# Euroopa Liidu L 24/2009

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 24 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide28. jaanuar 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 24

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide28. jaanuar 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 82/2009, 27. jaanuar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 83/2009, 27. jaanuar 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 84/2009, 27. jaanuar 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad | 5 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | | Kohus |
| | * | Euroopa Kohtu kodukorra muudatus | 8 |
| | | Esimese Astme Kohus |
| | * | Esimese Astme Kohtu kodukorra muudatus | 9 |
| | | Avaliku Teenistuse Kohus |
| | * | Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra muutmine | 10 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 82/2009, 27. jaanuar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 83/2009, 27. jaanuar 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 84/2009, 27. jaanuar 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad

5

KODU- JA TÖÖKORRAD

Kohus

*

Euroopa Kohtu kodukorra muudatus

8

Esimese Astme Kohus

*

Esimese Astme Kohtu kodukorra muudatus

9

Avaliku Teenistuse Kohus

*

Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra muutmine

10

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/69/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 18. detsember 2008, Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli I lisa artikli 3 lõikes 3 ettenähtud komitee liikmete ametisse nimetamise kohta | 11 |
| | | 2009/70/EÜ, Euratom |
| | * | Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2009, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kahe Saksamaa liikme ametisse nimetamise kohta | 13 |
| | | 2009/71/EÜ, Euratom |
| | * | Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2009, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Hispaania liikme ametisse nimetamise kohta | 14 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/72/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 15. detsember 2008, millega luuakse maksesüsteemide turu eksperdirühm | 15 |
| | | 2009/73/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 17. detsember 2008, millega muudetakse otsust 2007/589/EÜ seoses dilämmastikoksiidi heite seire ja aruandluse suuniste lisamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8040 all)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2009/74/EÜ |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Fääri saarte ühiskomitee otsus nr 1/2008, 17. juuni 2008, millega muudetakse otsust nr 1/2001, millega sätestatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahelist lepingut täiendava veterinaarküsimuste alase protokolli rakendamine | 30 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/69/EÜ

*

Nõukogu otsus, 18. detsember 2008, Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli I lisa artikli 3 lõikes 3 ettenähtud komitee liikmete ametisse nimetamise kohta

11

2009/70/EÜ, Euratom

*

Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2009, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kahe Saksamaa liikme ametisse nimetamise kohta

13

2009/71/EÜ, Euratom

*

Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2009, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Hispaania liikme ametisse nimetamise kohta

14

Komisjon

2009/72/EÜ

*

Komisjoni otsus, 15. detsember 2008, millega luuakse maksesüsteemide turu eksperdirühm

15

2009/73/EÜ

*

Komisjoni otsus, 17. detsember 2008, millega muudetakse otsust 2007/589/EÜ seoses dilämmastikoksiidi heite seire ja aruandluse suuniste lisamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8040 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8040 all)

1

18

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2009/74/EÜ

*

Euroopa Ühenduse ja Fääri saarte ühiskomitee otsus nr 1/2008, 17. juuni 2008, millega muudetakse otsust nr 1/2001, millega sätestatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahelist lepingut täiendava veterinaarküsimuste alase protokolli rakendamine

30

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsuse (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta) parandus (ELT L 57, 1.3.2008) | 34 |

Parandused

*

Nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsuse (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta) parandus (ELT L 57, 1.3.2008)

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 28.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 82/2009,

27. jaanuar 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 28. jaanuaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 138,6 |
| JO | 78,3 |
| MA | 47,2 |
| TN | 134,4 |
| TR | 93,1 |
| ZZ | 98,3 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 116,0 |
| TR | 162,2 |
| ZZ | 148,5 |
| 0709 90 70 | MA | 164,2 |
| TR | 168,5 |
| ZZ | 166,4 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 48,4 |
| IL | 56,2 |
| MA | 63,5 |
| TN | 58,1 |
| TR | 62,0 |
| ZZ | 57,6 |
| 0805 20 10 | IL | 144,6 |
| MA | 83,3 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 94,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 74,9 |
| EG | 88,5 |
| IL | 78,8 |
| JM | 94,6 |
| PK | 76,2 |
| TR | 63,6 |
| ZZ | 79,4 |
| 0805 50 10 | EG | 48,1 |
| MA | 67,1 |
| TR | 63,9 |
| ZZ | 59,7 |
| 0808 10 80 | CA | 84,9 |
| CN | 64,8 |
| MK | 32,6 |
| US | 106,1 |
| ZZ | 72,1 |
| 0808 20 50 | CN | 49,8 |
| TR | 99,0 |
| US | 110,9 |
| ZA | 93,2 |
| ZZ | 88,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

138,6

JO

78,3

MA

47,2

TN

134,4

TR

93,1

ZZ

98,3

0707 00 05

JO

167,2

MA

116,0

TR

162,2

ZZ

148,5

0709 90 70

MA

164,2

TR

168,5

ZZ

166,4

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

48,4

IL

56,2

MA

63,5

TN

58,1

TR

62,0

ZZ

57,6

0805 20 10

IL

144,6

MA

83,3

TR

54,0

ZZ

94,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

74,9

EG

88,5

IL

78,8

JM

94,6

PK

76,2

TR

63,6

ZZ

79,4

0805 50 10

EG

48,1

MA

67,1

TR

63,9

ZZ

59,7

0808 10 80

CA

84,9

CN

64,8

MK

32,6

US

106,1

ZZ

72,1

0808 20 50

CN

49,8

TR

99,0

US

110,9

ZA

93,2

ZZ

88,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 28.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 83/2009,

27. jaanuar 2009,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2008/2009. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 945/2008. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 50/2009. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2008/2009. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 945/2008. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 50/2009. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2008/2009. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 28. jaanuaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 258, 26.9.2008, lk 56.

3

(4)  ELT L 17, 22.1.2009, lk 15.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 28. jaanuarist 2009

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 24,73 | 3,93 |
| 1701 11 90 (1) | 24,73 | 9,17 |
| 1701 12 10 (1) | 24,73 | 3,74 |
| 1701 12 90 (1) | 24,73 | 8,74 |
| 1701 91 00 (2) | 28,57 | 10,95 |
| 1701 99 10 (2) | 28,57 | 6,43 |
| 1701 99 90 (2) | 28,57 | 6,43 |
| 1702 90 95 (3) | 0,29 | 0,36 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

24,73

3,93

1701 11 90 (1)

24,73

9,17

1701 12 10 (1)

24,73

3,74

1701 12 90 (1)

24,73

8,74

1701 91 00 (2)

28,57

10,95

1701 99 10 (2)

28,57

6,43

1701 99 90 (2)

28,57

6,43

1702 90 95 (3)

0,29

0,36

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 28.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 84/2009,

27. jaanuar 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1342/2003, millega sätestatakse teravilja ja riisi impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi kohaldamise üksikasjalikud erieeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 161 lõiget 3 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1342/2003 (2) artiklis 8 on sätestatud ekspordilitsentside väljaandmise tähtajad. Kõnealuses artiklis on sätestatud, et selliste eksporditavate toodete puhul, millele on kindlaks määratud eksporditoetus, sealhulgas nullmääraga toetus, antakse litsents tavaliselt välja kolmandal tööpäeval pärast taotluse esitamist. Kõnealune tähtaeg võib siiski osutuda liiga pikaks, kui tooteid on vaja viivitamata eksportida. Seepärast peaks ettevõtjatel olema sellises olukorras võimalik haldusformaalsuste lihtsustamiseks saada taotluse esitamise korral ekspordilitsents kohe, st taotluse esitamise päeval. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1342/2003 (2) artiklis 8 on sätestatud ekspordilitsentside väljaandmise tähtajad. Kõnealuses artiklis on sätestatud, et selliste eksporditavate toodete puhul, millele on kindlaks määratud eksporditoetus, sealhulgas nullmääraga toetus, antakse litsents tavaliselt välja kolmandal tööpäeval pärast taotluse esitamist. Kõnealune tähtaeg võib siiski osutuda liiga pikaks, kui tooteid on vaja viivitamata eksportida. Seepärast peaks ettevõtjatel olema sellises olukorras võimalik haldusformaalsuste lihtsustamiseks saada taotluse esitamise korral ekspordilitsents kohe, st taotluse esitamise päeval.

| (2) | Sellegipoolest tuleks ette näha, et litsentsi väljaandmise tähtaja lühendamisega ei kaasneks asjaomastele ettevõtjatele eelist teiste ettevõtjate ees ja seda eelkõige juhul, kui taotluse esitamisele järgneva kolme päeva jooksul on vaja kehtestada ekspordimaks. Seega tuleks ette näha, et kui ekspordilitsents antakse välja taotluse esitamise päeval, ei ole õigust maksta toetust, ja kui maks tuleb kindlaks määrata enne ekspordideklaratsiooni vastuvõtmist, kohaldatakse asjaomaste toodete suhtes kõnealust maksu. |
| --- | --- |

(2)

Sellegipoolest tuleks ette näha, et litsentsi väljaandmise tähtaja lühendamisega ei kaasneks asjaomastele ettevõtjatele eelist teiste ettevõtjate ees ja seda eelkõige juhul, kui taotluse esitamisele järgneva kolme päeva jooksul on vaja kehtestada ekspordimaks. Seega tuleks ette näha, et kui ekspordilitsents antakse välja taotluse esitamise päeval, ei ole õigust maksta toetust, ja kui maks tuleb kindlaks määrata enne ekspordideklaratsiooni vastuvõtmist, kohaldatakse asjaomaste toodete suhtes kõnealust maksu.

| (3) | Seoses sellega tuleks ka täpsustada selliste litsentside kehtivusaeg ja nõutava tagatissumma suurus. |
| --- | --- |

(3)

Seoses sellega tuleks ka täpsustada selliste litsentside kehtivusaeg ja nõutava tagatissumma suurus.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1342/2003 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1342/2003 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1342/2003 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Olenemata lõikest 1, lõpeb määruse (EÜ) nr 376/2008 II lisa II osa punktis A sätestatud toodete ekspordilitsentside kehtivusaeg vastavalt kõnealuse määruse artikli 22 lõikele 1 kuuekümnendal päeval pärast nende väljaandmist, olenemata sellest, kas toetus määrati eelnevalt kindlaks või mitte, või kui kõnealuseid tooteid eksporditakse toetuseta vastavalt käesoleva määruse artikli 8 lõikele 3.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Olenemata lõikest 1, lõpeb määruse (EÜ) nr 376/2008 II lisa II osa punktis A sätestatud toodete ekspordilitsentside kehtivusaeg vastavalt kõnealuse määruse artikli 22 lõikele 1 kuuekümnendal päeval pärast nende väljaandmist, olenemata sellest, kas toetus määrati eelnevalt kindlaks või mitte, või kui kõnealuseid tooteid eksporditakse toetuseta vastavalt käesoleva määruse artikli 8 lõikele 3.”

| 2) | Artiklile 8 lisatakse lõige 3:
  „3.   Olenemata lõikest 1, antakse kindlaksmääratud toetusega toodetele ekspordilitsentsid ettevõtja taotlusel välja taotluse esitamise päeval, tingimusel et taotluses on täpsustatud, et litsents antakse välja ilma toetuseta ja et kui ekspordideklaratsiooni vastuvõtmisel kohaldatakse ekspordimaksu, kohaldatakse kõnealust maksu ka asjaomaste toodete suhtes. Sel juhul peab taotluse ja ekspordilitsentsi lahtris 20 olema üks Ia lisas esitatud kannetest.” |
| --- | --- |

2)

Artiklile 8 lisatakse lõige 3:

„3.   Olenemata lõikest 1, antakse kindlaksmääratud toetusega toodetele ekspordilitsentsid ettevõtja taotlusel välja taotluse esitamise päeval, tingimusel et taotluses on täpsustatud, et litsents antakse välja ilma toetuseta ja et kui ekspordideklaratsiooni vastuvõtmisel kohaldatakse ekspordimaksu, kohaldatakse kõnealust maksu ka asjaomaste toodete suhtes. Sel juhul peab taotluse ja ekspordilitsentsi lahtris 20 olema üks Ia lisas esitatud kannetest.”

| 3) | Artikli 12 punkti c lisatakse alapunkt iii:






  „iii) | 3 eurot selliste toodete tonni kohta, mille suhtes kohaldatakse artikli 8 lõiget 3;”. |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 12 punkti c lisatakse alapunkt iii:

„iii)

3 eurot selliste toodete tonni kohta, mille suhtes kohaldatakse artikli 8 lõiget 3;”.

| 4) | I lisa järele lisatakse käesoleva määruse lisa Ia lisana. |
| --- | --- |

4)

I lisa järele lisatakse käesoleva määruse lisa Ia lisana.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 189, 29.7.2003, lk 12.

2

---

LISA

„Ia LISA

ARTIKLI 8 LÕIKES 3 OSUTATUD KANDED

| — | : | bulgaaria keeles | : | износ без възстановяване — приложими експортни такси — Регламент (ЕО) No 1342/2003, член 8, параграф 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | Exportación sin restitución — Gravámenes por exportación aplicables — Reglamento (CE) no 1342/2003, artículo 8, apartado 3 |
| — | : | tšehhi keeles | : | Vývoz bez náhrady – platné vývozní poplatky – Nařízení (ES) č. 1342/2003, čl. 8 odst. 3 |
| — | : | taani keeles | : | Eksport uden restitution — Eksportafgifter gældende — Forordning (EF) nr. 1342/2003, artikel 8, stk. 3 |
| — | : | saksa keeles | : | Ausfuhr ohne Erstattung — Ausfuhrabgaben finden Anwendung — Verordnung (EG) Nr. 1342/2003, Artikel 8 Absatz 3 |
| — | : | eesti keeles | : | Toetuseta eksport – kohaldatakse ekspordimakse – määruse (EÜ) nr 1342/2003 artikli 8 lõige 3 |
| — | : | kreeka keeles | : | Εξαγωγή χωρίς επιστροφή — Επιβαλλόμενοι φόροι κατά την εξαγωγή — Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1342/2003 άρθρο 8 παράγραφος 3 |
| — | : | inglise keeles | : | Export without refund — Export taxes applicable — Regulation (EC) No 1342/2003, Article 8(3) |
| — | : | prantsuse keeles | : | Exportation sans restitution — Taxes à l'exportation applicables — Règlement (CE) no 1342/2003, article 8, paragraphe 3 |
| — | : | iiri keeles | : | Onnmhairiú gan aisíoc – cánacha onnmhairiúcháin infheidhme – Rialachán (CE) Uimh. 1342/2003, Airteagal 8, mír 3 |
| — | : | itaalia keeles | : | Esportazione senza restituzione — Tasse all’esportazione applicabili — Regolamento (CE) n. 1342/2003, articolo 8, paragrafo 3 |
| — | : | läti keeles | : | Eksports bez kompensācijas – Piemērojamie izvedmuitas nodokļi – Regulas (EK) Nr. 1342/2003 8. panta 3. punkts |
| — | : | leedu keeles | : | Eksportas be grąžinamosios išmokos – Eksportui taikytini mokesčiai – Reglamento (EB) Nr. 1342/2003 8 straipsnio 3 dalis |
| — | : | ungari keeles | : | Visszatérítés nélküli kivitel – Kiviteli vám alkalmazandó – Az 1342/2003/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése |
| — | : | malta keeles | : | Esportazzjoni bla rifużjoni — Taxxi tal-esportazzjoni applikabbli — L-Artikolu 8(3) tar-Regolament (KE) Nru 1342/2003 |
| — | : | hollandi keeles | : | Uitvoer zonder restitutie — Uitvoerbelasting van toepassing — Verordening (EG) nr. 1342/2003, artikel 8, lid 3 |
| — | : | poola keeles | : | Wywóz bez refundacji – Stosowane podatki wywozowe – art. 8 ust. 3 rozporządzenia (WE) nr 1342/2003 |
| — | : | portugali keeles | : | Exportação sem restituição — Imposições de exportação aplicáveis — Regulamento (CE) n.o 1342/2003, artigo 8.o, n.o 3 |
| — | : | rumeenia keeles | : | Export fără restituire – Taxe la export aplicabile – Regulamentul (CE) nr. 1342/2003, articolul 8 alineatul (3) |
| — | : | slovaki keeles | : | Vývoz bez náhrady – Platné vývozné poplatky – Nariadenie (ES) č. 1342/2003 článok 8 ods. 3 |
| — | : | sloveeni keeles | : | Izvoz brez nadomestila – Veljavne izvozne takse – Uredba (ES) št. 1342/2003, člen 8(3) |
| — | : | rootsi keeles | : | Export utan bidrag – Exportavgifter tillämpliga – Förordning (EG) nr 1342/2003, artikel 8.3 |
| — | : | soome keeles | : | Vienti ilman vientitukea – Sovellettavat vientiverot – Asetuksen (EY) N:o 1342/2003 8 artiklan 3 kohta” |

—

:

bulgaaria keeles

:

износ без възстановяване — приложими експортни такси — Регламент (ЕО) No 1342/2003, член 8, параграф 3

—

:

hispaania keeles

:

Exportación sin restitución — Gravámenes por exportación aplicables — Reglamento (CE) no 1342/2003, artículo 8, apartado 3

—

:

tšehhi keeles

:

Vývoz bez náhrady – platné vývozní poplatky – Nařízení (ES) č. 1342/2003, čl. 8 odst. 3

—

:

taani keeles

:

Eksport uden restitution — Eksportafgifter gældende — Forordning (EF) nr. 1342/2003, artikel 8, stk. 3

—

:

saksa keeles

:

Ausfuhr ohne Erstattung — Ausfuhrabgaben finden Anwendung — Verordnung (EG) Nr. 1342/2003, Artikel 8 Absatz 3

—

:

eesti keeles

:

Toetuseta eksport – kohaldatakse ekspordimakse – määruse (EÜ) nr 1342/2003 artikli 8 lõige 3

—

:

kreeka keeles

:

Εξαγωγή χωρίς επιστροφή — Επιβαλλόμενοι φόροι κατά την εξαγωγή — Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1342/2003 άρθρο 8 παράγραφος 3

—

:

inglise keeles

:

Export without refund — Export taxes applicable — Regulation (EC) No 1342/2003, Article 8(3)

—

:

prantsuse keeles

:

Exportation sans restitution — Taxes à l'exportation applicables — Règlement (CE) no 1342/2003, article 8, paragraphe 3

—

:

iiri keeles

:

Onnmhairiú gan aisíoc – cánacha onnmhairiúcháin infheidhme – Rialachán (CE) Uimh. 1342/2003, Airteagal 8, mír 3

—

:

itaalia keeles

:

Esportazione senza restituzione — Tasse all’esportazione applicabili — Regolamento (CE) n. 1342/2003, articolo 8, paragrafo 3

—

:

läti keeles

:

Eksports bez kompensācijas – Piemērojamie izvedmuitas nodokļi – Regulas (EK) Nr. 1342/2003 8. panta 3. punkts

—

:

leedu keeles

:

Eksportas be grąžinamosios išmokos – Eksportui taikytini mokesčiai – Reglamento (EB) Nr. 1342/2003 8 straipsnio 3 dalis

—

:

ungari keeles

:

Visszatérítés nélküli kivitel – Kiviteli vám alkalmazandó – Az 1342/2003/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése

—

:

malta keeles

:

Esportazzjoni bla rifużjoni — Taxxi tal-esportazzjoni applikabbli — L-Artikolu 8(3) tar-Regolament (KE) Nru 1342/2003

—

:

hollandi keeles

:

Uitvoer zonder restitutie — Uitvoerbelasting van toepassing — Verordening (EG) nr. 1342/2003, artikel 8, lid 3

—

:

poola keeles

:

Wywóz bez refundacji – Stosowane podatki wywozowe – art. 8 ust. 3 rozporządzenia (WE) nr 1342/2003

—

:

portugali keeles

:

Exportação sem restituição — Imposições de exportação aplicáveis — Regulamento (CE) n.o 1342/2003, artigo 8.o, n.o 3

—

:

rumeenia keeles

:

Export fără restituire – Taxe la export aplicabile – Regulamentul (CE) nr. 1342/2003, articolul 8 alineatul (3)

—

:

slovaki keeles

:

Vývoz bez náhrady – Platné vývozné poplatky – Nariadenie (ES) č. 1342/2003 článok 8 ods. 3

—

:

sloveeni keeles

:

Izvoz brez nadomestila – Veljavne izvozne takse – Uredba (ES) št. 1342/2003, člen 8(3)

—

:

rootsi keeles

:

Export utan bidrag – Exportavgifter tillämpliga – Förordning (EG) nr 1342/2003, artikel 8.3

—

:

soome keeles

:

Vienti ilman vientitukea – Sovellettavat vientiverot – Asetuksen (EY) N:o 1342/2003 8 artiklan 3 kohta”

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

Kohus

| 28.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/8

---

EUROOPA KOHTU KODUKORRA MUUDATUS

EUROOPA KOHUS,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 223 kuuendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 139 kuuendat lõiku,

arvestades seda, et on vaja täpsustada, mitut hääletusvooru võib kasutada Euroopa Kohtu presidendi ja kodade esimeeste valimisel,

võttes arvesse nõukogu nõusolekut, mis on antud 27. novembril 2008,

ON TEINUD OMA KODUKORRAS JÄRGMISE MUUDATUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduste Kohtu kodukorda (1) muudetakse järgmiselt:

Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„Käesolevas artiklis ettenähtud valimistel on hääletamine salajane. Valituks osutub üle poolte Euroopa Kohtu kohtunike hääled saanud kohtunik. Kui ükski kohtunik ei saa absoluutset häälteenamust, korraldatakse järgmisi hääletusvoore seni, kuni see häälteenamus saavutatakse.”

Artikkel 2

Käesolev kodukorra muudatus, mis on autentne kõigis keeltes, mis on nimetatud kodukorra artikli 29 lõikes 1, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub selle avaldamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Luxembourg, 13. jaanuar 2009

---

(1)  EÜT L 176, 4.7.1991, lk 7.

1

---

Esimese Astme Kohus

| 28.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/9

---

ESIMESE ASTME KOHTU KODUKORRA MUUDATUS

EUROOPA ÜHENDUSTE ESIMESE ASTME KOHUS,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 224 viiendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 140 viiendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli artiklit 63,

võttes arvesse Euroopa Kohtu nõusolekut,

võttes arvesse nõukogu nõusolekut, mis on antud 27. novembril 2008,

ON TEINUD OMA KODUKORRAS JÄRGMISE MUUDATUSE:

Artikkel 1

Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu 2. mai 1991. aasta kodukorda (EÜT L 136, 30.5.1991, lk 1, parandatud EÜT L 317, 19.11.1991, lk 34), mida on muudetud 15. septembril 1994 (EÜT L 249, 24.9.1994, lk 17), 17. veebruaril 1995 (EÜT L 44, 28.2.1995, lk 64), 6. juulil 1995 (EÜT L 172, 22.7.1995, lk 3), 12. märtsil 1997 (EÜT L 103, 19.4.1997, lk 6, parandatud EÜT L 351, 23.12.1997, lk 72), 17. mail 1999 (EÜT L 135, 29.5.1999, lk 92), 6. detsembril 2000 (EÜT L 322, 19.12.2000, lk 4), 21. mail 2003 (ELT L 147, 14.6.2003, lk 22), 19. aprillil 2004 (ELT L 132, 29.4.2004, lk 3), 21. aprillil 2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 108), 12. oktoobril 2005 (ELT L 298, 15.11.2005, lk 1), 18. detsembril 2006 (ELT L 386, 29.12.2006, lk 45) ja 12. juunil 2008 (ELT L 179, 8.7.2008, lk 12), muudetakse järgmiselt:

Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„Käesolevas artiklis ettenähtud valimistel on hääletamine salajane. Valituks osutub üle poolte Esimese Astme Kohtu kohtunike hääled saanud kohtunik. Kui ükski kohtunik ei saa absoluutset häälteenamust, korraldatakse järgmisi hääletusvoore seni, kuni see häälteenamus saavutatakse.”

Artikkel 2

Käesolev kodukorra muudatus, mis on autentne kõigis keeltes, mis on nimetatud kodukorra artikli 35 lõikes 1, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub selle avaldamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Luxembourg, 14. jaanuar 2009

E. COULON

Kohtusekretär

M. JAEGER

President

---

Avaliku Teenistuse Kohus

| 28.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/10

---

EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHTU KODUKORRA MUUTMINE

EUROOPA LIIDU AVALIKU TEENISTUSE KOHUS,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 225a viiendat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 140b viiendat lõiku,

võttes arvesse protokolli Euroopa Ühenduste Kohtu põhikirja kohta, eriti selle I lisa,

võttes arvesse nõukogu 2. novembri 2004. aasta otsust 2004/752/EÜ, Euratom, millega asutatakse Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohus, (1)

võttes arvesse Euroopa Kohtu nõusolekut,

võttes arvesse nõukogu 27. novembril 2008 antud heakskiitu,

arvestades, et tuleb täpsustada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi ja kodade esimeeste valimiseks korraldatavate hääletusvoorude arvu,

ON TEINUD OMA KODUKORRAS JÄRGMISE MUUDATUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorda (2) muudetakse järgmiselt.

Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„Käesolevas artiklis ettenähtud valimistel on hääletamine salajane. Valituks osutub kohtunik, kes saab üle poole kohtunike häältest. Kui ükski kohtunik seda häälteenamust ei saa, korraldatakse järgmisi hääletusvoore seni, kuni see häälteenamus saavutatakse.”

Artikkel 2

Käesolev kodukorra muudatus, mis on autentne keeltes, mis on nimetatud Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 35 lõikes 1, mida vastavalt Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 7 lõikele 2 kohaldatakse Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtule, avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ning jõustub selle avaldamisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Luxembourg, 14. jaanuar 2009

---

(1)  ELT L 333, 9.11.2004, lk 7.

1

(2)  ELT L 225, 29.8.2007, lk 1.

2

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 28.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/11

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. detsember 2008,

Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli I lisa artikli 3 lõikes 3 ettenähtud komitee liikmete ametisse nimetamise kohta

(2009/69/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse protokolli Euroopa Kohtu põhikirja kohta, mida on muudetud nõukogu 2. novembri 2004. aasta otsusega 2004/752/EÜ, Euratom (millega asutatakse Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohus), (1) eriti nimetatud põhikirja I lisa artikli 3 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2005. aasta otsust 2005/49/EÜ, Euratom (Euroopa Kohtu põhikirja protokolli I lisa artikli 3 lõikes 3 ettenähtud komitee kodukorra kohta), (2) eriti kõnealuse otsuse lisa punkti 3,

võttes arvesse Euroopa Kohtu presidendi 19. novembri 2008. aasta soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli I lisa artikli 3 lõikes 3 nähakse ette komitee moodustamine, mis koosneb seitsmest liikmest, kes valitakse Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu endiste liikmete ning tunnustatud ja pädevate juristide hulgast. Selle lõike alusel määrab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega Euroopa Kohtu presidendi soovitusel kindlaks komitee liikmed. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli I lisa artikli 3 lõikes 3 nähakse ette komitee moodustamine, mis koosneb seitsmest liikmest, kes valitakse Euroopa Kohtu ja Esimese Astme Kohtu endiste liikmete ning tunnustatud ja pädevate juristide hulgast. Selle lõike alusel määrab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega Euroopa Kohtu presidendi soovitusel kindlaks komitee liikmed.

| (2) | Otsuse 2005/49/EÜ, Euratom lisa punktis 3 nähakse ette, et kõnealuse komitee esimehe nimetab ametisse nõukogu. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2005/49/EÜ, Euratom lisa punktis 3 nähakse ette, et kõnealuse komitee esimehe nimetab ametisse nõukogu.

| (3) | Kõnealused sätted kuuluvad kohaldamisele, |
| --- | --- |

(3)

Kõnealused sätted kuuluvad kohaldamisele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Kohtu põhikirja käsitleva protokolli I lisa artikli 3 lõikes 3 ettenähtud komitee liikmeteks nimetatakse alates 10. novembrist 2008 neljaks aastaks:

| | Günter HIRSCH, esimees |
| --- | --- |

Günter HIRSCH, esimees

| | Rafael GARCÍA-VALDECASAS Y FERNÁNDEZ |
| --- | --- |

Rafael GARCÍA-VALDECASAS Y FERNÁNDEZ

| | Csilla KOLLONAY LEHOCZKY |
| --- | --- |

Csilla KOLLONAY LEHOCZKY

| | Fidelma O'KELLY MACKEN |
| --- | --- |

Fidelma O'KELLY MACKEN

| | Romain SCHINTGEN |
| --- | --- |

Romain SCHINTGEN

| | Kateřina ŠIMÁČKOVÁ |
| --- | --- |

Kateřina ŠIMÁČKOVÁ

| | Georges VANDERSANDEN. |
| --- | --- |

Georges VANDERSANDEN.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARNIER

---

(1)  ELT L 333, 9.11.2004, lk 7.

1

(2)  ELT L 21, 25.1.2005, lk 13.

2

---

| 28.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/13

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. jaanuar 2009,

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kahe Saksamaa liikme ametisse nimetamise kohta

(2009/70/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 259,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 167,

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta otsust 2006/524/EÜ, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Tšehhi, Saksamaa, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburgi, Ungari, Malta, Austria, Sloveenia ja Slovakkia liikmete ametisse nimetamise kohta, (1)

võttes arvesse Saksamaa valitsuse ettepanekut,

võttes arvesse komisjoni arvamust,

arvestades, et kaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikme kohta on vabanenud pärast Karin ALLEWELDTI surma ja Amelie BUNTENBACHI ametist lahkumist,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Gabriela BISCHOFF, Bereichsleiterin Europapolitik im DGB, ja Michaela ROSENBERGER, Vorstandsmitglied Gewerkschaft Nahrung-Genuss-Gaststätten, nimetatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteesse ametisse järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2010.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 19. jaanuar 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

P. GANDALOVIČ

---

(1)  ELT L 207, 28.7.2006, lk 30.

1

---

| 28.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/14

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. jaanuar 2009,

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Hispaania liikme ametisse nimetamise kohta

(2009/71/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 259,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 167,

võttes arvesse nõukogu 11. juuli 2006. aasta otsust 2006/524/EÜ, Euratom Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Tšehhi, Saksamaa, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Läti, Leedu, Luksemburgi, Ungari, Malta, Austria, Sloveenia ja Slovakkia liikmete ametisse nimetamise kohta, (1)

võttes arvesse Hispaania valitsuse esitatud ettepanekut,

võttes arvesse komisjoni arvamust,

ning arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitees on vabanenud liikme koht seoses Francisco CEBALLO HERRERO tagasiastumisega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Carlos TRÍAS PINTÓ (Asociación General de Consumidores (ASGECO)), nimetatakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 20. septembrini 2010.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 19. jaanuar 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

P. GANDALOVIČ

---

(1)  ELT L 207, 28.7.2006, lk 30.

1

---

Komisjon

| 28.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/15

---

KOMISJONI OTSUS,

15. detsember 2008,

millega luuakse maksesüsteemide turu eksperdirühm

(2009/72/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse üks peamistest eesmärkidest on tagada, et siseturg, mille oluline osa on makseteenused, toimib korralikult. Kiire innovatsiooni ja tehnikaarengu taustal on siseturu seisukohast oluline omada mõistlikku, kasutajasõbralikku, tõhusat ja turvalist maksesüsteemi, mis on ühtviisi kasulik nii teenuste pakkujatele kui ka kasutajatele. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse üks peamistest eesmärkidest on tagada, et siseturg, mille oluline osa on makseteenused, toimib korralikult. Kiire innovatsiooni ja tehnikaarengu taustal on siseturu seisukohast oluline omada mõistlikku, kasutajasõbralikku, tõhusat ja turvalist maksesüsteemi, mis on ühtviisi kasulik nii teenuste pakkujatele kui ka kasutajatele.

| (2) | Vastavalt parema õigusloome põhimõtetele pöörab komisjon suurt tähelepanu põhjalikule konsulteerimisele eri sidusrühmadega, eelkõige makseteenuse pakkujatele ja kasutajatele, töötades selleks välja maksesüsteeme käsitleva poliitika. Sellel eesmärgil võib komisjonil tekkida vajadus kasutada nõuandeorganisse kuuluvate asjatundjate teadmisi. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt parema õigusloome põhimõtetele pöörab komisjon suurt tähelepanu põhjalikule konsulteerimisele eri sidusrühmadega, eelkõige makseteenuse pakkujatele ja kasutajatele, töötades selleks välja maksesüsteeme käsitleva poliitika. Sellel eesmärgil võib komisjonil tekkida vajadus kasutada nõuandeorganisse kuuluvate asjatundjate teadmisi.

| (3) | Seepärast on vaja moodustada maksesüsteemide valdkonna eksperdirühm ning määrata kindlaks selle ülesanded ja struktuur. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja moodustada maksesüsteemide valdkonna eksperdirühm ning määrata kindlaks selle ülesanded ja struktuur.

| (4) | Oma valges raamatus „Finantsteenuste poliitika (2005–2010)” rõhutab komisjon kasutajate proportsionaalse esindatuse suurt tähtsust. Selles küsimuses peaks eksperdirühm tänu huvitatud poolte sobivale esindatusele olema komisjonile kasulik. |
| --- | --- |

(4)

Oma valges raamatus „Finantsteenuste poliitika (2005–2010)” rõhutab komisjon kasutajate proportsionaalse esindatuse suurt tähtsust. Selles küsimuses peaks eksperdirühm tänu huvitatud poolte sobivale esindatusele olema komisjonile kasulik.

| (5) | Eksperdirühm peaks koosnema isikutest, kellel on maksesüsteemide valdkonnas piisav pädevus. Samas peaks sellesse kuuluma üksnes erasektori sidusrühmad, kuna ametiasutustel ja keskpankadel on oma maksesüsteemidealane nõuanderühm. |
| --- | --- |

(5)

Eksperdirühm peaks koosnema isikutest, kellel on maksesüsteemide valdkonnas piisav pädevus. Samas peaks sellesse kuuluma üksnes erasektori sidusrühmad, kuna ametiasutustel ja keskpankadel on oma maksesüsteemidealane nõuanderühm.

| (6) | Eksperdirühm peaks aitama komisjonil ette valmistada ja rakendada maksesüsteeme käsitlevat poliitikat. |
| --- | --- |

(6)

Eksperdirühm peaks aitama komisjonil ette valmistada ja rakendada maksesüsteeme käsitlevat poliitikat.

| (7) | Uue eksperdirühma liikmete jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad, ilma et see piiraks komisjoni otsusega 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (1) komisjoni kodukorda lisatud turvaeeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Uue eksperdirühma liikmete jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad, ilma et see piiraks komisjoni otsusega 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (1) komisjoni kodukorda lisatud turvaeeskirjade kohaldamist.

| (8) | Eksperdirühma liikmete isikuandmete töötlemisel tuleks lähtuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (2) |
| --- | --- |

(8)

Eksperdirühma liikmete isikuandmete töötlemisel tuleks lähtuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusest (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (2)

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Maksesüsteemide turu eksperdirühm

Käesolevaga moodustatakse maksesüsteemide turu eksperdirühm (edaspidi „eksperdirühm”).

Artikkel 2

Ülesanded

Kõnealuse eksperdirühma ülesanded on järgmised:

| a) | aidata komisjonil ette valmistada õigusakte või poliitilisi algatusi, mis käsitlevad maksesüsteeme, sealhulgas makseteenuste pakkujate ja kasutajatega seotud pettuste ennetamist; |
| --- | --- |

a)

aidata komisjonil ette valmistada õigusakte või poliitilisi algatusi, mis käsitlevad maksesüsteeme, sealhulgas makseteenuste pakkujate ja kasutajatega seotud pettuste ennetamist;

| b) | esitada ülevaade kõnealuse poliitika praktilise rakendamise kohta; |
| --- | --- |

b)

esitada ülevaade kõnealuse poliitika praktilise rakendamise kohta;

| c) | vahetada kogemusi ajakohastatud hea tava kohta ning tagada turgu kahjustada võivate probleemide tuvastamine. |
| --- | --- |

c)

vahetada kogemusi ajakohastatud hea tava kohta ning tagada turgu kahjustada võivate probleemide tuvastamine.

Artikkel 3

Konsulteerimine

Komisjon võib eksperdirühmaga konsulteerida igas maksesüsteemidega seotud küsimuses, sealhulgas makseteenuste pakkujate ja selle kasutajatega seotud pettuste ennetamine.

Artikkel 4

Koosseis – ametisse nimetamine

1.   Eksperdirühm koosneb kuni 50 liikmest.

2.   Komisjon nimetab ametisse eksperdirühma liikmed artiklis 2 osutatud valdkonna ekspertide hulgast pärast kandideerimiskutse avaldamist, mis on suunatud järgmistele ringkondadele:

| a) | makseteenuste pakkujate esindajad, sealhulgas äriühingud ja ühendused; |
| --- | --- |

a)

makseteenuste pakkujate esindajad, sealhulgas äriühingud ja ühendused;

| b) | makseteenuste kasutajate esindajad, sealhulgas äriühingud ja ühendused; |
| --- | --- |

b)

makseteenuste kasutajate esindajad, sealhulgas äriühingud ja ühendused;

| c) | maksepettuste ennetamisega seotud eraõiguslike asutuste esindajad; |
| --- | --- |

c)

maksepettuste ennetamisega seotud eraõiguslike asutuste esindajad;

| d) | artiklis 2 osutatud valdkonnas akadeemilise tausta või tunnustatud pädevusega eraisikud. |
| --- | --- |

d)

artiklis 2 osutatud valdkonnas akadeemilise tausta või tunnustatud pädevusega eraisikud.

3.   Teises lõikes osutatud liikmed esitavad kirjaliku kandideerimisavalduse.

4.   Komisjon hindab sõltumatute ekspertide sobivust järgmiste kriteeriumide alusel:

| a) | asjaomased tõendatavad teadmised ja pädevus rühmale antud ülesannetes; |
| --- | --- |

a)

asjaomased tõendatavad teadmised ja pädevus rühmale antud ülesannetes;

| b) | hiljutised praktilised teadmised ja kogemused; |
| --- | --- |

b)

hiljutised praktilised teadmised ja kogemused;

| c) | finantsvaldkonnas üldkasutatava keele valdamine tasemel, mis võimaldaks eksperdil osa võtta aruteludest ja koostada aruannete eelnõusid kõnealuses keeles. |
| --- | --- |

c)

finantsvaldkonnas üldkasutatava keele valdamine tasemel, mis võimaldaks eksperdil osa võtta aruteludest ja koostada aruannete eelnõusid kõnealuses keeles.

Kandideerimisavaldusele tuleb lisada dokumendid, mis tõendavad, et ekspert vastab käesolevas lõikes sätestatud tingimustele.

5.   Komisjon nimetab ametisse eksperdid, pidades silmas vajadust esindada kõikide asjaomaste sidusrühmade huvisid. Lisaks tagab komisjon liikmete valikul makseteenuste kasutajate proportsionaalse esindatuse, laia geograafilise esindatuse ning meeste ja naiste tasakaalustatud osalemise.

6.   Soovitatud eksperdid, kes loeti eksperdirühma kuulumiseks sobivaks, kuid keda liikmeks ei nimetatud, võidakse kanda reservnimekirja, mida komisjon võib kasutada asendusliikmete ametisse nimetamiseks.

7.   Kohaldatakse järgmisi sätteid:

| a) | makseteenuste pakkujate, kasutajate või maksepettuste ennetamisega seotud eraõiguslike asutuste esitatud liikmed nimetatakse ametisse huvitatud pooltena; |
| --- | --- |

a)

makseteenuste pakkujate, kasutajate või maksepettuste ennetamisega seotud eraõiguslike asutuste esitatud liikmed nimetatakse ametisse huvitatud pooltena;

| b) | akadeemilise tausta või tunnustatud pädevusega liikmed nimetatakse ametisse isikuliselt; |
| --- | --- |

b)

akadeemilise tausta või tunnustatud pädevusega liikmed nimetatakse ametisse isikuliselt;

| c) | eksperdirühma liikmete volitused hakkavad kehtima alates rühma esimesest koosolekust; liikmed jäävad ametisse kuni asendusliikme nimetamiseni või oma ametiaja lõpuni; |
| --- | --- |

c)

eksperdirühma liikmete volitused hakkavad kehtima alates rühma esimesest koosolekust; liikmed jäävad ametisse kuni asendusliikme nimetamiseni või oma ametiaja lõpuni;

| d) | liikmed, kes ei suuda enam eksperdirühma aruteludele tõhusalt kaasa aidata, kes astuvad tagasi või kes ei täida käesolevas artiklis või EÜ asutamislepingu artiklis 287 sätestatud tingimusi, võidakse ülejäänud ametiajaks asendada; |
| --- | --- |

d)

liikmed, kes ei suuda enam eksperdirühma aruteludele tõhusalt kaasa aidata, kes astuvad tagasi või kes ei täida käesolevas artiklis või EÜ asutamislepingu artiklis 287 sätestatud tingimusi, võidakse ülejäänud ametiajaks asendada;

| e) | liikmed, kes on määratud ametisse isikuliselt, kirjutavad igal aastal alla kohustusele tegutseda avalikes huvides ning avaldusele erapooletust kahjustada võivate huvide puudumise või olemasolu kohta; |
| --- | --- |

e)

liikmed, kes on määratud ametisse isikuliselt, kirjutavad igal aastal alla kohustusele tegutseda avalikes huvides ning avaldusele erapooletust kahjustada võivate huvide puudumise või olemasolu kohta;

| f) | liikmete nimed avaldatakse Euroopa Komisjoni eksperdirühmade registris ning siseturu ja teenuste peadirektoraadi veebilehel; liikmete nimed kogutakse, töödeldakse ja avaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001. |
| --- | --- |

f)

liikmete nimed avaldatakse Euroopa Komisjoni eksperdirühmade registris ning siseturu ja teenuste peadirektoraadi veebilehel; liikmete nimed kogutakse, töödeldakse ja avaldatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 5

Töökorraldus

1.   Eksperdirühma eesistuja on komisjoni esindaja.

2.   Kokkuleppel komisjoniga võib moodustada alarühmi, kes tegelevad eriküsimuste lahendamisega eksperdirühma kehtestatud pädevusraamistiku piires; kõnealused alarühmad lõpetavad oma tegevuse kohe, kui nad on oma ülesande täitnud.

3.   Komisjoni esindaja võib kutsuda eksperdirühma ja alarühmade töös osalema konkreetset pädevust omavaid eksperte ja vaatlejaid.

4.   Eksperdirühma või alarühma aruteludes osalemisel saadud teavet, mis on komisjoni arvates konfidentsiaalne, ei tohi avaldada.

5.   Üldjuhul koguneb eksperdirühm ja alarühmad komisjoni tööruumides vastavalt komisjoni kehtestatud korrale ja ajakavale. Komisjon tagab eksperdirühmale sekretariaaditeenused. Komisjoni ametnikud, kes tunnevad valdkonna vastu huvi, võivad osaleda rühma või selle alarühmade koosolekutel.

6.   Eksperdirühm võtab oma töökorra vastu komisjoni poolt vastu võetud standardse töökorra standardeeskirjade alusel.

7.   Komisjon võib eksperdirühma mis tahes kokkuvõtteid, järeldusi, osalisi järeldusi või töödokumente avaldada Internetis asjaomase dokumendi algkeeles.

Artikkel 6

Koosolekutega seotud kulud

1.   Komisjon hüvitab liikmetele, ekspertidele ja vaatlejatele eksperdirühma tegevusega seotud reisi- ja vajaduse korral elamiskulud vastavalt komisjoni välisekspertide kulude hüvitamise korrale.

2.   Ekspertide ja vaatlejate tööd ei tasustata.

3.   Koosolekute kulud hüvitatakse aastaeelarve piires, mille eraldavad eksperdirühmale komisjoni asjaomased talitused.

Brüssel, 15. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

---

| 28.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/18

---

KOMISJONI OTSUS,

17. detsember 2008,

millega muudetakse otsust 2007/589/EÜ seoses dilämmastikoksiidi heite seire ja aruandluse suuniste lisamisega

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8040 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/73/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2003/87/EÜ loodud kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi toimimiseks on äärmiselt oluline, et käitised, kes on osutatud direktiivi artikli 24 kohaselt hõlmatud nimetatud süsteemiga, teostaksid dilämmastikoksiidi (N2O) täielikku, järjepidevat, läbipaistvat ja täpset järelevalvet ja annaksid selle kohta aru vastavalt käesolevas otsuses esitatud suunistele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2003/87/EÜ loodud kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi toimimiseks on äärmiselt oluline, et käitised, kes on osutatud direktiivi artikli 24 kohaselt hõlmatud nimetatud süsteemiga, teostaksid dilämmastikoksiidi (N2O) täielikku, järjepidevat, läbipaistvat ja täpset järelevalvet ja annaksid selle kohta aru vastavalt käesolevas otsuses esitatud suunistele.

| (2) | Komisjoni 18. juuli 2007. aasta otsuses 2007/589/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt kasvuhoonegaaside heiteseire ja aruandluse suunised, (2) ei ole ette nähtud N2O heite seire ja aruandluse suuniseid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 18. juuli 2007. aasta otsuses 2007/589/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohaselt kasvuhoonegaaside heiteseire ja aruandluse suunised, (2) ei ole ette nähtud N2O heite seire ja aruandluse suuniseid.

| (3) | Madalmaad on esitanud taotluse võtta lämmastikhappetehaste N2O heide kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi aastatel 2008–2012. |
| --- | --- |

(3)

Madalmaad on esitanud taotluse võtta lämmastikhappetehaste N2O heide kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi aastatel 2008–2012.

| (4) | Seepärast on vaja lisada konkreetsed suunised N2O heite määramiseks pideva mõõtmise süsteemide kasutamise abil. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja lisada konkreetsed suunised N2O heite määramiseks pideva mõõtmise süsteemide kasutamise abil.

| (5) | Ajavahemikul 2008–2012 tuleb 1 tonni N2O heite üleilmset soojenemist põhjustavaid omadusi pidada vastavateks 310 tonni süsinikdioksiidi sellekohastele omadustele; see väärtus on esitatud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma teises hindamisaruandes. Nimetatud väärtust tuleks kasutada, et tagada täielik kooskõla ettevõtjate aruannete ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli kohaselt liikmesriikide siseriiklike heiteandmekogude alusel esitatavate aruannete vahel. |
| --- | --- |

(5)

Ajavahemikul 2008–2012 tuleb 1 tonni N2O heite üleilmset soojenemist põhjustavaid omadusi pidada vastavateks 310 tonni süsinikdioksiidi sellekohastele omadustele; see väärtus on esitatud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma teises hindamisaruandes. Nimetatud väärtust tuleks kasutada, et tagada täielik kooskõla ettevõtjate aruannete ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli kohaselt liikmesriikide siseriiklike heiteandmekogude alusel esitatavate aruannete vahel.

| (6) | Seepärast tuleks otsust 2007/589/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks otsust 2007/589/EÜ vastavalt muuta,

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/589/EÜ muutmine

Otsust 2007/589/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1. | Artikli 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesoleva otsuse lisades sätestatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud ja kõnealuse direktiivi artikli 24 lõike 1 kohaselt hõlmatud tegevusalade põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja aruandluse suunised.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva otsuse lisades sätestatakse direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud ja kõnealuse direktiivi artikli 24 lõike 1 kohaselt hõlmatud tegevusalade põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve ja aruandluse suunised.”

| 2. | Lisade tabelisse lisatakse järgmine kirje:






  „XIII lisa. | Tegevuspõhised suunised dilämmastikoksiidi (N2O) heite määramiseks lämmastikhapet, adipiinhapet, kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhapet tootvatele käitistele”. |
| --- | --- | --- |

2.

Lisade tabelisse lisatakse järgmine kirje:

„XIII lisa.

| 3. | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisa A osale. |
| --- | --- |

3.

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisa A osale.

| 4. | Lisatakse XIII lisa vastavalt käesoleva otsuse lisa B osale. |
| --- | --- |

4.

Lisatakse XIII lisa vastavalt käesoleva otsuse lisa B osale.

Artikkel 2

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2008.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

1

(2)  ELT L 229, 31.8.2007, lk 1.

2

---

LISA

| A. | I lisa muudetakse järgmiselt.






  1) | Jaotist 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „Käesolevas lisas ning II–XIII lisas kasutatakse direktiivis 2003/87/EÜ kindlaksmääratud mõisteid.” |
| --- | --- | --- | --- |

A.

I lisa muudetakse järgmiselt.

1)

Jaotist 2 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Käesolevas lisas ning II–XIII lisas kasutatakse direktiivis 2003/87/EÜ kindlaksmääratud mõisteid.”

| b) | lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | „määramistasand” – konkreetne meetod tegevusandmete, heitekoefitsientide, aastaheite, aasta keskmise tunniheite ning oksüdatsioonikoefitsientide ja teisendustegurite kindlaksmääramiseks;”. |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

„määramistasand” – konkreetne meetod tegevusandmete, heitekoefitsientide, aastaheite, aasta keskmise tunniheite ning oksüdatsioonikoefitsientide ja teisendustegurite kindlaksmääramiseks;”.

| 2) | Jaotise 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Täielikkus. Käitise seire ja aruandlus hõlmavad direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevustega ning muude asjakohaste tegevustega, mis on hõlmatud vastavalt direktiivi artiklile 24, seotud allikatest ja lähtevoogudest pärinevat põlemisel ja protsessi käigus tekkivat heidet ning selliste tegevustega seotud kasvuhoonegaaside koguheidet, kusjuures samal ajal välditakse kahekordset arvestust.”; |
| --- | --- |

2)

Jaotise 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Täielikkus. Käitise seire ja aruandlus hõlmavad direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevustega ning muude asjakohaste tegevustega, mis on hõlmatud vastavalt direktiivi artiklile 24, seotud allikatest ja lähtevoogudest pärinevat põlemisel ja protsessi käigus tekkivat heidet ning selliste tegevustega seotud kasvuhoonegaaside koguheidet, kusjuures samal ajal välditakse kahekordset arvestust.”;

| 3) | Jaotist 4.3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | tõendid, mis kinnitavad tegevusandmete ja teiste parameetrite (vajaduse korral) mõõtemääramatuse künniste vastavust igale lähtevoole ja/või heiteallikale kohaldatavale määramistasandile;”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Jaotist 4.3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

tõendid, mis kinnitavad tegevusandmete ja teiste parameetrite (vajaduse korral) mõõtemääramatuse künniste vastavust igale lähtevoole ja/või heiteallikale kohaldatavale määramistasandile;”;

| b) | punkt m asendatakse järgmisega:






  „m) | andmete kogumise, töötlemise ja kontrollimise toimingute kirjeldus, samuti tegevuste kirjeldus (vt jaotised 10.1–10.3 ja XIII lisa jaotis 8);”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt m asendatakse järgmisega:

„m)

andmete kogumise, töötlemise ja kontrollimise toimingute kirjeldus, samuti tegevuste kirjeldus (vt jaotised 10.1–10.3 ja XIII lisa jaotis 8);”;

| 4) | Jaotist 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | jaotises 6.1 asendatakse esimene lõik järgmisega:
  „Vastavalt jaotisele 4.2 võib kõigist või valitud allikaist pärit kasvuhoonegaaside heidet määrata standardseid või heakskiidetud meetodeid kasutades heitkoguste pideva mõõtmise süsteemide (HPMS) abil, kui käitaja on enne aruandeperioodi algust saanud pädeva asutuse kinnituse, et HPMSi kasutamisel saavutatakse täpsemad tulemused kui heite arvutamisel kõige täpsemat määramistasandit kasutades. Mõõtmisel põhinevate metoodikate konkreetsed juhised on esitatud XII ja XIII lisas. Liikmesriigid on kohustatud teatama komisjonile HPMSi seiresüsteemi osana kasutavad käitised direktiivi 2003/87/EÜ artikli 21 alusel.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Jaotist 6 muudetakse järgmiselt:

a)

jaotises 6.1 asendatakse esimene lõik järgmisega:

„Vastavalt jaotisele 4.2 võib kõigist või valitud allikaist pärit kasvuhoonegaaside heidet määrata standardseid või heakskiidetud meetodeid kasutades heitkoguste pideva mõõtmise süsteemide (HPMS) abil, kui käitaja on enne aruandeperioodi algust saanud pädeva asutuse kinnituse, et HPMSi kasutamisel saavutatakse täpsemad tulemused kui heite arvutamisel kõige täpsemat määramistasandit kasutades. Mõõtmisel põhinevate metoodikate konkreetsed juhised on esitatud XII ja XIII lisas. Liikmesriigid on kohustatud teatama komisjonile HPMSi seiresüsteemi osana kasutavad käitised direktiivi 2003/87/EÜ artikli 21 alusel.”;

| b) | jaotist 6.2 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Käitaja kasutab kooskõlas XII ja XIII lisa nõuetega kõrgeimaid määramistasandeid iga kasvuhoonegaaside heiteloas loetletud heiteallika puhul, mille kasvuhoonegaaside heide määratakse HPMSi abil.”; |
| --- | --- | --- |

b)

jaotist 6.2 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käitaja kasutab kooskõlas XII ja XIII lisa nõuetega kõrgeimaid määramistasandeid iga kasvuhoonegaaside heiteloas loetletud heiteallika puhul, mille kasvuhoonegaaside heide määratakse HPMSi abil.”;

| ii) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Aruandeperioodidel 2008–2012 kohaldatakse CO2 heite puhul vähemalt XII lisa määramistasandit 2 ja N2O heite puhul vähemalt XIII lisa madalamaid määramistasandeid, kui see on tehniliselt teostatav.”; |
| --- | --- |

ii)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Aruandeperioodidel 2008–2012 kohaldatakse CO2 heite puhul vähemalt XII lisa määramistasandit 2 ja N2O heite puhul vähemalt XIII lisa madalamaid määramistasandeid, kui see on tehniliselt teostatav.”;

| c) | jaotist 6.3 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt a asendatakse järgmisega:
  „a)   Proovide võtmise sagedus
  Tunni keskmised väärtused (usaldusväärsed tunniandmed) arvutatakse (vajaduse korral) kõigi heite määramise elementide kohta XII ja XIII lisa alusel, kasutades kõiki selle tunni jooksul mõõdetud andmeid. Juhul kui seadmed ei ole töökorras või ei tööta osa aega tunnist, arvutatakse tunni keskmine võrdeliselt (pro rata) selle tunni ülejäänud osa jooksul mõõdetud andmetega. Juhul kui heite määramise elemendi usaldusväärseid tunniandmeid ei saa arvutada, kuna olemasolevad andmed moodustavad vähem kui 50 % tunni jooksul kogutavate andmete maksimaalsest arvust, loetakse tund kaotatuks. Iga juhtumi kohta, kus usaldusväärseid tunniandmeid ei saa määrata, arvutatakse käesoleva jaotise eeskirjade alusel asendusväärtused.”; |
| --- | --- | --- |

c)

jaotist 6.3 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)   Proovide võtmise sagedus

Tunni keskmised väärtused (usaldusväärsed tunniandmed) arvutatakse (vajaduse korral) kõigi heite määramise elementide kohta XII ja XIII lisa alusel, kasutades kõiki selle tunni jooksul mõõdetud andmeid. Juhul kui seadmed ei ole töökorras või ei tööta osa aega tunnist, arvutatakse tunni keskmine võrdeliselt (pro rata) selle tunni ülejäänud osa jooksul mõõdetud andmetega. Juhul kui heite määramise elemendi usaldusväärseid tunniandmeid ei saa arvutada, kuna olemasolevad andmed moodustavad vähem kui 50 % tunni jooksul kogutavate andmete maksimaalsest arvust, loetakse tund kaotatuks. Iga juhtumi kohta, kus usaldusväärseid tunniandmeid ei saa määrata, arvutatakse käesoleva jaotise eeskirjade alusel asendusväärtused.”;

| ii) | punkti c esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „Paralleelselt heite määramisele mõõtmismeetodiga, mis on esitatud XII ja XIII lisas, määratakse iga arvestatud kasvuhoonegaasi aastaheide arvutamise teel, võttes aluseks ühe järgmistest võimalustest:”; |
| --- | --- |

ii)

punkti c esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Paralleelselt heite määramisele mõõtmismeetodiga, mis on esitatud XII ja XIII lisas, määratakse iga arvestatud kasvuhoonegaasi aastaheide arvutamise teel, võttes aluseks ühe järgmistest võimalustest:”;

| iii) | punkti c neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Käitaja kasutab (välja arvatud XIII lisas kirjeldatud seire puhul) asendusväärtusi käesolevas jaotises kirjeldatud korras, kui võrdlus arvutatud tulemustega selgesti näitab, et mõõtmise teel saadud tulemused ei ole usaldatavad.”. |
| --- | --- |

iii)

punkti c neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Käitaja kasutab (välja arvatud XIII lisas kirjeldatud seire puhul) asendusväärtusi käesolevas jaotises kirjeldatud korras, kui võrdlus arvutatud tulemustega selgesti näitab, et mõõtmise teel saadud tulemused ei ole usaldatavad.”.

| 5) | Jaotises 7.2 asendatakse esimese lõigu sissejuhatav osa järgmisega:
  „Jaotise 4.2 sätete alusel võib käitaja põhjendada mõõtmisel põhineva meetodi kasutamist juhul, kui selle tulemusel on mõõtemääramatus usaldusväärselt madalam kui vastava arvutusmeetodi puhul (vrd jaotis 4.2) või ta peab kasutama mõõtmisel põhinevat meetodit, mida on kirjeldatud XIII lisas. Põhjenduse esitamiseks pädevale asutusele annab käitaja aru laiaulatuslikuma mõõtemääramatuse analüüsi tulemuste kohta, milles võetakse arvesse järgmisi mõõtemääramatuse allikaid kooskõlas standardiga EN 14181:”. |
| --- | --- |

5)

Jaotises 7.2 asendatakse esimese lõigu sissejuhatav osa järgmisega:

„Jaotise 4.2 sätete alusel võib käitaja põhjendada mõõtmisel põhineva meetodi kasutamist juhul, kui selle tulemusel on mõõtemääramatus usaldusväärselt madalam kui vastava arvutusmeetodi puhul (vrd jaotis 4.2) või ta peab kasutama mõõtmisel põhinevat meetodit, mida on kirjeldatud XIII lisas. Põhjenduse esitamiseks pädevale asutusele annab käitaja aru laiaulatuslikuma mõõtemääramatuse analüüsi tulemuste kohta, milles võetakse arvesse järgmisi mõõtemääramatuse allikaid kooskõlas standardiga EN 14181:”.

| 6) | Jaotise 8 kümnes lõik asendatakse järgmisega:
  „Heitest antakse aru täisarvuni ümardatud CO2 või CO2(e) tonnidena (näiteks 1 245 978 tonni). Tegevusandmed, heitekoefitsiendid ja oksüdatsioonikoefitsiendid või teisendustegurid ümardatakse nii mitme koha täpsuseni, kui on vaja heite arvutamiseks ja aruandluseks.” |
| --- | --- |

6)

Jaotise 8 kümnes lõik asendatakse järgmisega:

„Heitest antakse aru täisarvuni ümardatud CO2 või CO2(e) tonnidena (näiteks 1 245 978 tonni). Tegevusandmed, heitekoefitsiendid ja oksüdatsioonikoefitsiendid või teisendustegurid ümardatakse nii mitme koha täpsuseni, kui on vaja heite arvutamiseks ja aruandluseks.”

| 7) | Jaotist 13.5 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

7)

Jaotist 13.5 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

| b) | jaotis 13.5.1 asendatakse järgmisega:
  „13.5.1.   AKREDITEERITUD LABORATOORIUMIDE KASUTAMINE
  Laboratoorium (ja muud teenusepakkujad), keda kasutatakse heitekoefitsiendi, alumise kütteväärtuse, oksüdatsioonikoefitsiendi, süsinikusisalduse, biomassiosa või koostisega seotud andmete määramiseks või heitkoguste pideva mõõtmise süsteemide seadmete kaliibrimiseks või kontrollimiseks, peab olema akrediteeritud standardi EN ISO 17025:2005 („Katse- ja kalibreerimislaborite pädevuse üldnõuded” (General requirements for the competence of testing and calibration laboratories)) kohaselt.”. |
| --- | --- |

b)

jaotis 13.5.1 asendatakse järgmisega:

„13.5.1.   AKREDITEERITUD LABORATOORIUMIDE KASUTAMINE

Laboratoorium (ja muud teenusepakkujad), keda kasutatakse heitekoefitsiendi, alumise kütteväärtuse, oksüdatsioonikoefitsiendi, süsinikusisalduse, biomassiosa või koostisega seotud andmete määramiseks või heitkoguste pideva mõõtmise süsteemide seadmete kaliibrimiseks või kontrollimiseks, peab olema akrediteeritud standardi EN ISO 17025:2005 („Katse- ja kalibreerimislaborite pädevuse üldnõuded” (General requirements for the competence of testing and calibration laboratories)) kohaselt.”.

| 8) | Jaotisse 14 lisatakse järgmine tabel:
  „14.7.   LÄMMASTIKHAPET, ADIPIINHAPET, KAPROLAKTAAMI, GLÜOKSAALI JA GLÜOKSÜÜLHAPET TOOTVATE KÄITISTE ARUANNE N2O HEITE KOHTA


















  Heited, mis on seotud I lisas loetletud tegevustega – lämmastikhappe, adipiinhappe jne tootmisega |
| --- | --- |
| Kategooriad | IPCC ühtse aruandlusvormi kategooria – protsessi käigus tekkivad heitkogused | EPRTR kategooria IPPC kood | Seiremeetod ja kasutatud määramistasand | Määramistasandi muudatused?
  Jah/Ei | Tootmismaht t/aasta ja t/h | Suitsugaasi voo mõõtemääramatus (aasta jooksul mõõdetud tunni keskmine heide või aasta koguheide)
  % | N2O sisalduse mõõtemääramatus (aasta jooksul mõõdetud tunni keskmine heide või aasta koguheide)
  % | Aasta koguheite mõõtemääramatus (vajaduse korral)
  % | Aasta jooksul mõõdetava tunni keskmise heite mõõtemääramatus
  % | Heide
  t/aasta | Aasta jooksul mõõdetav tunni keskmine heide
  (kg/h) | Üleilmset soojenemist soodustava toime (GWP) näitaja | Heide
  tCO2(e) ja CO2/aasta |
| Tegevused | | | | | | | | | | | | | |
| Tegevus 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Tegevus 2 | | | | | | | | | | | | | |
| Tegevus N | | | | | | | | | | | | | |
| Koguheide tCO2(e) ja tCO2 aastas” | | |

8)

Jaotisse 14 lisatakse järgmine tabel:

„14.7.   LÄMMASTIKHAPET, ADIPIINHAPET, KAPROLAKTAAMI, GLÜOKSAALI JA GLÜOKSÜÜLHAPET TOOTVATE KÄITISTE ARUANNE N2O HEITE KOHTA

Heited, mis on seotud I lisas loetletud tegevustega – lämmastikhappe, adipiinhappe jne tootmisega

Kategooriad

IPCC ühtse aruandlusvormi kategooria – protsessi käigus tekkivad heitkogused

EPRTR kategooria IPPC kood

Seiremeetod ja kasutatud määramistasand

Määramistasandi muudatused?

Jah/Ei

Tootmismaht t/aasta ja t/h

Suitsugaasi voo mõõtemääramatus (aasta jooksul mõõdetud tunni keskmine heide või aasta koguheide)

%

N2O sisalduse mõõtemääramatus (aasta jooksul mõõdetud tunni keskmine heide või aasta koguheide)

%

Aasta koguheite mõõtemääramatus (vajaduse korral)

%

Aasta jooksul mõõdetava tunni keskmise heite mõõtemääramatus

%

Heide

t/aasta

Aasta jooksul mõõdetav tunni keskmine heide

(kg/h)

Üleilmset soojenemist soodustava toime (GWP) näitaja

Heide

tCO2(e) ja CO2/aasta

Tegevused

Tegevus 1

Tegevus 2

Tegevus N

Koguheide tCO2(e) ja tCO2 aastas”

| B. | Lisatakse XIII lisa:

  „XIII LISA
  Tegevuspõhised suunised dilämmastikoksiidi (N2O) heite määramiseks lämmastikhapet, adipiinhapet, kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhapet tootvatele käitistele
  1.   RAKENDUSALA JA TÄIELIKKUS
  Käesolevas lisas esitatud tegevuspõhiseid suuniseid kohaldatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 24 kohaselt hõlmatud lämmastikhapet, adipiinhapet, kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhapet tootvate käitiste N2O heite seirele.
  Iga tegevusala puhul, kus esineb N2O heide, hõlmatakse kõik tootmisega seotud N2O heite allikad, kaasa arvatud juhud, kus tootmisel tekkinud N2O heide juhitakse läbi saastetõrjeseadmete. See hõlmab järgmist:






  — | lämmastikhappe tootmine – ammoniaagi katalüütilisest oksüdeerimisest ja/või NOx/N2O saaste tõrjeseadmetest pärinev N2O heide; |
| --- | --- | --- |

B.

Lisatakse XIII lisa:

„XIII LISA

Tegevuspõhised suunised dilämmastikoksiidi (N2O) heite määramiseks lämmastikhapet, adipiinhapet, kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhapet tootvatele käitistele

1.   RAKENDUSALA JA TÄIELIKKUS

Käesolevas lisas esitatud tegevuspõhiseid suuniseid kohaldatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 24 kohaselt hõlmatud lämmastikhapet, adipiinhapet, kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhapet tootvate käitiste N2O heite seirele.

Iga tegevusala puhul, kus esineb N2O heide, hõlmatakse kõik tootmisega seotud N2O heite allikad, kaasa arvatud juhud, kus tootmisel tekkinud N2O heide juhitakse läbi saastetõrjeseadmete. See hõlmab järgmist:

—

lämmastikhappe tootmine – ammoniaagi katalüütilisest oksüdeerimisest ja/või NOx/N2O saaste tõrjeseadmetest pärinev N2O heide;

| — | adipiinhappe tootmine – kogu N2O heide, kaasa arvatud oksüdatsioonireaktsioonil tekkiv heide, kogu reaktsioonil tekkivatest gaasidest ja/või saastetõrjeseadmetest pärinev heide; |
| --- | --- |

—

adipiinhappe tootmine – kogu N2O heide, kaasa arvatud oksüdatsioonireaktsioonil tekkiv heide, kogu reaktsioonil tekkivatest gaasidest ja/või saastetõrjeseadmetest pärinev heide;

| — | glüoksaali ja glüoksüülhappe tootmine – kogu N2O heide, sealhulgas kõigist tootmisetappidest, reaktsioonil tekkivatest gaasidest ja/või saastetõrjeseadmetest pärinev heide; |
| --- | --- |

—

glüoksaali ja glüoksüülhappe tootmine – kogu N2O heide, sealhulgas kõigist tootmisetappidest, reaktsioonil tekkivatest gaasidest ja/või saastetõrjeseadmetest pärinev heide;

| — | kaprolaktaami tootmine – kogu N2O heide, sealhulgas kõigist tootmisetappidest, reaktsioonil tekkivatest gaasidest ja/või saastetõrjeseadmetest pärinev heide. |
| --- | --- |

—

kaprolaktaami tootmine – kogu N2O heide, sealhulgas kõigist tootmisetappidest, reaktsioonil tekkivatest gaasidest ja/või saastetõrjeseadmetest pärinev heide.

Esitatud sätteid ei kohaldata N2O heitele, mis tekib kütuste põletamisel.

Kõiki asjakohaseid CO2 heiteid, mis on otse seotud tootmisprotsessiga (kuid ei ole veel kaetud ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemiga), mis on märgitud käitise kasvuhoonegaaside heite loa tingimustes, tuleb jälgida ja neist tuleb aru anda vastavalt käesolevatele suunistele.

I lisa jaotist 16 ei kohaldata N2O heite seire puhul.

2.   CO2(e) JA N2O HEITE KINDLAKSMÄÄRAMINE

2.1.   N2O AASTAHEIDE

Lämmastikhappe tootmisel eralduva N2O heidet mõõdetakse pideva mõõtmise süsteemide abil (välja arvatud vähese tähtsusega allikad – jaotis 6.3).

Adipiinhappe, kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhappe tootmisel eralduva N2O heidet mõõdetakse pideva mõõtmise süsteemide abil, kui kasutatakse saastetõrjeseadmeid, või määratakse arvutuslikult (massibilansi meetodil (jaotis 2.6)), kui tegemist on ajuti esineva heitega, kus gaasid ei läbi saastetõrjeseadmeid.

Käitise summaarne N2O aastaheide on kõikide heiteallikate N2O aastaheidete summa.

Iga heiteallika puhul, kus kasutatakse heite pideva mõõtmise süsteeme, on summaarne aastaheide võrdne kõigi tunniheidete summaga vastavalt järgmisele valemile:

Formula

Selles valemis:

| N2O heideaastas | = | summaarne N2O aastaheide heiteallikast tonnides |
| --- | --- | --- |
| N2O sisaldustunnis | = | töö ajal ühe tunni jooksul suitsugaasi voos mõõdetud N2O sisaldus ühikutes mg/Nm3 |
| suitsugaasi voog | = | suitsugaasi voog allpool esitatud arvutusvalemi järgi, vastavalt tunnis mõõdetud sisaldusele ühikutes Nm3/h |

N2O heideaastas

=

summaarne N2O aastaheide heiteallikast tonnides

N2O sisaldustunnis

=

töö ajal ühe tunni jooksul suitsugaasi voos mõõdetud N2O sisaldus ühikutes mg/Nm3

suitsugaasi voog

=

suitsugaasi voog allpool esitatud arvutusvalemi järgi, vastavalt tunnis mõõdetud sisaldusele ühikutes Nm3/h

2.2.   N2O TUNNIHEIDE

Aasta keskmine N2O tunniheide iga heiteallika jaoks, mille puhul kasutatakse pideva mõõtmise süsteeme, arvutatakse järgmise valemi järgi:

Formula

Selles valemis:

| N2O heidetunnis keskm | = | heiteallika N2O heide kg-des tunni kohta [kg/h], keskmistatud üle aasta; |
| --- | --- | --- |
| N2O sisaldus tunnis | = | töö ajal suitsugaasi voos tunnis mõõdetud N2O sisaldus ühikutes mg/Nm3; |
| suitsugaasi voog | = | suitsugaasi voog allpool esitatud arvutusvalemi järgi, vastavalt tunnis mõõdetud sisaldusele ühikutes Nm3/h; |

N2O heidetunnis keskm

=

heiteallika N2O heide kg-des tunni kohta [kg/h], keskmistatud üle aasta;

N2O sisaldus tunnis

=

töö ajal suitsugaasi voos tunnis mõõdetud N2O sisaldus ühikutes mg/Nm3;

suitsugaasi voog

=

suitsugaasi voog allpool esitatud arvutusvalemi järgi, vastavalt tunnis mõõdetud sisaldusele ühikutes Nm3/h;

Aasta jooksul mõõdetava keskmise tunniheite summaarne mõõtemääramatus ei tohi ühegi heiteallika puhul ületada allpool esitatud määramistasandi väärtusi. Kõik käitajad kasutavad kõrgeimat määramistasandit. Järgmist, madalamat määramistasandit võib heiteallika puhul kasutada ainult juhul, kui pädevale asutusele on asjaomase heiteallika kohta tõendatud, et kõrgeima määramistasandi meetodi kasutamine ei ole tehniliselt teostatav või tekitab põhjendamatult suuri kulusid. Aruandeperioodil 2008–2012 kohaldatakse kõige madalama määramistasandina 2. määramistasandit, välja arvatud juhul, kui see on tehniliselt teostamatu.

Juhtudel, kus vähemalt 1. määramistasandi nõuete kohaldamine iga heiteallika puhul (välja arvatud vähese tähtsusega allikad) ei ole tehniliselt teostatav või tekitab põhjendamatult suuri kulusid, kohaldab käitaja XII lisa jaotise 2 kohaselt sobivat tasandit kõnealuse heiteallika kogu aastaheite kohta ja tõendab sellele vastavust. Aruandeperioodil 2008–2012 kohaldatakse kõige madalama nõudena 2. määramistasandit, välja arvatud juhul, kui see on tehniliselt teostamatu. Liikmesriigid teatavad nimetatud lähenemisviisi kasutavad käitised komisjonile kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ artikliga 21.

1. määramistasand

Iga heiteallika puhul saavutatakse olukord, kus üle aasta keskmistatud tunniheite summaarne mõõtemääramatus on ± 10 %.

2. määramistasand

Iga heiteallika puhul saavutatakse olukord, kus üle aasta keskmistatud tunniheite summaarne mõõtemääramatus on ± 7,5 %.

3. määramistasand

Iga heiteallika puhul saavutatakse olukord, kus üle aasta keskmistatud tunniheite summaarne mõõtemääramatus on ± 5 %.

2.3.   TUNNIS MÕÕDETUD N2O SISALDUS

N2O sisaldus [mg/Nm3] heiteallika suitsugaasi voos tunnis mõõdetakse pideva mõõtmise süsteemi abil esindavas punktis pärast NOx/N2O heite tõrjeseadme läbimist (kui kasutatakse saastetõrjeseadmeid).

Sobiv meetod võib olla infrapunaspektroskoopia, kuid I lisa jaotise 6.1 teise lõigu kohaselt võib kasutada ka muid meetodeid, kui nende puhul on tagatud N2O heite määramise nõutav täpsus. Kasutatav meetod peab võimaldama N2O sisalduse määramist kõikides heiteallikates nii saastetõrjevahendite kasutamisega kui ka ilma (näiteks ajavahemikel, mil saastetõrjeseadmed on korrast ära või N2O sisaldus on suurenenud). Kui sellistel ajavahemikel mõõtemääramatus suureneb, siis tuleb seda võtta arvesse mõõtemääramatuse hindamisel.

Kõik mõõtmistulemused teisendatakse kuiva gaasi iseloomustavateks väärtusteks ja neid teatatakse korrapäraselt.

2.4.   SUITSUGAASIDE VOO MÄÄRAMINE

N2O heite seires kasutatakse lisas XII esitatud meetodeid suitsugaasi voo mõõtmiseks.

Lämmastikhappe tootmise puhul kasutatakse meetodit A, kui see on tehniliselt teostatav; vastasel korral võib kasutada mõnd asendusmeetodit, nagu olulistel parameetritel (näiteks ammoniaagi lisatav kogus) põhinev massibilansi meetod või voo määramine pideva heitgaaside voo mõõtmisega, kui pädev asutus on sellise meetodi kinnitanud seirekava ja selles kasutatud seiremeetodite hindamise raames.

Muude tegevusalade puhul võib suitsugaaside voo seireks kasutada muud XII lisas kirjeldatud meetodit, kui pädev asutus on seirekava ja selles kasutatud seiremeetodite hindamise raames sellise meetodi kinnitanud.

Meetod A. Lämmastikhappe tootmine

Suitsugaaside voog arvutatakse järgmise valemi järgi:

Formula

kus

| Võhk | = | sisenev summaarne õhuvoog [Nm3/h] standardtingimustes; |
| --- | --- | --- |
| O2 õhk | = | O2 sisaldus kuivas õhus (ruumala järgi) [= 0,2095]; |
| O2 suitsugaas | = | O2 sisaldus suitsugaasis (ruumala järgi); |

Võhk

=

sisenev summaarne õhuvoog [Nm3/h] standardtingimustes;

O2 õhk

=

O2 sisaldus kuivas õhus (ruumala järgi) [= 0,2095];

O2 suitsugaas

=

O2 sisaldus suitsugaasis (ruumala järgi);

Võhk on kõikide lämmastikhappe tootmisüksusesse sisenevate õhuvoogude summa.

Kui seirekavas ei ole öeldud teisiti, kasutab käitis järgmist valemit:

Võhk = Vprim + Vsek + Vtihend

Siin

| Vprim | = | siseneva primaarse õhuvoo kogus [Nm3/h] standardtingimustes; |
| --- | --- | --- |
| Vsek | = | siseneva sekundaarse õhuvoo kogus [Nm3/h] standardtingimustes; |
| Vtihend | = | siseneva tihendusõhuvoo kogus [Nm3/h] standardtingimustes. |

Vprim

=

siseneva primaarse õhuvoo kogus [Nm3/h] standardtingimustes;

Vsek

=

siseneva sekundaarse õhuvoo kogus [Nm3/h] standardtingimustes;

Vtihend

=

siseneva tihendusõhuvoo kogus [Nm3/h] standardtingimustes.

Vprim määratakse voo pideva mõõtmisega enne ammoniaagi lisamise kohta. Vsek määratakse voo pideva mõõtmisega näiteks enne sisenemist soojusenergia kogumiseks ettenähtud soojusvahetajasse. Vtihend on läbipuhutava õhu voog lämmastikhappe tootmise protsessis (kui see on asjakohane).

Selliste siseneva õhu voogude puhul, mis moodustavad vähem kui 2,5 % summaarsest õhuvoost, võib pädev asutus nõustuda voo määramisega käitaja pakutava hindamismeetodiga, mis põhineb asjaomase tööstusharu parimatel tavadel.

Käitaja tõendab tavalistes töötingimustes tehtavate mõõtmistega, et mõõdetav suitsugaasi voog on piisavalt ühtlane ja et tema soovitatava mõõtmismeetodi kasutamine on seepärast õigustatud. Kui osutatud mõõtmised näitavad, et voog ei ole ühtlane, tuleb seda arvestada sobiva seiremeetodi valimisel ja N2O heite mõõtemääramatuse arvutamisel.

Kõik mõõtmistulemused teisendatakse kuiva gaasi iseloomustavateks väärtusteks ja neid teatatakse korrapäraselt.

2.5.   HAPNIK (O2)

Hapniku sisaldust suitsugaasis mõõdetakse, kui seda on vaja suitsugaasi voo arvutamiseks, vastavalt jaotise 2.4 sätetele. Kohaldatakse nõudeid, mida on kirjeldatud I lisa jaotises 6 seoses kontsentratsiooni määramisega. Sobivad mõõtmismeetodid võivad olla näiteks järgmised: paramagnetilise muutuva rõhu meetod, magnetilise torsioonkaalu või tsirkooniumdioksiidanduri kasutamine. Mõõtemääramatust O2 kontsentratsiooni määramisel võetakse arvesse N2O heite mõõtemääramatuse arvutamisel.

Kõik mõõtmistulemused teisendatakse kuiva gaasi iseloomustavateks väärtusteks ja neid teatatakse korrapäraselt.

2.6.   N2O HEITE ARVUTAMINE

N2O konkreetsete perioodiliste saastetõrjeta heidete puhul, mida esineb adipiinhappe, kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhappe tootmisel (näiteks seoses ohutuse eesmärgil tehtava ventileerimise või saastetõrjeseadmete puuduliku tööga), kui N2O sisalduse pideva mõõtmise süsteemi ei saa tehnilistel põhjustel kasutada, võib rakendada massibilansi meetodit. Arvutamismeetod põhineb N2O suurima võimaliku heitekiiruse määramisel, arvestades heite ajal kulgevat keemilist reaktsiooni ja heite kestust. Pädev asutus kiidab konkreetse arvutusmeetodi heaks seirekava ja selle juurde kuuluva seiremeetodi hindamise käigus.

Iga konkreetse heiteallika jaoks arvutatud heite mõõtemääramatust tuleb võtta arvesse asjaomase heiteallika üle aasta keskmistatud tunniheite mõõtemääramatuse arvutamisel. Arvutatud heite puhul ning ka juhtudel, kus N2O heite määramiseks kasutatakse kombineeritult arvutamist ja pidevat mõõtmist, rakendatakse samu määramistasandeid kui juhul, kus heite määramine põhineb täielikult mõõtmisel pideva mõõtmise süsteemiga.

3.   CO2 AASTAEKVIVALENTIDE (CO2(e)) ARVUTAMINE

Summaarsed N2O aastaheited (mis on mõõdetud tonnides kolme kohaga pärast koma) kõikide heiteallikate kohta teisendatakse CO2 aastaheite ekvivalentkogusteks CO2(e) (ümardatud tonnideni) järgmise valemi abil:

Formula

Ajavahemikul 2008–2012 kasutatakse üleilmset soojenemist soodustava toime (GWP) näitajat GWPN2O = 310 t CO2(e)/t N2O; nimetatud väärtus on esitatud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) teises hindamisaruandes (IPCC 1995. aasta GWP-väärtus).

Kõikidest heiteallikatest vabanenud summaarne CO2-ekvivalentide kogus CO2(e) ja kõik muude heiteallikate otsesed CO2-heited (kui need on näidatud kasvuhoonegaaside heiteloas) lisatakse käitise summaarsele CO2-heitele ja tulemust kasutatakse aruannetes ja saastekvootide tagastamisel.

4.   TEGEVUSALALE VASTAVA TOOTMISKIIRUSE MÄÄRAMINE

Tegevusalale vastav tootmiskiirus arvutatakse töötatud päevade ja tundide kohta koostatud tootmisaruannete põhjal.

5.   SEIREKAVA

Lisaks I lisa jaotise 4.3 punktides a, b, c, d, j, k, m ja n esitatud nõuetele esitatakse käesoleva lisaga hõlmatud käitiste seirekavades järgmine teave:

| a) | kõik olulised heitekohad tavalise töö ajal ning piiratud töö ja ümberkujunduste ajal (see tähendab suuremate avariide või sulgemise ajal), näidatud protsessi diagrammil; |
| --- | --- |

a)

kõik olulised heitekohad tavalise töö ajal ning piiratud töö ja ümberkujunduste ajal (see tähendab suuremate avariide või sulgemise ajal), näidatud protsessi diagrammil;

| b) | tootmises kasutatavate materjalide (näiteks ammoniaagi) koguste määramiseks kasutatavad meetodid ja parameetrid ning materjalide suurimad kogused täisvõimsusega töötamise ajal; |
| --- | --- |

b)

tootmises kasutatavate materjalide (näiteks ammoniaagi) koguste määramiseks kasutatavad meetodid ja parameetrid ning materjalide suurimad kogused täisvõimsusega töötamise ajal;

| c) | meetod ja parameetrid, mille abil määrati ühe tunni toodang, mis on väljendatud lämmastikhappena (100 %), adipiinhappena (100 %), glüoksaali ja glüoksüülhappena ning kaprolaktaamina ühe tunni kohta; |
| --- | --- |

c)

meetod ja parameetrid, mille abil määrati ühe tunni toodang, mis on väljendatud lämmastikhappena (100 %), adipiinhappena (100 %), glüoksaali ja glüoksüülhappena ning kaprolaktaamina ühe tunni kohta;

| d) | meetod ja parameetrid, mida kasutades määratakse N2O sisaldus iga heiteallika suitsugaasides, meetodi kasutuspiirkond ja mõõtemääramatus ning üksikasjaline teave kõigi asendusmeetodite kohta, mida kasutatakse siis, kui N2O sisaldus läheb välja põhimeetodi kasutuspiirkonnast ning olukorrad, kus see võib juhtuda; |
| --- | --- |

d)

meetod ja parameetrid, mida kasutades määratakse N2O sisaldus iga heiteallika suitsugaasides, meetodi kasutuspiirkond ja mõõtemääramatus ning üksikasjaline teave kõigi asendusmeetodite kohta, mida kasutatakse siis, kui N2O sisaldus läheb välja põhimeetodi kasutuspiirkonnast ning olukorrad, kus see võib juhtuda;

| e) | iga heiteallika puhul kasutatav meetod suitsugaaside summaarse voo voolukiiruse määramiseks (ühikutes Nm3/h), meetodi kasutusala ja mõõtemääramatus. Kui kasutatakse arvutusmeetodit, esitatakse andmed iga suitsugaasivoo kohta, mis kuulub seire alla; |
| --- | --- |

e)

iga heiteallika puhul kasutatav meetod suitsugaaside summaarse voo voolukiiruse määramiseks (ühikutes Nm3/h), meetodi kasutusala ja mõõtemääramatus. Kui kasutatakse arvutusmeetodit, esitatakse andmed iga suitsugaasivoo kohta, mis kuulub seire alla;

| f) | lämmastikhapet, adipiinhapet, kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhapet tootvate käitiste korrapäraselt toimuvate saastetõrjeta N2O heidete arvutamise meetod; |
| --- | --- |

f)

lämmastikhapet, adipiinhapet, kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhapet tootvate käitiste korrapäraselt toimuvate saastetõrjeta N2O heidete arvutamise meetod;

| g) | andmed käitise töö kohta: millisel määral ja kuidas toimub töö muutuva koormusega ning milline on töökorraldus; |
| --- | --- |

g)

andmed käitise töö kohta: millisel määral ja kuidas toimub töö muutuva koormusega ning milline on töökorraldus;

| h) | meetod ja arvutusvalemid, mille abil määratakse N2O aastaheide igast heiteallikast; |
| --- | --- |

h)

meetod ja arvutusvalemid, mille abil määratakse N2O aastaheide igast heiteallikast;

| i) | tavalisest töökorrast erinevad protsessi tingimused, nende võimalik esinemissagedus ja kestus, andmed N2O heite kohta erilistes tingimustes (näiteks saastetõrjeseadmete rikke puhul); |
| --- | --- |

i)

tavalisest töökorrast erinevad protsessi tingimused, nende võimalik esinemissagedus ja kestus, andmed N2O heite kohta erilistes tingimustes (näiteks saastetõrjeseadmete rikke puhul);

| j) | andmed selle kohta, kuidas hinnati käesoleva lisa jaotises 2 viidatud määramistasandi mõõtemääramatuse nõuete täitmist ja milline määramistasand on saavutatud; |
| --- | --- |

j)

andmed selle kohta, kuidas hinnati käesoleva lisa jaotises 2 viidatud määramistasandi mõõtemääramatuse nõuete täitmist ja milline määramistasand on saavutatud;

| k) | I lisa jaotise 6.3 punktide a ja b kohaselt määratud väärtused ühikutes kg/N2O tunnis, mida kasutatakse mõõteseadmete rikke või halva töö korral; |
| --- | --- |

k)

I lisa jaotise 6.3 punktide a ja b kohaselt määratud väärtused ühikutes kg/N2O tunnis, mida kasutatakse mõõteseadmete rikke või halva töö korral;

| l) | andmed kõigi kõrvalekaldumiste kohta üldistest standarditest nagu EN 14181 ja ISO 14956:2002. |
| --- | --- |

l)

andmed kõigi kõrvalekaldumiste kohta üldistest standarditest nagu EN 14181 ja ISO 14956:2002.

Lisaks I lisa jaotises 4.3 esitatud nõuetele esitab käitaja pädevale asutusele heakskiitmiseks seiremeetodi kui seirekava osa olulise muutmise kavatsuse, kui see seisneb järgmises:

| — | olulised muudatused käitise töös, mis mõjutavad N2O heite üldist taset, N2O sisaldust, suitsugaaside voolukiirust või muid parameetreid, eriti kui paigaldatakse või asendatakse N2O heite tõrjeks ettenähtud seadmeid; |
| --- | --- |

—

olulised muudatused käitise töös, mis mõjutavad N2O heite üldist taset, N2O sisaldust, suitsugaaside voolukiirust või muid parameetreid, eriti kui paigaldatakse või asendatakse N2O heite tõrjeks ettenähtud seadmeid;

| — | muudatused meetodites, millega määratakse N2O heidet, sealhulgas suitsugaasi voo, N2O sisalduse pideva mõõtmise meetodi ja hapniku sisalduse määramise meetodi muutmine ning üldist mõõtemääramatust oluliselt mõjutav arvutusmeetodi muutmine; |
| --- | --- |

—

muudatused meetodites, millega määratakse N2O heidet, sealhulgas suitsugaasi voo, N2O sisalduse pideva mõõtmise meetodi ja hapniku sisalduse määramise meetodi muutmine ning üldist mõõtemääramatust oluliselt mõjutav arvutusmeetodi muutmine;

| — | aastaheite arvutamiseks ja/või lämmastikhappe, adipiinhappe, kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhappe tootmismahu määramiseks kasutatavate parameetrite muutmine; |
| --- | --- |

—

aastaheite arvutamiseks ja/või lämmastikhappe, adipiinhappe, kaprolaktaami, glüoksaali ja glüoksüülhappe tootmismahu määramiseks kasutatavate parameetrite muutmine;

| — | muudatused mõõtemääramatuse hindamises. |
| --- | --- |

—

muudatused mõõtemääramatuse hindamises.

6.   ÜLDISED SÄTTED

6.1.   PROOVIDE VÕTMISE SAGEDUS

Usaldusväärsed tunni keskmised väärtused arvutatakse I lisa jaotise 6.3 punkti a kohaselt järgmiste näitajate kohta:

| — | N2O sisaldus suitsugaasis; |
| --- | --- |

—

N2O sisaldus suitsugaasis;

| — | suitsugaasi summaarne voog, kui seda mõõdetakse otse ja kui seda nõutakse; |
| --- | --- |

—

suitsugaasi summaarne voog, kui seda mõõdetakse otse ja kui seda nõutakse;

| — | kõik gaasivood ja hapnikusisaldused, mida on vaja suitsugaasi voo kaudseks määramiseks. |
| --- | --- |

—

kõik gaasivood ja hapnikusisaldused, mida on vaja suitsugaasi voo kaudseks määramiseks.

6.2.   PUUDUVAD ANDMED

Andmete puudumise korral juhindutakse I lisa jaotise 6.3 punktide a ja b sätetest. Kui andmed puuduvad aja kohta, mil saastetõrjeseadmed ei töötanud, siis oletatakse, et heide toimus kogu osutatud tunni jooksul ilma tõrjeseadmeteta, ja kasutatakse selle eelduse alusel arvutatud väärtusi.

Käitaja teeb kõik praktiliselt võimaliku, et pideva heiteseire seadmed ei oleks kasutusest väljas rohkem kui üks nädal kalendriaasta kohta. Kui heiteseire seadmed ei ole kasutamiskorras, teavitatakse sellest viivitamatult pädevat asutust.

6.3.   VÄHETÄHTSAD N2O ALLIKAD

„Vähetähtsast allikast pärit vool” N2O heiteallikate puhul tähendab üht või mitut väiksemat saastetõrjeta voolu, mille käitaja valib ja mille heide kokku ei ületa 1 000 CO2-ekvivalenttonni aastas või mille heide on kuni 20 000 CO2-ekvivalenttonni aastas, kuid mille panus on väiksem kui 2 % kõnealuse käitise heitest aastas.

Pädeva asutuse nõusolekul võib käitaja kasutada vähetähtsast allikast pärit voolu seireks ja sellest aruandmiseks oma hindamismeetodit, mis on määramistasandiga hõlmamata.

6.4.   HEITE KINNITAV ARVUTAMINE

Teatatud N2O heite väärtusi (pideval heite mõõtmisel saadud ja arvutatud väärtusi) kinnitatakse I lisa jaotise 6.3 punkti c kohaselt, kasutades andmeid toodangu kohta, IPCC 2006. aasta suuniseid ja I lisa jaotises 10.3.3 täpsustatud nn horisontaalset meetodit.

7.   MÕÕTEMÄÄRAMATUSE HINDAMINE

Jaotises 2 esitatud asjaomastele määramistasanditele vastavuse tõendamiseks vajalikud mõõtemääramatuse hindamised tehakse veaarvutuse eeskirjade järgi, arvestades kõigi heite arvutamiseks vajalike andmete mõõtemääramatusi. Pideva mõõtmise puhul hinnatakse standardite EN 14181 ja ISO 14956:2002 kohaselt järgmisi mõõtemääramatuse allikaid:

| — | pideva mõõtmise seadmete, sealhulgas proovivõtmise täpsustatud mõõtemääramatus; |
| --- | --- |

—

pideva mõõtmise seadmete, sealhulgas proovivõtmise täpsustatud mõõtemääramatus;

| — | kalibreerimisega seotud mõõtemääramatus ja |
| --- | --- |

—

kalibreerimisega seotud mõõtemääramatus ja

| — | seireseadmete tegelikust kasutamisest tulenev täiendav mõõtemääramatus. |
| --- | --- |

—

seireseadmete tegelikust kasutamisest tulenev täiendav mõõtemääramatus.

Jaotises 2.2 kasutatava summaarse mõõtemääramatuse arvutamiseks kasutatakse jaotise 2.3 kohaselt tunnis mõõdetud N2O sisaldusi. Ainult mõõtemääramatuse arvutamisel asendatakse tunnis mõõdetud N2O sisaldused, kui need jäävad alla 20 mg/Nm3, vaikimisi valitud N2O sisaldusega 20 mg/Nm3.

Käitaja juhib ja vähendab kvaliteedi tagamise ja juhtimise protsessi kaudu heitearuandes sisalduvate heiteandmete täiendavat mõõtemääramatust. Tõendamismenetluse jooksul kontrollib kontrollija heakskiidetud seiremeetodi nõuetekohast kohaldamist ning hindab täiendava mõõtemääramatuse juhtimist ja vähendamist käitaja kvaliteedi tagamise ja kontrolli korra kaudu.

8.   KONTROLL JA TÕENDAMINE

8.1.   KONTROLL

Peale I lisa jaotistes 10.1, 10.2 ja 10.3 esitatud nõuete kohaldatakse järgmisi kvaliteedi tagamise menetlusi:

| — | N2O ja hapniku kontsentratsiooni pideva mõõtmise kvaliteedi tagamine toimub vastavalt standardile EN 14181; |
| --- | --- |

—

N2O ja hapniku kontsentratsiooni pideva mõõtmise kvaliteedi tagamine toimub vastavalt standardile EN 14181;

| — | paigaldatud mõõteseadmeid kaliibritakse paralleelmõõtmistega iga kolme aasta järel; |
| --- | --- |

—

paigaldatud mõõteseadmeid kaliibritakse paralleelmõõtmistega iga kolme aasta järel;

| — | kui pideva heiteseire seadmete kaliibrimisalusena kasutatakse tavaliselt heite piirväärtusi ja kui N2O või O2 jaoks selliseid heite piirväärtusi ei ole, siis kasutatakse heite piirväärtuste asemel üle aasta keskmistatud tunniheidet; |
| --- | --- |

—

kui pideva heiteseire seadmete kaliibrimisalusena kasutatakse tavaliselt heite piirväärtusi ja kui N2O või O2 jaoks selliseid heite piirväärtusi ei ole, siis kasutatakse heite piirväärtuste asemel üle aasta keskmistatud tunniheidet;

| — | piisavalt laia kaliibrimisvahemiku tagamiseks tuleb lisaks proovigaasiga kaliibrimisele viia läbi QAL 2 nõuetes ettenähtud kaliibrimine sobivate võrdlusgaasidega; |
| --- | --- |

—

piisavalt laia kaliibrimisvahemiku tagamiseks tuleb lisaks proovigaasiga kaliibrimisele viia läbi QAL 2 nõuetes ettenähtud kaliibrimine sobivate võrdlusgaasidega;

| — | suitsugaaside voo mõõtmisseadmeid kaliibritakse kord aastas või käitise hooldustööde ajal, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Standardi EN 14181 kohaselt ei ole suitsugaaside voo mõõtmise kvaliteedi tagamine nõutav; |
| --- | --- |

—

suitsugaaside voo mõõtmisseadmeid kaliibritakse kord aastas või käitise hooldustööde ajal, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Standardi EN 14181 kohaselt ei ole suitsugaaside voo mõõtmise kvaliteedi tagamine nõutav;

| — | kui siseauditi käigus leitakse kõrvalekaldeid standardist EN 14181 või kui on vajalik ümberkaliibrimine, teatatakse sellest viivitamata pädevale asutusele. |
| --- | --- |

—

kui siseauditi käigus leitakse kõrvalekaldeid standardist EN 14181 või kui on vajalik ümberkaliibrimine, teatatakse sellest viivitamata pädevale asutusele.

8.2.   TÕENDAMINE

Jaotises 10.4 esitatud tõendamisnõuetele lisaks tuleb kontrollida järgmist:

| — | käesoleva lisa jaotistes 7 ja 8.1 osutatud standardite nõuete õiget täitmist; |
| --- | --- |

—

käesoleva lisa jaotistes 7 ja 8.1 osutatud standardite nõuete õiget täitmist;

| — | arvutusmeetodeid ja tulemusi, kui puuduvate andmete asemel kasutatakse arvutatud väärtusi; |
| --- | --- |

—

arvutusmeetodeid ja tulemusi, kui puuduvate andmete asemel kasutatakse arvutatud väärtusi;

| — | arvutatud asendusväärtuste ja mõõdetud väärtuste usaldusväärsust; |
| --- | --- |

—

arvutatud asendusväärtuste ja mõõdetud väärtuste usaldusväärsust;

| — | muid võrdlushinnanguid, mis kinnitavad heite määramise tulemusi, arvutuspõhiseid meetodeid ja esitatavaid tegevusandmeid, heitetegureid jne. |
| --- | --- |

—

muid võrdlushinnanguid, mis kinnitavad heite määramise tulemusi, arvutuspõhiseid meetodeid ja esitatavaid tegevusandmeid, heitetegureid jne.

9.   ETTEKANDMINE

N2O summaarne aastaheide tonnides teatatakse täpsusega kolm kohta pärast koma ja CO2-ekvivalentides (CO2(e)) tonnideni ümardatult.

Lisaks I lisa jaotises 8 esitatud ettekandmisnõuetele teatavad käesoleva lisaga hõlmatud käitiste käitajad järgmise teabe käitiste kohta:

| a) | tootmisüksuse tööaeg aastas ja kogu käitise summaarne tööaeg aastas; |
| --- | --- |

a)

tootmisüksuse tööaeg aastas ja kogu käitise summaarne tööaeg aastas;

| b) | iga üksuse toodangu andmed ja toote koguse määramiseks kasutatud meetod; |
| --- | --- |

b)

iga üksuse toodangu andmed ja toote koguse määramiseks kasutatud meetod;

| c) | iga parameetri mõõtmisel kasutatud mõõtmiskriteeriumid; |
| --- | --- |

c)

iga parameetri mõõtmisel kasutatud mõõtmiskriteeriumid;

| d) | iga mõõdetud ja arvutatud parameetri (sealhulgas gaasi sisalduse, suitsugaaside voo, arvutatud heite) mõõtemääramatused ning tunniheite ja/või aastaheite summaarne mõõtemääramatus; |
| --- | --- |

d)

iga mõõdetud ja arvutatud parameetri (sealhulgas gaasi sisalduse, suitsugaaside voo, arvutatud heite) mõõtemääramatused ning tunniheite ja/või aastaheite summaarne mõõtemääramatus;

| e) | andmed kõigi seadmete häirete kohta, mis on mõjutanud heidet ning heite/suitsugaaside voo mõõtmist ja arvutamist, sealhulgas selliste juhtumite arv, mõjutatud tundide arv, häirete kestus ja kuupäevad; |
| --- | --- |

e)

andmed kõigi seadmete häirete kohta, mis on mõjutanud heidet ning heite/suitsugaaside voo mõõtmist ja arvutamist, sealhulgas selliste juhtumite arv, mõjutatud tundide arv, häirete kestus ja kuupäevad;

| f) | andmed juhtumite kohta, mil kohaldati käesoleva lisa jaotise 6.2 sätteid, sealhulgas juhtumite arv, mõjutatud tundide arv, tehtud arvutused ja kasutatud asendusväärtused; |
| --- | --- |

f)

andmed juhtumite kohta, mil kohaldati käesoleva lisa jaotise 6.2 sätteid, sealhulgas juhtumite arv, mõjutatud tundide arv, tehtud arvutused ja kasutatud asendusväärtused;

| g) | sisendandmed, mida kasutati aasta N2O heite kinnitaval hindamisel vastavalt I lisa jaotise 6.3 punktile c ja jaotisele 4.3.” |
| --- | --- |

g)

sisendandmed, mida kasutati aasta N2O heite kinnitaval hindamisel vastavalt I lisa jaotise 6.3 punktile c ja jaotisele 4.3.”

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 28.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/30

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA FÄÄRI SAARTE ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2008,

17. juuni 2008,

millega muudetakse otsust nr 1/2001, millega sätestatakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahelist lepingut täiendava veterinaarküsimuste alase protokolli rakendamine

(2009/74/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSE JA FÄÄRI SAARTE ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse kirjavahetuse teel sõlmitud lepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Fääri saarte kohaliku valitsuse vahel, (1)

võttes arvesse lepingut (2) täiendavat veterinaarküsimuste alast protokolli, eelkõige selle artikli 2 esimest lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Fääri saarte ühiskomitee veterinaartöörühma kohtumisel 26. septembril 2005 Brüsselis arutati kaht Fääri saarte taotlust. Esimene taotlus oli lubada registreeritud hobuslaste importi otse Islandilt, mitte piiripunkti kaudu, mis on saanud selleks liikmesriigi heakskiidu kooskõlas nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ (millega nähakse ette kolmandatest riikidest ühendusse toodavate loomade veterinaarkontrolli põhimõtted) (3) artikliga 6. Teine taotlus oli lubada registreeritud hobuslaste liikumist Fääri saarte ja liikmesriikide vahel kooskõlas ühendusesisese liikumise eeskirjadega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Fääri saarte ühiskomitee veterinaartöörühma kohtumisel 26. septembril 2005 Brüsselis arutati kaht Fääri saarte taotlust. Esimene taotlus oli lubada registreeritud hobuslaste importi otse Islandilt, mitte piiripunkti kaudu, mis on saanud selleks liikmesriigi heakskiidu kooskõlas nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ (millega nähakse ette kolmandatest riikidest ühendusse toodavate loomade veterinaarkontrolli põhimõtted) (3) artikliga 6. Teine taotlus oli lubada registreeritud hobuslaste liikumist Fääri saarte ja liikmesriikide vahel kooskõlas ühendusesisese liikumise eeskirjadega.

| (2) | Vastavalt nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/426/EMÜ (hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta) (4) artiklile 9 kohaldatakse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivis 90/425/EMÜ sätestatud eeskirju veterinaar- ja zootehnilise kontrolli osas ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes, pidades silmas siseturu väljakujundamist. (5) |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/426/EMÜ (hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta) (4) artiklile 9 kohaldatakse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivis 90/425/EMÜ sätestatud eeskirju veterinaar- ja zootehnilise kontrolli osas ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes, pidades silmas siseturu väljakujundamist. (5)

| (3) | Fääri saared kohustusid käesoleva otsuse lisas esitatud ühenduse sätted enne käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva üle võtma ja kohaldama ning asutama Tórshavnis asuvasse heakskiidetud piiripunkti otse Islandilt imporditud registreeritud hobuslastega tegelemiseks sobiva kontrollkeskuse, mis on kooskõlas direktiivi 91/496/EMÜ lisas A sätestatud konstruktsiooninõuete ja loomade heaolu nõuetega. |
| --- | --- |

(3)

Fääri saared kohustusid käesoleva otsuse lisas esitatud ühenduse sätted enne käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva üle võtma ja kohaldama ning asutama Tórshavnis asuvasse heakskiidetud piiripunkti otse Islandilt imporditud registreeritud hobuslastega tegelemiseks sobiva kontrollkeskuse, mis on kooskõlas direktiivi 91/496/EMÜ lisas A sätestatud konstruktsiooninõuete ja loomade heaolu nõuetega.

| (4) | Komisjoni esindajad ja liikmesriikide eksperdid nõustusid, et loomade tervislik seisund Fääri saartel võimaldab teha Euroopa Ühenduse ja Fääri saarte ühiskomitee otsuse nr 1/2001 muudatusettepaneku. (6) |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni esindajad ja liikmesriikide eksperdid nõustusid, et loomade tervislik seisund Fääri saartel võimaldab teha Euroopa Ühenduse ja Fääri saarte ühiskomitee otsuse nr 1/2001 muudatusettepaneku. (6)

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) (7) artiklis 27 sätestatakse ametliku kontrolliga seotud kulude katteks uued lõivude ja maksude kogumise põhimõtted.
  Sellest tulenevalt on asjakohane ajakohastada ühendusesiseste lõivudega seotud viited otsuses nr 1/2001. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) (7) artiklis 27 sätestatakse ametliku kontrolliga seotud kulude katteks uued lõivude ja maksude kogumise põhimõtted.

Sellest tulenevalt on asjakohane ajakohastada ühendusesiseste lõivudega seotud viited otsuses nr 1/2001.

| (6) | ANIMO asemel on seatud sisse uus elusloomade ja loomsete saaduste Euroopa Liitu importimist ja elusloomade ühendusesisest liikumist käsitlev teatamissüsteem TRACES. TRACES võimaldab loomade ja inimeste tervise kontrollimise eest vastutavatel pädevatel asutustel vahetada elektrooniliselt andmeid elusloomade ja loomsete saaduste impordi ja ühendusesisese liikumise kohta.
  Sellest tulenevalt on asjakohane ajakohastada infosüsteemidega seotud viited otsuses nr 1/2001. |
| --- | --- |

(6)

ANIMO asemel on seatud sisse uus elusloomade ja loomsete saaduste Euroopa Liitu importimist ja elusloomade ühendusesisest liikumist käsitlev teatamissüsteem TRACES. TRACES võimaldab loomade ja inimeste tervise kontrollimise eest vastutavatel pädevatel asutustel vahetada elektrooniliselt andmeid elusloomade ja loomsete saaduste impordi ja ühendusesisese liikumise kohta.

Sellest tulenevalt on asjakohane ajakohastada infosüsteemidega seotud viited otsuses nr 1/2001.

| (7) | Seepärast soovitas veterinaartöörühm muuta vastavalt otsust nr 1/2001, |
| --- | --- |

(7)

Seepärast soovitas veterinaartöörühm muuta vastavalt otsust nr 1/2001,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust nr 1/2001 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 3
  Kolmandatest riikidest toodud elusloomade kontroll
  1.   Kolmandatest riikidest toodud ja Fääri saartele viimiseks mõeldud elusloomi kontrollivad liikmesriikide piiripunktides nende veterinaarteenistused Fääri saarte ametivõimude nimel ja huvides.
  2.   Sätestatud juhtudel kasutatakse kõikide asjaomaste teatiste jaoks ühtset veterinaariaalast elektroonilist süsteemi (TRACES).
  3.   Kogu elusloomade importi Fääri saartele kontrollitakse veterinaarselt vastavalt nõukogu direktiivile 91/496/EMÜ (8) ja selle rakenduseeskirjadele, mis on sätestatud asjakohastes komisjoni otsustes.
  Kui esimeses lõikes märgitud kontrolli tulemused on rahuldavad, annavad veterinaarteenistused välja iga saadetise kohta ühise veterinaariaalase sisenemisdokumendi (CVED).
  Tolliteenistused tagavad, et enne tollitransiidi alustamist tasutakse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (9) kohaselt vajalikud sanitaarlõivud. |
| --- | --- |

1)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Kolmandatest riikidest toodud elusloomade kontroll

1.   Kolmandatest riikidest toodud ja Fääri saartele viimiseks mõeldud elusloomi kontrollivad liikmesriikide piiripunktides nende veterinaarteenistused Fääri saarte ametivõimude nimel ja huvides.

2.   Sätestatud juhtudel kasutatakse kõikide asjaomaste teatiste jaoks ühtset veterinaariaalast elektroonilist süsteemi (TRACES).

3.   Kogu elusloomade importi Fääri saartele kontrollitakse veterinaarselt vastavalt nõukogu direktiivile 91/496/EMÜ (8) ja selle rakenduseeskirjadele, mis on sätestatud asjakohastes komisjoni otsustes.

Kui esimeses lõikes märgitud kontrolli tulemused on rahuldavad, annavad veterinaarteenistused välja iga saadetise kohta ühise veterinaariaalase sisenemisdokumendi (CVED).

Tolliteenistused tagavad, et enne tollitransiidi alustamist tasutakse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 (9) kohaselt vajalikud sanitaarlõivud.

| 2) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Kontrolli rahastamine
  Fääri saared kohustuvad kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 27 sätteid järgmiste valdkondade lõivude suhtes:






  — | IV lisa V peatükk, mis käsitleb määrusega (EÜ) nr 853/2004 (10) hõlmatud kalatooteid; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Kontrolli rahastamine

Fääri saared kohustuvad kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 artikli 27 sätteid järgmiste valdkondade lõivude suhtes:

—

IV lisa V peatükk, mis käsitleb määrusega (EÜ) nr 853/2004 (10) hõlmatud kalatooteid;

| — | IV lisa V peatükk, et tagada nõukogu direktiivis 96/23/EÜ sätestatud akvakultuurloomade kontroll; (11) |
| --- | --- |

—

IV lisa V peatükk, et tagada nõukogu direktiivis 96/23/EÜ sätestatud akvakultuurloomade kontroll; (11)

| — | V lisa peatükid I (liha), II (kala) ja III (muud loomsed saadused), mis käsitlevad loomsete saaduste importi kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

—

V lisa peatükid I (liha), II (kala) ja III (muud loomsed saadused), mis käsitlevad loomsete saaduste importi kolmandatest riikidest;

| — | V lisa V peatükk, mis käsitleb elusloomade importi kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

—

V lisa V peatükk, mis käsitleb elusloomade importi kolmandatest riikidest;

| — | VI lisa, et hõlmata direktiiviga 90/425/EMÜ hõlmatud akvakultuurloomade, loomsete saaduste ja registreeritud elushobuslaste kontroll. |
| --- | --- |

—

VI lisa, et hõlmata direktiiviga 90/425/EMÜ hõlmatud akvakultuurloomade, loomsete saaduste ja registreeritud elushobuslaste kontroll.

| 3) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Infosüsteemid
  1.   Kui see on ühenduse sätetes nõutud, peavad Fääri saared kasutama ühtset veterinaariaalast elektroonilist süsteemi (TRACES), et teatada liikmesriikidele elusloomade või loomsete saaduste liikumisest ja nendega kauplemisest.
  Fääri saarte nimetatud süsteemis osalemise praktilise korralduse üle otsustavad komisjon ja Fääri saarte ametnikud ühiselt.
  2.   Fääri saared rakendavad nõukogu direktiivi 82/894/EMÜ (12) ja osalevad loomahaigustest teatamise süsteemis.
  Fääri saarte osalemise praktilise korralduse üle otsustavad komisjon ja Fääri saarte ametnikud ühiselt. |
| --- | --- |

3)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Infosüsteemid

1.   Kui see on ühenduse sätetes nõutud, peavad Fääri saared kasutama ühtset veterinaariaalast elektroonilist süsteemi (TRACES), et teatada liikmesriikidele elusloomade või loomsete saaduste liikumisest ja nendega kauplemisest.

Fääri saarte nimetatud süsteemis osalemise praktilise korralduse üle otsustavad komisjon ja Fääri saarte ametnikud ühiselt.

2.   Fääri saared rakendavad nõukogu direktiivi 82/894/EMÜ (12) ja osalevad loomahaigustest teatamise süsteemis.

Fääri saarte osalemise praktilise korralduse üle otsustavad komisjon ja Fääri saarte ametnikud ühiselt.

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 12a
  Registreeritud hobuslaste import ja liikumine
  1.   Fääri saared kohustuvad asutama Tórshavnis asuvasse heakskiidetud piiripunkti otse Islandilt imporditud registreeritud hobuslastega tegelemiseks sobiva kontrollkeskuse. Kontrollkeskuse rajatis peab vastama direktiivi 91/496/EMÜ lisas A sätestatud konstruktsiooninõuetele ning loomade heaolu nõuetele.
  Enne rajatise ehitamist esitavad Fääri saarte pädevad asutused Euroopa Komisjonile läbivaatamiseks ja märkuste tegemiseks kontrollkeskuse esialgse plaani.
  Pärast heakskiidetud rajatise valmimist teavitavad Fääri saared sellest komisjoni.
  2.   Erandina artikli 3 lõikest 1 kontrollivad Fääri saarte veterinaarteenistused lõikes 1 viidatud kontrollkeskuses otse Islandilt imporditud hobuslasi vastavalt direktiivile 91/496/EMÜ ja selle rakenduseeskirjadele, mis on sätestatud komisjoni otsuses 97/794/EÜ. (13)

  3.   Registreeritud hobuslaste liikumine Fääri saarte ja liikmesriikide vahel toimub nõukogu direktiivi 90/426/EMÜ (14) II peatükis sätestatud eeskirjade järgi ja pärast direktiiviga 90/425/EMÜ kooskõlas läbiviidud kontrolli. |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 12a

Registreeritud hobuslaste import ja liikumine

1.   Fääri saared kohustuvad asutama Tórshavnis asuvasse heakskiidetud piiripunkti otse Islandilt imporditud registreeritud hobuslastega tegelemiseks sobiva kontrollkeskuse. Kontrollkeskuse rajatis peab vastama direktiivi 91/496/EMÜ lisas A sätestatud konstruktsiooninõuetele ning loomade heaolu nõuetele.

Enne rajatise ehitamist esitavad Fääri saarte pädevad asutused Euroopa Komisjonile läbivaatamiseks ja märkuste tegemiseks kontrollkeskuse esialgse plaani.

Pärast heakskiidetud rajatise valmimist teavitavad Fääri saared sellest komisjoni.

2.   Erandina artikli 3 lõikest 1 kontrollivad Fääri saarte veterinaarteenistused lõikes 1 viidatud kontrollkeskuses otse Islandilt imporditud hobuslasi vastavalt direktiivile 91/496/EMÜ ja selle rakenduseeskirjadele, mis on sätestatud komisjoni otsuses 97/794/EÜ. (13)

3.   Registreeritud hobuslaste liikumine Fääri saarte ja liikmesriikide vahel toimub nõukogu direktiivi 90/426/EMÜ (14) II peatükis sätestatud eeskirjade järgi ja pärast direktiiviga 90/425/EMÜ kooskõlas läbiviidud kontrolli.

| 5) | Artiklile 15 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Fääri saared kohaldavad käesoleva otsuse lisas esitatud ühenduse sätteid enne 17. juunit 2008.
  Fääri saared teatavad komisjonile 11. veebruariks 2009, et on võtnud nende sätete rakendamiseks vajalikud meetmed.” |
| --- | --- |

5)

Artiklile 15 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Fääri saared kohaldavad käesoleva otsuse lisas esitatud ühenduse sätteid enne 17. juunit 2008.

Fääri saared teatavad komisjonile 11. veebruariks 2009, et on võtnud nende sätete rakendamiseks vajalikud meetmed.”

| (6) | Käesoleva otsuse lisas esitatud tekst lisatakse otsuse lisana. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsuse lisas esitatud tekst lisatakse otsuse lisana.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Tórshavn, 17. juuni 2008

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Herluf SIGVALDSSON

---

(1)  EÜT L 305, 30.11.1999, lk 25.

1

(2)  EÜT L 305, 30.11.1999, lk 26.

2

(3)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

3

(4)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42.

4

(5)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

5

(6)  EÜT L 46, 16.2.2001, lk 24.

6

(7)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.

7

(8)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

8

(9)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1.”

9

(10)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

10

(11)  EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10.”

11

(12)  EÜT L 378, 31.12.1982, lk 58.”

12

(13)  EÜT L 323, 26.11.1997, lk 31.

13

(14)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42.”

14

---

LISA

„LISA

Artikli 15 lõikes 4 viidatud ühenduse õigusaktid:

| 1) | nõukogu direktiiv 90/425/EMÜ, 26. juuni 1990, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29); |
| --- | --- |

1)

nõukogu direktiiv 90/425/EMÜ, 26. juuni 1990, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29);

| 2) | nõukogu direktiiv 90/426/EMÜ, 26. juuni 1990, hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42); |
| --- | --- |

2)

nõukogu direktiiv 90/426/EMÜ, 26. juuni 1990, hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42);

| 3) | nõukogu direktiiv 90/427/EMÜ, 26. juuni 1990, zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta ühendusesisesel kauplemisel hobuslastega (EÜT L 224, 18.8 1990, lk 55); |
| --- | --- |

3)

nõukogu direktiiv 90/427/EMÜ, 26. juuni 1990, zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta ühendusesisesel kauplemisel hobuslastega (EÜT L 224, 18.8 1990, lk 55);

| 4) | komisjoni otsus 92/260/EMÜ, 10. aprill 1992, loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuslaste ajutiseks impordiks (EÜT L 130, 15.5.1992, lk 67); |
| --- | --- |

4)

komisjoni otsus 92/260/EMÜ, 10. aprill 1992, loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuslaste ajutiseks impordiks (EÜT L 130, 15.5.1992, lk 67);

| 5) | komisjoni otsus 93/195/EMÜ, 2. veebruar 1993, loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuste taassisenemiseks pärast võidusõidu, võistlemise ja kultuuriürituste tõttu toimunud ajutist eksporti (EÜT L 86, 6.4.1993, lk 1); |
| --- | --- |

5)

komisjoni otsus 93/195/EMÜ, 2. veebruar 1993, loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuste taassisenemiseks pärast võidusõidu, võistlemise ja kultuuriürituste tõttu toimunud ajutist eksporti (EÜT L 86, 6.4.1993, lk 1);

| 6) | komisjoni otsus 93/196/EMÜ, 5. veebruar 1993, aasta loomatervishoiu nõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta tapaloomadeks ettenähtud hobuslaste importimisel (EÜT L 86, 6.4.1993, lk 7); |
| --- | --- |

6)

komisjoni otsus 93/196/EMÜ, 5. veebruar 1993, aasta loomatervishoiu nõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta tapaloomadeks ettenähtud hobuslaste importimisel (EÜT L 86, 6.4.1993, lk 7);

| 7) | komisjoni aasta otsus 93/197/EMÜ, 5. veebruar 1993, loomatervishoiu nõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuslaste ning aretamiseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslaste impordil (EÜT L 86, 6.4.1993, lk 16); |
| --- | --- |

7)

komisjoni aasta otsus 93/197/EMÜ, 5. veebruar 1993, loomatervishoiu nõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuslaste ning aretamiseks ja tootmiseks ettenähtud hobuslaste impordil (EÜT L 86, 6.4.1993, lk 16);

| 8) | komisjoni otsus 93/623/EMÜ, 20. oktoober 1993, millega kehtestatakse registreeritud hobuslaste identifitseerimisdokument (pass) (EÜT L 298, 3.12.1993, lk 45); |
| --- | --- |

8)

komisjoni otsus 93/623/EMÜ, 20. oktoober 1993, millega kehtestatakse registreeritud hobuslaste identifitseerimisdokument (pass) (EÜT L 298, 3.12.1993, lk 45);

| 9) | komisjoni otsus 2000/68/EÜ, 22. detsember 1999, millega muudetakse otsust 93/623/EMÜ ja kehtestatakse aretamiseks ning tootmiseks ettenähtud hobuslaste identifitseerimine (EÜT L 23, 28.1.2000, lk 72); |
| --- | --- |

9)

komisjoni otsus 2000/68/EÜ, 22. detsember 1999, millega muudetakse otsust 93/623/EMÜ ja kehtestatakse aretamiseks ning tootmiseks ettenähtud hobuslaste identifitseerimine (EÜT L 23, 28.1.2000, lk 72);

| 10) | komisjoni otsus 2004/211/EÜ, 6. jaanuar 2004, millega kehtestatakse riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid, ning millega muudetakse otsuseid 93/195/EMÜ ja 94/63/EÜ (ELT L 73, 11.3.2004, lk 1); |
| --- | --- |

10)

komisjoni otsus 2004/211/EÜ, 6. jaanuar 2004, millega kehtestatakse riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid, ning millega muudetakse otsuseid 93/195/EMÜ ja 94/63/EÜ (ELT L 73, 11.3.2004, lk 1);

| 11) | komisjoni määrus (EÜ) nr 1/2005, 22. detsember 2004, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97 (ELT L 3, 5.1.2005, lk 1).” |
| --- | --- |

11)

komisjoni määrus (EÜ) nr 1/2005, 22. detsember 2004, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal ning millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 93/119/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1255/97 (ELT L 3, 5.1.2005, lk 1).”

---

Parandused

| 28.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/34

---

Nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsuse (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 57, 1. märts 2008
  )

Esikaanel ja leheküljel 14

asendatakse

„2008/173/EÜ”

järgmisega:

„2008/173/JSK”.

See otsus loetakse avaldatuks L III rubriigi VI jaotise all.

---

28.1.2009

| 28.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---