# Euroopa Liidu L 42/2009

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 42 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide13. veebruar 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 42

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide13. veebruar 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 126/2009, 12. veebruar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 127/2009, 12. veebruar 2009, milles sätestatakse makseasutuste või sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused (kodifitseeritud versioon) | 3 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 126/2009, 12. veebruar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 127/2009, 12. veebruar 2009, milles sätestatakse makseasutuste või sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused (kodifitseeritud versioon)

3

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/121/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 18. detsember 2008, millega lükatakse tagasi komisjoni ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 853/2004 seoses antimikroobsete ainete kasutamisega kodulinnurümpadelt pinnasaaste eemaldamiseks (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/122/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 10. veebruar 2009, Regioonide Komitee Ühendkuningriigi liikme ametisse nimetamise kohta | 16 |
| | | 2009/123/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 10. veebruar 2009, Regioonide Komitee Portugali asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 17 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/124/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. veebruar 2009, millega nimetatakse ametisse siirdehindade eksperdirühmas (ühises siirdehindade foorumis) erasektorit esindavad liikmed | 18 |
| | | 2009/125/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 12. veebruar 2009, ühenduse rahalise toetuse kohta väikemäletsejaliste katku vastu võitlemiseks Marokos | 20 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/121/EÜ

*

Nõukogu otsus, 18. detsember 2008, millega lükatakse tagasi komisjoni ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 853/2004 seoses antimikroobsete ainete kasutamisega kodulinnurümpadelt pinnasaaste eemaldamiseks (
  1
  )

1

13

2009/122/EÜ

*

Nõukogu otsus, 10. veebruar 2009, Regioonide Komitee Ühendkuningriigi liikme ametisse nimetamise kohta

16

2009/123/EÜ

*

Nõukogu otsus, 10. veebruar 2009, Regioonide Komitee Portugali asendusliikme ametisse nimetamise kohta

17

Komisjon

2009/124/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. veebruar 2009, millega nimetatakse ametisse siirdehindade eksperdirühmas (ühises siirdehindade foorumis) erasektorit esindavad liikmed

18

2009/125/EÜ

*

Komisjoni otsus, 12. veebruar 2009, ühenduse rahalise toetuse kohta väikemäletsejaliste katku vastu võitlemiseks Marokos

20

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 13.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 42/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 42/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 126/2009,

12. veebruar 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. veebruaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. veebruar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 125,9 |
| JO | 68,6 |
| MA | 45,9 |
| TN | 134,4 |
| TR | 91,3 |
| ZZ | 93,2 |
| 0707 00 05 | JO | 170,1 |
| MA | 134,2 |
| TR | 176,1 |
| ZZ | 160,1 |
| 0709 90 70 | MA | 91,1 |
| TR | 160,7 |
| ZZ | 125,9 |
| 0709 90 80 | EG | 94,1 |
| ZZ | 94,1 |
| 0805 10 20 | EG | 46,7 |
| IL | 51,1 |
| MA | 61,1 |
| TN | 39,3 |
| TR | 59,4 |
| ZZ | 51,5 |
| 0805 20 10 | IL | 146,6 |
| MA | 110,6 |
| ZZ | 128,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 72,2 |
| IL | 91,5 |
| MA | 161,0 |
| PK | 51,5 |
| TR | 63,8 |
| ZZ | 88,0 |
| 0805 50 10 | EG | 44,9 |
| MA | 55,8 |
| TR | 64,8 |
| ZZ | 55,2 |
| 0808 10 80 | AR | 91,9 |
| CA | 90,4 |
| CL | 67,8 |
| CN | 82,2 |
| MK | 32,6 |
| US | 112,3 |
| ZZ | 79,5 |
| 0808 20 50 | AR | 109,4 |
| CL | 79,6 |
| CN | 49,2 |
| US | 101,4 |
| ZA | 111,2 |
| ZZ | 90,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

125,9

JO

68,6

MA

45,9

TN

134,4

TR

91,3

ZZ

93,2

0707 00 05

JO

170,1

MA

134,2

TR

176,1

ZZ

160,1

0709 90 70

MA

91,1

TR

160,7

ZZ

125,9

0709 90 80

EG

94,1

ZZ

94,1

0805 10 20

EG

46,7

IL

51,1

MA

61,1

TN

39,3

TR

59,4

ZZ

51,5

0805 20 10

IL

146,6

MA

110,6

ZZ

128,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

72,2

IL

91,5

MA

161,0

PK

51,5

TR

63,8

ZZ

88,0

0805 50 10

EG

44,9

MA

55,8

TR

64,8

ZZ

55,2

0808 10 80

AR

91,9

CA

90,4

CL

67,8

CN

82,2

MK

32,6

US

112,3

ZZ

79,5

0808 20 50

AR

109,4

CL

79,6

CN

49,2

US

101,4

ZA

111,2

ZZ

90,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 13.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 42/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 42/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 127/2009,

12. veebruar 2009,

milles sätestatakse makseasutuste või sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkti f kooskõlas artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. juuli 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2131/93, milles sätestatakse sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused, (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. juuli 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2131/93, milles sätestatakse sekkumisametite valduses oleva teravilja müümise kord ja tingimused, (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

| (2) | Sekkumisametid või makseasutused võivad teravilja kokku osta määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 11 sätestatud sekkumismeetmete või kõnealuse määruse artiklis 47 osutatud sekkumise erimeetmete alusel. |
| --- | --- |

(2)

Sekkumisametid või makseasutused võivad teravilja kokku osta määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 11 sätestatud sekkumismeetmete või kõnealuse määruse artiklis 47 osutatud sekkumise erimeetmete alusel.

| (3) | Sekkumisametite või makseasutuste valduses olev teravili tuleb müüa ühenduse ostjaid diskrimineerimata. Pakkumismenetlused võimaldavad põhimõtteliselt seda eesmärki saavutada. Teatavatel juhtudel peab siiski olema võimalik kasutada muid müügiviise. |
| --- | --- |

(3)

Sekkumisametite või makseasutuste valduses olev teravili tuleb müüa ühenduse ostjaid diskrimineerimata. Pakkumismenetlused võimaldavad põhimõtteliselt seda eesmärki saavutada. Teatavatel juhtudel peab siiski olema võimalik kasutada muid müügiviise.

| (4) | Ühenduse kõikide huvitatud isikute võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb pakkumismenetluste teadaanded avaldada Euroopa Liidu Teatajas ning nende avaldamise kuupäeva ja pakkumiste esitamise esimese tähtpäeva vahele peab jääma mõistlik aeg. Selline avaldamine ei ole vajalik alla 5 000 tonni suuruste koguste puhul. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse kõikide huvitatud isikute võrdse kohtlemise tagamiseks tuleb pakkumismenetluste teadaanded avaldada Euroopa Liidu Teatajas ning nende avaldamise kuupäeva ja pakkumiste esitamise esimese tähtpäeva vahele peab jääma mõistlik aeg. Selline avaldamine ei ole vajalik alla 5 000 tonni suuruste koguste puhul.

| (5) | Sekkumisvarudes olevad tooted on eelkõige ettenähtud toiduks ja söödaks, et võtta arvesse teraviljaturu eriolukordi. Varudes olevate toodete koguse ja kvaliteedi tõttu võib ajutiselt ja juhuti siiski vajalikuks osutuda nende müümine muudel eesmärkidel, eelkõige ühenduste kohustuste täitmiseks, juhul kui varude olukorraga on see põhjendatud ning juhul kui traditsioonilise toiduainete turu varustamine ei ole ohus. |
| --- | --- |

(5)

Sekkumisvarudes olevad tooted on eelkõige ettenähtud toiduks ja söödaks, et võtta arvesse teraviljaturu eriolukordi. Varudes olevate toodete koguse ja kvaliteedi tõttu võib ajutiselt ja juhuti siiski vajalikuks osutuda nende müümine muudel eesmärkidel, eelkõige ühenduste kohustuste täitmiseks, juhul kui varude olukorraga on see põhjendatud ning juhul kui traditsioonilise toiduainete turu varustamine ei ole ohus.

| (6) | Teravilja kasvav kasutamine biokütuste tootmiseks ühenduse transpordis on osa meetmetekogumist täitmaks ühenduse võetud keskkonnaalaseid kohustusi. Biokütuste kasutamise edendamine võib avada liikmesriikide sekkumisvarudes olevatele põllumajandustoodetele uue turu tingimusel, et teravilja müügi hinnatingimused on kohandatud sellele konkreetsele biokütuste turule. Teravilja ostmine bioetanooliks tootmise eesmärgil ja selle kasutamine biokütusena võib siiski olla raske. Seetõttu tuleks ette näha võimalus müüa sekkumisvarud eri hinnatingimustega. |
| --- | --- |

(6)

Teravilja kasvav kasutamine biokütuste tootmiseks ühenduse transpordis on osa meetmetekogumist täitmaks ühenduse võetud keskkonnaalaseid kohustusi. Biokütuste kasutamise edendamine võib avada liikmesriikide sekkumisvarudes olevatele põllumajandustoodetele uue turu tingimusel, et teravilja müügi hinnatingimused on kohandatud sellele konkreetsele biokütuste turule. Teravilja ostmine bioetanooliks tootmise eesmärgil ja selle kasutamine biokütusena võib siiski olla raske. Seetõttu tuleks ette näha võimalus müüa sekkumisvarud eri hinnatingimustega.

| (7) | Teravilja sekkumisvarud müüakse ühenduse turul olenevalt kättesaadavatest varudest ja turuolukorrast. Müüki võivad mõjutada või see võib sõltuda kõnealuse turu eri- või erandlikest asjaoludest ning seetõttu peab olema võimalus neid asjaolusid arvesse võtta. Seetõttu tuleks ette näha hinnatingimused, mis võimaldaksid ühelt poolt vältida turuhäireid ning teiselt poolt teostada müüki vastavalt kõnealustele asjaoludele. Mõlemat eesmärki on võimalik saavutada juhul, kui arvesse võttes müüki pandud teravilja kvaliteeti vastab müügihind koos transpordikuluga asjaomase tarbijaturu hinnale. |
| --- | --- |

(7)

Teravilja sekkumisvarud müüakse ühenduse turul olenevalt kättesaadavatest varudest ja turuolukorrast. Müüki võivad mõjutada või see võib sõltuda kõnealuse turu eri- või erandlikest asjaoludest ning seetõttu peab olema võimalus neid asjaolusid arvesse võtta. Seetõttu tuleks ette näha hinnatingimused, mis võimaldaksid ühelt poolt vältida turuhäireid ning teiselt poolt teostada müüki vastavalt kõnealustele asjaoludele. Mõlemat eesmärki on võimalik saavutada juhul, kui arvesse võttes müüki pandud teravilja kvaliteeti vastab müügihind koos transpordikuluga asjaomase tarbijaturu hinnale.

| (8) | Teravilja ekspordiks müümisel tuleb hinnad iga juhtumi puhul eraldi kindlaks määrata, võttes arvesse turusuundumusi ja -nõudeid. Selline müük ei tohi siiski põhjustada moonutusi, mis kahjustaksid vabaturult pärit eksporti. Seepärast peaks komisjon esitatud pakkumiste põhjal kindlaks määrama madalaima müügihinna. |
| --- | --- |

(8)

Teravilja ekspordiks müümisel tuleb hinnad iga juhtumi puhul eraldi kindlaks määrata, võttes arvesse turusuundumusi ja -nõudeid. Selline müük ei tohi siiski põhjustada moonutusi, mis kahjustaksid vabaturult pärit eksporti. Seepärast peaks komisjon esitatud pakkumiste põhjal kindlaks määrama madalaima müügihinna.

| (9) | Komisjon kehtestab madalaima müügihinna, võttes arvesse kogu pakkumiste esitamise päeval kättesaadavat asjakohast teavet. Spekuleerimise vältimiseks ja kõikidele pakkumismenetluse asjaosalistele võrdsete tingimuste tagamiseks tuleb kõikidele pakkumistele lisada ekspordilitsents, vajaduse korral koos eksporditoetuse või -maksu eelkinnituse taotlusega. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon kehtestab madalaima müügihinna, võttes arvesse kogu pakkumiste esitamise päeval kättesaadavat asjakohast teavet. Spekuleerimise vältimiseks ja kõikidele pakkumismenetluse asjaosalistele võrdsete tingimuste tagamiseks tuleb kõikidele pakkumistele lisada ekspordilitsents, vajaduse korral koos eksporditoetuse või -maksu eelkinnituse taotlusega.

| (10) | Eri partiisid käsitlevad pakkumised on võrreldavad üksnes juhul, kui need on esitatud ühesuguses olukorras oleva teravilja kohta. Pakkumisele ülesseatavat teravilja ladustatakse eri kohtades. Paremat võrreldavust saab tagada, kui edukale pakkujale hüvitatakse väikseimad kõnealuse teravilja ladustamiskohast väljumiskohta transportimise kulud. Eelarvelistel põhjustel saab kõnealune hüvitamine toimuda üksnes väljumiskoha puhul, milleni jõudmise kulud on väikseimad. Kõnealuse koha kindlaksmääramisel tuleb võtta arvesse selle koha vahendeid teravilja eksportimiseks. |
| --- | --- |

(10)

Eri partiisid käsitlevad pakkumised on võrreldavad üksnes juhul, kui need on esitatud ühesuguses olukorras oleva teravilja kohta. Pakkumisele ülesseatavat teravilja ladustatakse eri kohtades. Paremat võrreldavust saab tagada, kui edukale pakkujale hüvitatakse väikseimad kõnealuse teravilja ladustamiskohast väljumiskohta transportimise kulud. Eelarvelistel põhjustel saab kõnealune hüvitamine toimuda üksnes väljumiskoha puhul, milleni jõudmise kulud on väikseimad. Kõnealuse koha kindlaksmääramisel tuleb võtta arvesse selle koha vahendeid teravilja eksportimiseks.

| (11) | Liikmesriikides, kus ei ole meresadamaid, peavad müügiks pandud teravilja pakkujad kandma suuremaid veokulusid. Kõnealuste lisakulude tulemusena on teravilja neist liikmesriikidest raskem eksportida ning sellega kaasnevad eelkõige pikem ladustusaeg sekkumislaos ja ühenduse eelarvesse kantavad lisakulud. Sellest tulenevalt tuleks ette näha võimalus rahastada kõige soodsamad veokulud ladustamiskoha ja väljumiskoha vahel, et muuta pakkumised võrreldavaks. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriikides, kus ei ole meresadamaid, peavad müügiks pandud teravilja pakkujad kandma suuremaid veokulusid. Kõnealuste lisakulude tulemusena on teravilja neist liikmesriikidest raskem eksportida ning sellega kaasnevad eelkõige pikem ladustusaeg sekkumislaos ja ühenduse eelarvesse kantavad lisakulud. Sellest tulenevalt tuleks ette näha võimalus rahastada kõige soodsamad veokulud ladustamiskoha ja väljumiskoha vahel, et muuta pakkumised võrreldavaks.

| (12) | Horvaatia sadamad Rijeka ja Split olid Kesk-Euroopa riikide jaoks tavapärasteks väljumissadamateks enne viimaste liitumist Euroopa Liiduga. Seega tuleb lisada Rijeka ja Split selliste väljumiskohtade hulka, mida arvestatakse ekspordi puhul hüvitamisele kuuluvate transpordikulude arvutamisel. |
| --- | --- |

(12)

Horvaatia sadamad Rijeka ja Split olid Kesk-Euroopa riikide jaoks tavapärasteks väljumissadamateks enne viimaste liitumist Euroopa Liiduga. Seega tuleb lisada Rijeka ja Split selliste väljumiskohtade hulka, mida arvestatakse ekspordi puhul hüvitamisele kuuluvate transpordikulude arvutamisel.

| (13) | Pakkumismenetlus saab nõuetekohaselt toimuda üksnes juhul, kui asjaomased isikud esitavad asjakohaseid pakkumisi. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võib nõuda, et esitataks tagatis, mis vabastatakse, kui müügihind makstakse kindlaksmääratud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Pakkumismenetlus saab nõuetekohaselt toimuda üksnes juhul, kui asjaomased isikud esitavad asjakohaseid pakkumisi. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks võib nõuda, et esitataks tagatis, mis vabastatakse, kui müügihind makstakse kindlaksmääratud tähtaja jooksul.

| (14) | Ekspordiga seotud pakkumismenetluste puhul tuleb võtta meetmeid, millega tagatakse, et teravilja ei viida tagasi ühenduse turule. See oht on olemas, kui müügihind on madalam kui siseturul edasimüümisel kehtiv miinimumhind. Sellistel juhtudel tuleks vastavalt sätestada, et esitatakse teine tagatis, mis peab võrduma müügihinna ja kõnealuse miinimumhinna vahega. Sellest tulenevalt võib kõnealuse tagatise vabastada üksnes juhul, kui teravilja eksportida kavatsev edukas pakkuja esitab komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999 (milles sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) (4) artiklis 16 osutatud tõendi. |
| --- | --- |

(14)

Ekspordiga seotud pakkumismenetluste puhul tuleb võtta meetmeid, millega tagatakse, et teravilja ei viida tagasi ühenduse turule. See oht on olemas, kui müügihind on madalam kui siseturul edasimüümisel kehtiv miinimumhind. Sellistel juhtudel tuleks vastavalt sätestada, et esitatakse teine tagatis, mis peab võrduma müügihinna ja kõnealuse miinimumhinna vahega. Sellest tulenevalt võib kõnealuse tagatise vabastada üksnes juhul, kui teravilja eksportida kavatsev edukas pakkuja esitab komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999 (milles sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) (4) artiklis 16 osutatud tõendi.

| (15) | Teravilja sekkumiskava nõuetekohase haldamise võimaldamiseks tuleks täpsustada teave, mida liikmesriigid peavad komisjonile edastama ning ette näha, et teave edastatakse elektroonilisel kujul. |
| --- | --- |

(15)

Teravilja sekkumiskava nõuetekohase haldamise võimaldamiseks tuleks täpsustada teave, mida liikmesriigid peavad komisjonile edastama ning ette näha, et teave edastatakse elektroonilisel kujul.

| (16) | Selleks, et tagada sekkumisvarude kiire ja kaubandustavasid võimalikult hästi järgiv müük, tuleks pakkumiste vastuvõtmisest tulenevate õiguste ja kohustuste jaoks kehtestada teatav tähtaeg. |
| --- | --- |

(16)

Selleks, et tagada sekkumisvarude kiire ja kaubandustavasid võimalikult hästi järgiv müük, tuleks pakkumiste vastuvõtmisest tulenevate õiguste ja kohustuste jaoks kehtestada teatav tähtaeg.

| (17) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

MÜÜK PAKKUMISMENETLUSE TEEL

Artikkel 1

Müügiks pakkumine

1.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 11 sekkumisametite või makseasutuste (edaspidi „sekkumisametid”) poolt kokkuostetud teravili müüakse pakkumismenetluse teel või ühenduse turul edasimüümise korral avaliku enampakkumise teel.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „pakkumismenetlus” pakkumiskutsest tulenevat huvitatud isikute vahelist konkureerimist, mille puhul leping iga partii kohta sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on käesoleva määruse nõudmistele vastavatest pakkumistest kõige soodsam ja kelle pakutav hind on vähemalt võrdne komisjoni poolt vastavalt artikli 14 lõikele 2 kehtestatud minimaalse müügihinnaga.

Artikkel 2

Pakkumismenetluse väljakuulutamine

Pakkumismenetluste väljakuulutamise otsused tehakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras. Sellistes otsustes sätestatakse eelkõige:

| a) | pakkumisele ülesseatavad kogused; |
| --- | --- |

a)

pakkumisele ülesseatavad kogused;

| b) | pakkumiste esitamise tähtpäev konkreetsete pakkumismenetluse puhul ning pakkumiste esitamise esimene ja viimane tähtpäev alalise pakkumismenetluse puhul. |
| --- | --- |

b)

pakkumiste esitamise tähtpäev konkreetsete pakkumismenetluse puhul ning pakkumiste esitamise esimene ja viimane tähtpäev alalise pakkumismenetluse puhul.

Esimeses lõigus osutatud otsused tehakse kõikidele huvitatud isikutele teatavaks Euroopa Liidu Teatajas avaldamisega.

Sellise avaldamise kuupäeva ja pakkumiste esitamise esimese tähtaja vahele peab jääma vähemalt kuus päeva.

Artikkel 3

Pakkumismenetluse teadaanne

1.   Vähemalt neli päeva enne pakkumiste esitamise esimest tähtpäeva koostavad ja avaldavad sekkumisametid pakkumismenetluse teadaande, milles märgitakse järgmine info:

| a) | täiendavad müügitingimused, mis on kooskõlas käesoleva määrusega; |
| --- | --- |

a)

täiendavad müügitingimused, mis on kooskõlas käesoleva määrusega;

| b) | eri partiide peamised füüsikalised ja tehnilised omadused, mis tehakse kindlaks sekkumisametipoolse kokkuostmise või hilisemate kontrollide ajal; |
| --- | --- |

b)

eri partiide peamised füüsikalised ja tehnilised omadused, mis tehakse kindlaks sekkumisametipoolse kokkuostmise või hilisemate kontrollide ajal;

| c) | ladustamiskohad ning ladustajate nimed ja aadressid. |
| --- | --- |

c)

ladustamiskohad ning ladustajate nimed ja aadressid.

2.   Sekkumisametid tagavad pakkumismenetluse teadaande asjakohase avalikustamise, pannes selle eelkõige välja oma peakontoris, samuti enda või pädeva ministeeriumi veebilehel. Alalise pakkumismenetluse puhul määratakse kindlaks pakkumiste esitamise tähtajad iga osalise pakkumismenetluse jaoks.

3.   Pakkumismenetluse teadaandes määratakse kindlaks miinimumkogused, mida pakkumised peavad hõlmama.

4.   Pakkumismenetluse teadaanne ja kõik selle muudatused tuleb komisjonile edastada enne pakkumiste esitamise esimest tähtpäeva.

Artikkel 4

Teravilja kvaliteet

Sekkumisametid võtavad kõik vajalikud meetmed, et võimaldada huvitatud isikutel hinnata müüdava teravilja kvaliteeti enne pakkumiste esitamist.

Artikkel 5

Pakkumised

1.   Pakkumised koostatakse pakkumisega hõlmatud partii tegeliku kvaliteedi põhjal.

2.   Esitatud pakkumisi ei saa muuta ega tagasi võtta.

3.   Pakkumised kehtivad üksnes juhul, kui neile lisatakse tõend selle kohta, et pakkuja on esitanud tagatise suurusega 5 eurot tonni kohta.

II   PEATÜKK

ERIREEGLID MÜÜGIKS ÜHENDUSE TURUL

Artikkel 6

Pakkumismenetluse piirangud

1.   Artiklit 2 ei kohaldata pakkumismenetluste suhtes, mis hõlmavad väiksemaid kui 5 000 tonniseid koguseid.

2.   Artiklis 2 sätestatud pakkumismenetlusi võib piirata kasutusotstarvete ja/või sihtkohtadega.

Artikkel 7

Pakkumiste lisatingimused

1.   Pakkumistele kohaldatakse järgmisi lisatingimusi:

| a) | Maisi ja terasorgo edasimüügi puhul turustusaasta esimese kolme kuu jooksul ning pehme nisu, kõva nisu ja odra edasimüügi puhul turustusaasta esimese kahe kuu jooksul vastab eduka pakkuja pakutav hind vähemalt eelmise turustusaasta 11. kuul kohaldatud sekkumishinnale, millele on lisatud asjaomase aasta jaoks kindlaksmääratud igakuine hinnatõstmine; |
| --- | --- |

a)

Maisi ja terasorgo edasimüügi puhul turustusaasta esimese kolme kuu jooksul ning pehme nisu, kõva nisu ja odra edasimüügi puhul turustusaasta esimese kahe kuu jooksul vastab eduka pakkuja pakutav hind vähemalt eelmise turustusaasta 11. kuul kohaldatud sekkumishinnale, millele on lisatud asjaomase aasta jaoks kindlaksmääratud igakuine hinnatõstmine;

| b) | ülejäänud turustusaasta jooksul toimunud edasimüügi korral ei või pakkumine olla madalam kui pakkumiste esitamise tähtpäeval kohaldatav sekkumishind; turustusaasta 12. kuul arvesse võetavad sekkumishinnad on siiski need, mis kehtivad 11. kuul ja millele on lisatud igakuine hinnatõstmine. |
| --- | --- |

b)

ülejäänud turustusaasta jooksul toimunud edasimüügi korral ei või pakkumine olla madalam kui pakkumiste esitamise tähtpäeval kohaldatav sekkumishind; turustusaasta 12. kuul arvesse võetavad sekkumishinnad on siiski need, mis kehtivad 11. kuul ja millele on lisatud igakuine hinnatõstmine.

Edukate pakkumiste puhul on madalaim müügihind kindlaks määratud sellisel tasemel, mis ei häiri teraviljaturgu ning mis koos transpordikuluga ei ole väiksem ladustamiskoha või muu lähima turu hindadest, mida makstakse samaväärse kvaliteedi ja tüüpilise koguse puhul.

2.   Erandina lõikest 1 võib müük ühenduse turul olla korraldatud eripakkumismenetluste põhjal eesmärgiga töödelda teravili bioetanooliks ja kasutada seda biokütuste tootmiseks ühenduses, tingimusel et traditsioonilise toiduainete turu varustamine ei ole ohus. Sellisel juhul on madalaimaks müügihinnaks hind, mis koos transpordikuluga kehtib samaväärse kvaliteedi ja tüüpilise koguse puhul biokütuste tootmisega seotud asjaomaste toodete turul.

3.   Kui turustusaasta jooksul esineb häireid ühise turukorralduse toimimises, eelkõige seoses raskustega teravilja müümisel lõikele 1 vastavate hindadega või kui esinevad eriolukorrad, võib müük eripakkumismenetluste põhjal olla ühenduse turul korraldatud eritingimustel ja hinnaga, mis on kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikele 2.

Artikkel 8

Komisjoni teavitamine pakkumismenetluse tulemustest

Teisel kuul pärast pakkumismenetluse lõpetamist teatavad asjaomased liikmesriigid komisjonile pakkumismenetluse tulemustest, märkides eelkõige eri partiide keskmised müügihinnad ja müüdud kogused.

III   PEATÜKK

ERIREEGLID EKSPORDIMÜÜGI KOHTA

Artikkel 9

Pakkumismenetluse teadaanne

1.   Artiklis 3 sätestatud pakkumismenetluse teadaandes täpsustavad sekkumisametid iga partii puhul sadama või väljumiskoha, milleni saab jõuda väikseimate veokuludega ning kus on olemas piisavad tehnilised vahendid pakkumiseks ülesseatud teravilja eksportimiseks.

Sekkumisamet hüvitab edukale pakkujale eksporditud koguste puhul väikseimad veokulud laadimiskohast esimeses lõigus osutatud sadamasse või väljumiskohta. Konkreetsetel juhtudel võib määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras vastu võtta otsuse, et sekkumisamet veab teravilja ise samadel tingimustel.

2.   Kui liikmesriigil ei ole meresadamat võib teha vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud menetlusele ja erandina käesoleva artikli lõikest 1 otsuse, mis näeb ette rahastada meresadamast algava ekspordi puhul pakkumise teatises märgitud piiresse jäävad kõige väiksemad veokulud ladustamiskoha ja väljumiskoha vahel.

Käesoleva lõike kohaldamisel võib Horvaatia sadamaid Rijeka ja Split käsitada väljumiskohana.

3.   Alaliste pakkumismenetluste puhul määrab sekkumisamet kindlaks iga osalise pakkumismenetluse alusel pakkumiste esitamise tähtpäeva.

Artikkel 10

Pakkumised

1.   Võib sätestada, et komisjoni määruse (EÜ) nr 376/2008 (5) artikli 47 kohaselt esitatud pakkumisi ei võeta vastu.

2.   Pakkumised võib tagasi lükata, kui need käsitlevad väiksemaid partiisid kui 500 tonni.

3.   Pakkumised võib teha tingimusel, et need kehtivad üksnes kindlaksmääratud koguste kohta.

4.   Pakkumised loetakse esitatuks teravilja kohta, mis on veetud artikli 9 lõikes 1 osutatud sadamasse või väljumiskohta, kuid ei ole seal maha laaditud.

5.   Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 1 kohaldamist, kehtivad pakkumised üksnes juhul, kui neile on lisatud ekspordilitsentsi taotlus ja asjaomase sihtkoha eksporditoetuse või -maksu eelkinnituse taotlus. „Sihtkohana” käsitatakse kõiki riike, mille puhul kehtib ühesugune eksporditoetuse või -maksu määr.

Artikkel 11

Ekspordilitsentside kehtivusaja kindlaksmääramine

Olenemata määruse (EÜ) nr 376/2008 artikli 22 lõikest 1, käsitatakse käesoleva määruse alusel väljaantud ekspordilitsentse nende kehtivusaja kindlaksmääramisel pakkumiste esitamise tähtpäeval väljaantutena.

Artikkel 12

Eritingimused lepingu tühistamiseks

Kui eduka pakkuja poolt artikli 10 lõike 5 kohaselt esitatud ekspordilitsentsi taotlus põhineb määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklil 47, tühistab sekkumisamet lepingu nende koguste osas, mille kohta ei ole kõnealuse artikli kohaselt litsentsi välja antud.

Artikkel 13

Tolliformaalsuste täitmist käsitlev tõend

Olenemata määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklist 16, ei nõuta toetuse maksmiseks imporditolliformaalsuste täitmist käsitleva tõendi esitamist, tingimusel et ettevõtja esitab tõendi, et vähemalt 1 500 tonni teraviljatooteid on ühenduse tolliterritooriumilt välja viidud merelaevaga, juhul kui:

| a) | pakkumiste esitamise päeval eristatakse üksnes ühelt poolt Šveitsi või Liechtensteini puhul kohaldatavat toetust ning teiselt poolt muude kolmandate riikide puhul kohaldatavat toetust; |
| --- | --- |

a)

pakkumiste esitamise päeval eristatakse üksnes ühelt poolt Šveitsi või Liechtensteini puhul kohaldatavat toetust ning teiselt poolt muude kolmandate riikide puhul kohaldatavat toetust;

| b) | edukas pakkuja on eelnevalt kinnitanud madalaima standardtoetuse, mis erineb Šveitsi või Liechtensteini puhul kohaldatavast standardtoetusest. |
| --- | --- |

b)

edukas pakkuja on eelnevalt kinnitanud madalaima standardtoetuse, mis erineb Šveitsi või Liechtensteini puhul kohaldatavast standardtoetusest.

Selliseks tõendiks on üks I lisas loetletud kannetest, mille pädev asutus on tõendanud määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklis 8 osutatud kontrolleksemplaril ja ühtsel haldusdokumendil või siseriiklikul dokumendil, millega tõendatakse kauba lahkumist ühenduse tolliterritooriumilt.

IV   PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 14

Minimaalne hind ja pakkumiste jaotamine

1.   Iga pakkumiste esitamise tähtaja lõppedes edastab asjaomane liikmesriik komisjonile pakkumiste loetelu ilma nimedeta, märkides iga pakkumise juurde eelkõige partii numbri, koguse ja hinna ning kohaldatavad hinnatõstmised ja -alandused.

2.   Komisjon määrab määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 osutatud korras kindlaks minimaalse müügihinna või otsustab jätta saadud pakkumised vastu võtmata.

3.   Ekspordipakkumismenetluste puhul määratakse miinimumhind kindlaks tasemel, mis ei häiri muud eksporti.

Artikkel 15

Informatsioon ettevõtjatele

Sekkumisametid teatavad kõikidele pakkujatele viivitamata nende pakkumiste tulemustest. Sekkumisametid saadavad edukatele pakkujatele lepingu sõlmimise teatise tähitud kirjaga või kirjaliku elekterside teel kolme tööpäeva jooksul pärast kõnealust teatamist.

Artikkel 16

Teravilja eest maksmine

Edukas pakkuja maksab teravilja eest enne selle äraviimist ja hiljemalt ühe kuu jooksul pärast artiklis 15 osutatud teatise saatmise kuupäeva. Edukas pakkuja kannab kogu riski ja kõik laokulud teravilja puhul, mida ei viida ära maksetähtaja jooksul.

Sõlmitud lepingutega hõlmatud teravilja, mida ei ole maksetähtaja jooksul ära viidud, käsitatakse kõnealuse tähtaja lõppedes äraviiduna. Sellisel juhul korrigeeritakse pakutud hinda siseturul müümise puhul vastavalt pakkumismenetluse teadaandes kirjeldatud kvaliteediomadustele.

Ekspordiks müümise korral makstakse pakkumises märgitud hind, millele lisatakse igakuine hinnatõstmine, kui teravili viiakse ära lepingute sõlmimise kuule järgneval kuul.

Kui edukas pakkuja ei ole teravilja eest maksnud esimeses lõikes sätestatud maksetähtaja jooksul, tühistab sekkumisamet lepingu nende koguste osas, mille eest ei ole tasutud.

Artikkel 17

Tagatiste esitamine ja tagastamine

1.   Käesolevas määruses osutatud tagatised esitatakse vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2220/85 (6) II ja III jaotisele.

2.   Artikli 5 lõikes 3 sätestatud tagatis tagastatakse, kui see hõlmab koguseid, mille puhul:

| a) | ei ole sõlmitud lepingut; |
| --- | --- |

a)

ei ole sõlmitud lepingut;

| b) | on müügihind makstud ettenähtud tähtaja jooksul ning ekspordiks müümise korral ja juhul, kui makstud hind on väiksem kui ühenduse turul edasimüügi miinimumhind vastavalt artiklile 7, on esitatud tagatis, mis katab nende kahe hinna vahe. |
| --- | --- |

b)

on müügihind makstud ettenähtud tähtaja jooksul ning ekspordiks müümise korral ja juhul, kui makstud hind on väiksem kui ühenduse turul edasimüügi miinimumhind vastavalt artiklile 7, on esitatud tagatis, mis katab nende kahe hinna vahe.

3.   Lõike 2 punktis b sätestatud tagatis tagastatakse, kui see hõlmab koguseid, mille puhul:

| a) | on esitatud tõend, et kaup on muutunud inim- või loomatoiduks kõlbmatuks; |
| --- | --- |

a)

on esitatud tõend, et kaup on muutunud inim- või loomatoiduks kõlbmatuks;

| b) | on esitatud tõend, et on täidetud tolliformaalsused ekspordi osas ühenduse tolliterritooriumilt ja impordi osas pakkumise raames ette nähtud kolmandasse riiki. Ekspordi tõendid ühenduse tolliterritooriumilt ja impordi tõendid kolmandasse riiki on esitatud vastavalt käesoleva määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklile 7 ning artikli 16 lõigetele 1, 2 ja 3; |
| --- | --- |

b)

on esitatud tõend, et on täidetud tolliformaalsused ekspordi osas ühenduse tolliterritooriumilt ja impordi osas pakkumise raames ette nähtud kolmandasse riiki. Ekspordi tõendid ühenduse tolliterritooriumilt ja impordi tõendid kolmandasse riiki on esitatud vastavalt käesoleva määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklile 7 ning artikli 16 lõigetele 1, 2 ja 3;

| c) | sertifikaat pole välja antud vastavalt määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklile 47; |
| --- | --- |

c)

sertifikaat pole välja antud vastavalt määruse (EÜ) nr 376/2008 artiklile 47;

| d) | leping on tühistatud vastavalt artikli 16 neljandale lõigule. |
| --- | --- |

d)

leping on tühistatud vastavalt artikli 16 neljandale lõigule.

4.   Artikli 5 lõikes 3 sätestatud tagatist ei tagastata nende koguste osas, mille puhul:

| a) | ei ole tagastatud ekspordisertifikaadi tõendamiseks esitatud tagatist; |
| --- | --- |

a)

ei ole tagastatud ekspordisertifikaadi tõendamiseks esitatud tagatist;

| b) | makset ei ole sooritatud artiklis 16 sätestatud tähtaja jooksul, välja arvatud vääramatu jõu korral. |
| --- | --- |

b)

makset ei ole sooritatud artiklis 16 sätestatud tähtaja jooksul, välja arvatud vääramatu jõu korral.

5.   Välja arvatud vääramatu jõu korral, ei tagastata lõike 2 punktis b osutatud tagatist nende koguste puhul, mille kohta ei ole esitatud lõike 3 punktis b osutatud tõendit määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 49 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul.

Artikkel 18

Tüüpiliste turuhindade edastamine

Iga liikmesriik edastab komisjonile hiljemalt iga kolmapäeva kella 12 (Brüsseli aja järgi) elektroonilisel kujul määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 10 lõike 1 punktis a osutatud iga teravilja kohta tüüpilise turuhinna, mis on väljendatud omavääringus tonni kohta. Hinnad avaldatakse regulaarselt, sõltumatult ja läbipaistvalt.

Liikmesriigid märgivad eelkõige iga teravilja kvaliteediomadused, turustusetapi ning noteerimiskoha.

Artikkel 19

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EMÜ) nr 2131/93 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.

Artikkel 20

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. veebruar 2009

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 191, 31.7.1993, lk 76.

2

(3)  Vt II lisa.

3

(4)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11.

4

(5)  ELT L 114, 26.4.2008, lk 3.

5

(6)  EÜT L 205, 3.8.1985, lk 5.

6

---

I LISA

Artikli 13 teises lõigus osutatud kanded:

| — | : | bulgaaria keeles | : | Износ на зърнени култури по море — член 13, втора алинея от Регламент (ЕО) No 127/2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | hispaania keeles | : | Exportación de cereales por vía marítima; artículo 13, párrafo segundo, del Reglamento (CE) no 127/2009 |
| — | : | tšehhi keeles | : | Vývoz obilovin po moři – čl. 13 druhý pododstavec nařízení (ES) č. 127/2009 |
| — | : | taani keeles | : | Eksport af korn ad søvejen — Artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 127/2009 |
| — | : | saksa keeles | : | Getreideausfuhr auf dem Seeweg — Verordnung (EG) Nr. 127/2009, Artikel 13 Absatz 2 |
| — | : | eesti keeles | : | Teravilja eksport meritsi – määruse (EÜ) nr 127/2009 artikli 13 teine lõik |
| — | : | kreeka keeles | : | Εξαγωγή σιτηρών διά θαλάσσης — Άρθρο 13 δεύτερο εδάφιο του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 127/2009 |
| — | : | inglise keeles | : | Export of cereals by sea — second paragraph of Article 13 of Regulation (EC) No 127/2009 |
| — | : | prantsuse keeles | : | Exportation de céréales par voie maritime — Règlement (CE) no 127/2009, article 13, deuxième alinéa |
| — | : | iiri keeles | : | Onnmhairiú gránach ar muir — an dara mir d' Airteagal 13 de Rialachán (CE) Uimh. 127/2009 |
| — | : | itaalia keeles | : | Esportazione di cereali per via marittima — articolo 13, secondo comma, del regolamento (CE) n. 127/2009 |
| — | : | läti keeles | : | Labības izvešana pa jūras ceļiem – Regular (EK) Nr. 127/2009 13. panta otrā daļa |
| — | : | leedu keeles | : | Grūdų eksportas jūra – Reglamento (EB) Nr. 127/2009 13 straipsnio antra pastraipa |
| — | : | ungari keeles | : | Gabonafélék exportja tengeri úton – 127/2009/EK rendelet 13. cikkének második albekezdése |
| — | : | malta keeles | : | L-esportazzjoni ta’ ċereali bil-baħar – L-Artikolu 13, it-tieni subparagrafu, tar-Regolament (KE) Nru 127/2009 |
| — | : | hollandi keeles | : | Uitvoer van graan over zee — Artikel 13, tweede alinea, van Verordening (EG) nr. 127/2009 |
| — | : | poola keeles | : | Wywóz zbóż drogą morską – art. 13 akapit drugi rozporządzenia (WE) nr 127/2009 |
| — | : | portugali keeles | : | Exportação de cereais por via marítima — Artigo 13.o, segundo parágrafo do Regulamento (CE) n.o 127/2009 |
| — | : | rumeenia keeles | : | Export de cereale pe cale maritimă – Regulamentul (CE) nr. 127/2009, articolul 13, al doilea paragraf |
| — | : | slovaki keeles | : | Vývoz obilnín po mori – článok 13 druhý odsek nariadenia (ES) č. 127/2009 |
| — | : | sloveeni keeles | : | Izvoz žit s pomorskim prometom – drugi odstavek člena 13 Uredbe (ES) št. 127/2009 |
| — | : | soome keeles | : | Viljan vienti meritse – Asetuksen (EY) N:o 127/2009 13 artiklan toinen kohta |
| — | : | rootsi keeles | : | Export av spannmål genom sjötransport – artikel 13 andra stycket i förordning (EG) nr 127/2009 |

—

:

bulgaaria keeles

:

Износ на зърнени култури по море — член 13, втора алинея от Регламент (ЕО) No 127/2009

—

:

hispaania keeles

:

Exportación de cereales por vía marítima; artículo 13, párrafo segundo, del Reglamento (CE) no 127/2009

—

:

tšehhi keeles

:

Vývoz obilovin po moři – čl. 13 druhý pododstavec nařízení (ES) č. 127/2009

—

:

taani keeles

:

Eksport af korn ad søvejen — Artikel 13, stk. 2, i forordning (EF) nr. 127/2009

—

:

saksa keeles

:

Getreideausfuhr auf dem Seeweg — Verordnung (EG) Nr. 127/2009, Artikel 13 Absatz 2

—

:

eesti keeles

:

Teravilja eksport meritsi – määruse (EÜ) nr 127/2009 artikli 13 teine lõik

—

:

kreeka keeles

:

Εξαγωγή σιτηρών διά θαλάσσης — Άρθρο 13 δεύτερο εδάφιο του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 127/2009

—

:

inglise keeles

:

Export of cereals by sea — second paragraph of Article 13 of Regulation (EC) No 127/2009

—

:

prantsuse keeles

:

Exportation de céréales par voie maritime — Règlement (CE) no 127/2009, article 13, deuxième alinéa

—

:

iiri keeles

:

Onnmhairiú gránach ar muir — an dara mir d' Airteagal 13 de Rialachán (CE) Uimh. 127/2009

—

:

itaalia keeles

:

Esportazione di cereali per via marittima — articolo 13, secondo comma, del regolamento (CE) n. 127/2009

—

:

läti keeles

:

Labības izvešana pa jūras ceļiem – Regular (EK) Nr. 127/2009 13. panta otrā daļa

—

:

leedu keeles

:

Grūdų eksportas jūra – Reglamento (EB) Nr. 127/2009 13 straipsnio antra pastraipa

—

:

ungari keeles

:

Gabonafélék exportja tengeri úton – 127/2009/EK rendelet 13. cikkének második albekezdése

—

:

malta keeles

:

L-esportazzjoni ta’ ċereali bil-baħar – L-Artikolu 13, it-tieni subparagrafu, tar-Regolament (KE) Nru 127/2009

—

:

hollandi keeles

:

Uitvoer van graan over zee — Artikel 13, tweede alinea, van Verordening (EG) nr. 127/2009

—

:

poola keeles

:

Wywóz zbóż drogą morską – art. 13 akapit drugi rozporządzenia (WE) nr 127/2009

—

:

portugali keeles

:

Exportação de cereais por via marítima — Artigo 13.o, segundo parágrafo do Regulamento (CE) n.o 127/2009

—

:

rumeenia keeles

:

Export de cereale pe cale maritimă – Regulamentul (CE) nr. 127/2009, articolul 13, al doilea paragraf

—

:

slovaki keeles

:

Vývoz obilnín po mori – článok 13 druhý odsek nariadenia (ES) č. 127/2009

—

:

sloveeni keeles

:

Izvoz žit s pomorskim prometom – drugi odstavek člena 13 Uredbe (ES) št. 127/2009

—

:

soome keeles

:

Viljan vienti meritse – Asetuksen (EY) N:o 127/2009 13 artiklan toinen kohta

—

:

rootsi keeles

:

Export av spannmål genom sjötransport – artikel 13 andra stycket i förordning (EG) nr 127/2009

---

II LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatuste loeteluga

| Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2131/93
  (EÜT L 191, 31.7.1993, lk 76) | |
| --- | --- |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 120/94
  (EÜT L 21, 26.1.1994, lk 1) | Ainult artikkel 2 |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 2193/96
  (EÜT L 293, 16.11.1996, lk 1) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 39/1999
  (EÜT L 5, 9.1.1999, lk 64) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1630/2000
  (EÜT L 187, 26.7.2000, lk 24) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 777/2004
  (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50) | Ainult artikkel 2 |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 2045/2004
  (ELT L 354, 30.11.2004, lk 17) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 749/2005
  (ELT L 126, 19.5.2005, lk 10) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1465/2006
  (ELT L 273, 4.10.2006, lk 3) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1996/2006
  (ELT L 398, 30.12.2006, lk 1) | Ainult artikkel 4 ja III lisa |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 367/2007
  (ELT L 91, 31.3.2007, lk 14) | Ainult artikkel 1 |

Komisjoni määrus (EMÜ) nr 2131/93

(EÜT L 191, 31.7.1993, lk 76)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 120/94

(EÜT L 21, 26.1.1994, lk 1)

Ainult artikkel 2

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2193/96

(EÜT L 293, 16.11.1996, lk 1)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 39/1999

(EÜT L 5, 9.1.1999, lk 64)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1630/2000

(EÜT L 187, 26.7.2000, lk 24)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 777/2004

(ELT L 123, 27.4.2004, lk 50)

Ainult artikkel 2

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2045/2004

(ELT L 354, 30.11.2004, lk 17)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 749/2005

(ELT L 126, 19.5.2005, lk 10)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1465/2006

(ELT L 273, 4.10.2006, lk 3)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1996/2006

(ELT L 398, 30.12.2006, lk 1)

Ainult artikkel 4 ja III lisa

Komisjoni määrus (EÜ) nr 367/2007

(ELT L 91, 31.3.2007, lk 14)

Ainult artikkel 1

---

III LISA

Vastavustabel

| Määrus (EMÜ) nr 2131/93 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2, lõige 1 | Artikkel 2 |
| Artikkel 2, lõige 2 | Artikkel 6, lõige 1 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 6, lõige 2 |
| Artikkel 5 | Artikkel 7 |
| Artikkel 6 | Artikkel 8 |
| Artikkel 7, lõige 1 | Artikkel 2 |
| Artikkel 7, lõige 2 | Artikkel 9, lõige 1 |
| Artikkel 7, lõige 2a | Artikkel 9, lõige 2 |
| Artikkel 7, lõige 3 | Artikkel 9, lõige 3 |
| Artikkel 8 | Artikkel 10, lõiked 2–5 |
| Artikkel 9 | Artikkel 11 |
| Artikkel 10 | Artikkel 14 |
| Artikkel 11 | Artikkel 12 |
| Artikkel 12 | Artikkel 3 |
| Artikkel 12a | Artikkel 18 |
| Artikkel 13, lõige 2 | Artikkel 5, lõige 1 |
| Artikkel 13, lõige 3 | Artikkel 10, lõige 1 |
| Artikkel 13, lõige 4, esimene lõik | Artikkel 5, lõige 2 |
| Artikkel 13, lõige 4, teine lõik | Artikkel 5, lõige 3 |
| Artikkel 14 | Artikkel 4 |
| Artikkel 15 | Artikkel 15 |
| Artikkel 16 | Artikkel 16 |
| Artikkel 17, lõige 1 | Artikkel 17, lõige 1 |
| Artikkel 17, lõige 2, sissejuhatav lause | Artikkel 17, lõige 2, sissejuhatav lause |
| Artikkel 17, lõige 2, esimene taane | Artikkel 17, lõige 2, punkt a |
| Artikkel 17, lõige 2, teine taane | Artikkel 17, lõige 2, punkt b |
| Artikkel 17, lõige 3, sissejuhatav lause | Artikkel 17, lõige 3, sissejuhatav lause |
| Artikkel 17, lõige 3, esimene taane | Artikkel 17, lõige 3, punkt a |
| Artikkel 17, lõige 3, teine taane | Artikkel 17, lõige 3, punkt b |
| Artikkel 17, lõige 3, kolmas taane | Artikkel 17, lõige 3, punkt c |
| Artikkel 17, lõige 3, neljas taane | Artikkel 17, lõige 3, punkt d |
| Artikkel 17, lõige 4, sissejuhatav lause | Artikkel 17, lõige 4, sissejuhatav lause |
| Artikkel 17, lõige 4, esimene taane | Artikkel 17, lõige 4, punkt a |
| Artikkel 17, lõige 4, teine taane | Artikkel 17, lõige 4, punkt b |
| Artikkel 17, lõige 5 | Artikkel 17, lõige 5 |
| Artikkel 17a, esimene lõik, sissejuhatav lause | Artikkel 13, esimene lõik, sissejuhatav lause |
| Artikkel 17a, esimene lõik, esimene taane | Artikkel 13, esimene lõik, punkt a |
| Artikkel 17a, esimene lõik, teine taane | Artikkel 13, esimene lõik, punkt b |
| Artikkel 17a, esimene lõik, viimane osa | Artikkel 13, esimene lõik, sissejuhatav lause |
| Artikkel 17a, teine lõik | Artikkel 13, teine lõik |
| Artikkel 18 | — |
| — | Artikkel 19 |
| Artikkel 19 | Artikkel 20 |
| Lisa | I lisa |
| — | II lisa |
| — | III lisa |

Määrus (EMÜ) nr 2131/93

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2, lõige 1

Artikkel 2

Artikkel 2, lõige 2

Artikkel 6, lõige 1

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 6, lõige 2

Artikkel 5

Artikkel 7

Artikkel 6

Artikkel 8

Artikkel 7, lõige 1

Artikkel 2

Artikkel 7, lõige 2

Artikkel 9, lõige 1

Artikkel 7, lõige 2a

Artikkel 9, lõige 2

Artikkel 7, lõige 3

Artikkel 9, lõige 3

Artikkel 8

Artikkel 10, lõiked 2–5

Artikkel 9

Artikkel 11

Artikkel 10

Artikkel 14

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikkel 12

Artikkel 3

Artikkel 12a

Artikkel 18

Artikkel 13, lõige 2

Artikkel 5, lõige 1

Artikkel 13, lõige 3

Artikkel 10, lõige 1

Artikkel 13, lõige 4, esimene lõik

Artikkel 5, lõige 2

Artikkel 13, lõige 4, teine lõik

Artikkel 5, lõige 3

Artikkel 14

Artikkel 4

Artikkel 15

Artikkel 15

Artikkel 16

Artikkel 16

Artikkel 17, lõige 1

Artikkel 17, lõige 1

Artikkel 17, lõige 2, sissejuhatav lause

Artikkel 17, lõige 2, sissejuhatav lause

Artikkel 17, lõige 2, esimene taane

Artikkel 17, lõige 2, punkt a

Artikkel 17, lõige 2, teine taane

Artikkel 17, lõige 2, punkt b

Artikkel 17, lõige 3, sissejuhatav lause

Artikkel 17, lõige 3, sissejuhatav lause

Artikkel 17, lõige 3, esimene taane

Artikkel 17, lõige 3, punkt a

Artikkel 17, lõige 3, teine taane

Artikkel 17, lõige 3, punkt b

Artikkel 17, lõige 3, kolmas taane

Artikkel 17, lõige 3, punkt c

Artikkel 17, lõige 3, neljas taane

Artikkel 17, lõige 3, punkt d

Artikkel 17, lõige 4, sissejuhatav lause

Artikkel 17, lõige 4, sissejuhatav lause

Artikkel 17, lõige 4, esimene taane

Artikkel 17, lõige 4, punkt a

Artikkel 17, lõige 4, teine taane

Artikkel 17, lõige 4, punkt b

Artikkel 17, lõige 5

Artikkel 17, lõige 5

Artikkel 17a, esimene lõik, sissejuhatav lause

Artikkel 13, esimene lõik, sissejuhatav lause

Artikkel 17a, esimene lõik, esimene taane

Artikkel 13, esimene lõik, punkt a

Artikkel 17a, esimene lõik, teine taane

Artikkel 13, esimene lõik, punkt b

Artikkel 17a, esimene lõik, viimane osa

Artikkel 13, esimene lõik, sissejuhatav lause

Artikkel 17a, teine lõik

Artikkel 13, teine lõik

Artikkel 18

—

—

Artikkel 19

Artikkel 19

Artikkel 20

Lisa

I lisa

—

II lisa

—

III lisa

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 13.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 42/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 42/13

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. detsember 2008,

millega lükatakse tagasi komisjoni ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 853/2004 seoses antimikroobsete ainete kasutamisega kodulinnurümpadelt pinnasaaste eemaldamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/121/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 202,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 853/2004 seoses antimikroobsete ainete kasutamisega kodulinnurümpadelt pinnasaaste eemaldamiseks,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (2) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 853/2004 kehtestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erinõuded toidukäitlejatele. Selles sätestatakse, et toidukäitlejad ei kasuta loomset päritolu toodete pinnalt pinnasaaste eemaldamiseks mingit muud ainet peale vee, välja arvatud juhul, kui sellise aine kasutamine on nimetatud määruse kohaselt heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 853/2004 kehtestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erinõuded toidukäitlejatele. Selles sätestatakse, et toidukäitlejad ei kasuta loomset päritolu toodete pinnalt pinnasaaste eemaldamiseks mingit muud ainet peale vee, välja arvatud juhul, kui sellise aine kasutamine on nimetatud määruse kohaselt heaks kiidetud.

| (2) | Ühenduse poliitika elluviimisel tuleks tagada inimeste tervisekaitse kõrge tase. Toitu ja sööta reguleerivad ühenduse meetmed peavad põhinema inimeste ja loomade tervist mõjutavate võimalike riskide asjakohasel hindamisel ning need peavad olemasolevaid teaduslikke tõendeid arvesse võttes säilitama ühenduses tagatud inimeste ja loomade tervisekaitse kõrge taseme või seda taset tõstma, kui see on teaduslikult põhjendatud. Ühenduses on peamiseks prioriteediks kõrged hügieeninõuded, mis kehtivad kogu toidutootmisahelas, ning nõuetele mittevastavaid hügieenitavasid varjata võivate ainete kasutamise vältimine või keelustamine. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse poliitika elluviimisel tuleks tagada inimeste tervisekaitse kõrge tase. Toitu ja sööta reguleerivad ühenduse meetmed peavad põhinema inimeste ja loomade tervist mõjutavate võimalike riskide asjakohasel hindamisel ning need peavad olemasolevaid teaduslikke tõendeid arvesse võttes säilitama ühenduses tagatud inimeste ja loomade tervisekaitse kõrge taseme või seda taset tõstma, kui see on teaduslikult põhjendatud. Ühenduses on peamiseks prioriteediks kõrged hügieeninõuded, mis kehtivad kogu toidutootmisahelas, ning nõuetele mittevastavaid hügieenitavasid varjata võivate ainete kasutamise vältimine või keelustamine.

| (3) | Lisaks tuleks ühenduse poliitikate elluviimisel tagada keskkonnakaitse kõrge tase nii keskkonnapoliitika alaste õigusaktidega kui keskkonnapoliitika nõuete integreerimisega muude ühenduse poliitikate ja tegevuste määratlemisse ja rakendamisse. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks tuleks ühenduse poliitikate elluviimisel tagada keskkonnakaitse kõrge tase nii keskkonnapoliitika alaste õigusaktidega kui keskkonnapoliitika nõuete integreerimisega muude ühenduse poliitikate ja tegevuste määratlemisse ja rakendamisse.

| (4) | Komisjoni ettepanekus rõhutatakse, et mitmed antimikroobsed ained, näiteks kloordioksiid, hapestatud naatriumklorit (acidified sodium chlorite) e ASC, trinaatriumfosfaat või peroksühapped, mida kasutatakse pinnasaaste eemaldamiseks kodulinnurümpadelt, võivad kujutada ohtu veekeskkonnale, heitveesüsteemides töötavate inimeste tervisele ning kanalisatsioonisüsteemide ja/või heitveepuhastusseadmete toimimisele ja tulemuslikkusele. Kloori sisaldavate antimikroobsete ainete kasutamine võib samuti põhjustada kloororgaaniliste ühendite moodustumist, millest mitmed on püsivad, bioakumuleeruvad või kantserogeensed. Fosforiühendid on samuti üks Euroopa regionaalmerede eutrofeerumise allikas, põhjustades vetikate vohamist ja avaldades muud soovimatut mõju veekeskkonnale. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni ettepanekus rõhutatakse, et mitmed antimikroobsed ained, näiteks kloordioksiid, hapestatud naatriumklorit (acidified sodium chlorite) e ASC, trinaatriumfosfaat või peroksühapped, mida kasutatakse pinnasaaste eemaldamiseks kodulinnurümpadelt, võivad kujutada ohtu veekeskkonnale, heitveesüsteemides töötavate inimeste tervisele ning kanalisatsioonisüsteemide ja/või heitveepuhastusseadmete toimimisele ja tulemuslikkusele. Kloori sisaldavate antimikroobsete ainete kasutamine võib samuti põhjustada kloororgaaniliste ühendite moodustumist, millest mitmed on püsivad, bioakumuleeruvad või kantserogeensed. Fosforiühendid on samuti üks Euroopa regionaalmerede eutrofeerumise allikas, põhjustades vetikate vohamist ja avaldades muud soovimatut mõju veekeskkonnale.

| (5) | Rahvatervisega seotud veterinaarmeetmete teaduskomitee (SCVPH) andis 30. oktoobril 1998. aastal välja aruande, milles käsitleti kodulinnurümpade antimikroobsest töötlemisest saadavat kasu ja sellise töötlemise piiranguid, ning soovitas, et enne igasuguse saastatusest puhastamiseks mõeldud segu või meetodi kasutamise autoriseerimist tuleks seda täielikult hinnata. |
| --- | --- |

(5)

Rahvatervisega seotud veterinaarmeetmete teaduskomitee (SCVPH) andis 30. oktoobril 1998. aastal välja aruande, milles käsitleti kodulinnurümpade antimikroobsest töötlemisest saadavat kasu ja sellise töötlemise piiranguid, ning soovitas, et enne igasuguse saastatusest puhastamiseks mõeldud segu või meetodi kasutamise autoriseerimist tuleks seda täielikult hinnata.

| (6) | Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 14.–15. detsembril 2005. aastal vastu teadusliku arvamuse peroksühapete kui kodulinnurümpade töötlemisel kasutatavate antimikroobsete ainete tõhususe hindamise kohta. EFSA järeldas, et peroksühapete tõhusust oli raske hinnata, sest esitatud protokollid ei sisaldanud alati täpset kirjeldust, ning isegi kui nad seda sisaldasid, ei olnud see piisav tõendamaks peroksühapete tõhusust kaubanduslikes tingimustes. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 14.–15. detsembril 2005. aastal vastu teadusliku arvamuse peroksühapete kui kodulinnurümpade töötlemisel kasutatavate antimikroobsete ainete tõhususe hindamise kohta. EFSA järeldas, et peroksühapete tõhusust oli raske hinnata, sest esitatud protokollid ei sisaldanud alati täpset kirjeldust, ning isegi kui nad seda sisaldasid, ei olnud see piisav tõendamaks peroksühapete tõhusust kaubanduslikes tingimustes.

| (7) | EFSA võttis 6. märtsil 2008. aastal vastu teadusliku arvamuse, mis käsitleb kloordioksiidi, ASC, trinaatriumfosfaadi ja peroksühapete võimaliku mõju hindamist ravimresistentsuse tekkele. Selle järeldused innustasid EFSAt jätkama teadusuuringuid selle kohta, milline on seda liiki ainete suhtes vastuvõtlikkuse tekkimise tõenäosus, ning seoses võimalusega, et tekib resistentsus raviantibiootikumide ja muude antimikroobsete toimeainete suhtes. |
| --- | --- |

(7)

EFSA võttis 6. märtsil 2008. aastal vastu teadusliku arvamuse, mis käsitleb kloordioksiidi, ASC, trinaatriumfosfaadi ja peroksühapete võimaliku mõju hindamist ravimresistentsuse tekkele. Selle järeldused innustasid EFSAt jätkama teadusuuringuid selle kohta, milline on seda liiki ainete suhtes vastuvõtlikkuse tekkimise tõenäosus, ning seoses võimalusega, et tekib resistentsus raviantibiootikumide ja muude antimikroobsete toimeainete suhtes.

| (8) | Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER) ning tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee (SCENIHR) võtsid 18. märtsil 2008. aastal ja 2. aprillil 2008. aastal vastu ühise teadusliku arvamuse kodulinnurümpadelt mikroobse pinnasaaste eemaldamiseks kasutatava nelja aine keskkonnamõju ja nende põhjustatava ravimresistentsuse kohta. Nad väitsid, et praegu puuduvad piisavad teadmised erinevate biotsiidide kasutamise võimalike kahjulike mõjude kohta, ning järeldasid, et igakülgse kvantitatiivse hinnangu koostamiseks ei olnud vajalikul määral teavet. Seoses võimalusega levitada või valida suurema resistentsusega tüvesid ning seoses kodulinnurümpadele jäävate võimalike jääkidega on tekkinud keskkonnaga seonduvad mureküsimused. |
| --- | --- |

(8)

Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER) ning tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee (SCENIHR) võtsid 18. märtsil 2008. aastal ja 2. aprillil 2008. aastal vastu ühise teadusliku arvamuse kodulinnurümpadelt mikroobse pinnasaaste eemaldamiseks kasutatava nelja aine keskkonnamõju ja nende põhjustatava ravimresistentsuse kohta. Nad väitsid, et praegu puuduvad piisavad teadmised erinevate biotsiidide kasutamise võimalike kahjulike mõjude kohta, ning järeldasid, et igakülgse kvantitatiivse hinnangu koostamiseks ei olnud vajalikul määral teavet. Seoses võimalusega levitada või valida suurema resistentsusega tüvesid ning seoses kodulinnurümpadele jäävate võimalike jääkidega on tekkinud keskkonnaga seonduvad mureküsimused.

| (9) | Võttes arvesse olemasolevat teaduslikku teavet, ei saa kindlalt väita, et selliste ainete heakskiitmine ei põhjusta inimestel suurenenud ravimresistentsust. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse olemasolevat teaduslikku teavet, ei saa kindlalt väita, et selliste ainete heakskiitmine ei põhjusta inimestel suurenenud ravimresistentsust.

| (10) | Ravimresistentsuse tekkimine on suur ja alaline mureküsimus ka inimmeditsiiniga tegelevate rahvusvaheliste organite jaoks. Komisjon on teinud mitmeid olulisi seadusandlikke algatusi, mille eesmärk on sööda, loomade veterinaarravi ja toiduga seonduva ravimresistentsuse vähendamine. |
| --- | --- |

(10)

Ravimresistentsuse tekkimine on suur ja alaline mureküsimus ka inimmeditsiiniga tegelevate rahvusvaheliste organite jaoks. Komisjon on teinud mitmeid olulisi seadusandlikke algatusi, mille eesmärk on sööda, loomade veterinaarravi ja toiduga seonduva ravimresistentsuse vähendamine.

| (11) | Sarnaselt võttis nõukogu oma 9.–10. juuni 2008. aasta istungil vastu nõukogu järeldused antimikroobse resistentsuse kohta, rõhutades, et antimikroobne resistentsus on Euroopas ja kogu maailmas ikka veel kasvav terviseprobleem. |
| --- | --- |

(11)

Sarnaselt võttis nõukogu oma 9.–10. juuni 2008. aasta istungil vastu nõukogu järeldused antimikroobse resistentsuse kohta, rõhutades, et antimikroobne resistentsus on Euroopas ja kogu maailmas ikka veel kasvav terviseprobleem.

| (12) | Euroopa Parlament väljendas oma 19. juuni 2008. aasta resolutsioonis vastuseisu komisjoni ettepanekule, tuues aluseks eespool nimetatud põhjused, ning kutsus nõukogu üles ettepanekut tagasi lükkama. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Parlament väljendas oma 19. juuni 2008. aasta resolutsioonis vastuseisu komisjoni ettepanekule, tuues aluseks eespool nimetatud põhjused, ning kutsus nõukogu üles ettepanekut tagasi lükkama.

| (13) | Teaduslike andmete puudumine nende ainete kasutamisega seonduvate ohtude kohta toob kaasa Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (3) artiklis 7 osutatud ettevaatuspõhimõtte kohaldamise. See põhimõte sätestab, et konkreetsetes olukordades, kui olemasolevat teavet hinnates tehakse kindlaks tervistkahjustava mõju võimalus, kuid see ei ole teaduslikult tõestatud, võib võtta ajutised riskijuhtimismeetmed, mis on vajalikud ühenduses ettenähtud tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks, kuni saadakse teaduslikku lisateavet igakülgsemaks riski hindamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Teaduslike andmete puudumine nende ainete kasutamisega seonduvate ohtude kohta toob kaasa Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (3) artiklis 7 osutatud ettevaatuspõhimõtte kohaldamise. See põhimõte sätestab, et konkreetsetes olukordades, kui olemasolevat teavet hinnates tehakse kindlaks tervistkahjustava mõju võimalus, kuid see ei ole teaduslikult tõestatud, võib võtta ajutised riskijuhtimismeetmed, mis on vajalikud ühenduses ettenähtud tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks, kuni saadakse teaduslikku lisateavet igakülgsemaks riski hindamiseks.

| (14) | Andmete kogumist toidukäitlejate ja teadusprogrammide poolt tuleks seetõttu soodustada, et oleks võimalik täiel määral hinnata nii nende ainete tõhusust ja ravimresistentsuse arenemist kui ka võimalikku keskkonnamõju. Sel eesmärgil avaldas EFSA lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjoni (AFC) ja bioloogiliste ohtude teaduskomisjoni (BIOHAZ) ühise juhenddokumendi, (4) mis käsitleb andmete esitamist loomset päritolu toidu pinnalt mikroobse pinnasaaste eemaldamiseks kasutatavate ainete ohutuse ja tõhususe hindamiseks. Selliste andmete kogumist ja hindamist oodates leiab nõukogu, et tuleks oodata ära sellise hindamise tulemused ning seniks lükata tagasi komisjoni ettepanek, |
| --- | --- |

(14)

Andmete kogumist toidukäitlejate ja teadusprogrammide poolt tuleks seetõttu soodustada, et oleks võimalik täiel määral hinnata nii nende ainete tõhusust ja ravimresistentsuse arenemist kui ka võimalikku keskkonnamõju. Sel eesmärgil avaldas EFSA lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjoni (AFC) ja bioloogiliste ohtude teaduskomisjoni (BIOHAZ) ühise juhenddokumendi, (4) mis käsitleb andmete esitamist loomset päritolu toidu pinnalt mikroobse pinnasaaste eemaldamiseks kasutatavate ainete ohutuse ja tõhususe hindamiseks. Selliste andmete kogumist ja hindamist oodates leiab nõukogu, et tuleks oodata ära sellise hindamise tulemused ning seniks lükata tagasi komisjoni ettepanek,

ON VÕTNUD VASTU JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjoni ettepanek võtta vastu nõukogu määrus, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 853/2004 seoses antimikroobsete ainete kasutamisega kodulinnurümpadelt pinnasaaste eemaldamiseks, lükatakse tagasi.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARNIER

---

(1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

1

(2)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

2

(3)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

3

(4)  EFSA Teataja (2006), 3888, lk 1.

4

---

| 13.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 42/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 42/16

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. veebruar 2009,

Regioonide Komitee Ühendkuningriigi liikme ametisse nimetamise kohta

(2009/122/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1)

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses William John WILLIAMSI volituste lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses William John WILLIAMSI volituste lõppemisega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2010:

| — | Robert BRIGHT, Councillor, Newport City. |
| --- | --- |

—

Robert BRIGHT, Councillor, Newport City.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 10. veebruar 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

M. KALOUSEK

---

(1)  ELT L 56, 25.2.2006, lk 75.

1

---

| 13.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 42/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 42/17

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. veebruar 2009,

Regioonide Komitee Portugali asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2009/123/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Portugali valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1)

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud üks asendusliikme koht seoses Vasco CORDEIRO ametiaja lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud üks asendusliikme koht seoses Vasco CORDEIRO ametiaja lõppemisega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee asendusliikmena nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2010 ametisse:

| — | André Jorge DIONÍSIO BRADFORD, Secretário Regional da Presidência, Ponta Delgada, Açores. |
| --- | --- |

—

André Jorge DIONÍSIO BRADFORD, Secretário Regional da Presidência, Ponta Delgada, Açores.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 10. veebruar 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

M. KALOUSEK

---

(1)  ELT L 56, 25.2.2006, lk 75.

1

---

Komisjon

| 13.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 42/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 42/18

---

KOMISJONI OTSUS,

4. veebruar 2009,

millega nimetatakse ametisse siirdehindade eksperdirühmas (ühises siirdehindade foorumis) erasektorit esindavad liikmed

(2009/124/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2006. aasta otsust 2007/75/EÜ (millega luuakse siirdehindade eksperdirühm), (1) et nõustada komisjoni siirdehindadega seotud maksuküsimustes, eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi veebisaidil 22. detsembril 2006 avaldatud konkursikutset ühises siirdehindade foorumis äriringkondi esindavate liikmete ja esimehe leidmiseks,

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2007. aasta otsust 2007/233/EÜ, (2) millega nimetatakse kaheks aastaks ametisse (õigusega olla ametisse tagasi valitud) siirdehindade eksperdirühma ühises siirdehindade foorumis erasektorit esindavad liikmed,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsuse 2007/75/EÜ artiklile 4 nimetab komisjon esimehe ning erasektorist kuni viisteist spetsialisti, kellel on kogemused ja pädevus siirdehindade valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsuse 2007/75/EÜ artiklile 4 nimetab komisjon esimehe ning erasektorist kuni viisteist spetsialisti, kellel on kogemused ja pädevus siirdehindade valdkonnas.

| (2) | Ühises siirdehindade foorumis erasektorit esindavate liikmete ametiaeg lõpeb 28. veebruaril 2009. Seega on vajalik nimetada ametisse ühe liikme asendaja ning pikendada esimehe ja ülejäänud praeguste liikmete ametiaega. |
| --- | --- |

(2)

Ühises siirdehindade foorumis erasektorit esindavate liikmete ametiaeg lõpeb 28. veebruaril 2009. Seega on vajalik nimetada ametisse ühe liikme asendaja ning pikendada esimehe ja ülejäänud praeguste liikmete ametiaega.

| (3) | Ühise siirdehindade foorumi liikmed tuleb ametisse nimetada kaheks aastaks alates 1. märtsist 2009, |
| --- | --- |

(3)

Ühise siirdehindade foorumi liikmed tuleb ametisse nimetada kaheks aastaks alates 1. märtsist 2009,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga nimetab komisjon kaheks aastaks ametisse eksperdirühmas (ühises siirdehindade foorumis) erasektorit esindavad viisteist liiget ja esimehe, kelle nimed on esitatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 1. märtsil 2009.

Brüssel, 4. veebruar 2009

Komisjoni nimel

maksunduse ja tolliliidu peadirektor

Robert VERRUE

---

(1)  ELT L 32, 6.2.2007, lk 189.

1

(2)  ELT L 100, 17.4.2007, lk 25.

2

---

LISA

Ametisse tagasi nimetatud esimees

Bruno GIBERT

Erasektorit esindavad liikmed

Ametisse tagasi nimetatud liikmed

Dirk VAN STAPPEN

Isabel VERLINDEN

Svetla MARINOVA

Werner STUFFER

Heinz-Klaus KROPPEN

Kennet PETTERSSON

Sabine WAHL

Guglielmo MAISTO

Guy KERSCH

Theo KEIJZER

Monique VAN HERKSEN

Eduardo GRACIA

Michael SUFRIN

Nicholas DEE

Uus liige

Andrea BONZANO

---

| 13.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 42/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 42/20

---

KOMISJONI OTSUS,

12. veebruar 2009,

ühenduse rahalise toetuse kohta väikemäletsejaliste katku vastu võitlemiseks Marokos

(2009/125/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsusele 90/424/EMÜ võib ühendus toetada kolmandas riigis puhkenud haiguse tõrje meetmeid, kui sellise haiguse esinemine või areng kolmandas riigis võib kujutada endast ohtu ühendusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsusele 90/424/EMÜ võib ühendus toetada kolmandas riigis puhkenud haiguse tõrje meetmeid, kui sellise haiguse esinemine või areng kolmandas riigis võib kujutada endast ohtu ühendusele.

| (2) | Väikemäletsejaliste katk (mida tuntakse ka nimetuse lammaste ja kitsede katk all) on väga suure nakkusohuga väikemäletsejaliste haigus, mis on väga sarnane veiste katkuga. Kõnealune haigus on viimase kümnendi jooksul näidanud selget levikutendentsi nii Aafrikas kui ka Aasias. |
| --- | --- |

(2)

Väikemäletsejaliste katk (mida tuntakse ka nimetuse lammaste ja kitsede katk all) on väga suure nakkusohuga väikemäletsejaliste haigus, mis on väga sarnane veiste katkuga. Kõnealune haigus on viimase kümnendi jooksul näidanud selget levikutendentsi nii Aafrikas kui ka Aasias.

| (3) | Maroko on teatanud komisjonile, et tema territooriumil on tuvastatud väikemäletsejaliste katk ning et selle levik on lühikese ajaga oluliselt suurenenud. Hiljuti Marokos tuvastatud viirustüve tüüpi ei ole varem Aafrikas leitud. |
| --- | --- |

(3)

Maroko on teatanud komisjonile, et tema territooriumil on tuvastatud väikemäletsejaliste katk ning et selle levik on lühikese ajaga oluliselt suurenenud. Hiljuti Marokos tuvastatud viirustüve tüüpi ei ole varem Aafrikas leitud.

| (4) | Väikemäletsejaliste katku saab vaktsineerimise abil tõrjuda ning on olemas vaktsiin, mis kaitseb kõikide serotüüpide vastu ja annab haiguse vastu pikaajalise kaitse. |
| --- | --- |

(4)

Väikemäletsejaliste katku saab vaktsineerimise abil tõrjuda ning on olemas vaktsiin, mis kaitseb kõikide serotüüpide vastu ja annab haiguse vastu pikaajalise kaitse.

| (5) | Maroko asutused on välja töötanud vaktsineerimisstrateegia. Nad on kõnealuse strateegia saatnud komisjonile ning on taotlenud ühenduse rahalist toetust. |
| --- | --- |

(5)

Maroko asutused on välja töötanud vaktsineerimisstrateegia. Nad on kõnealuse strateegia saatnud komisjonile ning on taotlenud ühenduse rahalist toetust.

| (6) | Väikemäletsejaliste katku levimist ühendusse ei saa alati ühenduse piiridel võetavate meetmetega tõkestada, kuigi kõnealuse haiguse puhanguid ühenduses oleks vaja ära hoida, sest neil on väga tõsised tagajärjed. Sel eesmärgil on asjakohane toetada Marokos haiguse tõrjeks tehtavaid jõupingutusi, et kõnealune haigus ei saavutaks selles riigis epideemia mõõtmeid, ning teha Marokole kättesaadavaks vaktsiinid massiliseks vaktsineerimiseks väikemäletsejaliste katku vastu. Tuleb täpsustada kõnealuse toetuse maksimaalne summa. |
| --- | --- |

(6)

Väikemäletsejaliste katku levimist ühendusse ei saa alati ühenduse piiridel võetavate meetmetega tõkestada, kuigi kõnealuse haiguse puhanguid ühenduses oleks vaja ära hoida, sest neil on väga tõsised tagajärjed. Sel eesmärgil on asjakohane toetada Marokos haiguse tõrjeks tehtavaid jõupingutusi, et kõnealune haigus ei saavutaks selles riigis epideemia mõõtmeid, ning teha Marokole kättesaadavaks vaktsiinid massiliseks vaktsineerimiseks väikemäletsejaliste katku vastu. Tuleb täpsustada kõnealuse toetuse maksimaalne summa.

| (7) | Kuna tegemist on pakilise olukorraga, on soovitatav, et käesoleva otsusega ette nähtud meetmete võtmine viiakse lõpule hiljemalt 31. maiks 2009. |
| --- | --- |

(7)

Kuna tegemist on pakilise olukorraga, on soovitatav, et käesoleva otsusega ette nähtud meetmete võtmine viiakse lõpule hiljemalt 31. maiks 2009.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Komisjon toimetab Maroko asutustele väikemäletsejaliste katku vastased vaktsiinid kasutamiseks Marokos käimasolevas massilises kõnealuse haiguse vastases vaktsineerimises.

2.   Komisjon viib lõikes 1 nimetatud meetmed ellu koostöös Maroko ametiasutustega. Maroko ametiasutustele toimetatavaid vaktsiine kasutatakse 2009. aastal Marokos rakendatava väikemäletsejaliste katku vastase vaktsineerimise strateegia raames.

Artikkel 2

1.   Komisjon kannab kõik artikli 1 lõikes 1 osutatud meetmete kulud, mis ei ületa 1 500 000 euro suurust ülempiiri.

2.   Komisjon sõlmib lõikega 1 ette nähtud meetmeid käsitleva hankelepingu (tarneleping), rakendades asjakohast konkursimenetlust, mis algatatakse 31. maiks 2009.

3.   Tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi peadirektor volitatakse käesolevaga komisjoni nimel lõikes 2 osutatud lepingule alla kirjutama.

Artikkel 3

Artiklitega 1 ja 2 ettenähtud rahaline toetus eraldatakse Euroopa Ühenduste 2009. aasta eelarve eelarverealt 17 04 02 01.

Brüssel, 12. veebruar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19.

1

---

13.2.2009

| 13.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 42/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 42/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---