# Uradni list L 34/2009

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 34 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 524. februar 2009 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 34

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 524. februar 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 99/2009 z dne 3. februarja 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 100/2009 z dne 3. februarja 2009 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009 | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 101/2009 z dne 3. februarja 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1800/2004 glede pogojev za izdajo dovoljenja za krmni dodatek Cycostat 66G (
  1
  ) | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 102/2009 z dne 3. februarja 2009 o trajnem dovoljenju za krmni dodatek (
  1
  ) | 8 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 103/2009 z dne 3. februarja 2009 o spremembi prilog VII in IX k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (
  1
  ) | 11 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 104/2009 z dne 3. februarja 2009 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Gorgonzola (ZOP)) | 16 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 99/2009 z dne 3. februarja 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 100/2009 z dne 3. februarja 2009 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 101/2009 z dne 3. februarja 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1800/2004 glede pogojev za izdajo dovoljenja za krmni dodatek Cycostat 66G (
  1
  )

1

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 102/2009 z dne 3. februarja 2009 o trajnem dovoljenju za krmni dodatek (
  1
  )

1

8

*

Uredba Komisije (ES) št. 103/2009 z dne 3. februarja 2009 o spremembi prilog VII in IX k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (
  1
  )

1

11

*

Uredba Komisije (ES) št. 104/2009 z dne 3. februarja 2009 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Gorgonzola (ZOP))

16

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2009/89/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 4. decembra 2008 o podpisu Protokola o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja (Konvencija za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja) v imenu Evropske skupnosti | 17 |
| Protokol o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja | 19 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2009/89/ES

*

Sklep Sveta z dne 4. decembra 2008 o podpisu Protokola o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja (Konvencija za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja) v imenu Evropske skupnosti

17

Protokol o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja

19

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 4.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 99/2009

z dne 3. februarja 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 4. februarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. februarja 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | JO | 73,2 |
| MA | 43,0 |
| TN | 134,4 |
| TR | 103,7 |
| ZZ | 88,6 |
| 0707 00 05 | JO | 172,9 |
| MA | 126,0 |
| TR | 188,5 |
| ZZ | 162,5 |
| 0709 90 70 | MA | 115,7 |
| TR | 177,8 |
| ZZ | 146,8 |
| 0709 90 80 | EG | 84,3 |
| ZZ | 84,3 |
| 0805 10 20 | EG | 58,1 |
| IL | 53,3 |
| MA | 66,7 |
| TN | 41,0 |
| TR | 58,3 |
| ZZ | 55,5 |
| 0805 20 10 | IL | 180,3 |
| MA | 90,0 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 70,2 |
| IL | 72,1 |
| JM | 75,5 |
| MA | 136,5 |
| PK | 73,9 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 83,5 |
| 0805 50 10 | MA | 51,7 |
| TR | 50,6 |
| ZZ | 51,2 |
| 0808 10 80 | CA | 86,3 |
| CL | 67,8 |
| CN | 67,8 |
| MK | 31,6 |
| US | 87,1 |
| ZZ | 68,1 |
| 0808 20 50 | AR | 82,3 |
| CL | 73,7 |
| CN | 37,3 |
| TR | 40,0 |
| US | 104,1 |
| ZA | 135,1 |
| ZZ | 78,8 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

JO

73,2

MA

43,0

TN

134,4

TR

103,7

ZZ

88,6

0707 00 05

JO

172,9

MA

126,0

TR

188,5

ZZ

162,5

0709 90 70

MA

115,7

TR

177,8

ZZ

146,8

0709 90 80

EG

84,3

ZZ

84,3

0805 10 20

EG

58,1

IL

53,3

MA

66,7

TN

41,0

TR

58,3

ZZ

55,5

0805 20 10

IL

180,3

MA

90,0

TR

63,0

ZZ

111,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

70,2

IL

72,1

JM

75,5

MA

136,5

PK

73,9

TR

72,9

ZZ

83,5

0805 50 10

MA

51,7

TR

50,6

ZZ

51,2

0808 10 80

CA

86,3

CL

67,8

CN

67,8

MK

31,6

US

87,1

ZZ

68,1

0808 20 50

AR

82,3

CL

73,7

CN

37,3

TR

40,0

US

104,1

ZA

135,1

ZZ

78,8

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 4.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 100/2009

z dne 3. februarja 2009

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2008/2009 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 945/2008 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 83/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2008/2009 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 945/2008 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 83/2009 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 945/2008 za tržno leto 2008/2009, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 4. februarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. februarja 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 258, 26.9.2008, str. 56.

3

(4)  UL L 24, 28.1.2009, str. 3.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 4. februarja 2009

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 24,73 | 3,93 |
| 1701 11 90 (1) | 24,73 | 9,17 |
| 1701 12 10 (1) | 24,73 | 3,74 |
| 1701 12 90 (1) | 24,73 | 8,74 |
| 1701 91 00 (2) | 29,84 | 10,31 |
| 1701 99 10 (2) | 29,84 | 5,79 |
| 1701 99 90 (2) | 29,84 | 5,79 |
| 1702 90 95 (3) | 0,30 | 0,35 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

24,73

3,93

1701 11 90 (1)

24,73

9,17

1701 12 10 (1)

24,73

3,74

1701 12 90 (1)

24,73

8,74

1701 91 00 (2)

29,84

10,31

1701 99 10 (2)

29,84

5,79

1701 99 90 (2)

29,84

5,79

1702 90 95 (3)

0,30

0,35

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 4.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 101/2009

z dne 3. februarja 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 1800/2004 glede pogojev za izdajo dovoljenja za krmni dodatek Cycostat 66G

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dodatek robenidin hidroklorid 66 g/kg (Cycostat 66G, v nadaljnjem besedilu: „Cycostat 66G“) iz skupine kokcidiostatikov in drugih zdravilnih učinkovin, za katerega je imetnik dovoljenja Alpharma (Belgija) BVBA, je bil v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2) odobren pod nekaterimi pogoji. Z Uredbo Komisije (ES) št. 1800/2004 (3) je bila odobrena desetletna uporaba navedenega dodatka za piščance za pitanje, purane in kunce za pitanje. Navedeni dodatek je bil na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 1831/2003 prijavljen kot obstoječi proizvod. Ker so bile predložene vse informacije, ki ji zahteva navedena določba, je bil navedeni dodatek vpisan v register krmnih dodatkov Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Dodatek robenidin hidroklorid 66 g/kg (Cycostat 66G, v nadaljnjem besedilu: „Cycostat 66G“) iz skupine kokcidiostatikov in drugih zdravilnih učinkovin, za katerega je imetnik dovoljenja Alpharma (Belgija) BVBA, je bil v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2) odobren pod nekaterimi pogoji. Z Uredbo Komisije (ES) št. 1800/2004 (3) je bila odobrena desetletna uporaba navedenega dodatka za piščance za pitanje, purane in kunce za pitanje. Navedeni dodatek je bil na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 1831/2003 prijavljen kot obstoječi proizvod. Ker so bile predložene vse informacije, ki ji zahteva navedena določba, je bil navedeni dodatek vpisan v register krmnih dodatkov Skupnosti.

| (2) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa možnost spremembe dovoljenja za dodatek na zahtevo imetnika dovoljenja in na podlagi mnenja Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: „Agencija“). Alpharma (Belgija) BVBA, imetnik dovoljenja za Cycostat 66G, je predložila zahtevek, v katerem predlaga spremembo pogojev za izdajo dovoljenja za piščance za pitanje in purane z uvedbo mejne vrednosti ostanka (MRL) in spremembo karence, kakor ju je ocenila Agencija. Hkrati je predložila podatke v podporo navedenemu zahtevku. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa možnost spremembe dovoljenja za dodatek na zahtevo imetnika dovoljenja in na podlagi mnenja Evropske agencije za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: „Agencija“). Alpharma (Belgija) BVBA, imetnik dovoljenja za Cycostat 66G, je predložila zahtevek, v katerem predlaga spremembo pogojev za izdajo dovoljenja za piščance za pitanje in purane z uvedbo mejne vrednosti ostanka (MRL) in spremembo karence, kakor ju je ocenila Agencija. Hkrati je predložila podatke v podporo navedenemu zahtevku.

| (3) | Sklep mnenja Agencije z dne 16. septembra 2008 (4) je bil, da na podlagi obravnave varnostnih vprašanj ni treba določiti karence za piščance za pitanje in posledično mejnih vrednosti ostankov. Sklep za purane je bil isti. Vendar je predlagala vrednosti mejnih vrednosti ostankov, če bi bili zahtevani. Predlagala je tudi ohranitev petdnevne karence, da se prepreči neustrezni vonj užitnih tkiv piščancev, ki so bili obdelani s Cycostat 66G. |
| --- | --- |

(3)

Sklep mnenja Agencije z dne 16. septembra 2008 (4) je bil, da na podlagi obravnave varnostnih vprašanj ni treba določiti karence za piščance za pitanje in posledično mejnih vrednosti ostankov. Sklep za purane je bil isti. Vendar je predlagala vrednosti mejnih vrednosti ostankov, če bi bili zahtevani. Predlagala je tudi ohranitev petdnevne karence, da se prepreči neustrezni vonj užitnih tkiv piščancev, ki so bili obdelani s Cycostat 66G.

| (4) | Za zagotovitev visoke ravni varstva potrošnikov in izboljšanje nadzora nad pravilno uporabo dodatka Cycostat 66G je primerno, da se določijo mejne vrednosti ostankov, ki jih je predlagala Agencija. Da se ohranijo organoleptične značilnosti mesa, je treba ohraniti petdnevno karenco. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev visoke ravni varstva potrošnikov in izboljšanje nadzora nad pravilno uporabo dodatka Cycostat 66G je primerno, da se določijo mejne vrednosti ostankov, ki jih je predlagala Agencija. Da se ohranijo organoleptične značilnosti mesa, je treba ohraniti petdnevno karenco.

| (5) | Uredbo (ES) št. 1800/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 1800/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 1800/2004 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. februarja 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  UL L 270, 14.12.1970, str. 1.

2

(3)  UL L 317, 16.10.2004, str. 37.

3

(4)  Znanstveno mnenje znanstvenega sveta za dodatke in proizvode ali snovi, ki se uporabljajo v živalski krmi (FEEDAP), oblikovano na zahtevek Evropske komisije o predlogu za mejne vrednosti ostankov in karenco za Cycostat 66G za piščance za pitanje in purane za pitanje. The EFSA Journal (2008) 798, 1–15.

4

The EFSA Journal

---

PRILOGA

| Registracijska številka dodatka | Ime in registracijska številka osebe, odgovorne za dajanje dodatka v promet | Dodatek
  (trgovsko ime) | Sestava, kemijska formula, opis | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja | Mejne vrednosti ostankov (MRL) v ustreznih živilih živalskega izvora |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice |
| Kokcidiostatiki in druge zdravilne učinkovine |
| E 758 | Alpharma (Belgija) BVBA | robenidin hidroklorid 66 g/kg
  (Cycostat 66G) | | Sestava dodatka:
  Robenidine hydrochloride: 66 g/kg
  Lignosulfonate: 40 g/kg
  Calcium sulfate dihydrate: 894 g/kg |

Registracijska številka dodatka

Ime in registracijska številka osebe, odgovorne za dajanje dodatka v promet

Dodatek

(trgovsko ime)

Sestava, kemijska formula, opis

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

Mejne vrednosti ostankov (MRL) v ustreznih živilih živalskega izvora

mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice

Kokcidiostatiki in druge zdravilne učinkovine

E 758

Alpharma (Belgija) BVBA

robenidin hidroklorid 66 g/kg

(Cycostat 66G)

Sestava dodatka:

Robenidine hydrochloride: 66 g/kg

Lignosulfonate: 40 g/kg

Calcium sulfate dihydrate: 894 g/kg

| | Aktivna snov:
  Robenidine hydrochloride, C15H13Cl2N5 . HCl,
  1,3-bis[(p-chlorobenzylidene) amino]-guanidine hydrochloride,
  Številka CAS: 25875-50-7, |
| --- | --- |

Aktivna snov:

Robenidine hydrochloride, C15H13Cl2N5 . HCl,

1,3-bis[(p-chlorobenzylidene) amino]-guanidine hydrochloride,

Številka CAS: 25875-50-7,

| | Povezane nečistoče:
  N,N′,N′′-Tris[(p-Cl-benzylidene)amino]guanidine: ≤ 0,5 %
  Bis-[4-Cl-benzylidene]hydrazine: ≤ 0,5 % |
| --- | --- |

Povezane nečistoče:

N,N′,N′′-Tris[(p-Cl-benzylidene)amino]guanidine: ≤ 0,5 %

Bis-[4-Cl-benzylidene]hydrazine: ≤ 0,5 %

piščanci za pitanje

—

30

36

Uporaba prepovedana najmanj 5 dni pred zakolom.

29.10.2014

800 μg robenidin klorida/kg mokrih jeter.

350 μg robenidin klorida/kg mokrih ledvic.

200 μg robenidin klorida/kg mokrega mišičevja.

1 300 μg robenidin hidroklorida/kg mokre kože/maščobe.

purani

—

30

36

Uporaba prepovedana najmanj 5 dni pred zakolom.

29.10.2014

400 μg robenidin hidroklorida/kg mokre kože/maščobe.

400 μg robenidin klorida/kg mokrih jeter.

200 μg robenidin klorida/kg mokrih ledvic.

200 μg robenidin klorida/kg mokrega mišičevja.

kunci za pitanje

—

50

66

Uporaba prepovedana najmanj 5 dni pred zakolom.

29.10.2014

—

---

| 4.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 102/2009

z dne 3. februarja 2009

o trajnem dovoljenju za krmni dodatek

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi (1) in zlasti členov 3 in 9d(1) Direktive,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1831/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (2) in zlasti člena 25 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali.

| (2) | Člen 25 Uredbe (ES) št. 1831/2003 določa prehodne ukrepe za zahtevke za dovoljenja za krmne dodatke, predložene v skladu z Direktivo 70/524/EGS pred datumom uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Člen 25 Uredbe (ES) št. 1831/2003 določa prehodne ukrepe za zahtevke za dovoljenja za krmne dodatke, predložene v skladu z Direktivo 70/524/EGS pred datumom uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (3) | Zahtevek za dovoljenje za dodatek iz Priloge k tej uredbi je bil predložen pred datumom uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek za dovoljenje za dodatek iz Priloge k tej uredbi je bil predložen pred datumom uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (4) | Začetne pripombe na naveden zahtevek so bile v skladu s členom 4(4) Direktive 70/524/EGS poslane Komisiji pred datumom začetka uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003. Navedeni zahtevek se torej še naprej obravnava v skladu s členom 4 Direktive 70/524/EGS. |
| --- | --- |

(4)

Začetne pripombe na naveden zahtevek so bile v skladu s členom 4(4) Direktive 70/524/EGS poslane Komisiji pred datumom začetka uporabe Uredbe (ES) št. 1831/2003. Navedeni zahtevek se torej še naprej obravnava v skladu s členom 4 Direktive 70/524/EGS.

| (5) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 358/2005 (3) je bila začasno dovoljena uporaba pripravka mikroorganizma Enterococcus faecium NCIMB 10415 za pujske. Z Uredbo Komisije (ES) št. 1288/2004 (4) je bila dovoljena uporaba pripravka brez časovne omejitve za teleta, z Uredbo Komisije (ES) št. 943/2005 (5) za piščance za pitanje in prašiče za pitanje, z Uredbo Komisije (ES) št. 1200/2005 (6) za svinje, z Uredbo Komisije (ES) št. 252/2006 (7) pa za pujske. |
| --- | --- |

(5)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 358/2005 (3) je bila začasno dovoljena uporaba pripravka mikroorganizma Enterococcus faecium NCIMB 10415 za pujske. Z Uredbo Komisije (ES) št. 1288/2004 (4) je bila dovoljena uporaba pripravka brez časovne omejitve za teleta, z Uredbo Komisije (ES) št. 943/2005 (5) za piščance za pitanje in prašiče za pitanje, z Uredbo Komisije (ES) št. 1200/2005 (6) za svinje, z Uredbo Komisije (ES) št. 252/2006 (7) pa za pujske.

| (6) | Predloženi so bili novi podatki v podporo zahtevku za dovoljenje brez časovne omejitve za navedeni pripravek mikroorganizma za pse in mačke. |
| --- | --- |

(6)

Predloženi so bili novi podatki v podporo zahtevku za dovoljenje brez časovne omejitve za navedeni pripravek mikroorganizma za pse in mačke.

| (7) | Ocena kaže, da so pogoji iz člena 3a Direktive 70/524/EGS za tako dovoljenje izpolnjeni. Zato je treba dovoliti uporabo navedenega pripravka mikroorganizma, kakor je opredeljen v Prilogi k tej uredbi, brez časovne omejitve. |
| --- | --- |

(7)

Ocena kaže, da so pogoji iz člena 3a Direktive 70/524/EGS za tako dovoljenje izpolnjeni. Zato je treba dovoliti uporabo navedenega pripravka mikroorganizma, kakor je opredeljen v Prilogi k tej uredbi, brez časovne omejitve.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek, ki spada v skupino „Mikroorganizmi“, kakor je opredeljeno v Prilogi, se dovoli brez časovne omejitve kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. februarja 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 14.12.1970, str. 1.

1

(2)  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

2

(3)  UL L 57, 3.3.2005, str. 3.

3

(4)  UL L 243, 15.7.2004, str. 10.

4

(5)  UL L 159, 22.6.2005, str. 6.

5

(6)  UL L 195, 27.7.2005, str. 6.

6

(7)  UL L 44, 15.2.2006, str. 3.

7

---

PRILOGA

| Številka ES | Dodatek | Kemijska formula, opis | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum poteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg popolne krmne mešanice |
| Mikroorganizmi |
| E 1705 | Enterococcus faecium

  NCIMB 10415 | Pripravek Enterococcus faecium, ki vsebuje minimalno mikroinkapsulirano obliko: 5 × 109 CFU/g | Psi | — | 4,5 × 106 | 2,0 × 109 | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju. | Brez časovne omejitve |
| Mačke | 5,0 × 106 | 8,0 × 109 | V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju. |

Številka ES

Dodatek

Kemijska formula, opis

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum poteka veljavnosti dovoljenja

CFU/kg popolne krmne mešanice

Mikroorganizmi

E 1705

Enterococcus faecium

NCIMB 10415

Pripravek Enterococcus faecium, ki vsebuje minimalno mikroinkapsulirano obliko: 5 × 109 CFU/g

Psi

—

4,5 × 106

2,0 × 109

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju.

Brez časovne omejitve

Mačke

5,0 × 106

8,0 × 109

V navodilih za uporabo dodatka in premiksa je treba navesti temperaturo skladiščenja, rok trajanja in obstojnost pri peletiranju.

---

| 4.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 103/2009

z dne 3. februarja 2009

o spremembi prilog VII in IX k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1) in zlasti prvega odstavka člena 23 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 999/2001 določa pravila za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri živalih. Uporablja se za proizvodnjo in dajanje v promet živih živali in proizvodov živalskega izvora. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 999/2001 določa pravila za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje transmisivnih spongiformnih encefalopatij (TSE) pri živalih. Uporablja se za proizvodnjo in dajanje v promet živih živali in proizvodov živalskega izvora.

| (2) | Priloga VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 določa ukrepe za izkoreninjenje, ki se izvajajo po potrditvi TSE pri ovcah in kozah. |
| --- | --- |

(2)

Priloga VII k Uredbi (ES) št. 999/2001 določa ukrepe za izkoreninjenje, ki se izvajajo po potrditvi TSE pri ovcah in kozah.

| (3) | Priloga IX k Uredbi (ES) št. 999/2001 določa pravila o uvozu živih živali, zarodkov, jajčnih celic in proizvodov živalskega izvora v Skupnost. |
| --- | --- |

(3)

Priloga IX k Uredbi (ES) št. 999/2001 določa pravila o uvozu živih živali, zarodkov, jajčnih celic in proizvodov živalskega izvora v Skupnost.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je 6. novembra 2008 objavila mnenje o tveganju za izpostavljenost ljudi in živali povzročiteljem transmisivnih spongiformnih encefalopatij zaradi uporabe mleka in mlečnih izdelkih drobnice (2). Sklep navedenega mnenja je bil, da se klasični praskavec lahko prenaša z ovce na jagnje preko mleka ali mleziva. EFSA je tudi navedla, da lahko uporaba mleka in mlečnih izdelkov črede s klasičnim praskavcem povzroči tveganje za izpostavljenost ljudi in živali povzročiteljem TSE. Drug sklep EFSA je bil, da se lahko pričakuje, da bodo vzrejni programi za povečanje odpornosti ovc na praskavec zmanjšali izpostavljenost ljudi in živali zaradi uporabe mlečnih izdelkov drobnice. Glede atipičnega praskavca je bil sklep EFSA, da lahko očitna omejitev širjenja povzročitelja v prizadetih živalih zmanjša prenosljivost preko mleka. Glede BSE je EFSA navedla, da ni na voljo nobenih informacij o prisotnosti povzročiteljev ali PrPSc v mlezivu ali mleku drobnice, zbolele za BSE. Vendar je EFSA zaradi zgodnjega in napredujočega perifernega širjenja povzročitelja BSE v poskusno okuženi dovzetni ovci sklenila, da obstaja možnost prisotnosti povzročitelja v mlezivu ali mleku dovzetne drobnice, okužene z BSE. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je 6. novembra 2008 objavila mnenje o tveganju za izpostavljenost ljudi in živali povzročiteljem transmisivnih spongiformnih encefalopatij zaradi uporabe mleka in mlečnih izdelkih drobnice (2). Sklep navedenega mnenja je bil, da se klasični praskavec lahko prenaša z ovce na jagnje preko mleka ali mleziva. EFSA je tudi navedla, da lahko uporaba mleka in mlečnih izdelkov črede s klasičnim praskavcem povzroči tveganje za izpostavljenost ljudi in živali povzročiteljem TSE. Drug sklep EFSA je bil, da se lahko pričakuje, da bodo vzrejni programi za povečanje odpornosti ovc na praskavec zmanjšali izpostavljenost ljudi in živali zaradi uporabe mlečnih izdelkov drobnice. Glede atipičnega praskavca je bil sklep EFSA, da lahko očitna omejitev širjenja povzročitelja v prizadetih živalih zmanjša prenosljivost preko mleka. Glede BSE je EFSA navedla, da ni na voljo nobenih informacij o prisotnosti povzročiteljev ali PrPSc v mlezivu ali mleku drobnice, zbolele za BSE. Vendar je EFSA zaradi zgodnjega in napredujočega perifernega širjenja povzročitelja BSE v poskusno okuženi dovzetni ovci sklenila, da obstaja možnost prisotnosti povzročitelja v mlezivu ali mleku dovzetne drobnice, okužene z BSE.

| (5) | Zaradi navedenih novih znanstvenih ugotovitev in zlasti zaradi dokazane prenosljivosti klasičnega praskavca z ovce na jagnje preko mleka je treba na tej stopnji pravočasno sprejeti nove zaščitne ukrepe glede mleka in mlečnih izdelkov čred, okuženih s klasičnim praskavcem, da se prepreči širjenje klasičnega praskavca na druge črede prežvekovalcev preko krmljenja. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi navedenih novih znanstvenih ugotovitev in zlasti zaradi dokazane prenosljivosti klasičnega praskavca z ovce na jagnje preko mleka je treba na tej stopnji pravočasno sprejeti nove zaščitne ukrepe glede mleka in mlečnih izdelkov čred, okuženih s klasičnim praskavcem, da se prepreči širjenje klasičnega praskavca na druge črede prežvekovalcev preko krmljenja.

| (6) | Da se zagotovi ista raven varnosti glede uvoženega mleka in mlečnih izdelkov ovc in koz, se morajo za uvoz v Skupnost uporabljati podobni ukrepi. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi ista raven varnosti glede uvoženega mleka in mlečnih izdelkov ovc in koz, se morajo za uvoz v Skupnost uporabljati podobni ukrepi.

| (7) | Uredbo (ES) št. 999/2001 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo (ES) št. 999/2001 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi VII in IX k Uredbi (ES) št. 999/2001 se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. februarja 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

1

(2)  The EFSA Journal (2008) 849, 1–47.

2

---

PRILOGA

Prilogi VII in IX k Uredbi (ES) št. 999/2001 se spremenita:

| 1. | Poglavje A Priloge VII se spremeni:






  (a) | točka 2.2 se nadomesti z naslednjim:






  „2.2 | V primeru suma na TSE pri ovcah ali kozah na kmetijskem gospodarstvu v državi članici in dokler niso na voljo rezultati potrditvenih preiskav, se za vse druge ovce in koze z navedenega kmetijskega gospodarstva uvede uradna omejitev gibanja. Če je dokazano, da kmetijsko gospodarstvo, na katerem je žival bivala v času suma na TSE, verjetno ni kmetijsko gospodarstvo, na katerem bi žival lahko bila izpostavljena TSE, lahko pristojni organ odloči, da se glede na dostopne epidemiološke informacije uvede uradni nadzor za druga kmetijska gospodarstva ali le izpostavljeno kmetijsko gospodarstvo. Mleko in mlečni izdelki ovc in koz s kmetijskega gospodarstva pod uradnim nadzorom, ki bivajo na navedenem kmetijskem gospodarstvu od datuma suma na prisotnost TSE in dokler niso na voljo rezultati potrditvenih preiskav, se uporabljajo le na navedenem kmetijskem gospodarstvu.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Poglavje A Priloge VII se spremeni:

(a)

točka 2.2 se nadomesti z naslednjim:

„2.2

V primeru suma na TSE pri ovcah ali kozah na kmetijskem gospodarstvu v državi članici in dokler niso na voljo rezultati potrditvenih preiskav, se za vse druge ovce in koze z navedenega kmetijskega gospodarstva uvede uradna omejitev gibanja. Če je dokazano, da kmetijsko gospodarstvo, na katerem je žival bivala v času suma na TSE, verjetno ni kmetijsko gospodarstvo, na katerem bi žival lahko bila izpostavljena TSE, lahko pristojni organ odloči, da se glede na dostopne epidemiološke informacije uvede uradni nadzor za druga kmetijska gospodarstva ali le izpostavljeno kmetijsko gospodarstvo. Mleko in mlečni izdelki ovc in koz s kmetijskega gospodarstva pod uradnim nadzorom, ki bivajo na navedenem kmetijskem gospodarstvu od datuma suma na prisotnost TSE in dokler niso na voljo rezultati potrditvenih preiskav, se uporabljajo le na navedenem kmetijskem gospodarstvu.“;

| (b) | točka 2.3 se spremeni:






  (i) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | pokončanje in popolno uničenje vseh živali, zarodkov in jajčnih celic, opredeljenih s preiskavo iz druge do pete alinee točke 1(b), če po rezultatih primerjalnega testa, izvedenega v skladu s postopkom iz točke 3.2(c) poglavja C Priloge X, ni mogoče izključiti BSE. Uničijo se mleko in mlečni izdelki živali, ki jih je treba uničiti in so bivale na kmetijskem gospodarstvu od datuma potrditve, da BSE ni možno izključiti, do datuma popolnega uničenja živali;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka 2.3 se spremeni:

(i)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

pokončanje in popolno uničenje vseh živali, zarodkov in jajčnih celic, opredeljenih s preiskavo iz druge do pete alinee točke 1(b), če po rezultatih primerjalnega testa, izvedenega v skladu s postopkom iz točke 3.2(c) poglavja C Priloge X, ni mogoče izključiti BSE. Uničijo se mleko in mlečni izdelki živali, ki jih je treba uničiti in so bivale na kmetijskem gospodarstvu od datuma potrditve, da BSE ni možno izključiti, do datuma popolnega uničenja živali;“;

| (ii) | v točki (b) se točki (i) in (ii) nadomestita z naslednjim:






  „(i) | pokončanje in popolno uničenje vseh živali, zarodkov in jajčnih celic, opredeljenih s preiskavo iz druge in tretje alinee točke 1(b). Kadar je potrjena TSE klasični praskavec, se mleko in mlečni izdelki živali, ki jih je treba uničiti in so bivale na kmetijskem gospodarstvu od datuma potrditve primera klasičnega praskavca do datuma popolnega uničenja živali, ne uporabijo za krmljenje prežvekovalcev, razen na navedenem kmetijskem gospodarstvu. Takšni proizvodi se dajo v promet kot krma za neprežvekovalce le na ozemlju zadevne države članice. V trgovinskem dokumentu, ki spremlja pošiljke takšnih proizvodov, in na kakršni koli embalaži takšnih pošiljk mora biti jasno označeno: ‚se ne daje prežvekovalcem‘. Uporaba in skladiščenje krme, ki vsebuje takšne proizvode, se prepove na kmetijah, kjer se redijo prežvekovalci. Krma v razsutem stanju, ki vsebuje takšne proizvode, se prevaža z vozili, ki istočasno ne prevažajo krme za prežvekovalce. Če se takšna vozila nato uporabijo za prevoz krme za prežvekovalce, se v skladu s postopkom, ki ga odobri pristojni organ, temeljito očistijo, da se prepreči navzkrižno onesnaženje.
  Za kmetijsko gospodarstvo se uporabljajo pogoji iz točke 3;
  ali |
| --- | --- | --- |

(ii)

v točki (b) se točki (i) in (ii) nadomestita z naslednjim:

„(i)

pokončanje in popolno uničenje vseh živali, zarodkov in jajčnih celic, opredeljenih s preiskavo iz druge in tretje alinee točke 1(b). Kadar je potrjena TSE klasični praskavec, se mleko in mlečni izdelki živali, ki jih je treba uničiti in so bivale na kmetijskem gospodarstvu od datuma potrditve primera klasičnega praskavca do datuma popolnega uničenja živali, ne uporabijo za krmljenje prežvekovalcev, razen na navedenem kmetijskem gospodarstvu. Takšni proizvodi se dajo v promet kot krma za neprežvekovalce le na ozemlju zadevne države članice. V trgovinskem dokumentu, ki spremlja pošiljke takšnih proizvodov, in na kakršni koli embalaži takšnih pošiljk mora biti jasno označeno: ‚se ne daje prežvekovalcem‘. Uporaba in skladiščenje krme, ki vsebuje takšne proizvode, se prepove na kmetijah, kjer se redijo prežvekovalci. Krma v razsutem stanju, ki vsebuje takšne proizvode, se prevaža z vozili, ki istočasno ne prevažajo krme za prežvekovalce. Če se takšna vozila nato uporabijo za prevoz krme za prežvekovalce, se v skladu s postopkom, ki ga odobri pristojni organ, temeljito očistijo, da se prepreči navzkrižno onesnaženje.

Za kmetijsko gospodarstvo se uporabljajo pogoji iz točke 3;

ali

| (ii) | pokončanje in popolno uničenje vseh živali, zarodkov in jajčnih celic, opredeljenih s preiskavo iz druge in tretje alinee točke 1(b), razen:






  — | ovnov za razplod genotipa ARR/ARR, |
| --- | --- | --- |

(ii)

pokončanje in popolno uničenje vseh živali, zarodkov in jajčnih celic, opredeljenih s preiskavo iz druge in tretje alinee točke 1(b), razen:

—

ovnov za razplod genotipa ARR/ARR,

| — | ovc za razplod z najmanj enim alelom ARR in brez alela VRQ ter v primeru, da so te ovce za razplod v času preiskave breje, naknadno rojenih jagnjet, če njihov genotip ustreza zahtevam iz tega pododstavka, |
| --- | --- |

—

ovc za razplod z najmanj enim alelom ARR in brez alela VRQ ter v primeru, da so te ovce za razplod v času preiskave breje, naknadno rojenih jagnjet, če njihov genotip ustreza zahtevam iz tega pododstavka,

| — | ovc z najmanj enim alelom ARR, ki so namenjene izključno za zakol, |
| --- | --- |

—

ovc z najmanj enim alelom ARR, ki so namenjene izključno za zakol,

| — | ovc in koz, mlajših od treh mesecev, ki so namenjene izključno za zakol, če tako določi pristojni organ. |
| --- | --- |

—

ovc in koz, mlajših od treh mesecev, ki so namenjene izključno za zakol, če tako določi pristojni organ.

Kadar je potrjena TSE klasični praskavec, se mleko in mlečni izdelki živali, ki jih je treba uničiti in so bivale na kmetijskem gospodarstvu od datuma potrditve primera klasičnega praskavca do datuma popolnega uničenja živali, ne uporabijo za krmljenje prežvekovalcev, razen za krmljenje prežvekovalcev na navedenem kmetijskem gospodarstvu. Dajanje v promet takšnih proizvodov kot krme za neprežvekovalce se omeji na ozemlje zadevne države članice. V trgovinskem dokumentu, ki spremlja pošiljke takšnih proizvodov, in na kakršni koli embalaži takšnih pošiljk mora biti jasno označeno: ‚se ne daje prežvekovalcem‘. Uporaba in skladiščenje krme, ki vsebuje takšne proizvode, se prepove na kmetijah, kjer se redijo prežvekovalci. Krma v razsutem stanju, ki vsebuje takšne proizvode, se prevaža z vozili, ki istočasno ne prevažajo krme za prežvekovalce. Če se takšna vozila nato uporabijo za prevoz krme za prežvekovalce, se v skladu s postopkom, ki ga odobri pristojni organ, temeljito očistijo, da se prepreči navzkrižno onesnaženje.

Za kmetijsko gospodarstvo se uporabljajo pogoji iz točke 3;“;

| (iii) | točka (f) se nadomesti z naslednjim:






  „(f) | kadar je pogostost alela ARR v pasmi ali na kmetijskem gospodarstvu majhna ali je ni ali kadar se ta odločitev zdi potrebna za izogibanje oplojevanja v ožjem sorodstvu, se država članica lahko odloči za odložitev uničenja živali iz točke 2.3(b)(i) in (ii) za do pet rejnih let, če na kmetijskem gospodarstvu bivajo le ovni za razplod genotipa ARR/ARR.
  Vendar kadar se ovce ali koze redijo za proizvodnjo mleka, ki se daje v promet, se uničenje živali lahko odloži do največ 18 mesecev.“ |
| --- | --- | --- |

(iii)

točka (f) se nadomesti z naslednjim:

„(f)

kadar je pogostost alela ARR v pasmi ali na kmetijskem gospodarstvu majhna ali je ni ali kadar se ta odločitev zdi potrebna za izogibanje oplojevanja v ožjem sorodstvu, se država članica lahko odloči za odložitev uničenja živali iz točke 2.3(b)(i) in (ii) za do pet rejnih let, če na kmetijskem gospodarstvu bivajo le ovni za razplod genotipa ARR/ARR.

Vendar kadar se ovce ali koze redijo za proizvodnjo mleka, ki se daje v promet, se uničenje živali lahko odloži do največ 18 mesecev.“

| 2. | Oddelek B poglavja D Priloge IX se nadomesti z naslednjim:
  „ODDELEK B
  Zahteve za zdravstveno spričevalo
  Pri uvozu živalskih stranskih proizvodov in iz njih dobljenih predelanih proizvodov govejega, ovčjega in kozjega izvora iz oddelka A tega poglavja, se predloži zdravstveno spričevalo, ki dokazuje:






  (a) | da živalski stranski proizvod ne vsebuje in ni dobljen iz snovi s specifičnim tveganjem iz Priloge V ali mehansko odstranjenega mesa s kosti goveda, ovc ali koz; |
| --- | --- | --- |

2.

Oddelek B poglavja D Priloge IX se nadomesti z naslednjim:

„ODDELEK B

Zahteve za zdravstveno spričevalo

Pri uvozu živalskih stranskih proizvodov in iz njih dobljenih predelanih proizvodov govejega, ovčjega in kozjega izvora iz oddelka A tega poglavja, se predloži zdravstveno spričevalo, ki dokazuje:

(a)

da živalski stranski proizvod ne vsebuje in ni dobljen iz snovi s specifičnim tveganjem iz Priloge V ali mehansko odstranjenega mesa s kosti goveda, ovc ali koz;

| (b) | da živali, iz katerih je dobljen živalski stranski proizvod, niso bile zaklane po omamljanju z vbrizgavanjem plina v kranialno votlino ali pokončane po isti metodi ali zaklane z uničenjem centralnega živčnega tkiva z vstavljanjem podolgovatega paličastega instrumenta v kranialno votlino; ali |
| --- | --- |

(b)

da živali, iz katerih je dobljen živalski stranski proizvod, niso bile zaklane po omamljanju z vbrizgavanjem plina v kranialno votlino ali pokončane po isti metodi ali zaklane z uničenjem centralnega živčnega tkiva z vstavljanjem podolgovatega paličastega instrumenta v kranialno votlino; ali

| (c) | da živalski stranski proizvod ne vsebuje in ni dobljen iz govejih, ovčjih in kozjih snovi, razen tistih, dobljenih iz živali, ki so bile rojene, neprekinjeno rejene in zaklane v državi ali regiji, ki je v skladu s členom 5(2) opredeljena kot država ali regija z zanemarljivim tveganjem za BSE.
  Poleg tega se pri uvozu živalskih stranskih proizvodov in predelanih proizvodov iz oddelka A tega poglavja, ki vsebujejo mleko ali mlečne izdelke ovc ali koz, predloži zdravstveno spričevalo, ki ustreza modelu iz poglavja 2 Priloge X k Uredbi (ES) št. 1774/2002 in ki po točki 6 navedenega spričevala dokazuje:






  ‚7. | glede TSE:






  (2) bodisi | [živalski stranski proizvodi za krmljenje prežvekovalcev vsebujejo mleko ali mlečne izdelke ovc ali koz, ki so bile rejene neprekinjeno od rojstva ali zadnja tri leta na kmetijskem gospodarstvu, za katerega ni uvedena uradna omejitev gibanja zaradi suma na TSE in ki zadnja tri leta izpolnjuje naslednje zahteve:






  (i) | je pod rednim uradnim veterinarskim nadzorom; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

da živalski stranski proizvod ne vsebuje in ni dobljen iz govejih, ovčjih in kozjih snovi, razen tistih, dobljenih iz živali, ki so bile rojene, neprekinjeno rejene in zaklane v državi ali regiji, ki je v skladu s členom 5(2) opredeljena kot država ali regija z zanemarljivim tveganjem za BSE.

Poleg tega se pri uvozu živalskih stranskih proizvodov in predelanih proizvodov iz oddelka A tega poglavja, ki vsebujejo mleko ali mlečne izdelke ovc ali koz, predloži zdravstveno spričevalo, ki ustreza modelu iz poglavja 2 Priloge X k Uredbi (ES) št. 1774/2002 in ki po točki 6 navedenega spričevala dokazuje:

‚7.

glede TSE:

(2) bodisi

[živalski stranski proizvodi za krmljenje prežvekovalcev vsebujejo mleko ali mlečne izdelke ovc ali koz, ki so bile rejene neprekinjeno od rojstva ali zadnja tri leta na kmetijskem gospodarstvu, za katerega ni uvedena uradna omejitev gibanja zaradi suma na TSE in ki zadnja tri leta izpolnjuje naslednje zahteve:

(i)

je pod rednim uradnim veterinarskim nadzorom;

| (ii) | na njem ni bil diagnosticiran noben primer klasičnega praskavca, kakor je opredeljen v točki 2(g) Priloge I k Uredbi (ES) št. 999/2001, ali so bile po potrditvi primera klasičnega praskavca:






  — | pokončane in uničene vse živali, pri katerih je bil potrjen klasični praskavec, in |
| --- | --- | --- |

(ii)

na njem ni bil diagnosticiran noben primer klasičnega praskavca, kakor je opredeljen v točki 2(g) Priloge I k Uredbi (ES) št. 999/2001, ali so bile po potrditvi primera klasičnega praskavca:

—

pokončane in uničene vse živali, pri katerih je bil potrjen klasični praskavec, in

| — | pokončane in uničene vse koze in ovce, razen ovnov za razplod genotipa ARR/ARR in ovc za razplod z najmanj enim alelom ARR in brez alela VRQ; |
| --- | --- |

—

pokončane in uničene vse koze in ovce, razen ovnov za razplod genotipa ARR/ARR in ovc za razplod z najmanj enim alelom ARR in brez alela VRQ;

| (iii) | ovce in koze, razen ovc genotipa ARR/ARR za prionski protein, lahko vstopijo na gospodarstvo samo, če prihajajo z gospodarstva, ki izpolnjuje zahteve iz točk (i) in (ii).] |
| --- | --- |

(iii)

ovce in koze, razen ovc genotipa ARR/ARR za prionski protein, lahko vstopijo na gospodarstvo samo, če prihajajo z gospodarstva, ki izpolnjuje zahteve iz točk (i) in (ii).]

| (2) bodisi | [živalski stranski proizvodi za krmljenje prežvekovalcev, namenjeni v državo članico s seznama iz Uredbe (ES) št. 546/2006, vsebujejo mleko ali mlečne izdelke ovc ali koz, ki so bile rejene neprekinjeno od rojstva ali zadnjih sedem let na kmetijskem gospodarstvu, za katerega ni uvedena uradna omejitev gibanja zaradi suma na TSE in ki zadnjih sedem let izpolnjuje naslednje zahteve:






  (i) | je pod rednim uradnim veterinarskim nadzorom; |
| --- | --- | --- |

(2) bodisi

[živalski stranski proizvodi za krmljenje prežvekovalcev, namenjeni v državo članico s seznama iz Uredbe (ES) št. 546/2006, vsebujejo mleko ali mlečne izdelke ovc ali koz, ki so bile rejene neprekinjeno od rojstva ali zadnjih sedem let na kmetijskem gospodarstvu, za katerega ni uvedena uradna omejitev gibanja zaradi suma na TSE in ki zadnjih sedem let izpolnjuje naslednje zahteve:

(i)

je pod rednim uradnim veterinarskim nadzorom;

| (ii) | na njem ni bil diagnosticiran noben primer klasičnega praskavca, kakor je opredeljen v točki 2(g) Priloge I k Uredbi (ES) št. 999/2001, ali so bile po potrditvi primera klasičnega praskavca:






  — | pokončane in uničene vse živali, pri katerih je bil potrjen klasični praskavec, in |
| --- | --- | --- |

(ii)

na njem ni bil diagnosticiran noben primer klasičnega praskavca, kakor je opredeljen v točki 2(g) Priloge I k Uredbi (ES) št. 999/2001, ali so bile po potrditvi primera klasičnega praskavca:

—

pokončane in uničene vse živali, pri katerih je bil potrjen klasični praskavec, in

| — | pokončane in uničene vse koze in ovce, razen ovnov za razplod genotipa ARR/ARR in ovc za razplod z najmanj enim alelom ARR in brez alela VRQ; |
| --- | --- |

—

pokončane in uničene vse koze in ovce, razen ovnov za razplod genotipa ARR/ARR in ovc za razplod z najmanj enim alelom ARR in brez alela VRQ;

| (iii) | ovce in koze, razen ovc genotipa ARR/ARR za prionski protein, lahko vstopijo na gospodarstvo samo, če prihajajo z gospodarstva, ki izpolnjuje zahteve iz točk (i) in (ii).]‘.“ |
| --- | --- |

(iii)

ovce in koze, razen ovc genotipa ARR/ARR za prionski protein, lahko vstopijo na gospodarstvo samo, če prihajajo z gospodarstva, ki izpolnjuje zahteve iz točk (i) in (ii).]‘.“

---

| 4.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 104/2009

z dne 3. februarja 2009

o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Gorgonzola (ZOP))

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija pregledala vlogo Italije za odobritev sprememb specifikacije zaščitene označbe porekla „Gorgonzola“, registrirane v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija pregledala vlogo Italije za odobritev sprememb specifikacije zaščitene označbe porekla „Gorgonzola“, registrirane v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2).

| (2) | Ker zadevne spremembe niso manjše v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) navedene uredbe vlogo za spremembe objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Ker pri Komisiji ni bil vložen noben ugovor v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba spremembe odobriti – |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevne spremembe niso manjše v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, je Komisija v skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) navedene uredbe vlogo za spremembe objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). Ker pri Komisiji ni bil vložen noben ugovor v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba spremembe odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe specifikacije, objavljene v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom iz Priloge k tej uredbi, se odobrijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. februarja 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL L 148, 21.6.1996, str. 1.

2

(3)  UL C 111, 6.5.2008, str. 51.

3

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.3   Siri

ITALIJA

Gorgonzola (ZOP)

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 4.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/17

---

SKLEP SVETA

z dne 4. decembra 2008

o podpisu Protokola o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja (Konvencija za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja) v imenu Evropske skupnosti

(2009/89/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Konvencija o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem, ki je bila naknadno preimenovana v Konvencijo za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (v nadaljnjem besedilu „Barcelonska konvencija“) je bila sklenjena v imenu Evropske skupnosti s Sklepoma Sveta 77/585/EGS (1) in 1999/802/ES (2). |
| --- | --- |

(1)

Konvencija o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaževanjem, ki je bila naknadno preimenovana v Konvencijo za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja (v nadaljnjem besedilu „Barcelonska konvencija“) je bila sklenjena v imenu Evropske skupnosti s Sklepoma Sveta 77/585/EGS (1) in 1999/802/ES (2).

| (2) | V skladu s členom 4.3 (e) Barcelonske konvencije so se pogodbenice zavezale k spodbujanju integriranega upravljanja obalnih območij, ob upoštevanju varstva območij, ki so ekološkega in krajinskega pomena, in racionalne rabe naravnih virov. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 4.3 (e) Barcelonske konvencije so se pogodbenice zavezale k spodbujanju integriranega upravljanja obalnih območij, ob upoštevanju varstva območij, ki so ekološkega in krajinskega pomena, in racionalne rabe naravnih virov.

| (3) | Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2002 o izvajanju integriranega upravljanja obalnih območij v Evropi (3), zlasti poglavje V Priporočila, spodbuja izvajanje integriranega upravljanja obalnih območij s strani držav članic v sklopu veljavnih konvencij s sosednjimi državami, tudi z državami nečlanicami ob istem regionalnem morju. |
| --- | --- |

(3)

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2002 o izvajanju integriranega upravljanja obalnih območij v Evropi (3), zlasti poglavje V Priporočila, spodbuja izvajanje integriranega upravljanja obalnih območij s strani držav članic v sklopu veljavnih konvencij s sosednjimi državami, tudi z državami nečlanicami ob istem regionalnem morju.

| (4) | Skupnost s horizontalnimi instrumenti spodbuja integrirano upravljanje v širšem obsegu, tudi na področju varstva okolja,. Te dejavnosti tako prispevajo k integriranemu upravljanju obalnih območij. |
| --- | --- |

(4)

Skupnost s horizontalnimi instrumenti spodbuja integrirano upravljanje v širšem obsegu, tudi na področju varstva okolja,. Te dejavnosti tako prispevajo k integriranemu upravljanju obalnih območij.

| (5) | Integrirano upravljanje obalnih območij je eden od sestavnih delov integrirane pomorske politike EU, ki jo je 13. in 14. decembra 2007 v Lizboni potrdil Evropski svet. |
| --- | --- |

(5)

Integrirano upravljanje obalnih območij je eden od sestavnih delov integrirane pomorske politike EU, ki jo je 13. in 14. decembra 2007 v Lizboni potrdil Evropski svet.

| (6) | Na podlagi Sklepa Sveta z dne 27. novembra 2006 je Komisija v posvetovanju s predstavniki držav članic v imenu Skupnosti sodelovala pri pogajanjih v okviru Barcelonske konvencije, katerih namen je bil pripraviti Protokol o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja (v nadaljnjem besedilu „ICZM Protokol“). |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi Sklepa Sveta z dne 27. novembra 2006 je Komisija v posvetovanju s predstavniki držav članic v imenu Skupnosti sodelovala pri pogajanjih v okviru Barcelonske konvencije, katerih namen je bil pripraviti Protokol o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja (v nadaljnjem besedilu „ICZM Protokol“).

| (7) | Na podlagi teh pogajanj je Konferenca pooblaščencev 20. januarja 2008 sprejela besedilo ICZM Protokola, ki bo na voljo za podpis do 20. januarja 2009. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi teh pogajanj je Konferenca pooblaščencev 20. januarja 2008 sprejela besedilo ICZM Protokola, ki bo na voljo za podpis do 20. januarja 2009.

| (8) | Sredozemska obalna območja so še naprej izpostavljena močnemu pritisku na okolje in obalne vire. ICZM Protokol zagotavlja okvir za pospeševanje bolj usklajenega in integriranega pristopa, ki vključuje javne in zasebne zainteresirane stranke, vključno s civilno družbo in gospodarskimi subjekti. Takšen vključujoč pristop je nujen za učinkovitejše reševanje teh težav in dosego bolj trajnostnega razvoja sredozemskih obalnih območij. |
| --- | --- |

(8)

Sredozemska obalna območja so še naprej izpostavljena močnemu pritisku na okolje in obalne vire. ICZM Protokol zagotavlja okvir za pospeševanje bolj usklajenega in integriranega pristopa, ki vključuje javne in zasebne zainteresirane stranke, vključno s civilno družbo in gospodarskimi subjekti. Takšen vključujoč pristop je nujen za učinkovitejše reševanje teh težav in dosego bolj trajnostnega razvoja sredozemskih obalnih območij.

| (9) | ICZM Protokol vsebuje številne določbe, ki jih bo treba izvajati na različnih ravneh uprave ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti. Medtem ko Skupnost podpira integrirano upravljanje obalnih območij in pri tem med drugim upošteva čezmejno naravo večine okoljskih problemov, bodo države članice in njihovi ustrezni pristojni organi odgovorni za zasnovo in izvajanje nekaterih podrobnih ukrepov iz ICZM Protokola v zvezi z obalnim ozemljem, kot je določitev območij, kjer gradnja ni dovoljena. |
| --- | --- |

(9)

ICZM Protokol vsebuje številne določbe, ki jih bo treba izvajati na različnih ravneh uprave ob upoštevanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti. Medtem ko Skupnost podpira integrirano upravljanje obalnih območij in pri tem med drugim upošteva čezmejno naravo večine okoljskih problemov, bodo države članice in njihovi ustrezni pristojni organi odgovorni za zasnovo in izvajanje nekaterih podrobnih ukrepov iz ICZM Protokola v zvezi z obalnim ozemljem, kot je določitev območij, kjer gradnja ni dovoljena.

| (10) | Primerno je, da se ICZM Protokol podpiše v imenu Skupnosti, s pridržkom njegove naknadne sklenitve – |
| --- | --- |

(10)

Primerno je, da se ICZM Protokol podpiše v imenu Skupnosti, s pridržkom njegove naknadne sklenitve –

SKLENIL:

Člen 1

Podpis Protokola o integriranem upravljanju obalnih območij Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja se odobri v imenu Evropske skupnosti, s pridržkom njegove naknadne sklenitve.

Besedilo ICZM Protokola je priloženo temu sklepu (4).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis ICZM Protokola v imenu Skupnosti.

V Bruslju, 4. decembra 2008

Za Svet

Predsednica

N. KOSCIUSKO-MORIZET

---

(1)  UL L 240, 19.9.1977, str. 1.

1

(2)  UL L 322, 14.12.1999, str. 32.

2

(3)  UL L 148, 6.6.2002, str. 24.

3

(4)  Glej stran. 19 tega Uradnega lista.

4

---

PREVOD

PROTOKOL

o integriranem upravljanju obalnih območij Sredozemlja

POGODBENICE TEGA PROTOKOLA –

KER SO POGODBENICE Konvencije za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja, ki je bila sprejeta 16. februarja 1976 v Barceloni in spremenjena 10. junija 1995,

KER ŽELIJO izpolniti obveznosti, ki jih določata člen 4, odstavka 3(e) in 5 navedene konvencije,

KER SO UPOŠTEVALE, da so obalna območja Sredozemskega morja skupna naravna in kulturna dediščina sredozemskih narodov in da bi jih bilo treba ohraniti in uporabljati na razumen način v koristi sedanjih in prihodnjih generacij,

KER SO ZASKRBLJENE zaradi večjega človekovega pritiska na obalna območja Sredozemskega morja, ki ogroža njihovo krhko naravo, in ker želijo proces propadanja obalnih območij zaustaviti in obrniti ter bistveno zmanjšati izgubo biološke raznolikosti obalnih ekosistemov,

KER SO ZASKRBLJENE zaradi nevarnosti, ki obalnim območjem grozijo zaradi klimatskih sprememb, do katerih bo verjetno prišlo, med drugim do dviga morske gladine, in ker se zavedajo, da je treba sprejeti trajnostne ukrepe, da bi zmanjšali škodljive vplive naravnih pojavov,

KER SO PREPRIČANE, da je za načrtovanje in upravljanje obalnih območij kot nenadomestljivega ekološkega, ekonomskega in socialnega vira z namenom, da bi zagotovili njihovo ohranitev in trajnosten razvoj, potreben poseben integriran pristop na ravni Sredozemskega bazena kot celote in njegovih obalnih območij, ob upoštevanju njihove raznolikosti in še zlasti posebnih potreb otokov v zvezi z njihovimi geomorfološkimi značilnostmi,

OB UPOŠTEVANJU Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, ki je bila sprejeta 10. decembra 1982 v Montego Bayu, Konvencije o mokriščih mednarodnega pomena, zlasti habitatu vodnih ptic, ki je bila sprejeta 2. februarja 1971 v Ramsarju, in Konvencije o biološki raznovrstnosti, ki je bila sprejeta 5. junija 1992 v Riu de Janeiru, katerih pogodbenice so mnoge obalne sredozemske države in Evropska unija,

KER SI ZLASTI PRIZADEVAJO, da bi sodelovale pri razvoju ustreznih in integriranih načrtov za upravljanje obalnih območij v skladu s členom 4, odstavkom 1(e) Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah, ki je bila sprejeta 9. maja 1992 v New Yorku,

KER ČRPAJO iz obstoječih izkušenj pri upravljanju obalnih območij in pri delu raznih organizacij, vključno z evropskimi institucijami,

NA PODLAGI priporočil in dela Sredozemske komisije za trajnosti razvoj in priporočil zasedanj pogodbenic, ki so potekala leta 1997 v Tuniziji, leta 2001 v Maroku, leta 2003 v Catanii in leta 2005 v Portorožu, ter Sredozemske strategije za trajnosti razvoj, ki je bila sprejeta leta 2005 v Portorožu,

KER SO ODLOČENE, da bodo na ravni Sredozemlja okrepile prizadevanja obalnih držav za zagotovitev integriranega upravljanja obalnih območij,

KER SO ODLOČENE, da bodo z usklajenim delovanjem za pospeševanje, sodelovanjem in partnerstvom z različnimi zainteresiranimi akterji spodbujale nacionalne, regionalne in lokalne pobude, da bi podpirale učinkovito upravo za namen integriranega upravljanja obalnih območij,

KER ŽELIJO ZAGOTOVITI, da se bo glede upravljanja obalnih območij dosegla skladnost pri izvajanju konvencije in njenih protokolov,

SO SE DOGOVORILE, KOT SLEDI:

DEL I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Splošne obveznosti

Pogodbenice v skladu s Konvencijo za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja in njenih protokolov ustanovijo skupen okvir za integrirano upravljanje sredozemskih obalnih območij in sprejmejo vse potrebne ukrepe za okrepitev regionalnega sodelovanja za ta namen.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene tega protokola:

| (a) | „pogodbenice“ pomeni pogodbenice tega protokola; |
| --- | --- |

(a)

„pogodbenice“ pomeni pogodbenice tega protokola;

| (b) | „konvencija“ pomeni Konvencijo za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja, ki je bila sprejeta 16. februarja 1976 v Barceloni, kot je bila spremenjena 10. junija 1995; |
| --- | --- |

(b)

„konvencija“ pomeni Konvencijo za varstvo morskega okolja in obalnega območja Sredozemlja, ki je bila sprejeta 16. februarja 1976 v Barceloni, kot je bila spremenjena 10. junija 1995;

| (c) | „organizacija“ pomeni organ, ki je naveden v členu 17 konvencije; |
| --- | --- |

(c)

„organizacija“ pomeni organ, ki je naveden v členu 17 konvencije;

| (d) | „center“ pomeni Center za regionalno dejavnost programa prednostnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

„center“ pomeni Center za regionalno dejavnost programa prednostnih ukrepov;

| (e) | „obalno območje“ pomeni geomorfološko območje na kateri koli strani morske obale, na katerem prihaja do interakcije med morskimi in kopenskimi deli v obliki kompleksnih ekoloških sistemov in sistemov virov, ki jih sestavljajo biotični in abiotični sestavni deli, ki soobstajajo in vzajemno delujejo s človeškimi skupnostmi in ustreznimi socialno-ekonomskimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

(e)

„obalno območje“ pomeni geomorfološko območje na kateri koli strani morske obale, na katerem prihaja do interakcije med morskimi in kopenskimi deli v obliki kompleksnih ekoloških sistemov in sistemov virov, ki jih sestavljajo biotični in abiotični sestavni deli, ki soobstajajo in vzajemno delujejo s človeškimi skupnostmi in ustreznimi socialno-ekonomskimi dejavnostmi;

| (f) | „integrirano upravljanje obalnih območij“ pomeni dinamičen proces za trajnostno upravljanje in uporabo obalnih območij ob hkratnem upoštevanju krhkosti obalnih ekosistemov in krajine, raznolikosti dejavnosti in načinov uporabe, njihovega vzajemnega delovanja, pomorske usmeritve nekaterih dejavnosti in načinov uporabe in njihovega vpliva na morske in kopenske dele. |
| --- | --- |

(f)

„integrirano upravljanje obalnih območij“ pomeni dinamičen proces za trajnostno upravljanje in uporabo obalnih območij ob hkratnem upoštevanju krhkosti obalnih ekosistemov in krajine, raznolikosti dejavnosti in načinov uporabe, njihovega vzajemnega delovanja, pomorske usmeritve nekaterih dejavnosti in načinov uporabe in njihovega vpliva na morske in kopenske dele.

Člen 3

Zemljepisno kritje

1.   Območje, za katero se protokol uporablja, je območje Sredozemskega morja, kot je opredeljeno v členu 1 konvencije. To območje je opredeljeno tudi z:

| (a) | mejo obalnega območja proti morju, ki je zunanja meja teritorialnih vod držav pogodbenic, in |
| --- | --- |

(a)

mejo obalnega območja proti morju, ki je zunanja meja teritorialnih vod držav pogodbenic, in

| (b) | kopensko mejo obalnega območja, ki je meja pristojnih obalnih enot, kot jih določijo države pogodbenice. |
| --- | --- |

(b)

kopensko mejo obalnega območja, ki je meja pristojnih obalnih enot, kot jih določijo države pogodbenice.

2.   Če država pogodbenica v mejah svoje suverenosti določi meje, ki so drugačne od meja, ki so predvidene v odstavku 1 tega člena, depozitarju ob deponiranju svoje listine o ratifikaciji, sprejemu, odobritvi ali pristopu k temu protokolu ali kadar koli kasneje posreduje izjavo, če:

| (a) | je meja proti morju manj od zunanje meje teritorialnega morja; |
| --- | --- |

(a)

je meja proti morju manj od zunanje meje teritorialnega morja;

| (b) | če je meja proti kopnemu drugačna, bodisi manj ali več od meja ozemlja obalnih enot, kot so določene zgoraj, da bi med drugim uporabila pristop ekosistema in ekonomske in socialne kriterije ter upoštevala posebne potrebe otokov v zvezi z geomorfološkimi značilnostmi in negativne učinke klimatskih sprememb. |
| --- | --- |

(b)

če je meja proti kopnemu drugačna, bodisi manj ali več od meja ozemlja obalnih enot, kot so določene zgoraj, da bi med drugim uporabila pristop ekosistema in ekonomske in socialne kriterije ter upoštevala posebne potrebe otokov v zvezi z geomorfološkimi značilnostmi in negativne učinke klimatskih sprememb.

3.   Vsaka država pogodbenica na ustrezni institucionalni ravni sprejme ustrezne ukrepe za informiranje prebivalstva in kakršnih koli ustreznih akterjev o zemljepisnem pokrivanju protokola.

Člen 4

Ohranitev pravic

1.   Nobena določba tega protokola niti nobeno dejanje, ki se sprejme na podlagi tega protokola, ne vplivata na pravice, sedanje ali prihodnje zahtevke ali pravne poglede katere koli pogodbenice na pomorsko pravo, še posebej na značaj in obseg obmorskih območij, razmejitev obmorskih območij med državami z nasproti ležečimi ali sosednjimi obalami, pravice in načine prehoda skozi ožine, ki se uporabljajo za mednarodno plovbo, ter pravico neškodljivega prehoda po ozemeljskih vodah ter značaj in obseg pristojnosti obalne države, države zastave ali države pristanišča.

2.   Nobeno dejanje ali dejavnost, storjena na podlagi tega protokola, ne bosta predstavljala razloga za kakršen koli zahtevek, spodbijanje ali prerekanje kakršnega koli zahtevka v zvezi z nacionalno suverenostjo ali sodno pristojnostjo.

3.   Določbe tega protokola ne vplivajo na strožje določbe o spoštovanju zaščite in upravljanja obalnih območij, ki jih vsebujejo drugi obstoječi nacionalni instrumenti ali programi.

4.   Nobena določba tega protokola ne vpliva na dejavnosti in sredstva v zvezi z nacionalno varnostjo in obrambo, vsaka država pogodbenica pa se strinja s tem, da se morajo take dejavnosti izvajati ali določiti, kolikor je to razumno in izvedljivo, na način, ki je skladen s tem protokolom.

Člen 5

Cilji integriranega upravljanja obalnih območij

Cilji integriranega upravljanja obalnih območij so:

| (a) | z razumnim načrtovanjem dejavnosti olajšati trajnosten razvoj obalnih območij z zagotavljanjem, da se okolje in krajina upoštevata v skladu z ekonomskim, socialnim in kulturnim razvojem; |
| --- | --- |

(a)

z razumnim načrtovanjem dejavnosti olajšati trajnosten razvoj obalnih območij z zagotavljanjem, da se okolje in krajina upoštevata v skladu z ekonomskim, socialnim in kulturnim razvojem;

| (b) | ohranjati obalna območja v dobrobit sedanjih in prihodnjih generacij; |
| --- | --- |

(b)

ohranjati obalna območja v dobrobit sedanjih in prihodnjih generacij;

| (c) | zagotavljati trajnostno uporabo naravnih virov, zlasti v zvezi z uporabo vode; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljati trajnostno uporabo naravnih virov, zlasti v zvezi z uporabo vode;

| (d) | zagotavljati ohranjanje celovitosti obalnih ekosistemov, krajine in geomorfologije; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljati ohranjanje celovitosti obalnih ekosistemov, krajine in geomorfologije;

| (e) | preprečevati in/ali zmanjševati vplive naravnih nesreč in zlasti klimatskih sprememb, ki jih lahko povzročijo naravne ali človekove dejavnosti; |
| --- | --- |

(e)

preprečevati in/ali zmanjševati vplive naravnih nesreč in zlasti klimatskih sprememb, ki jih lahko povzročijo naravne ali človekove dejavnosti;

| (f) | doseči skladnost med javnimi in zasebnimi pobudami in med vsemi odločitvami javnih organov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki vplivajo na uporabo obalnih območij. |
| --- | --- |

(f)

doseči skladnost med javnimi in zasebnimi pobudami in med vsemi odločitvami javnih organov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki vplivajo na uporabo obalnih območij.

Člen 6

Splošna načela integriranega upravljanja obalnih območij

Pri izvajanju tega protokola morajo pogodbenice voditi naslednja načela integriranega upravljanja obalnih območij:

| (a) | Posebej je treba upoštevati biološko bogastvo ter naravno dinamiko in delovanje območja plimovanja ter komplementarnost in medsebojno odvisnost morskega in kopnega dela, ki sestavljata eno enoto. |
| --- | --- |

(a)

Posebej je treba upoštevati biološko bogastvo ter naravno dinamiko in delovanje območja plimovanja ter komplementarnost in medsebojno odvisnost morskega in kopnega dela, ki sestavljata eno enoto.

| (b) | Vse elemente, ki se nanašajo na hidrološke, geomorfološke, klimatske, ekološke in kulturne sisteme, je treba upoštevati na integralen način, da ne bi presegli zmogljivosti obalnega območja in da bi preprečili negativne učinke naravnih katastrof in razvoja. |
| --- | --- |

(b)

Vse elemente, ki se nanašajo na hidrološke, geomorfološke, klimatske, ekološke in kulturne sisteme, je treba upoštevati na integralen način, da ne bi presegli zmogljivosti obalnega območja in da bi preprečili negativne učinke naravnih katastrof in razvoja.

| (c) | Uporabiti se mora pristop ekosistemov k obalnemu načrtovanju in upravljanju, da bi zagotovili trajnosten razvoj obalnih območij. |
| --- | --- |

(c)

Uporabiti se mora pristop ekosistemov k obalnemu načrtovanju in upravljanju, da bi zagotovili trajnosten razvoj obalnih območij.

| (d) | Zagotoviti je treba ustrezno upravo, ki bo v procesu odločanja omogočala zadostno in pravočasno sodelovanje lokalnega prebivalstva in zainteresiranih strank iz civilne družbe, ki se ukvarjajo z obalnimi območji. |
| --- | --- |

(d)

Zagotoviti je treba ustrezno upravo, ki bo v procesu odločanja omogočala zadostno in pravočasno sodelovanje lokalnega prebivalstva in zainteresiranih strank iz civilne družbe, ki se ukvarjajo z obalnimi območji.

| (e) | Potrebno bo čezsektorsko organizirano institucionalno sodelovanje raznih upravnih služb ter regionalnih in lokalnih organov na obalnih območjih. |
| --- | --- |

(e)

Potrebno bo čezsektorsko organizirano institucionalno sodelovanje raznih upravnih služb ter regionalnih in lokalnih organov na obalnih območjih.

| (f) | Treba bo oblikovati strategije, načrte in programe za uporabo zemljišč, ki bodo pokrivali razvoj mest in socialno-ekonomske dejavnosti, ter druge relevantne sektorske politike. |
| --- | --- |

(f)

Treba bo oblikovati strategije, načrte in programe za uporabo zemljišč, ki bodo pokrivali razvoj mest in socialno-ekonomske dejavnosti, ter druge relevantne sektorske politike.

| (g) | Upoštevati je treba množičnost in raznolikost dejavnosti na obalnih območjih in, kjer je to potrebno, dati prednost javnim službam in dejavnostim, ki zaradi uporabe in lokacije potrebujejo neposredno bližino morja. |
| --- | --- |

(g)

Upoštevati je treba množičnost in raznolikost dejavnosti na obalnih območjih in, kjer je to potrebno, dati prednost javnim službam in dejavnostim, ki zaradi uporabe in lokacije potrebujejo neposredno bližino morja.

| (h) | Razporeditev med različne namene uporabe po celotnem obalnem območju mora biti uravnotežena, treba se je izogibati nepotrebni koncentraciji in širjenju mestnega območja. |
| --- | --- |

(h)

Razporeditev med različne namene uporabe po celotnem obalnem območju mora biti uravnotežena, treba se je izogibati nepotrebni koncentraciji in širjenju mestnega območja.

| (i) | Treba je izdelati preliminarne ocene tveganj v zvezi z raznimi človekovimi dejavnostmi in infrastrukturo, da bi preprečili in zmanjšali njihove negativne vplive na obalnih območjih. |
| --- | --- |

(i)

Treba je izdelati preliminarne ocene tveganj v zvezi z raznimi človekovimi dejavnostmi in infrastrukturo, da bi preprečili in zmanjšali njihove negativne vplive na obalnih območjih.

| (j) | Treba je preprečiti škodo za okolje na obalnih območjih, kjer pa do nje pride, pa je treba poskrbeti za ustrezno obnovo. |
| --- | --- |

(j)

Treba je preprečiti škodo za okolje na obalnih območjih, kjer pa do nje pride, pa je treba poskrbeti za ustrezno obnovo.

Člen 7

Sodelovanje

1.   Za namene integriranega upravljanja obalnih območij morajo pogodbenice:

| (a) | kjer je to potrebno, preko ustreznih organov ali mehanizmov zagotoviti sodelovanje med institucijami, da bi se izognili sektorskemu pristopu in olajšali celovit pristop; |
| --- | --- |

(a)

kjer je to potrebno, preko ustreznih organov ali mehanizmov zagotoviti sodelovanje med institucijami, da bi se izognili sektorskemu pristopu in olajšali celovit pristop;

| (b) | organizirati ustrezno sodelovanje med različnimi organi v različnih upravnih službah na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki so pristojni tako za morske kot za kopenske dele obalnih območij; |
| --- | --- |

(b)

organizirati ustrezno sodelovanje med različnimi organi v različnih upravnih službah na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki so pristojni tako za morske kot za kopenske dele obalnih območij;

| (c) | organizirati tesno sodelovanje med nacionalnimi ter regionalnimi in lokalnimi organi na področju strategij, načrtov in programov za obalna območja in v zvezi z raznimi dovoljenji za dejavnosti, ki se jih lahko doseže s skupnimi posvetovalnimi organi ali skupnimi postopki odločanja. |
| --- | --- |

(c)

organizirati tesno sodelovanje med nacionalnimi ter regionalnimi in lokalnimi organi na področju strategij, načrtov in programov za obalna območja in v zvezi z raznimi dovoljenji za dejavnosti, ki se jih lahko doseže s skupnimi posvetovalnimi organi ali skupnimi postopki odločanja.

2.   Pristojni nacionalni, regionalni in lokalni organi za obalna območja morajo, kolikor je to izvedljivo, sodelovati, da bi okrepili skladnost in učinkovitost oblikovanih strategij, načrtov in programov za obalna območja.

DEL II

ELEMENTI INTEGRIRANEGA UPRAVLJANJA OBALNIH OBMOČIJ

Člen 8

Varovanje in trajnostna uporaba obalnih območij

1.   V skladu s cilji in načeli, ki so določeni v členih 5 in 6 tega protokola, si pogodbenice prizadevajo, da bi zagotovile trajnostno uporabo in upravljanje obalnih območij, da bi tako na obalnih območjih ohranili naravne habitate, krajino, naravne vire in ekosisteme v skladu z mednarodnimi in regionalnimi pravnimi instrumenti.

2.   V ta namen pogodbenice:

| (a) | na obalnih območjih od najvišje zimske vodne črte opredelijo območje, na katerem gradnja ni dovoljena. Ker morajo med drugim upoštevati območja, na katera neposredno in negativno vplivajo klimatske spremembe in naravna tveganja, to območje ne sme biti široko manj kot 100 m, ob upoštevanju določb pododstavka (b) v nadaljevanju. Strožji nacionalni ukrepi, ki določajo to širino, ostanejo v uporabi; |
| --- | --- |

(a)

na obalnih območjih od najvišje zimske vodne črte opredelijo območje, na katerem gradnja ni dovoljena. Ker morajo med drugim upoštevati območja, na katera neposredno in negativno vplivajo klimatske spremembe in naravna tveganja, to območje ne sme biti široko manj kot 100 m, ob upoštevanju določb pododstavka (b) v nadaljevanju. Strožji nacionalni ukrepi, ki določajo to širino, ostanejo v uporabi;

| (b) | lahko pogodbenice na način, ki je skladen s cilji in načeli tega protokola, prilagodijo zgoraj navedene določbe:






  1. | za projekte javnega interesa, |
| --- | --- | --- |

(b)

lahko pogodbenice na način, ki je skladen s cilji in načeli tega protokola, prilagodijo zgoraj navedene določbe:

1.

za projekte javnega interesa,

| 2. | na območjih, ki imajo posebne zemljepisne ali druge lokalne omejitve, zlasti v zvezi z gostoto naseljenosti ali socialnimi potrebami, kjer nacionalni pravni instrumenti zagotavljajo stanovanja, urbanizacijo ali razvoj; |
| --- | --- |

2.

na območjih, ki imajo posebne zemljepisne ali druge lokalne omejitve, zlasti v zvezi z gostoto naseljenosti ali socialnimi potrebami, kjer nacionalni pravni instrumenti zagotavljajo stanovanja, urbanizacijo ali razvoj;

| (c) | pogodbenice organizacijo obvestijo o svojih nacionalnih pravnih instrumentih, ki zagotavljajo sprejem navedenih določb. |
| --- | --- |

(c)

pogodbenice organizacijo obvestijo o svojih nacionalnih pravnih instrumentih, ki zagotavljajo sprejem navedenih določb.

3.   Države pogodbenice si morajo tudi prizadevati, da bodo zagotovile, da bodo njihovi nacionalni pravni instrumenti vsebovali merila za trajnostno uporabo obalnih območij. Taka merila morajo ob upoštevanju posebnih lokalnih pogojev med drugim vključevati naslednje:

| (a) | določitev in razmejitev, izven zaščitenih območij, odprtih območij, na katerih so razvoj mest in druge dejavnosti omejene ali, kjer je to potrebno, prepovedane; |
| --- | --- |

(a)

določitev in razmejitev, izven zaščitenih območij, odprtih območij, na katerih so razvoj mest in druge dejavnosti omejene ali, kjer je to potrebno, prepovedane;

| (b) | omejitev linearnega širjenja razvoja mest in ustanavljanja nove transportne infrastrukture vzdolž obale; |
| --- | --- |

(b)

omejitev linearnega širjenja razvoja mest in ustanavljanja nove transportne infrastrukture vzdolž obale;

| (c) | zagotavljanje, da so okoljska vprašanja vključena v pravila za upravljanje in uporabo javnega morskega območja; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje, da so okoljska vprašanja vključena v pravila za upravljanje in uporabo javnega morskega območja;

| (d) | zagotavljanje prostega dostopa javnosti do morja in vzdolž obale; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje prostega dostopa javnosti do morja in vzdolž obale;

| (e) | omejitev ali, kjer je to potrebno, prepoved gibanja in parkiranja kopenskih vozil ter gibanja in sidranja plovil na krhkih naravnih območjih na kopnem ali na morju, vključno s plažami in sipinami. |
| --- | --- |

(e)

omejitev ali, kjer je to potrebno, prepoved gibanja in parkiranja kopenskih vozil ter gibanja in sidranja plovil na krhkih naravnih območjih na kopnem ali na morju, vključno s plažami in sipinami.

Člen 9

Gospodarske dejavnosti

1.   V skladu s cilji in načeli, ki so določena v členih 5 in 6 tega protokola in ob upoštevanju ustreznih določb barcelonske konvencije in njenih protokolov pogodbenice:

| (a) | namenijo posebno pozornost gospodarskim dejavnostim, za katere je potrebna neposredna bližina morja; |
| --- | --- |

(a)

namenijo posebno pozornost gospodarskim dejavnostim, za katere je potrebna neposredna bližina morja;

| (b) | zagotovijo, da bodo razne gospodarske dejavnosti kar najbolj zmanjšale uporabo naravnih virov in upoštevale potrebe prihodnjih generacij; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da bodo razne gospodarske dejavnosti kar najbolj zmanjšale uporabo naravnih virov in upoštevale potrebe prihodnjih generacij;

| (c) | zagotovijo spoštovanje za integrirano upravljanje vodnih virov in ekološko sprejemljivo ravnanje z odpadki; |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo spoštovanje za integrirano upravljanje vodnih virov in ekološko sprejemljivo ravnanje z odpadki;

| (d) | zagotovijo, da je obalno in pomorsko gospodarstvo prilagojeno krhki naravi obalnih območij in da so morski viri zaščiteni pred onesnaževanjem; |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo, da je obalno in pomorsko gospodarstvo prilagojeno krhki naravi obalnih območij in da so morski viri zaščiteni pred onesnaževanjem;

| (e) | določijo kazalnike razvoja gospodarskih dejavnosti, da bi zagotovile trajnostno uporabo obalnih območij in zmanjšale pritiske, ki so večji od njihove zmogljivosti; |
| --- | --- |

(e)

določijo kazalnike razvoja gospodarskih dejavnosti, da bi zagotovile trajnostno uporabo obalnih območij in zmanjšale pritiske, ki so večji od njihove zmogljivosti;

| (f) | podpirajo kodeks dobre prakse med javnimi organi, gospodarskimi dejavniki in nevladnimi organizacijami. |
| --- | --- |

(f)

podpirajo kodeks dobre prakse med javnimi organi, gospodarskimi dejavniki in nevladnimi organizacijami.

2.   Pogodbenice so se poleg tega v zvezi z naslednjimi gospodarskimi dejavnostmi dogovorile:

| (a) | kmetijstvo in industrija:
  da bodo zagotavljale visoko raven zaščite okolja na kraju kmetijskih in industrijskih dejavnosti in pri njihovem izvajanju, da bi ohranile obalne ekosisteme in krajino in preprečile onesnaževanje morja, vode, zraka in tal; |
| --- | --- |

(a)

kmetijstvo in industrija:

da bodo zagotavljale visoko raven zaščite okolja na kraju kmetijskih in industrijskih dejavnosti in pri njihovem izvajanju, da bi ohranile obalne ekosisteme in krajino in preprečile onesnaževanje morja, vode, zraka in tal;

| (b) | ribištvo:






  (i) | da bodo upoštevale potrebo po zaščiti ribolovnih območij v razvojnih projektih; |
| --- | --- | --- |

(b)

ribištvo:

(i)

da bodo upoštevale potrebo po zaščiti ribolovnih območij v razvojnih projektih;

| (ii) | da bodo zagotavljale, da bodo ribolovni postopki združljivi s trajnostno uporabo naravnih morskih virov; |
| --- | --- |

(ii)

da bodo zagotavljale, da bodo ribolovni postopki združljivi s trajnostno uporabo naravnih morskih virov;

| (c) | ribogojstvo:






  (i) | da bodo upoštevale potrebo po zaščiti ribogojstva in gojenja školjk v razvojnih projektih; |
| --- | --- | --- |

(c)

ribogojstvo:

(i)

da bodo upoštevale potrebo po zaščiti ribogojstva in gojenja školjk v razvojnih projektih;

| (ii) | da bodo ribogojstvo uredile z nadzorom nad uporabo vnosov in ravnanjem z odpadki; |
| --- | --- |

(ii)

da bodo ribogojstvo uredile z nadzorom nad uporabo vnosov in ravnanjem z odpadki;

| (d) | turizem, šport in rekreativne dejavnosti:






  (i) | da bodo zagotavljale trajnosten obmorski turizem, ki ohranja obalne ekosisteme, naravne vire, kulturno dediščino in krajino; |
| --- | --- | --- |

(d)

turizem, šport in rekreativne dejavnosti:

(i)

da bodo zagotavljale trajnosten obmorski turizem, ki ohranja obalne ekosisteme, naravne vire, kulturno dediščino in krajino;

| (ii) | da bodo pospeševale posebne oblike obmorskega turizma, vključno s kulturnim, podeželskim in ekološkim turizmom, pri tem pa spoštovale tradicije lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

(ii)

da bodo pospeševale posebne oblike obmorskega turizma, vključno s kulturnim, podeželskim in ekološkim turizmom, pri tem pa spoštovale tradicije lokalnega prebivalstva;

| (iii) | da bodo uredile in, kjer bo to potrebno, prepovedale izvajanje raznih športnih in rekreativnih dejavnosti, vključno z rekreativnim ribolovom in nabiranjem školjk; |
| --- | --- |

(iii)

da bodo uredile in, kjer bo to potrebno, prepovedale izvajanje raznih športnih in rekreativnih dejavnosti, vključno z rekreativnim ribolovom in nabiranjem školjk;

| (e) | uporaba določenih posebnih naravnih virov:






  (i) | da bo pogoj za izkopavanje in pridobivanje mineralnih snovi, vključno z uporabo morske vode v obratih za razsoljevanje in izkoriščanjem kamenja, predhodna pridobitev dovoljenja; |
| --- | --- | --- |

(e)

uporaba določenih posebnih naravnih virov:

(i)

da bo pogoj za izkopavanje in pridobivanje mineralnih snovi, vključno z uporabo morske vode v obratih za razsoljevanje in izkoriščanjem kamenja, predhodna pridobitev dovoljenja;

| (ii) | da bodo uredile pridobivanje peska, vključno s pridobivanjem na morskem dnu in rečnih usedlinah, ali pa ga tam, kjer bi utegnilo škodljivo vplivati na ravnotežje obalnih ekosistemov, prepovedale; |
| --- | --- |

(ii)

da bodo uredile pridobivanje peska, vključno s pridobivanjem na morskem dnu in rečnih usedlinah, ali pa ga tam, kjer bi utegnilo škodljivo vplivati na ravnotežje obalnih ekosistemov, prepovedale;

| (iii) | da bodo nadzirale obalne vodonosnike in dinamična področja stika ali presečišča med sladko in slano vodo, na katere bi lahko škodljivo vplivalo črpanje podtalnice ali izpusti v naravno okolje; |
| --- | --- |

(iii)

da bodo nadzirale obalne vodonosnike in dinamična področja stika ali presečišča med sladko in slano vodo, na katere bi lahko škodljivo vplivalo črpanje podtalnice ali izpusti v naravno okolje;

| (f) | infrastruktura, energetske zmogljivosti, pristanišča ter pomorska dela in konstrukcije:
  da bodo za tako infrastrukturo, dela in konstrukcije uveljavile dovoljenje, tako da se bodo njihovi škodljivi učinki na obalne ekosisteme, krajino in geomorfologijo z nefinančnimi ukrepi kar najbolj zmanjšali ali, kjer bo to ustrezno, kompenzirali; |
| --- | --- |

(f)

infrastruktura, energetske zmogljivosti, pristanišča ter pomorska dela in konstrukcije:

da bodo za tako infrastrukturo, dela in konstrukcije uveljavile dovoljenje, tako da se bodo njihovi škodljivi učinki na obalne ekosisteme, krajino in geomorfologijo z nefinančnimi ukrepi kar najbolj zmanjšali ali, kjer bo to ustrezno, kompenzirali;

| (g) | pomorske dejavnosti:
  da bodo pomorske dejavnosti izvajale na tak način, da bodo zagotovile ohranjanje obalnih ekosistemov v skladu s pravili, standardi in postopki ustreznih mednarodnih konvencij. |
| --- | --- |

(g)

pomorske dejavnosti:

da bodo pomorske dejavnosti izvajale na tak način, da bodo zagotovile ohranjanje obalnih ekosistemov v skladu s pravili, standardi in postopki ustreznih mednarodnih konvencij.

Člen 10

Posebni obalni ekosistemi

Pogodbenice sprejmejo ukrepe za zaščito značilnosti določenih posebnih obalnih ekosistemov, kot sledi:

| 1. | Mokrišča in rečna ustja
  Poleg oblikovanja zaščitenih območij in da bi preprečile, da bi mokrišča in ustja izginila, pogodbenice:






  (a) | v nacionalnih strategijah, načrtih in programih za obalna območja in pri izdajanju dovoljenj upoštevajo okoljsko, ekonomsko in socialno vlogo mokrišč in rečnih ustij; |
| --- | --- | --- |

1.

Mokrišča in rečna ustja

Poleg oblikovanja zaščitenih območij in da bi preprečile, da bi mokrišča in ustja izginila, pogodbenice:

(a)

v nacionalnih strategijah, načrtih in programih za obalna območja in pri izdajanju dovoljenj upoštevajo okoljsko, ekonomsko in socialno vlogo mokrišč in rečnih ustij;

| (b) | sprejmejo potrebne ukrepe za ureditev ali, če je to potrebno, prepoved dejavnosti, ki bi lahko škodljivo vplivale na mokrišča in rečna ustja; |
| --- | --- |

(b)

sprejmejo potrebne ukrepe za ureditev ali, če je to potrebno, prepoved dejavnosti, ki bi lahko škodljivo vplivale na mokrišča in rečna ustja;

| (c) | izvedejo, kolikor je to mogoče, obnovo degradiranih obmorskih mokrišč z namenom, da bi ponovno oživile njihovo pozitivno vlogo v obalnih okoljskih procesih. |
| --- | --- |

(c)

izvedejo, kolikor je to mogoče, obnovo degradiranih obmorskih mokrišč z namenom, da bi ponovno oživile njihovo pozitivno vlogo v obalnih okoljskih procesih.

| 2. | Habitati morja
  Pogodbenice, ki se zavedajo potrebe, da bi morska območja, ki gostijo habitate in zelo pomembne vrste za ohranitev, ne glede na njihovo razvrstitev med zaščitena območja, zaščitili:






  (a) | sprejmejo ukrepe, da bi zagotovile, da bodo z zakonodajo, načrtovanjem in upravljanjem morskih in obalnih območij zagotovile zaščito in ohranjanje zlasti habitatov gostiteljev in vrst, ki so zelo pomembne za ohranitev; |
| --- | --- | --- |

2.

Habitati morja

Pogodbenice, ki se zavedajo potrebe, da bi morska območja, ki gostijo habitate in zelo pomembne vrste za ohranitev, ne glede na njihovo razvrstitev med zaščitena območja, zaščitili:

(a)

sprejmejo ukrepe, da bi zagotovile, da bodo z zakonodajo, načrtovanjem in upravljanjem morskih in obalnih območij zagotovile zaščito in ohranjanje zlasti habitatov gostiteljev in vrst, ki so zelo pomembne za ohranitev;

| (b) | se zavežejo, da bodo pospeševale regionalno in mednarodno sodelovanje za izvajanje skupnih programov za zaščito habitatov morja. |
| --- | --- |

(b)

se zavežejo, da bodo pospeševale regionalno in mednarodno sodelovanje za izvajanje skupnih programov za zaščito habitatov morja.

| 3. | Obalni gozdovi
  Pogodbenice sprejmejo ukrepe za ohranjanje ali razvoj obalnih gozdov, zlasti tistih, ki se nahajajo izven posebej zaščitenih območij. |
| --- | --- |

3.

Obalni gozdovi

Pogodbenice sprejmejo ukrepe za ohranjanje ali razvoj obalnih gozdov, zlasti tistih, ki se nahajajo izven posebej zaščitenih območij.

| 4. | Sipine
  Pogodbenice se zavezujejo, da bodo ohranjale in, kjer bo to mogoče, na trajnosten način obnovile sipine in robove. |
| --- | --- |

4.

Sipine

Pogodbenice se zavezujejo, da bodo ohranjale in, kjer bo to mogoče, na trajnosten način obnovile sipine in robove.

Člen 11

Obalna krajina

1.   Države pogodbenice, ki se zavedajo posebnega estetskega, naravnega in kulturnega pomena obalne krajine ne glede na njeno razvrstitev kot zaščitenega območja sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo z zakonodajo, načrtovanjem in upravljanjem zagotovile zaščito obalne krajine.

2.   Države pogodbenice se zavezujejo, da bodo pospeševale regionalno in mednarodno sodelovanje na področju varovanja krajine in še posebej izvajanja, kjer bo to ustrezalo, skupnih ukrepov za čezmejno obalno krajino.

Člen 12

Otoki

Pogodbenice se zavezujejo, da bodo otokom, vključno z majhnimi otoki, namenile posebno zaščito in da bodo v ta namen:

| (a) | pospeševale okolju prijazne dejavnosti na takih območjih in sprejele posebne ukrepe za zagotovitev sodelovanja prebivalcev pri zaščiti obalnih ekosistemov na osnovi njihovih lokalnih običajev in znanja; |
| --- | --- |

(a)

pospeševale okolju prijazne dejavnosti na takih območjih in sprejele posebne ukrepe za zagotovitev sodelovanja prebivalcev pri zaščiti obalnih ekosistemov na osnovi njihovih lokalnih običajev in znanja;

| (b) | upoštevale posebne značilnosti otoškega okolja in potrebo, da se zagotovi vzajemno delovanje med otoki pri nacionalnih obalnih strategijah, načrtih in programih in instrumentih za upravljanje, še posebej na področju transporta, turizma, ribištva, odpadkov in vode. |
| --- | --- |

(b)

upoštevale posebne značilnosti otoškega okolja in potrebo, da se zagotovi vzajemno delovanje med otoki pri nacionalnih obalnih strategijah, načrtih in programih in instrumentih za upravljanje, še posebej na področju transporta, turizma, ribištva, odpadkov in vode.

Člen 13

Kulturna dediščina

1.   Države pogodbenice posamič ali skupaj sprejmejo vse ustrezne ukrepe za ohranjanje in zaščito kulturne, še posebej arheološke in zgodovinske dediščine obalnih območij, vključno s podvodno kulturno dediščino, v skladu z veljavnimi nacionalnimi in mednarodnimi listinami.

2.   Države pogodbenice zagotovijo, da se bo ohranitev kulturne dediščine obalnih območij na mestu samem upoštevala kot prva možnost pred kakršnim koli posegom v to dediščino.

3.   Države pogodbenice še posebej zagotovijo, da se bodo elementi podvodne kulturne dediščine obalnih območij, ki so bili odstranjeni iz morskega okolja, ohranili in upravljali na način, ki bo zagotovil, da se bodo dolgo ohranili in da se z njimi ne bo trgovalo, da jih ne bodo prodajali, kupovali ali zamenjevali kot komercialno blago.

Člen 14

Sodelovanje

1.   Da bi ves čas procesa integriranega upravljanja obalnih območij zagotovile učinkovito upravo, pogodbenice sprejmejo potrebne ukrepe, da bi zagotovile, da bodo v fazah oblikovanja in izvajanja obalnih in pomorskih strategij, načrtov in programov ali projektov ter pri izdajanju raznih dovoljenj raznim zainteresiranim strankam na ustrezen način sodelovali tudi:

| — | zadevne ozemeljske skupnosti in javni organi, |
| --- | --- |

—

zadevne ozemeljske skupnosti in javni organi,

| — | gospodarski dejavniki, |
| --- | --- |

—

gospodarski dejavniki,

| — | nevladne organizacije, |
| --- | --- |

—

nevladne organizacije,

| — | socialni dejavniki, |
| --- | --- |

—

socialni dejavniki,

| — | zainteresirana javnost. |
| --- | --- |

—

zainteresirana javnost.

Tako sodelovanje mora med drugim vključevati posvetovalne organe, preiskave ali javne obravnave in se lahko razširi na partnerstva.

2.   Da bi tako sodelovanje zagotovile, pogodbenice na ustrezen način, pravočasno in učinkovito posredujejo informacije.

3.   Postopki posredovanja ali spravni postopki in pravica do administrativnih ali pravnih sredstev morajo biti na voljo kateri koli zainteresirani stranki, ki izpodbija sklepe, dejanja ali opustitve, v skladu z določbami o sodelovanju, ki jih pogodbenice določijo v zvezi z načrti, programi ali projekti, ki zadevajo obalna območja.

Člen 15

Ozaveščanje, usposabljanje, izobraževanje in raziskovanje

1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni izvajale dejavnosti za ozaveščanje o upravljanju obalnih območij in da bodo o tej temi oblikovale izobraževalne programe, usposabljanje in javno izobraževanje.

2.   Pogodbenice neposredno, večstransko ali dvostransko ali s pomočjo organizacije, centra ali zainteresiranih mednarodnih organizacij organizirajo izobraževalne programe, usposabljanje in javno izobraževanje o upravljanju obalnih območij, da bi tako zagotovile njihov trajnosten razvoj.

3.   Pogodbenice zagotovijo interdisciplinarno znanstveno raziskovanje na področju upravljanja obalnih območij ter vzajemnega delovanja med dejavnostmi in njihovimi vplivi na obalna območja. V ta namen morajo ustanoviti ali podpirati specializirane raziskovalne centre. Namen tega raziskovanja je še posebej pospeševati znanje na področju upravljanja obalnih območij, prispevati k obveščenosti javnosti in olajševati javno in zasebno odločanje.

DEL III

INSTRUMENTI ZA INTEGRIRANO UPRAVLJANJE OBALNIH OBMOČIJ

Člen 16

Mehanizmi in mreže za spremljanje in opazovanje

1.   Pogodbenice uporabljajo in krepijo obstoječe ustrezne mehanizme za spremljanje in opazovanje in po potrebi ustvarijo nove. Pripravijo in redno dopolnjujejo tudi nacionalne evidence obalnih območij, ki morajo, koliko je to mogoče, vsebovati informacije o virih in dejavnostih ter ustanovah, zakonodaji in načrtovanju, ki bi lahko vplivali na obalna območja.

2.   Da bi pospeševale izmenjavo znanstvenih izkušenj, podatkov in dobrih praks, pogodbenice v sodelovanju z organizacijo na ustrezni administrativni in znanstveni ravni sodelujejo v sredozemski mreži obalnih območij.

3.   Da bi olajšale redno opazovanje stanja in razvoja obalnih območij, pogodbenice določijo dogovorjen referenčen format in postopek za zbiranje ustreznih podatkov v nacionalnih evidencah.

4.   Pogodbenice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev dostopa javnosti do informacij, ki jih bodo pridobile z mehanizmi in mrežami za spremljanje in opazovanje.

Člen 17

Sredozemska strategija za upravljanje obalnih območij

Pogodbenice se zavezujejo, da bodo sodelovale pri pospeševanju trajnostnega razvoja integriranega upravljanja obalnih območij, pri tem pa upoštevale sredozemsko strategijo trajnostnega razvoja in jo, kjer bo to potrebno, tudi dopolnile. V ta namen pogodbenice s pomočjo centra določijo skupen regionalni okvir za integrirano upravljanje obalnih območij v Sredozemlju, ki naj bi se izvajal z ustreznimi regionalnimi akcijskimi načrti in drugimi operativnimi instrumenti ter prek njihovih nacionalnih strategij.

Člen 18

Nacionalne strategije, načrti in programi za obalna območja

1.   Vsaka pogodbenica še naprej krepi ali oblikuje nacionalno strategijo za integrirano upravljanje obalnih območij ter načrte in programe za izvajanje v skladu s skupnim regionalnim okvirom in cilji integriranega upravljanja obalnih območij in načeli tega protokola ter je dolžna organizacijo obvestiti o mehanizmu za usklajevanje, ki ga je uvedla za to strategijo.

2.   Nacionalna strategija mora na podlagi analize obstoječega stanja določiti cilje, opredeliti prednostne naloge in navesti razloge, določiti obalne ekosisteme, ki jih je treba upravljati, ter vse ustrezne akterje in procese, našteti ukrepe, ki se morajo sprejeti, in stroške zanje ter institucionalne instrumente in finančna sredstva, ki so na voljo, ter določiti časovni načrt za njeno izvajanje.

3.   Načrti in programi za obalna območja, ki so lahko samostojni ali vključeni v druge načrte in programe, morajo določiti usmeritve nacionalne strategije in jo izvajati na ustrezni teritorialni ravni ter med drugim in, kjer bo to ustrezno, določiti zmogljivosti in pogoje za razporeditev in uporabo posameznih morskih in kopenskih delov obalnih območij.

4.   Pogodbenice določijo ustrezne kazalnike, da bi ocenile učinkovitost strategij, načrtov in programov za integrirano upravljanje obalnih območij ter napredek izvajanja tega protokola.

Člen 19

Okoljska presoja

1.   Pogodbenice ob upoštevanju krhkosti obalnih območij zagotovijo, da bodo postopek in ustrezne študije presoje vplivov na okolja za javne in zasebne projekte, ki bi utegnili znatno vplivati na obalna območja in še posebej na njihove ekosisteme, upoštevale posebno občutljivost okolja in medsebojne odnose med morskimi in kopnimi deli obalnih območij.

2.   V skladu z istimi merili pogodbenice oblikujejo, kot ustreza, strateško okoljsko presojo načrtov in programov, ki vplivajo na obalna območja.

3.   Okoljske presoje naj bi upoštevale skupne vplive na obalna območja ter med drugim tudi njihove zmogljivosti.

Člen 20

Zemljiška politika

1.   Za pospeševanje integriranega upravljanja obalnih območij, zmanjševanje ekonomskih pritiskov, ohranjanje odprtih območij in omogočanje dostopa javnosti do morja in vzdolž obale države pogodbenice sprejmejo ustrezne instrumente in ukrepe v zvezi z zemljiško politiko, vključno s postopkom planiranja.

2.   V ta namen in da bi zagotovile trajnostno upravljanje javnih in zasebnih zemljišč na obalnih območjih lahko države pogodbenice med drugim sprejmejo mehanizme za pridobitev, odstop, donacijo ali prenos zemljišč v javno domeno in na zemljiščih ustanovijo služnosti.

Člen 21

Ekonomski, finančni in davčni instrumenti

Za izvajanje nacionalnih strategij, načrtov in programov za obalna območja lahko države pogodbenice sprejmejo ustrezne ukrepe za sprejem ustreznih ekonomskih, finančnih in/ali davčnih instrumentov za podporo lokalnim, regionalnim in nacionalnim pobudam za integrirano upravljanje obalnih območij.

DEL IV

TVEGANJA, KI VPLIVAJO NA OBALNA OBMOČJA

Člen 22

Naravne nesreče

Države pogodbenice v okviru nacionalnih strategij za integrirano upravljanje obalnih območij oblikujejo politike za preprečevanje naravnih nesreč. V ta namen izvedejo presoje ranljivosti obalnih območij in možnosti nesreč ter sprejmejo ukrepe za preprečevanje, zmanjševanje in prilagoditev, da bi na ta način začele reševati vprašanje učinkov naravnih nesreč in še posebej klimatskih sprememb.

Člen 23

Obalna erozija

1.   V skladu s cilji in načeli, ki so določeni v členih 5 in 6 tega protokola, se pogodbenice, da bi učinkoviteje preprečevale in zmanjševale negativne učinke obalne erozije, zavezujejo, da bodo sprejele potrebne ukrepe za ohranjanje ali obnovo naravne zmogljivosti obale, da bi se prilagodile spremembam, vključno s spremembami, ki jih povzroča dvig morske gladine.

2.   Pri preučevanju novih dejavnosti in del na obalnih območjih, vključno z morskimi konstrukcijami in deli za zaščito obale, morajo države pogodbenice še posebej upoštevati njihove škodljive vplive na obalno erozijo ter neposredne in posredne stroške, ki v zvezi s tem lahko nastanejo. V zvezi z obstoječimi dejavnostmi in konstrukcijami bi morale države pogodbenice sprejeti ukrepe za čim večje zmanjšanje njihovih vplivov na obalno erozijo.

3.   Države pogodbenice si prizadevajo, da bi z integriranim upravljanjem dejavnosti, vključno s sprejetjem posebnih ukrepov za obalne usedline in dela na obalnih območjih, predvidele vplive obalne erozije.

4.   Pogodbenice se zavezujejo, da si bodo delile znanstvene podatke, ki lahko izboljšajo znanje o stanju in razvoju obalne erozije ter o vplivih nanjo.

Člen 24

Odziv na naravne katastrofe

1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo pospeševale mednarodno sodelovanje pri odzivanju na naravne katastrofe in da bodo sprejele vse potrebne ukrepe za pravočasno odpravo njihovih učinkov.

2.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo za čim hitrejše posredovanje nujnih informacij o večjih naravnih nesrečah uskladile uporabo opreme za odkrivanje, alarmiranje in obveščanje, ki jim je na voljo, pri tem pa uporabile obstoječe mehanizme in pobude. Pogodbenice so organizacijo dolžne obvestiti o tem, kateri nacionalni organ je pristojen za izdajanje in sprejemanje takih informacij pri ustreznih mednarodnih mehanizmih.

3.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo pospeševale medsebojno sodelovanje in sodelovanje med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, nevladnimi organizacijami in drugimi pristojnimi organizacijami za nujno posredovanje humanitarne pomoči kot odgovor na naravne katastrofe, ki prizadenejo obalna območja Sredozemskega morja.

DEL V

MEDNARODNO SODELOVANJE

Člen 25

Usposabljanje in raziskovanje

1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo neposredno ali s pomočjo organizacije ali pristojnih mednarodnih organizacij sodelovale pri usposabljanju znanstvenega, tehničnega in administrativnega osebja na področju integriranega upravljanja obalnih območij, zlasti da bi:

| (a) | določile in okrepile zmogljivosti; |
| --- | --- |

(a)

določile in okrepile zmogljivosti;

| (b) | razvile znanstveno in tehnično raziskovanje; |
| --- | --- |

(b)

razvile znanstveno in tehnično raziskovanje;

| (c) | podpirale specializirane centre za upravljanje obalnih območij; |
| --- | --- |

(c)

podpirale specializirane centre za upravljanje obalnih območij;

| (d) | pospeševale programe za usposabljanje lokalnih strokovnjakov. |
| --- | --- |

(d)

pospeševale programe za usposabljanje lokalnih strokovnjakov.

2.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo neposredno ali s pomočjo organizacije ali pristojnih mednarodnih organizacij pospeševale znanstveno in tehnično raziskovanje integriranega upravljanja obalnih območij, zlasti z izmenjavo znanstvenih in tehničnih podatkov in usklajevanjem svojih raziskovalnih programov v zvezi s temami skupnega interesa.

Člen 26

Znanstvena in tehnična pomoč

Pogodbenice se za namene integriranega upravljanja obalnih območij zavezujejo, da bodo neposredno ali s pomočjo organizacije ali pristojnih mednarodnih organizacij sodelovale, da bi zagotovile znanstveno in tehnično pomoč, vključno z dostopom do okoljsko sprejemljivih tehnologij in njihovega prenosa ter drugimi možnimi oblikami pomoči pogodbenicam, ki bodo tako pomoč potrebovale.

Člen 27

Izmenjava informacij in dejavnosti skupnega interesa

1.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo neposredno ali s pomočjo organizacije ali pristojnih mednarodnih organizacij sodelovale pri izmenjavi informacij o uporabi najboljših okoljskih praks.

2.   Pogodbenice so s podporo organizacije dolžne zlasti:

| (a) | določiti kazalnike upravljanja obalnih območij, pri tem pa upoštevati obstoječe, ter sodelovati pri uporabi takih kazalnikov; |
| --- | --- |

(a)

določiti kazalnike upravljanja obalnih območij, pri tem pa upoštevati obstoječe, ter sodelovati pri uporabi takih kazalnikov;

| (b) | določiti in vzdrževati ažurne presoje o uporabi in upravljanju obalnih območij; |
| --- | --- |

(b)

določiti in vzdrževati ažurne presoje o uporabi in upravljanju obalnih območij;

| (c) | izvajati dejavnosti skupnega interesa, kot so na primer projekti predstavitve integriranega upravljanja obalnih območij. |
| --- | --- |

(c)

izvajati dejavnosti skupnega interesa, kot so na primer projekti predstavitve integriranega upravljanja obalnih območij.

Člen 28

Čezmejno sodelovanje

Države pogodbenice si bodo prizadevale, da bodo neposredno ali s pomočjo organizacije ali pristojnih mednarodnih organizacij dvostransko ali večstransko usklajevale svoje nacionalne strategije, načrte in programe v zvezi s sosednjimi obalnimi območji, kjer bo to ustrezno. Ustrezni domači upravni organi morajo biti v tako sodelovanje vključeni.

Člen 29

Čezmejna okoljska presoja

1.   Pogodbenice v okviru tega protokola, preden bodo odobrile ali potrdile načrte, programe in projekte, ki bi utegnili škodljivo vplivati na obalna območja drugih pogodbenic, sodelujejo, tako da se obvestijo o presoji vplivov na okolje, izmenjajo podatke in se posvetujejo o presoji vplivov takih načrtov, programov in projektov na okolje ob upoštevanju člena 19 tega protokola in člena 4, odstavka 3(d) konvencije.

2.   V ta namen se pogodbenice zavezujejo, da bodo sodelovale pri oblikovanju in sprejetju ustreznih smernic za določitev postopkov za obveščanje, izmenjavo informacij in posvetovanje na vseh stopnjah procesa.

3.   Pogodbenice lahko, kjer to ustreza, sklenejo dvostranske ali večstranske dogovore za učinkovito izvajanje tega člena.

DEL VI

INSTITUCIONALNE DOLOČBE

Člen 30

Kontaktne točke

Vsaka pogodbenica določi nacionalno kontaktno točko, ki bo služila za povezavo s centrom v zvezi s tehničnimi in znanstvenimi vidiki izvajanja tega protokola in širjenjem informacij na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Predstavniki nacionalnih kontaktnih točk se občasno sestanejo za izvajanje funkcij, ki izhajajo iz tega protokola.

Člen 31

Poročila

Pogodbenice na rednih zasedanjih pogodbenic predložijo poročila o izvajanju tega protokola v taki obliki in takih časovnih presledkih, kot to določijo na teh zasedanjih, vključno s sprejetimi ukrepi, njihovo učinkovitostjo in težavami pri njihovem izvajanju.

Člen 32

Institucionalno sodelovanje

1.   Organizacija je odgovorna za usklajevanje izvajanja tega protokola. Pri tem ji pomaga center, ki mu lahko zaupa naslednje naloge:

| (a) | pomoč pogodbenicam pri določitvi skupnega regionalnega okvira za integrirano upravljanje obalnih območij v Sredozemlju v skladu s členom 17; |
| --- | --- |

(a)

pomoč pogodbenicam pri določitvi skupnega regionalnega okvira za integrirano upravljanje obalnih območij v Sredozemlju v skladu s členom 17;

| (b) | pripravo rednega poročila o stanju in razvoju integriranega upravljanja obalnih območij v Sredozemskem morju za lažje izvajanje protokola; |
| --- | --- |

(b)

pripravo rednega poročila o stanju in razvoju integriranega upravljanja obalnih območij v Sredozemskem morju za lažje izvajanje protokola;

| (c) | izmenjavo informacij in izvajanje dejavnosti skupnega interesa v skladu s členom 27; |
| --- | --- |

(c)

izmenjavo informacij in izvajanje dejavnosti skupnega interesa v skladu s členom 27;

| (d) | na zahtevo pomoč pogodbenicam:






  — | pri sodelovanju v sredozemski mreži obalnih območij v skladu s členom 16, |
| --- | --- | --- |

(d)

na zahtevo pomoč pogodbenicam:

—

pri sodelovanju v sredozemski mreži obalnih območij v skladu s členom 16,

| — | pri pripravi in izvajanju njihovih nacionalnih strategij za integrirano upravljanje obalnih območij v skladu s členom 18, |
| --- | --- |

—

pri pripravi in izvajanju njihovih nacionalnih strategij za integrirano upravljanje obalnih območij v skladu s členom 18,

| — | pri sodelovanju pri dejavnostih usposabljanja in programih znanstvenega in tehničnega sodelovanja v skladu s členom 25, |
| --- | --- |

—

pri sodelovanju pri dejavnostih usposabljanja in programih znanstvenega in tehničnega sodelovanja v skladu s členom 25,

| — | pri usklajevanju, kadar bo to ustrezalo, upravljanja čezmejnih obalnih območij v skladu s členom 28; |
| --- | --- |

—

pri usklajevanju, kadar bo to ustrezalo, upravljanja čezmejnih obalnih območij v skladu s členom 28;

| (e) | pri organizaciji srečanj predstavnikov nacionalnih kontaktnih točk v skladu s členom 30; |
| --- | --- |

(e)

pri organizaciji srečanj predstavnikov nacionalnih kontaktnih točk v skladu s členom 30;

| (f) | pri opravljanju katere koli druge funkcije, ki ji jo namenijo pogodbenice. |
| --- | --- |

(f)

pri opravljanju katere koli druge funkcije, ki ji jo namenijo pogodbenice.

2.   Za izvajanje tega protokola lahko pogodbenice, organizacija in center skupaj sodelujejo z nevladnimi organizacijami, na dejavnosti katerih se ta protokol nanaša.

Člen 33

Zasedanja pogodbenic

1.   Redna zasedanja pogodbenic tega protokola potekajo v povezavi z rednimi zasedanji pogodbenic konvencije, ki potekajo v skladu s členom 18 konvencije. Pogodbenice lahko v skladu z navedenim členom skličejo tudi izredna zasedanja.

2.   Funkcije zasedanj pogodbenic tega protokola so:

| (a) | pregled izvajanja tega protokola; |
| --- | --- |

(a)

pregled izvajanja tega protokola;

| (b) | zagotavljanje, da se bo ta protokol izvajal skladno in v sinergiji z drugimi protokoli; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje, da se bo ta protokol izvajal skladno in v sinergiji z drugimi protokoli;

| (c) | nadzor nad delom organizacije in centra v zvezi z izvajanjem tega protokola in nudenje vodenja pri oblikovanju politike za njune dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

nadzor nad delom organizacije in centra v zvezi z izvajanjem tega protokola in nudenje vodenja pri oblikovanju politike za njune dejavnosti;

| (d) | proučevanje učinkovitosti sprejetih ukrepov za integrirano upravljanje obalnih območij in potrebe po drugih ukrepih, zlasti v obliki prilog ali dodatkov k temu protokolu; |
| --- | --- |

(d)

proučevanje učinkovitosti sprejetih ukrepov za integrirano upravljanje obalnih območij in potrebe po drugih ukrepih, zlasti v obliki prilog ali dodatkov k temu protokolu;

| (e) | dajanje priporočil pogodbenicam o ukrepih, ki naj bi jih sprejele za izvajanje tega protokola; |
| --- | --- |

(e)

dajanje priporočil pogodbenicam o ukrepih, ki naj bi jih sprejele za izvajanje tega protokola;

| (f) | pregled predlogov srečanj predstavnikov nacionalnih kontaktnih točk v skladu s členom 30 tega protokola; |
| --- | --- |

(f)

pregled predlogov srečanj predstavnikov nacionalnih kontaktnih točk v skladu s členom 30 tega protokola;

| (g) | preučevanje poročil, ki jih predložijo pogodbenice, in dajanje ustreznih priporočil v skladu s členom 26 konvencije; |
| --- | --- |

(g)

preučevanje poročil, ki jih predložijo pogodbenice, in dajanje ustreznih priporočil v skladu s členom 26 konvencije;

| (h) | obravnava katerih koli drugih pomembnih informacij, ki se posredujejo prek centra; |
| --- | --- |

(h)

obravnava katerih koli drugih pomembnih informacij, ki se posredujejo prek centra;

| (i) | obravnava katerih koli drugih zadev, ki so pomembne za ta protokol, kot bo ustrezalo. |
| --- | --- |

(i)

obravnava katerih koli drugih zadev, ki so pomembne za ta protokol, kot bo ustrezalo.

DEL VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 34

Razmerje s konvencijo

1.   Določbe konvencije, ki se nanašajo na kateri koli protokol, se uporabljajo tudi za ta protokol.

2.   Če se pogodbenice tega protokola ne dogovorijo drugače, se postopkovna pravila in finančna pravila, sprejeta v skladu s členom 24 konvencije, uporabljajo tudi za ta protokol.

Člen 35

Razmerja s tretjimi strankami

1.   Kjer bo to ustrezalo, pogodbenice povabijo države, ki niso pogodbenice tega protokola, in mednarodne organizacije k sodelovanju pri izvajanju tega protokola.

2.   Pogodbenice se zavezujejo, da bodo sprejele ustrezne ukrepe v skladu z mednarodnim pravom, da bodo zagotovile, da se nobena ne bo ukvarjala z dejavnostmi v nasprotju z načeli in cilji tega protokola.

Člen 36

Podpis

Ta protokol bo pogodbenicam konvencije za podpis na voljo v Madridu, Španija, od 21. januarja 2008 do 20. januarja 2009.

Člen 37

Ratifikacija, sprejetje ali potrditev

Ta protokol bo veljal, če ga bodo pogodbenice ratificirale, sprejele ali potrdile. Listine o ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi se deponirajo pri španski vladi, ki prevzame funkcijo depozitarja.

Člen 38

Pristop

Ta protokol bo od 21. januarja 2009 pogodbenicam konvencije na voljo za pristop.

Člen 39

Začetek veljavnosti

Ta protokol začne veljati trideseti (30.) dan po deponiranju najmanj šestih (6) listin o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.

Člen 40

Verodostojna besedila

Izvirnik tega protokola, katerega besedila v arabščini, angleščini, francoščini in španščini so enako verodostojna, se deponira pri depozitarju.

V POTRDITEV TEGA so podpisani, ki so bili za to ustrezno pooblačeni, ta protokol podpisali.

V MADRIDU, ŠPANIJA, enaindvajsetega januarja dva tisoč osem.

---

4.2.2009

| 4.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---