toote kasutajate huvide hindamisel.

2.   Ühenduse tootmisharu

| (164) | Ühenduse tootmisharu koosneb mitmest ühenduses asuvast tootjast, kes annavad seoses vaatlusaluse tootega tööd rohkem kui 4 000 inimesele. |
| --- | --- |

(164)

Ühenduse tootmisharu koosneb mitmest ühenduses asuvast tootjast, kes annavad seoses vaatlusaluse tootega tööd rohkem kui 4 000 inimesele.

| (165) | Ühenduse tootmisharu on Hiinast ja Moldovast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kannatanud olulist kahju. Tuletatakse meelde, et enamik kahjunäitajaid näitasid vaatlusaluse perioodi vältel negatiivset suundumust. Eelkõige oli mõju suur ühenduse tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajatele, nagu rahavoog, investeeringutasuvus ja kulutasuvus. Meetmete puudumisel on olukorra edasine halvenemine ühenduse tootmisharus vägagi tõenäoline. |
| --- | --- |

(165)

Ühenduse tootmisharu on Hiinast ja Moldovast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu kannatanud olulist kahju. Tuletatakse meelde, et enamik kahjunäitajaid näitasid vaatlusaluse perioodi vältel negatiivset suundumust. Eelkõige oli mõju suur ühenduse tootmisharu finantstulemustega seotud kahjunäitajatele, nagu rahavoog, investeeringutasuvus ja kulutasuvus. Meetmete puudumisel on olukorra edasine halvenemine ühenduse tootmisharus vägagi tõenäoline.

| (166) | Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab ühenduse turul tingimused kaubanduse tõhusaks arendamiseks ning et valtstraadi hind kajastab erinevate koostisosadega kaasnevaid kulusid ning turutingimusi. Uurimine näitas, et kõnealuse tootmisharu finantsolukorra kiireks taastamiseks piisab 3 % suurusest hinnatõusust või müügimahu suurenemisest. Võib eeldada, et ajutiste meetmete kehtestamisega oleks ühenduse tootmisharul võimalik tagasi saada vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning sellel oleks positiivne lisamõju tootmisharu majanduslikule olukorrale ja kulutasuvusele. |
| --- | --- |

(166)

Eeldatakse, et ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab ühenduse turul tingimused kaubanduse tõhusaks arendamiseks ning et valtstraadi hind kajastab erinevate koostisosadega kaasnevaid kulusid ning turutingimusi. Uurimine näitas, et kõnealuse tootmisharu finantsolukorra kiireks taastamiseks piisab 3 % suurusest hinnatõusust või müügimahu suurenemisest. Võib eeldada, et ajutiste meetmete kehtestamisega oleks ühenduse tootmisharul võimalik tagasi saada vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning sellel oleks positiivne lisamõju tootmisharu majanduslikule olukorrale ja kulutasuvusele.

| (167) | Seetõttu järeldati, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiinast ja Moldovast pärit impordile oleks ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(167)

Seetõttu järeldati, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiinast ja Moldovast pärit impordile oleks ühenduse tootmisharu huvides.

3.   Importijad

| (168) | Küsimustikud saadeti üheksale importijale. Neli importijat väljendas sõnaselgelt, et ei soovi koostööd teha, ning ülejäänud neli ei reageerinud üldse. See näitab, et meetmete kehtestamine ei avaldaks importijatele olulist mõju. Vaid üks importija tegi uurimise käigus koostööd, vastates küsimustikule ning lubades vastuses esitatud andmeid kohapeal kontrollida. Kõnealuse importija esitatud andmete kohaselt pärineb tema valtstraat peamiselt Türgist. Seega ei mõjutaks teda meetmete kehtestamine Hiinast ja Moldovast pärit valtstraadi impordi suhtes. |
| --- | --- |

(168)

Küsimustikud saadeti üheksale importijale. Neli importijat väljendas sõnaselgelt, et ei soovi koostööd teha, ning ülejäänud neli ei reageerinud üldse. See näitab, et meetmete kehtestamine ei avaldaks importijatele olulist mõju. Vaid üks importija tegi uurimise käigus koostööd, vastates küsimustikule ning lubades vastuses esitatud andmeid kohapeal kontrollida. Kõnealuse importija esitatud andmete kohaselt pärineb tema valtstraat peamiselt Türgist. Seega ei mõjutaks teda meetmete kehtestamine Hiinast ja Moldovast pärit valtstraadi impordi suhtes.

| (169) | Kättesaadavale teabele tuginedes järeldati seetõttu, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei avaldaks importijatele olulist mõju. |
| --- | --- |

(169)

Kättesaadavale teabele tuginedes järeldati seetõttu, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei avaldaks importijatele olulist mõju.

4.   Kasutajad

| (170) | Küsimustikud saadeti 28 kasutajale. Uurimise käigus tegid koostööd ainult kaheksa kasutajat, kes moodustasid 15 % asjaomastest riikidest pärit valtstraadi impordist uurimisperioodil. Kõnealused Itaalias, Hispaanias, Poolas ja Belgias asuvad kasutajad moodustavad vaid 1 % ühenduse kogutarbimisest ning tegutsevad erinevates tööstussektorites, peamiselt auto-, ehitus- ja masinatööstuses. |
| --- | --- |

(170)

Küsimustikud saadeti 28 kasutajale. Uurimise käigus tegid koostööd ainult kaheksa kasutajat, kes moodustasid 15 % asjaomastest riikidest pärit valtstraadi impordist uurimisperioodil. Kõnealused Itaalias, Hispaanias, Poolas ja Belgias asuvad kasutajad moodustavad vaid 1 % ühenduse kogutarbimisest ning tegutsevad erinevates tööstussektorites, peamiselt auto-, ehitus- ja masinatööstuses.

| (171) | Kolm koostööd tegevat ja ühendusse kuuluvat kasutajat tegutsevad ehitusalal. Uurimisperioodil oli nende osakaal Hiinast ja Moldovast pärit valtstraadi koguimpordist 12 %. Sama perioodi vältel said nad suurema osa valtstraadist (58 %) kahest asjaomasest riigist ning ülejäänud osa osteti kas muudelt kolmandatelt riikidelt või ühenduse tööstusharult. Lisaks leiti, et valtstraadi osakaal nende tootmiskuludes oli oluline. Ei saa välistada, et meetmete kehtestamisel võib kõnealustele kasutajatele olla negatiivne mõju. Arvestades alternatiivsete tarneallikate olemasolu muudes kolmandates riikides, kelle suhtes meetmeid ei kohaldata, aga ka ühenduses, peaks selline mõju olema piiratud. |
| --- | --- |

(171)

Kolm koostööd tegevat ja ühendusse kuuluvat kasutajat tegutsevad ehitusalal. Uurimisperioodil oli nende osakaal Hiinast ja Moldovast pärit valtstraadi koguimpordist 12 %. Sama perioodi vältel said nad suurema osa valtstraadist (58 %) kahest asjaomasest riigist ning ülejäänud osa osteti kas muudelt kolmandatelt riikidelt või ühenduse tööstusharult. Lisaks leiti, et valtstraadi osakaal nende tootmiskuludes oli oluline. Ei saa välistada, et meetmete kehtestamisel võib kõnealustele kasutajatele olla negatiivne mõju. Arvestades alternatiivsete tarneallikate olemasolu muudes kolmandates riikides, kelle suhtes meetmeid ei kohaldata, aga ka ühenduses, peaks selline mõju olema piiratud.

| (172) | Eespool põhjenduses 171 viidatud kasutajate ühendus, kelle liikmed tegutsevad ehitusvaldkonnas ja on mõnel juhul osade vertikaalselt integreeritud ühenduse tootjate otsesed konkurendid, väitis, et meetmete kehtestamine põhjustaks selles konkreetses sektoris tarnedefitsiidi. Siiski leitakse, et arvestades olemasolevat kasutamata tootmisvõimsust ühenduses, samuti alternatiivsete tarneallikate olemasolu muudes kolmandates riikides, kaasa arvatud Türgis, ei tohiks ühenduse turul olla tarnedefitsiidi ohtu. Hiina ja Moldova eksportivad tootjad saaksid jätkata asjaomase toote müümist ühenduse turul, ehkki tehes seda mittekahjustavate hindadega. |
| --- | --- |

(172)

Eespool põhjenduses 171 viidatud kasutajate ühendus, kelle liikmed tegutsevad ehitusvaldkonnas ja on mõnel juhul osade vertikaalselt integreeritud ühenduse tootjate otsesed konkurendid, väitis, et meetmete kehtestamine põhjustaks selles konkreetses sektoris tarnedefitsiidi. Siiski leitakse, et arvestades olemasolevat kasutamata tootmisvõimsust ühenduses, samuti alternatiivsete tarneallikate olemasolu muudes kolmandates riikides, kaasa arvatud Türgis, ei tohiks ühenduse turul olla tarnedefitsiidi ohtu. Hiina ja Moldova eksportivad tootjad saaksid jätkata asjaomase toote müümist ühenduse turul, ehkki tehes seda mittekahjustavate hindadega.

| (173) | Üks kaheksast koostööd tegevast kasutajast ei importinud uurimisperioodil valtstraati asjaomastest riikidest. Seetõttu ei tohiks meetmete kehtestamine sellele äriühingule negatiivset mõju avaldada. |
| --- | --- |

(173)

Üks kaheksast koostööd tegevast kasutajast ei importinud uurimisperioodil valtstraati asjaomastest riikidest. Seetõttu ei tohiks meetmete kehtestamine sellele äriühingule negatiivset mõju avaldada.

| (174) | Ülejäänud neli kasutajat ühenduses moodustasid 3 % asjaomastest riikidest pärit valtstraadi koguimpordist ning tegutsevad peamiselt autotööstuses ja masinatööstuses. Kõnealused kasutajad ostsid valtstraati peamiselt ühenduse tarnijatelt ja muudest kolmandatest riikidest ning asjaomastest riikidest pärit impordi osa nende koguimpordist uurimisperioodil oli väga väike (5 %). Neil asjaoludel leitakse, et meetmete kehtestamine ei avaldaks kõnealuste äriühingute finantsolukorrale olulist mõju. |
| --- | --- |

(174)

Ülejäänud neli kasutajat ühenduses moodustasid 3 % asjaomastest riikidest pärit valtstraadi koguimpordist ning tegutsevad peamiselt autotööstuses ja masinatööstuses. Kõnealused kasutajad ostsid valtstraati peamiselt ühenduse tarnijatelt ja muudest kolmandatest riikidest ning asjaomastest riikidest pärit impordi osa nende koguimpordist uurimisperioodil oli väga väike (5 %). Neil asjaoludel leitakse, et meetmete kehtestamine ei avaldaks kõnealuste äriühingute finantsolukorrale olulist mõju.

| (175) | Eespool esitatut arvesse võttes järeldati esialgu, et esitatud teabe põhjal ei avalda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tõenäoliselt, kui üldse, vaatlusaluse toote kasutajatele olulist mõju. |
| --- | --- |

(175)

Eespool esitatut arvesse võttes järeldati esialgu, et esitatud teabe põhjal ei avalda dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tõenäoliselt, kui üldse, vaatlusaluse toote kasutajatele olulist mõju.

5.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (176) | Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele ühenduse huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiinast ja Moldovast pärit valtstraadi impordile kohaldavate ajutiste meetmete võtmata jätmist. |
| --- | --- |

(176)

Eespool esitatut silmas pidades ja tuginedes kättesaadavale teabele ühenduse huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Hiinast ja Moldovast pärit valtstraadi impordile kohaldavate ajutiste meetmete võtmata jätmist.

H.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (177) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et Hiinast ja Moldovast pärit dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(177)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et Hiinast ja Moldovast pärit dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (178) | Kõnealuste tollimaksude taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(178)

Kõnealuste tollimaksude taseme määramisel võeti arvesse kindlaks tehtud dumpingumarginaale ning ühenduse tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (179) | Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid ühenduse tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ühenduses seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Arvutamisel kasutatud maksueelne kasumimarginaal oli 9,9 %, mis kehtestati sellise kasumi põhjal, mida ühenduse tootmisharu sai enne dumpinguhinnaga impordi kõrgperioodi ehk aastatel 2004–2006. Lähtuvalt sellest arvutati ühenduse tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind. |
| --- | --- |

(179)

Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid ühenduse tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ühenduses seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Arvutamisel kasutatud maksueelne kasumimarginaal oli 9,9 %, mis kehtestati sellise kasumi põhjal, mida ühenduse tootmisharu sai enne dumpinguhinnaga impordi kõrgperioodi ehk aastatel 2004–2006. Lähtuvalt sellest arvutati ühenduse tootmisharu samasuguse toote mittekahjustav hind.

| (180) | Seejärel määrati vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutustega määratud kaalutud keskmist impordihinda ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud toodete mittekahjustavat müügihinda. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsentides kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(180)

Seejärel määrati vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutustega määratud kaalutud keskmist impordihinda ja ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud toodete mittekahjustavat müügihinda. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsentides kogu CIF-impordihinnast.

| (181) | Kõigi teiste Hiina eksportijate suhtes kogu riigi lõikes kohaldatava kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamise puhul tuleks meenutada, et koostöö tase oli madal. Seetõttu kehtestati marginaal neile, kes koostööd ei teinud, koostööd tegeva eksportija poolt ühenduse turul müüdud vastava koguse kõrgeima marginaali põhjal. |
| --- | --- |

(181)

Kõigi teiste Hiina eksportijate suhtes kogu riigi lõikes kohaldatava kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamise puhul tuleks meenutada, et koostöö tase oli madal. Seetõttu kehtestati marginaal neile, kes koostööd ei teinud, koostööd tegeva eksportija poolt ühenduse turul müüdud vastava koguse kõrgeima marginaali põhjal.

| (182) | Moldova puhul oli koostöö tase kõrge. Seetõttu kasutati kõnealuse riigi puhul üleriigilise kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel uurimise käigus kasutada olnud ja kontrollitud teavet. Marginaal põhineb Moldova teatud tehingute keskmisel hinnal uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(182)

Moldova puhul oli koostöö tase kõrge. Seetõttu kasutati kõnealuse riigi puhul üleriigilise kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamisel uurimise käigus kasutada olnud ja kontrollitud teavet. Marginaal põhineb Moldova teatud tehingute keskmisel hinnal uurimisperioodil.

2.   Ajutised meetmed

| (183) | Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks Hiinast ja Moldovast pärit impordi suhtes kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- ja kahjumarginaalist madalamale määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. Sellisel juhul tuleks vastavalt kõik tollimaksumäärad kehtestada määratud kahjumimarginaali tasemel. |
| --- | --- |

(183)

Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks Hiinast ja Moldovast pärit impordi suhtes kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks dumpingu- ja kahjumarginaalist madalamale määrale, vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. Sellisel juhul tuleks vastavalt kõik tollimaksumäärad kehtestada määratud kahjumimarginaali tasemel.

| (184) | Türgist pärit impordi suhtes ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse ei kehtestata. |
| --- | --- |

(184)

Türgist pärit impordi suhtes ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse ei kehtestata.

| (185) | Käesolevas määruses sätestatud äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul praeguse uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(185)

Käesolevas määruses sätestatud äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega kajastavad need nimetatud äriühingute puhul praeguse uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi suhtes, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (186) | Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(186)

Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksustega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (187) | Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:








  Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpingumarginaal | Dumpinguvastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valin Group (Hiina) | 8,6 % | 36,5 % | 8,6 % |
| Hiina jääktollimaks | 24,6 % | 50,5 % | 24,6 % |
| Moldova üleriigiline tollimaks | 3,7 % | 16,1 % | 3,7 % |

(187)

Kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad on järgmised:

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

Dumpingumarginaal

Dumpinguvastase tollimaksu määr

Valin Group (Hiina)

8,6 %

36,5 %

8,6 %

Hiina jääktollimaks

24,6 %

50,5 %

24,6 %

Moldova üleriigiline tollimaks

3,7 %

16,1 %

3,7 %

I.   LÕPPSÄTE

| (188) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõplike järelduste kehtestamisel üle vaadata, |
| --- | --- |

(188)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada algatamisteates nimetatud tähtaja jooksul, saavad teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning need tuleb lõplike järelduste kehtestamisel üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Moldova Vabariigist pärit ning tavapäraselt CN-koodide 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ja 7227 90 95 all deklareeritavate rauast, legeerimata või legeeritud terasest, välja arvatud roostevabast terasest, kuumvaltsitud ja korrapäratult kokku keritud varraste ja lattide impordi suhtes.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine:

| Riik | Äriühing | Tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Valin Group | 8,6 % | A930 |
| | Kõik teised äriühingud | 24,6 % | A999 |
| Moldova Vabariik | Kõik äriühingud | 3,7 % | — |

Riik

Äriühing

Tollimaks

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Valin Group

8,6 %

A930

Kõik teised äriühingud

24,6 %

A999

Moldova Vabariik

Kõik äriühingud

3,7 %

—

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 võivad asjaomased isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. veebruar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Catherine ASHTON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT C 113, 8.5.2008, lk 20.

2

---

| 7.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 113/2009,

6. veebruar 2009,

milles käsitletakse teatavate traditsiooniliste nimetuste kasutamist Ameerika Ühendriikidest imporditud veinide etikettidel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2005. aasta otsust 2006/232/EÜ Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise veinikaubanduslepingu sõlmimise kohta, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise veinikaubanduslepingu (2) artikli 8 lõikes 2 osutatud veinietiketi protokolli (3) A osa punkti 2.1 alapunktis f ning samuti kõnealuse protokolli I liite punkti 2 kohaselt peab ühendus lubama kasutada USAst pärit veinidega seoses nimetusi „chateau”, „classic”, „clos”, „cream”, „crusted/crusting”, „fine”, „late bottled vintage”, „noble”, „ruby”, „superior”, „sur lie”, „tawny”, „vintage” ja „vintage character”, kui nende nimetuste kasutamine USA veinide etikettidel on importimise ajal USAs vastavalt COLAle (etiketi heakskiitmise tunnistus) heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise veinikaubanduslepingu (2) artikli 8 lõikes 2 osutatud veinietiketi protokolli (3) A osa punkti 2.1 alapunktis f ning samuti kõnealuse protokolli I liite punkti 2 kohaselt peab ühendus lubama kasutada USAst pärit veinidega seoses nimetusi „chateau”, „classic”, „clos”, „cream”, „crusted/crusting”, „fine”, „late bottled vintage”, „noble”, „ruby”, „superior”, „sur lie”, „tawny”, „vintage” ja „vintage character”, kui nende nimetuste kasutamine USA veinide etikettidel on importimise ajal USAs vastavalt COLAle (etiketi heakskiitmise tunnistus) heaks kiidetud.

| (2) | Veinietiketi protokolli I liite punkti 5 kohaselt kehtib kõnealune luba kuni 10. märtsini 2009 ning seejärel pikendatakse seda automaatselt kahe aasta pikkuste lisaperioodide võrra, kui üks lepinguosaline ei esita teisele lepinguosalisele kirjalikku teatist, mille kohaselt kõnealust perioodi ei tuleks pikendada. |
| --- | --- |

(2)

Veinietiketi protokolli I liite punkti 5 kohaselt kehtib kõnealune luba kuni 10. märtsini 2009 ning seejärel pikendatakse seda automaatselt kahe aasta pikkuste lisaperioodide võrra, kui üks lepinguosaline ei esita teisele lepinguosalisele kirjalikku teatist, mille kohaselt kõnealust perioodi ei tuleks pikendada.

| (3) | Komisjon teatas 8. septembri 2008. aasta kirjaga Ameerika Ühendriikidele, et kõnealust perioodi ei tuleks pikendada pärast 10. märtsi 2009. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas 8. septembri 2008. aasta kirjaga Ameerika Ühendriikidele, et kõnealust perioodi ei tuleks pikendada pärast 10. märtsi 2009.

| (4) | Tuleks kehtestada üleminekusäte, et võimaldada enne 10. märtsi 2009 imporditud USA veinide turustamist varude ammendumiseni, kuna kõnealuse loa pikendamata jätmise tõttu ei vasta need veinid enam kohaldatavatele märgistamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks kehtestada üleminekusäte, et võimaldada enne 10. märtsi 2009 imporditud USA veinide turustamist varude ammendumiseni, kuna kõnealuse loa pikendamata jätmise tõttu ei vasta need veinid enam kohaldatavatele märgistamiseeskirjadele.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ameerika Ühendriikidest pärit veini, mis on ühendusse imporditud Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise veinikaubanduslepingu raames enne 10. märtsi 2009 ning millel on kasutatud kõnealuse lepingu artikli 8 lõikes 2 osutatud veinietiketi protokolli I liite kohaselt lubatud nimetusi, võib müügiks hoida ja ringlusse lasta kuni varude lõppemiseni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. veebruar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 87, 24.3.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 87, 24.3.2006, lk 65.

2

(3)  ELT L 87, 24.3.2006, lk 2.

3

---

| 7.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 114/2009,

6. veebruar 2009,

millega kehtestatakse üleminekumeetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 kohaldamiseks seoses viidetega kaitstud päritolunimetusega veinidele ja kaitstud geograafilise tähisega veinidele

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 479/2008, mis käsitleb veinituru ühist korraldust ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1493/1999, (EÜ) nr 1782/2003, (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 3/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2392/86 ja (EÜ) nr 1493/1999, (1) eelkõige selle artikli 126 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 34 on määratletud kaitstud päritolunimetusega veinide ja kaitstud geograafilise tähisega veinide klassid, mida kohaldatakse alates 1. augustist 2009. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklis 34 on määratletud kaitstud päritolunimetusega veinide ja kaitstud geograafilise tähisega veinide klassid, mida kohaldatakse alates 1. augustist 2009.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 10 lõikele 2 hõlmab kõnealuse artikli kohane toetus teavitus- või müügiedendusmeetmeid, mis on suunatud kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähisega veinidele või veinidele, millele on märgitud viinamarjasort. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 10 lõikele 2 hõlmab kõnealuse artikli kohane toetus teavitus- või müügiedendusmeetmeid, mis on suunatud kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähisega veinidele või veinidele, millele on märgitud viinamarjasort.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 65 lõike 1 punkti c alapunktides vi ja xiii on sätestatud, et tunnustatakse selliseid tootmisharudevahelisi organisatsioone, kes teavitavad kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähisega veini erilistest omadustest ning kasutavad, kaitsevad ja edendavad kvaliteedimärke, kaitstud päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 65 lõike 1 punkti c alapunktides vi ja xiii on sätestatud, et tunnustatakse selliseid tootmisharudevahelisi organisatsioone, kes teavitavad kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähisega veini erilistest omadustest ning kasutavad, kaitsevad ja edendavad kvaliteedimärke, kaitstud päritolunimetusi ja geograafilisi tähiseid.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 92 lõike 5 punkti b alapunkti i kohaselt võivad liikmesriigid lubada taasistutusõigusi osaliselt või täielikult sama liikmesriigi teisele põllumajandusettevõttele üle anda, kui kõnealuse teise ettevõtte alad on mõeldud kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 92 lõike 5 punkti b alapunkti i kohaselt võivad liikmesriigid lubada taasistutusõigusi osaliselt või täielikult sama liikmesriigi teisele põllumajandusettevõttele üle anda, kui kõnealuse teise ettevõtte alad on mõeldud kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 479/2008 IV lisa punktides 1 ja 3 on sätestatud veini ja liköörveini vastavad määratlused. Need määratlused hõlmavad erisätteid, milles viidatakse kaitstud päritolunimetusega veinidele ja geograafilise tähisega veinidele. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 479/2008 IV lisa punktides 1 ja 3 on sätestatud veini ja liköörveini vastavad määratlused. Need määratlused hõlmavad erisätteid, milles viidatakse kaitstud päritolunimetusega veinidele ja geograafilise tähisega veinidele.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 479/2008 IV lisa punktis 7 on sätestatud gaseeritud vahuveini määratlus. Kõnealuses määratluses viidatakse ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta veinidele. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 479/2008 IV lisa punktis 7 on sätestatud gaseeritud vahuveini määratlus. Kõnealuses määratluses viidatakse ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta veinidele.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 129 lõike 2 punkti e kohaselt ei kohaldata kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega veinide määratlusi enne 1. augustit 2009. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1493/1999 (2) kehtestatud varasema kava kohaselt olid vastavad kategooriad mpv-kvaliteetveinid ja geograafilise tähisega veinid. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 129 lõike 2 punkti e kohaselt ei kohaldata kaitstud päritolunimetusega või kaitstud geograafilise tähisega veinide määratlusi enne 1. augustit 2009. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1493/1999 (2) kehtestatud varasema kava kohaselt olid vastavad kategooriad mpv-kvaliteetveinid ja geograafilise tähisega veinid.

| (8) | Selleks et liikmesriigid saaksid kohaldada määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 10 lõiget 2, artikli 65 lõike 1 punkti c alapunkte vi ja xiii, artikli 92 lõike 5 punkti b alapunkti i ning IV lisa punkte 1, 3 ja 7 alates 1. augustist 2008, on asjakohane võtta üleminekumeetmed seoses kaitstud päritolunimetusega veinide ja kaitstud geograafilise tähisega veinide määratlusega. Kuna kõnealuseid artikleid on kohaldatud alates 1. augustist 2008, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates nimetatud kuupäevast. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et liikmesriigid saaksid kohaldada määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 10 lõiget 2, artikli 65 lõike 1 punkti c alapunkte vi ja xiii, artikli 92 lõike 5 punkti b alapunkti i ning IV lisa punkte 1, 3 ja 7 alates 1. augustist 2008, on asjakohane võtta üleminekumeetmed seoses kaitstud päritolunimetusega veinide ja kaitstud geograafilise tähisega veinide määratlusega. Kuna kõnealuseid artikleid on kohaldatud alates 1. augustist 2008, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates nimetatud kuupäevast.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 10 lõike 2, artikli 65 lõike 1 punkti c alapunktide vi ja xiii, artikli 92 lõike 5 punkti b alapunkti i ja IV lisa punktide 1, 3 ja 7 kohaldamiseks alates 1. augustist 2008 kuni 31. juulini 2009 käsitatakse viiteid kaitstud päritolunimetusega ja kaitstud geograafilise tähisega veinidele viidetena vastavalt mpv-kvaliteetveinidele ja geograafilise tähisega veinidele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. augustist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. veebruar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 148, 6.6.2008, lk 1.

1

(2)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1.

2

---

| 7.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 115/2009,

6. veebruar 2009,

millega kiidetakse heaks väikesed muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Bleu des Causses” (KPN))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006, (1) eriti selle artikli 9 lõike 2 teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt ja vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2 tutvus komisjon Prantsusmaa taotlusega saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Bleu des Causses” spetsifikaadi muudatustele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt ja vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2 tutvus komisjon Prantsusmaa taotlusega saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Bleu des Causses” spetsifikaadi muudatustele.

| (2) | Taotluse eesmärk on muuta spetsifikaati, täpsustades toote „Bleu des Causses” töötlemisviisi tingimusi ja piimas kasutatavaid lisaaineid. Sellega tagatakse päritolunimetuse põhiomaduste säilitamine. |
| --- | --- |

(2)

Taotluse eesmärk on muuta spetsifikaati, täpsustades toote „Bleu des Causses” töötlemisviisi tingimusi ja piimas kasutatavaid lisaaineid. Sellega tagatakse päritolunimetuse põhiomaduste säilitamine.

| (3) | Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 5, 6 ja 7 kirjeldatud menetluskorda järgimata. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 5, 6 ja 7 kirjeldatud menetluskorda järgimata.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1898/2006 (3) artikli 18 lõikele 2 ja kohaldades määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 17 lõiget 2, tuleks spetsifikaadi kokkuvõte avaldada, |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1898/2006 (3) artikli 18 lõikele 2 ja kohaldades määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 17 lõiget 2, tuleks spetsifikaadi kokkuvõte avaldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kaitstud päritolunimetuse „Bleu des Causses” spetsifikaati muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Kokkuvõte spetsifikaadi põhielementidest on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. veebruar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

(3)  ELT L 369, 23.12.2006, lk 1.

3

---

I LISA

Kaitstud päritolunimetuse „Bleu des Causses” spetsifikaadis on heaks kiidetud järgmised muudatused:

„Tootmismeetod”

Toote tootmismeetodi kirjeldust käsitlevat sertifikaadi punkti nr 5 täiendatakse järgmiste sätetega:

„[...] Piima kalgendamisel tuleb kasutada üksnes laapi.

Piima kontsentreerimine vee osalise eemaldamise teel on enne kalgendamist keelatud.

Lisaks toorpiimasaadustele on ainsad piimale enne tootmist või tootmise ajal lisada lubatud koostis-, abi- või lisaained laap, kahjutud piimhappebakterid, pärm, hallitusseened, kaltsiumkloriid ja sool.

[...] Toorpiimasaaduste, valmistamisjärgus toodete, kalgendi ja värske juustu hoidmine miinuskraadide juures on keelatud.

[...] Värske ja valmiva juustu säilitamine gaasikeskkonnas on keelatud.”

---

II LISA

KOKKUVÕTE

Nõukogu määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta

„BLEU DES CAUSSES”

EÜ nr: FR-PDO-0117-0108/29.3.2006

KPN (X) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus

| Nimi | : | Institut National de l’Origine et de la Qualité |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | 51 rue d’Anjou – 75 008 Paris |
| Tel | : | +33 (0)1 53 89 80 00 |
| Faks | : | +33 (0)1 53 89 80 60 |
| E-post | : | info@inao.gouv.fr |

Nimi

:

Institut National de l’Origine et de la Qualité

Aadress

:

51 rue d’Anjou – 75 008 Paris

Tel

:

+33 (0)1 53 89 80 00

Faks

:

+33 (0)1 53 89 80 60

E-post

:

info@inao.gouv.fr

2.   Taotlejate rühm

| Nimi | : | Syndicat du Bleu des Causses |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | BP9 – 12004 RODEZ Cedex |
| Tel | : | +33 (0)5 65 76 53 53 |
| Faks | : | +33 (0)5 65 76 53 00 |
| E-post | : | françoise.lebrou@valmont.fr |
| Koosseis | : | tootjad/töötlejad (X) muu ( ) |

Nimi

:

Syndicat du Bleu des Causses

Aadress

:

BP9 – 12004 RODEZ Cedex

Tel

:

+33 (0)5 65 76 53 53

Faks

:

+33 (0)5 65 76 53 00

E-post

:

françoise.lebrou@valmont.fr

Koosseis

:

tootjad/töötlejad (X) muu ( )

3.   Toote liik

| Klass 1.3 | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3

Juust

4.   Spetsifikaat

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus

„Bleu des Causses”

4.2.   Kirjeldus

Täislehmapiimast valmistatud pressimata ja kuumtöötlemata sinihallitusjuust, mille rasvainesisaldus kuivaines on 45 % ja kuivaine minimaalne sisaldus 100 g juustu kohta on 53 grammi. Juust on madala silindri kujuline ja kaalub 2,3–3 kg.

Juustu pind peab olema puhas, ilma liigse äige ja plekkideta.

4.3.   Geograafiline piirkond

Le Rouergue koos kahe pikendusega: lääne suunas Causses du Quercy ja ida suunas Causses lozeriens ning osaga Margeride’i graniidimassiivist, mille alla kuuluvad osa Aveyroni departemangust ja selle naaberdepartemangud Lot, Lozère, Gard ja Héraut, st järgmiste kommuunide territooriumid:

| | Aveyroni departemang | Alamdepartemangud Millau ja Villefranche-de-Rouergue: kõik kommuunid. |
| --- | --- | --- |

Aveyroni departemang

Alamdepartemangud Millau ja Villefranche-de-Rouergue: kõik kommuunid.

| | Kantonid Baraqueville, Bozouls, Cassagnes-Bégonhès, Conques, Entraygue-sur-Truyère, Espalion, Estaing, Laguiole, Laissac, Marcillac-Vallon, Naucelle, Pont-de-Salars, Requista, Rignac, Rodez-Nord, Rodez-Sud, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Saint-Geniez-d’Olt ja La Salvetat-Peyrales: kõik kommuunid. |
| --- | --- |

Kantonid Baraqueville, Bozouls, Cassagnes-Bégonhès, Conques, Entraygue-sur-Truyère, Espalion, Estaing, Laguiole, Laissac, Marcillac-Vallon, Naucelle, Pont-de-Salars, Requista, Rignac, Rodez-Nord, Rodez-Sud, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Saint-Geniez-d’Olt ja La Salvetat-Peyrales: kõik kommuunid.

| | Loti departemang | Kantonid Cahors, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Labastide-Murat, Lalbenque, Lauzes, Limogne-en-Quercy, Luzech, Montcuq, Puy-L’Evêque ja Saint-Géry: kõik kommuunid. |
| --- | --- | --- |

Loti departemang

Kantonid Cahors, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Labastide-Murat, Lalbenque, Lauzes, Limogne-en-Quercy, Luzech, Montcuq, Puy-L’Evêque ja Saint-Géry: kõik kommuunid.

| | Gourdoni kanton: kommuunid Saint-Circq-Souillaguet, Saint-Projet ja Le Vigan. |
| --- | --- |

Gourdoni kanton: kommuunid Saint-Circq-Souillaguet, Saint-Projet ja Le Vigan.

| | Livernoni kanton: kommuunid Boussac, Brengues, Cambes, Corn, Durbans, Espagnac-Sainte-Eulalie, Espedaillac, Flaujac-Gare, Grezes, Livernon, Quissac ja Reilhac. |
| --- | --- |

Livernoni kanton: kommuunid Boussac, Brengues, Cambes, Corn, Durbans, Espagnac-Sainte-Eulalie, Espedaillac, Flaujac-Gare, Grezes, Livernon, Quissac ja Reilhac.

| | Payraci kanton: kommuunid Cales, Lamothe-Fénelon, Loupiac, Nadaillac-de-Rouge, Payrac, Reilhaguet ja Le Roc. |
| --- | --- |

Payraci kanton: kommuunid Cales, Lamothe-Fénelon, Loupiac, Nadaillac-de-Rouge, Payrac, Reilhaguet ja Le Roc.

| | Saint-Germain-du-Bel-Airi kanton: kommuunid Lamothe-Cassel, Montamel, Saint-Chamarand, Soucirac, Ussel ja Uzech. |
| --- | --- |

Saint-Germain-du-Bel-Airi kanton: kommuunid Lamothe-Cassel, Montamel, Saint-Chamarand, Soucirac, Ussel ja Uzech.

| | Souillaci kanton: kommuunid Gignac, La Chapelle-Auzac, Lanzac ja Souillac. |
| --- | --- |

Souillaci kanton: kommuunid Gignac, La Chapelle-Auzac, Lanzac ja Souillac.

| | Lozère’i departemang | Kantonid Aumont-Aubrac, Chanac, La Canourgue, Le Malzieu-Ville, Le Massegros, Marvejols, Meyrueis, Saint-Chély-d’Apcher ja Sainte-Enimie: kõik kommuunid. |
| --- | --- | --- |

Lozère’i departemang

Kantonid Aumont-Aubrac, Chanac, La Canourgue, Le Malzieu-Ville, Le Massegros, Marvejols, Meyrueis, Saint-Chély-d’Apcher ja Sainte-Enimie: kõik kommuunid.

| | Bleymardi kanton: kommuunid Allenc, Chavenet ja Sainte-Hélène. |
| --- | --- |

Bleymardi kanton: kommuunid Allenc, Chavenet ja Sainte-Hélène.

| | Floraci kanton: kommuunid Florac, Ispagnac, Saint-Laurent-de-Trèves ja Vebron. |
| --- | --- |

Floraci kanton: kommuunid Florac, Ispagnac, Saint-Laurent-de-Trèves ja Vebron.

| | Mende’i kanton: kommuunid Badaroux, Balsièges, Brenoux, Lanuéjols, Mende, Saint-Bauzile ja Saint-Etienne-du-Valdonnez. |
| --- | --- |

Mende’i kanton: kommuunid Badaroux, Balsièges, Brenoux, Lanuéjols, Mende, Saint-Bauzile ja Saint-Etienne-du-Valdonnez.

| | Saint-Germain-du-Teil’ kanton: kommuunid Chirac, Le Monastier-Pin-Moriès, Saint-Germain-du-Teil ja Saint-Pierre-de-Nogaret. |
| --- | --- |

Saint-Germain-du-Teil’ kanton: kommuunid Chirac, Le Monastier-Pin-Moriès, Saint-Germain-du-Teil ja Saint-Pierre-de-Nogaret.

| | Gardi departemang:
  Trèvesi kommuun. |
| --- | --- |

Gardi departemang:

Trèvesi kommuun.

| | Hérault’ departemang:
  Pégairolles-de-l’Escalette’i kommuun. |
| --- | --- |

Hérault’ departemang:

Pégairolles-de-l’Escalette’i kommuun.

4.4.   Päritolutõend

Kõik piimatootjad, meiereid ja valmimiskeldrid täidavad riikliku päritolunimetuste instituudi INAO registreeritud vastavusdeklaratsiooni, mille abil saab instituut kõik asjaomased ettevõtjad kindlaks teha. Ettevõtjad peavad INAO jaoks pidama registreid ning säilitama kõik piima ja juustu päritolu, kvaliteedi ja tootmistingimuste kontrollimiseks vajalikud dokumendid.

Päritolunimetusega toote omaduste kontrollimisel teostatav analüütiline ja organoleptiline uuring peavad tagama toodete vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele.

4.5.   Tootmismeetod

Piim peab olema toodetud ja juustuks töödeldud geograafilises piirkonnas. Juustul lastakse valmida Causses’i keldrites, mis kuuluvad geograafilisse piirkonda, mille moodustavad kantonid Campagnac, Cornus, Millau, Peyreleau, Sainte-Affrique (Aveyron) ning kommuunid Trèves (Gard) ja Pégairolles-de-l’Escalette (Hérault).

Juustu „Bleu des Causses” valmistatakse traditsioonilisel viisil: täispiim, tavaliselt toorpiim, kalgendatakse soojas (30 °C), kalgend lõigatakse ja segatakse aukudega kausis. Pärast penicillium’i istutamist torgitakse vedelikust eraldatud, soolatud ja harjatud juustu varrastega, et penicillium hakkaks keldri värske õhu toimel arenema. Valmimine kestab 3–6 kuud (vähemalt 70 päeva).

4.6.   Seos piirkonnaga

„Bleu des Causses” on sama vana kui „Roquefort”. Causses’i talupoegadel oli tavaks viia lehmapiimast valmistatud juust lubjakivisse uuristunud looduslikesse koobastesse, mis avanesid põhja poole ja millest käisid üle jahedad ja niisked õhuvoolud. Juust, mida algselt nimetati „Bleu de l’Aveyron”, määratleti dekreediga aastal 1937, seejärel sai see aastal 1953 nime all „Bleu des Causses” Millau kohtu otsusega päritolunimetuseks, mis kinnitati 21. mai 1979 aasta määrusega.

Juustu „Bleu des Causses” omapära on otseselt seotud territooriumiga, mille moodustavad Causses’i kivised ja kuivad lubjakiviplatood, ning juustu erilise aeglase valmimisega jaheda ja niiske õhuga looduslikes koobastes (tavaliselt karstikoobastes).

4.7.   Kontrolliasutus

| Nimi | : | Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | 51, Rue d’Anjou, 75008 Paris |
| Tel | : | +33 (0)1 53 89 80 00 |
| Faks | : | +33 (0)1 53 89 80 60 |
| E-post | : | info@inao.gouv.fr |

Nimi

:

Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO)

Aadress

:

51, Rue d’Anjou, 75008 Paris

Tel

:

+33 (0)1 53 89 80 00

Faks

:

+33 (0)1 53 89 80 60

E-post

:

info@inao.gouv.fr

Institut National de l’Origine et de la Qualité on avalik juriidilise isikuna tegutsev haldusliku iseloomuga asutus, mis asub põllumajandusministeeriumi haldusalas.

INAO vastutab päritolunimetusega toodete tootmistingimuste kontrollimise eest.

| Nimi | : | Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | 59, Boulevard Vincent Auriol 75703 PARIS Cédex 13 |
| Tel | : | + 33 (0)1 44 87 17 17 |
| Faks | : | + 33 (0)1 44 97 30 37 |

Nimi

:

Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF)

Aadress

:

59, Boulevard Vincent Auriol 75703 PARIS Cédex 13

Tel

:

- 33 (0)1 44 87 17 17

Faks

:

- 33 (0)1 44 97 30 37

DGCCRF on majandus-, rahandus- ja tööstusministeeriumi talitus.

4.8.   Märgistus

—

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 7.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/33

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. detsember 2008,

millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Luksemburgi Keskpanga välisaudiitori osas

(2009/105/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokolli Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, eriti selle artiklit 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 17. novembri 2008. aasta soovitust EKP/2008/16 Euroopa Liidu Nõukogule Luksemburgi Keskpanga välisaudiitorite kohta, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade aruandeid auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade aruandeid auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks nõukogu.

| (2) | Luksemburgi Keskpanga praeguse välisaudiitori volitused lõpevad pärast 2008. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu on vaja määrata välisaudiitor alates 2009. aastast. |
| --- | --- |

(2)

Luksemburgi Keskpanga praeguse välisaudiitori volitused lõpevad pärast 2008. majandusaasta auditeerimist. Seetõttu on vaja määrata välisaudiitor alates 2009. aastast.

| (3) | EKP nõukogu soovitas määrata KPMG AUDIT Sarl Luksemburgi Keskpanga välisaudiitoriks majandusaastateks 2009 kuni 2013. |
| --- | --- |

(3)

EKP nõukogu soovitas määrata KPMG AUDIT Sarl Luksemburgi Keskpanga välisaudiitoriks majandusaastateks 2009 kuni 2013.

| (4) | On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning seega muuta otsust 1999/70/EÜ, |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning seega muuta otsust 1999/70/EÜ,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/70/EÜ (2) artikli 1 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   KPMG AUDIT Sarl kinnitatakse Luksemburgi Keskpanga välisaudiitoriks majandusaastateks 2009 kuni 2013.”

Artikkel 2

Otsusest teatatakse EKP-le.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 18. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARNIER

---

(1)  ELT C 299, 22.11.2008, lk 5.

1

(2)  EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69.

2

---

Komisjon

| 7.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/34

---

KOMISJONI OTSUS,

6. veebruar 2009,

Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kuumsukeldusmeetodil saadud metallkattega rauast või terasest lehtvaltstoodete importi käsitleva dumpinguvastase menetluse lõpetamise kohta

(2009/106/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), ja eriti selle artiklit 9,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Menetluse algatamine

| (1) | 14. detsembril 2007. aastal algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse, mis käsitles teatavate kuumsukeldusmeetodil saadud metallkattega rauast või terasest lehtvaltstoodete importi ühendusse. Kõnealused tooted on järgmised:






  — | rauast ja legeerimata terasest, tsingiga ja/või alumiiniumiga pinnatud või kaetud lehtvaltstooted (välja arvatud tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud tooted), mis deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 ja 7212 50 69 all; |
| --- | --- | --- |

(1)

14. detsembril 2007. aastal algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatega (2) (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse, mis käsitles teatavate kuumsukeldusmeetodil saadud metallkattega rauast või terasest lehtvaltstoodete importi ühendusse. Kõnealused tooted on järgmised:

—

rauast ja legeerimata terasest, tsingiga ja/või alumiiniumiga pinnatud või kaetud lehtvaltstooted (välja arvatud tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud tooted), mis deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 ja 7212 50 69 all;

| — | legeerimata terasest lehtvaltstooted, mille laius on 600 mm või rohkem ja mis on pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga (välja arvatud roostevaba teras, elektrotehniline räniteras, tooted, mida ei ole edasi töödeldud muul viisil kui kuum- või külmvaltsimise teel, ja tooted, mis on tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud), mis deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 7225 92 00 ja ex 7225 99 00, ning |
| --- | --- |

—

legeerimata terasest lehtvaltstooted, mille laius on 600 mm või rohkem ja mis on pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga (välja arvatud roostevaba teras, elektrotehniline räniteras, tooted, mida ei ole edasi töödeldud muul viisil kui kuum- või külmvaltsimise teel, ja tooted, mis on tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud), mis deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 7225 92 00 ja ex 7225 99 00, ning

| — | legeerimata terasest lehtvaltstooted, mille laius on vähem kui 600 mm ja mis on pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga (välja arvatud roostevaba teras, elektrotehniline räniteras, kiirlõiketeras, tooted, mida ei ole edasi töödeldud muul viisil kui kuum- või külmvaltsimise teel ja tooted, mis on tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud), mis deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 7226 99 30 ja ex 7226 99 70 all, |
| --- | --- |

—

legeerimata terasest lehtvaltstooted, mille laius on vähem kui 600 mm ja mis on pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga (välja arvatud roostevaba teras, elektrotehniline räniteras, kiirlõiketeras, tooted, mida ei ole edasi töödeldud muul viisil kui kuum- või külmvaltsimise teel ja tooted, mis on tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud), mis deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 7226 99 30 ja ex 7226 99 70 all,

pärit Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (2) | Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 30. oktoobril 2007. aastal EUROFER (edaspidi „kaebuse esitaja”) ühenduse nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse teatavate kuumsukeldusmeetodil saadud metallkattega rauast või terasest lehtvaltstoodete kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 30. oktoobril 2007. aastal EUROFER (edaspidi „kaebuse esitaja”) ühenduse nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 25 % ühenduse teatavate kuumsukeldusmeetodil saadud metallkattega rauast või terasest lehtvaltstoodete kogutoodangust.

1.2.   Menetlusega seotud isikud ja kontrollkäigud

| (3) | Komisjon tegi menetluse algatamise ametlikult teatavaks Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele ja nende ühendustele, teadaolevalt asjaga seotud importijatele ja kasutajatele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele, tootjatele võimalikes võrdlusriikides ning kõigile menetluse algatamise ajal teada olnud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon tegi menetluse algatamise ametlikult teatavaks Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele ja nende ühendustele, teadaolevalt asjaga seotud importijatele ja kasutajatele, asjaomase ekspordiriigi esindajatele, tootjatele võimalikes võrdlusriikides ning kõigile menetluse algatamise ajal teada olnud ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Arvestades Hiina eksportivate tootjate ning ühenduse tootjate ja importijate suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring, et vastavalt algmääruse artiklile 17 määrata kindlaks dumping. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades Hiina eksportivate tootjate ning ühenduse tootjate ja importijate suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring, et vastavalt algmääruse artiklile 17 määrata kindlaks dumping.

| (5) | Võimaldamaks Hiina Rahvavabariigi eksportivatel tootjatel soovi korral esitada taotlus turumajandusliku või individuaalse kohtlemise kohta, saatis komisjon teadaolevalt asjaga seotud Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele ja ametiasutustele taotluse vormid. |
| --- | --- |

(5)

Võimaldamaks Hiina Rahvavabariigi eksportivatel tootjatel soovi korral esitada taotlus turumajandusliku või individuaalse kohtlemise kohta, saatis komisjon teadaolevalt asjaga seotud Hiina Rahvavabariigi eksportivatele tootjatele ja ametiasutustele taotluse vormid.

| (6) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele asjassepuutuvatele isikutele ning sai vastused seitsmelt valimisse kuuluvalt Hiina eksportivalt tootjalt, kuuelt ühenduse tootjalt, kolmelt importijalt, seitsmelt ühenduse kasutajalt ning ühelt Brasiilia tootjalt (Brasiilia oli valitud võrdlusriigiks). Ka seitse ühenduse kasutajate ühendust esitasid oma seisukohad kirjalikult. Kõik sätestatud tähtaja jooksul ärakuulamist taotlenud ja selleks konkreetsed põhjused märkinud isikud kuulati ära. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevatele asjassepuutuvatele isikutele ning sai vastused seitsmelt valimisse kuuluvalt Hiina eksportivalt tootjalt, kuuelt ühenduse tootjalt, kolmelt importijalt, seitsmelt ühenduse kasutajalt ning ühelt Brasiilia tootjalt (Brasiilia oli valitud võrdlusriigiks). Ka seitse ühenduse kasutajate ühendust esitasid oma seisukohad kirjalikult. Kõik sätestatud tähtaja jooksul ärakuulamist taotlenud ja selleks konkreetsed põhjused märkinud isikud kuulati ära.

| (7) | Komisjon kogus kokku kõik andmed, mida ta seoses turumajandusliku kohtlemise ja dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ning ühenduse huvide kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ning kontrollis neid. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | ühenduse tootmisharu tootjad






  — | Hellenic Steel Co., Thessaloniki (Kreeka); |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisjon kogus kokku kõik andmed, mida ta seoses turumajandusliku kohtlemise ja dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ning ühenduse huvide kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ning kontrollis neid. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

ühenduse tootmisharu tootjad

—

Hellenic Steel Co., Thessaloniki (Kreeka);

| — | Ilva SpA, Milaano (Itaalia); |
| --- | --- |

—

Ilva SpA, Milaano (Itaalia);

| — | Salzgitter AG, Salzgitter (Saksamaa); |
| --- | --- |

—

Salzgitter AG, Salzgitter (Saksamaa);

| — | Thyssenkrupp Steel AG, Duisburg, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Thyssenkrupp Steel AG, Duisburg, Saksamaa;

| b) | muud ühenduse tootjad:






  — | Corus UK Ltd, Newport (Ühendkuningriik); |
| --- | --- | --- |

b)

muud ühenduse tootjad:

—

Corus UK Ltd, Newport (Ühendkuningriik);

| — | ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino (Itaalia); |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino (Itaalia);

| c) | Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad:






  — | Changshu Xingdao Advanced Building Material Co., Changshu; |
| --- | --- | --- |

c)

Hiina Rahvavabariigi eksportivad tootjad:

—

Changshu Xingdao Advanced Building Material Co., Changshu;

| — | Changshu Everbright Material Technology Co., Changshu; |
| --- | --- |

—

Changshu Everbright Material Technology Co., Changshu;

| — | Bengang Steel Plates Co, Benxi; |
| --- | --- |

—

Bengang Steel Plates Co, Benxi;

| — | BX Steel Posco Cold Rolled Sheet Co. Ltd, Benxi; |
| --- | --- |

—

BX Steel Posco Cold Rolled Sheet Co. Ltd, Benxi;

| — | Angang Group International Trade Corporation, Anshan ja selle sidusettevõte Angang Group Hong Kong Co., Ltd, Hong Kong; |
| --- | --- |

—

Angang Group International Trade Corporation, Anshan ja selle sidusettevõte Angang Group Hong Kong Co., Ltd, Hong Kong;

| — | ANSC-TKS Galvanizing Co., Dallian; |
| --- | --- |

—

ANSC-TKS Galvanizing Co., Dallian;

| — | International Economics & Trading Corporation WISCO, Wuhan ja selle sidusettevõte Wugang Trading Co. Ltd, Hong Kong; |
| --- | --- |

—

International Economics & Trading Corporation WISCO, Wuhan ja selle sidusettevõte Wugang Trading Co. Ltd, Hong Kong;

| d) | sõltumatud importijad:






  — | Duferco SA, Lugano (Šveits). |
| --- | --- | --- |

d)

sõltumatud importijad:

—

Duferco SA, Lugano (Šveits).

| (8) | Pidades silmas vajadust kindlaks määrata normaalväärtus Hiina eksportivatele tootjatele, kelle puhul turumajanduslikku kohtlemist võibolla ei kohaldata, kontrolliti normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi andmete alusel, kõnesoleval juhul Brasiilia põhjal, järgmise äriühingu valdusi:






  e) | võrdlusriigi tootja:






  — | ArcelorMittal Vega, São Francisco do Sul (Brasiilia). |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Pidades silmas vajadust kindlaks määrata normaalväärtus Hiina eksportivatele tootjatele, kelle puhul turumajanduslikku kohtlemist võibolla ei kohaldata, kontrolliti normaalväärtuse kindlakstegemiseks võrdlusriigi andmete alusel, kõnesoleval juhul Brasiilia põhjal, järgmise äriühingu valdusi:

e)

võrdlusriigi tootja:

—

ArcelorMittal Vega, São Francisco do Sul (Brasiilia).

1.3.   Uurimisperiood

| (9) | Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. detsembrist 2006 kuni 30. novembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks vajalike suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(9)

Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. detsembrist 2006 kuni 30. novembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamiseks vajalike suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

1.4.   Vahearuanne ja sellele järgnenud menetlus

| (10) | 15. septembril 2008 edastas komisjon huvitatud isikutele vahearuande, milles kirjeldati kõnealuse menetluse esialgseid järeldusi, st asjaolu, et uurimise käigus tehti esialgu kindlaks dumpingu olemasolu, kuid ei määratud materiaalse kahju suurust; vahearuandes rõhutati vajadust võimaliku kahju ilmnemist edasi uurida. Esialgsete järelduste kohaselt leiti, et asjakohane on ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse mitte kehtestada, kuid siiski uurimist jätkata. Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada esialgsete järelduste kohta asjakohaseid tõendusmaterjale ja märkusi. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. |
| --- | --- |

(10)

15. septembril 2008 edastas komisjon huvitatud isikutele vahearuande, milles kirjeldati kõnealuse menetluse esialgseid järeldusi, st asjaolu, et uurimise käigus tehti esialgu kindlaks dumpingu olemasolu, kuid ei määratud materiaalse kahju suurust; vahearuandes rõhutati vajadust võimaliku kahju ilmnemist edasi uurida. Esialgsete järelduste kohaselt leiti, et asjakohane on ajutisi dumpinguvastaseid tollimakse mitte kehtestada, kuid siiski uurimist jätkata. Kõigile huvitatud isikutele anti võimalus esitada esialgsete järelduste kohta asjakohaseid tõendusmaterjale ja märkusi. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist.

2.   KAEBUSE TAGASIVÕTMINE JA MENETLUSE LÕPETAMINE

| (11) | 11. detsembril 2008 komisjonile saadetud kirjas võttis kaebuse esitaja kaebuse ametlikult tagasi. Kaebuse esitaja väitis, et kaebuse tagasivõtmise põhjuseks on hiljutised turuolukorra muutused. Seda olukorda silmas pidades ei soovi kaebuse esitaja, et tema juhtumit käsitletaks sõltuvalt sellest, kui suures mahus võib kahju ilmneda, sest sellise käsitluse aluseks on vananenud andmete analüüsimine, mis ei kajasta praegust turuolukorda täiel määral. Kaebuse esitaja väitis, et antud olukorras on ebaõiglaste ja kahju tekitavate kaubandustavade, kui need peaksid ilmnema, vastu võitlemiseks parem uue juhtumi algatamine, mitte jätkamine käimasoleva juhtumiga, mis ei suuda praegu ühenduse tootmisharu ees olevat probleemi tervikuna lahendada. |
| --- | --- |

(11)

11. detsembril 2008 komisjonile saadetud kirjas võttis kaebuse esitaja kaebuse ametlikult tagasi. Kaebuse esitaja väitis, et kaebuse tagasivõtmise põhjuseks on hiljutised turuolukorra muutused. Seda olukorda silmas pidades ei soovi kaebuse esitaja, et tema juhtumit käsitletaks sõltuvalt sellest, kui suures mahus võib kahju ilmneda, sest sellise käsitluse aluseks on vananenud andmete analüüsimine, mis ei kajasta praegust turuolukorda täiel määral. Kaebuse esitaja väitis, et antud olukorras on ebaõiglaste ja kahju tekitavate kaubandustavade, kui need peaksid ilmnema, vastu võitlemiseks parem uue juhtumi algatamine, mitte jätkamine käimasoleva juhtumiga, mis ei suuda praegu ühenduse tootmisharu ees olevat probleemi tervikuna lahendada.

| (12) | Samuti väitis kaebuse esitaja, et võttes arvesse hiljutisi muudatusi Hiina ekspordi soodustuste kavas, hakkab Hiina eksport taas suurenema. Seda ohtu silmas pidades nõudis kaebuse esitaja, et komisjon kontrolliks põhjalikult vaatlusaluse toote importi ning oleks viivitamata valmis alustama uut menetlust. Lõpetuseks rõhutas kaebuse esitaja, et see oleks Hiina huvides, et vaatlusaluse toote eksporti tulevikus kontrollitaks, et tagada Hiina eksportijate vastutusvõimeline käitumine rahvusvahelisel teraseturul. |
| --- | --- |

(12)

Samuti väitis kaebuse esitaja, et võttes arvesse hiljutisi muudatusi Hiina ekspordi soodustuste kavas, hakkab Hiina eksport taas suurenema. Seda ohtu silmas pidades nõudis kaebuse esitaja, et komisjon kontrolliks põhjalikult vaatlusaluse toote importi ning oleks viivitamata valmis alustama uut menetlust. Lõpetuseks rõhutas kaebuse esitaja, et see oleks Hiina huvides, et vaatlusaluse toote eksporti tulevikus kontrollitaks, et tagada Hiina eksportijate vastutusvõimeline käitumine rahvusvahelisel teraseturul.

| (13) | Tuleb märkida, et vaatlusaluse tootega seoses valitsevat praegust olukorda ühenduses ja Hiinas iseloomustab põhiliste majanduslike kaalutluste äärmuslik muutumine. Kuigi selliste tingimuste puhul on keeruline teha põhjendatud oletusi turuarengute kohta lühema ja keskmise aja jooksul, tundub siiski, et majanduslik olukord võib muutuda ning kahjustava dumpingu ilmnemist ei saa lõplikult välistada. Seega peetakse asjakohaseks, et lähemas tulevikus kontrollitakse Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote importi ühendusse. Kontrolliperiood ei tohiks kesta kauem kui 24 kuud pärast käesoleva menetluse lõpetamise avalikustamist. Komisjon ei välista vaatlusalust toodet käsitleva uue uurimise algatamist, kui esitatakse tõendeid, mis vastavalt algmääruse artikli 5 asjakohastes sätetes esitatud nõuetele osutavad kahjustavale dumpingule. |
| --- | --- |

(13)

Tuleb märkida, et vaatlusaluse tootega seoses valitsevat praegust olukorda ühenduses ja Hiinas iseloomustab põhiliste majanduslike kaalutluste äärmuslik muutumine. Kuigi selliste tingimuste puhul on keeruline teha põhjendatud oletusi turuarengute kohta lühema ja keskmise aja jooksul, tundub siiski, et majanduslik olukord võib muutuda ning kahjustava dumpingu ilmnemist ei saa lõplikult välistada. Seega peetakse asjakohaseks, et lähemas tulevikus kontrollitakse Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote importi ühendusse. Kontrolliperiood ei tohiks kesta kauem kui 24 kuud pärast käesoleva menetluse lõpetamise avalikustamist. Komisjon ei välista vaatlusalust toodet käsitleva uue uurimise algatamist, kui esitatakse tõendeid, mis vastavalt algmääruse artikli 5 asjakohastes sätetes esitatud nõuetele osutavad kahjustavale dumpingule.

| (14) | Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(14)

Algmääruse artikli 9 lõike 1 kohaselt võib menetluse lõpetada, kui kaebus võetakse tagasi ja kui lõpetamine ei ole vastuolus ühenduse huvidega.

| (15) | Seoses sellega märgitakse, et eespool esitatud vaatlusaluse toote osas valitseva praeguse olukorra analüüs ja mis tahes võimalik uus uurimine tulevikus ei tekita küsimusi seoses kaebuse esitaja otsusega kaebus tagasi võtta. Seetõttu otsustas komisjon käesoleva menetluse lõpetada, kuna uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus ühenduse huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Mingeid märkusi, mis võiksid seda otsust muuta, ei laekunud. |
| --- | --- |

(15)

Seoses sellega märgitakse, et eespool esitatud vaatlusaluse toote osas valitseva praeguse olukorra analüüs ja mis tahes võimalik uus uurimine tulevikus ei tekita küsimusi seoses kaebuse esitaja otsusega kaebus tagasi võtta. Seetõttu otsustas komisjon käesoleva menetluse lõpetada, kuna uurimise käigus ei ilmnenud ühtegi asjaolu, mis oleks näidanud, et lõpetamine oleks vastuolus ühenduse huvidega. Huvitatud isikuid teavitati nõuetekohaselt ja neile anti võimalus esitada märkusi. Mingeid märkusi, mis võiksid seda otsust muuta, ei laekunud.

| (16) | Seepärast leidis komisjon, et dumpinguvastane menetlus Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kuumsukeldusmeetodil saadud metallkattega rauast või terasest lehtvaltstoodete impordi suhtes tuleks lõpetada dumpinguvastaseid meetmeid kehtestamata, |
| --- | --- |

(16)

Seepärast leidis komisjon, et dumpinguvastane menetlus Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate kuumsukeldusmeetodil saadud metallkattega rauast või terasest lehtvaltstoodete impordi suhtes tuleks lõpetada dumpinguvastaseid meetmeid kehtestamata,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga lõpetatakse dumpinguvastane menetlus, mis käsitles teatavate kuumsukeldusmeetodil saadud metallkattega rauast või terasest lehtvaltstoodete importi. Kõnealuste lehtvaltstoodete puhul on tegemist järgmisega:

| — | rauast ja legeerimata terasest, tsingiga ja/või alumiiniumiga pinnatud või kaetud lehtvaltstoodetega (välja arvatud tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud), mis deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 ja 7212 50 69 all; |
| --- | --- |

—

rauast ja legeerimata terasest, tsingiga ja/või alumiiniumiga pinnatud või kaetud lehtvaltstoodetega (välja arvatud tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud), mis deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 ja 7212 50 69 all;

| — | legeerimata terasest lehtvaltstoodetega, mille laius on 600 mm või rohkem ja mis on pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga (välja arvatud roostevaba teras, elektrotehniline räniteras, tooted, mida ei ole edasi töödeldud muul viisil kui kuum- või külmvaltsimise teel ja tooted, mis on tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud), mis deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 7225 92 00 ja ex 7225 99 00, ning |
| --- | --- |

—

legeerimata terasest lehtvaltstoodetega, mille laius on 600 mm või rohkem ja mis on pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga (välja arvatud roostevaba teras, elektrotehniline räniteras, tooted, mida ei ole edasi töödeldud muul viisil kui kuum- või külmvaltsimise teel ja tooted, mis on tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud), mis deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 7225 92 00 ja ex 7225 99 00, ning

| — | legeerimata terasest lehtvaltstoodetega, mille laius on vähem kui 600 mm ja mis on pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga (välja arvatud roostevaba teras, elektrotehniline räniteras, kiirlõiketeras, tooted, mida ei ole edasi töödeldud muul viisil kui kuum- või külmvaltsimise teel ja tooted, mis on tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud), mis deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 7226 99 30 ja ex 7226 99 70 all, |
| --- | --- |

—

legeerimata terasest lehtvaltstoodetega, mille laius on vähem kui 600 mm ja mis on pinnatud või kaetud tsingi ja/või alumiiniumiga (välja arvatud roostevaba teras, elektrotehniline räniteras, kiirlõiketeras, tooted, mida ei ole edasi töödeldud muul viisil kui kuum- või külmvaltsimise teel ja tooted, mis on tsingiga elektrolüütiliselt pinnatud või kaetud), mis deklareeritakse tavapäraselt CN-koodide 7226 99 30 ja ex 7226 99 70 all,

mis on pärit Hiina Rahvavabariigist.

Brüssel, 6. veebruar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Catherine ASHTON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT C 302, 14.12.2007, lk 24.

2

---

7.2.2009

| 7.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 38/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 38/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---