# Euroopa Liidu L 53/2009

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 53 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide26. veebruar 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 53

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide26. veebruar 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 157/2009, 25. veebruar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 158/2009, 25. veebruar 2009, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 16.–20. veebruar 2009 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 159/2009, 25. veebruar 2009, millega kiidetakse heaks väikesed muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Chabichou du Poitou (KPN)) | 8 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 157/2009, 25. veebruar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 158/2009, 25. veebruar 2009, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 16.–20. veebruar 2009 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 159/2009, 25. veebruar 2009, millega kiidetakse heaks väikesed muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Chabichou du Poitou (KPN))

8

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/157/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. juuli 2008, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis ettevõtjale IFP (C 51/05 (ex NN 84/05))
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1330 all)

   (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/158/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 23. veebruar 2009, millega võetakse vastu 2009. aasta töökava ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) rakendamiseks, sealhulgas programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid (
  1
  ) | 41 |
| | | 2009/159/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 25. veebruar 2009, Austriale erandi tegemise kohta vastavalt otsusele 2008/671/EÜ raadiospektri sagedusala 5875–5905 MHz ühtlustatud kasutamise kohta intelligentsetes transpordisüsteemides ohutusega seotud rakenduste jaoks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 1136 all) | 74 |
| | | SUUNISED |
| | | Euroopa Keskpank |
| | | 2009/160/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis, 19. detsember 2008, millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/31) | 76 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/157/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. juuli 2008, riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis ettevõtjale IFP (C 51/05 (ex NN 84/05))
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1330 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1330 all)

1

13

2009/158/EÜ

*

Komisjoni otsus, 23. veebruar 2009, millega võetakse vastu 2009. aasta töökava ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) rakendamiseks, sealhulgas programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid (
  1
  )

1

41

2009/159/EÜ

*

Komisjoni otsus, 25. veebruar 2009, Austriale erandi tegemise kohta vastavalt otsusele 2008/671/EÜ raadiospektri sagedusala 5875–5905 MHz ühtlustatud kasutamise kohta intelligentsetes transpordisüsteemides ohutusega seotud rakenduste jaoks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 1136 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 1136 all)

74

SUUNISED

Euroopa Keskpank

2009/160/EÜ

*

Euroopa Keskpanga suunis, 19. detsember 2008, millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/31)

(EKP/2008/31)

76

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 26.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 157/2009,

25. veebruar 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. veebruaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 50,9 |
| SN | 127,1 |
| TN | 101,1 |
| TR | 82,8 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | MA | 102,4 |
| MK | 143,3 |
| TR | 171,9 |
| ZZ | 139,2 |
| 0709 90 70 | MA | 59,9 |
| TR | 131,6 |
| ZZ | 95,8 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 45,1 |
| IL | 49,0 |
| MA | 49,7 |
| TN | 52,8 |
| TR | 65,6 |
| ZZ | 52,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,5 |
| MA | 94,9 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 101,5 |
| JM | 95,1 |
| MA | 72,9 |
| PK | 48,7 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 50 10 | MA | 53,4 |
| TR | 59,1 |
| ZZ | 56,3 |
| 0808 10 80 | CA | 89,6 |
| CL | 67,7 |
| CN | 72,7 |
| MK | 25,7 |
| US | 113,4 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 20 50 | AR | 85,3 |
| CL | 73,7 |
| CN | 46,2 |
| US | 96,7 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 79,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

50,9

SN

127,1

TN

101,1

TR

82,8

ZZ

90,5

0707 00 05

MA

102,4

MK

143,3

TR

171,9

ZZ

139,2

0709 90 70

MA

59,9

TR

131,6

ZZ

95,8

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

45,1

IL

49,0

MA

49,7

TN

52,8

TR

65,6

ZZ

52,4

0805 20 10

IL

141,5

MA

94,9

TR

71,0

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

101,5

JM

95,1

MA

72,9

PK

48,7

TR

65,3

ZZ

76,7

0805 50 10

MA

53,4

TR

59,1

ZZ

56,3

0808 10 80

CA

89,6

CL

67,7

CN

72,7

MK

25,7

US

113,4

ZZ

73,8

0808 20 50

AR

85,3

CL

73,7

CN

46,2

US

96,7

ZA

96,8

ZZ

79,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 26.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 158/2009,

25. veebruar 2009,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient ajavahemikus 16.–20. veebruar 2009 taotletud impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ajavahemikus 16.–20. veebruar 2009 esitati pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 950/2006 ja/või nõukogu 7. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 508/2007 (millega avatakse tariifikvoodid rafineerimistehastesse tarnitava toor-roosuhkru importimiseks Bulgaariasse ja Rumeeniasse turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 (3) kohaselt impordilitsentside taotlused, milles taotletud üldkogus on võrdne järjekorranumbriga 09.4351 (2008–2009) jaoks saada oleva kogusega või ületab seda. |
| --- | --- |

(1)

Ajavahemikus 16.–20. veebruar 2009 esitati pädevale asutusele määruse (EÜ) nr 950/2006 ja/või nõukogu 7. mai 2007. aasta määruse (EÜ) nr 508/2007 (millega avatakse tariifikvoodid rafineerimistehastesse tarnitava toor-roosuhkru importimiseks Bulgaariasse ja Rumeeniasse turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009 (3) kohaselt impordilitsentside taotlused, milles taotletud üldkogus on võrdne järjekorranumbriga 09.4351 (2008–2009) jaoks saada oleva kogusega või ületab seda.

| (2) | Kõnealuseid asjaolusid arvestades peaks komisjon kindlaks määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saada oleva üldkogusega, ning teavitama liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuseid asjaolusid arvestades peaks komisjon kindlaks määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saada oleva üldkogusega, ning teavitama liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud ajavahemikus 16.–20. veebruar 2009 vastavalt määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 4 lõikele 2 ja/või määruse (EÜ) nr 508/2007 artiklile 3, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 122, 11.5.2007, lk 1.

3

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 IV peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Saavutatud |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Vabariik | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Saavutatud |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambiik | 0 | Saavutatud |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Svaasimaa | 0 | Saavutatud |
| 09.4347 | Tansaania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | Saavutatud |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Saavutatud

09.4333

Côte d’Ivoire

100

09.4334

Kongo Vabariik

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Saavutatud

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mosambiik

0

Saavutatud

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Svaasimaa

0

Saavutatud

09.4347

Tansaania

100

09.4348

Trinidad ja Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Saavutatud

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 IV peatükk

Turustusaasta juulist–septembriks 2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | — | |
| 09.4334 | Kongo Vabariik | — | |
| 09.4335 | Fidži | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | India | 0 | Saavutatud |
| 09.4338 | Jamaica | — | |
| 09.4339 | Kenya | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mosambiik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Svaasimaa | 100 | |
| 09.4347 | Tansaania | — | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Côte d’Ivoire

—

09.4334

Kongo Vabariik

—

09.4335

Fidži

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

India

0

Saavutatud

09.4338

Jamaica

—

09.4339

Kenya

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mosambiik

100

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Svaasimaa

100

09.4347

Tansaania

—

09.4348

Trinidad ja Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

—

09.4351

Zimbabwe

—

Lisasuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 V peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | — | |
| 09.4316 | AKV protokollile allakirjutanud riigid | — | |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4315

India

—

09.4316

AKV protokollile allakirjutanud riigid

—

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VI peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austraalia | 0 | Saavutatud |
| 09.4318 | Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| 09.4319 | Kuuba | 0 | Saavutatud |
| 09.4320 | Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4317

Austraalia

0

Saavutatud

09.4318

Brasiilia

0

Saavutatud

09.4319

Kuuba

0

Saavutatud

09.4320

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

Balkani suhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VII peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albaania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegoviina | 0 | Saavutatud |
| 09.4326 | Serbia ja Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 100 | |
| 09.4328 | Horvaatia | 100 | |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja

Piirmäär

09.4324

Albaania

100

09.4325

Bosnia ja Hertsegoviina

0

Saavutatud

09.4326

Serbia ja Kosovo (1)

100

09.4327

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

100

09.4328

Horvaatia

100

Erakorraline ja tööstuslik importsuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VIII peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Liik | Ajavahemiku 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Erakorraline | — | |
| 09.4390 | Tööstuslik | 100 | |

Jrk number

Liik

Ajavahemiku 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4380

Erakorraline

—

09.4390

Tööstuslik

100

Majanduspartnerluslepingute alusel tarnitav lisasuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 VIIIa peatükk

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Riik | Ajavahemik 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komoorid, Madagaskar, Mauritius, Seišellid, Sambia, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenya, Rwanda, Tansaania, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svaasimaa | 100 | |
| 09.4434 | Mosambiik | 0 | Saavutatud |
| 09.4435 | Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Dominica, Dominikaani Vabariik, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Suriname, Trinidad ja Tobago | 0 | Saavutatud |
| 09.4436 | Dominikaani Vabariik | 0 | Saavutatud |
| 09.4437 | Fidži, Paapua Uus-Guinea | 100 | |

Jrk number

Riik

Ajavahemik 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4431

Komoorid, Madagaskar, Mauritius, Seišellid, Sambia, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Kenya, Rwanda, Tansaania, Uganda

100

09.4433

Svaasimaa

100

09.4434

Mosambiik

0

Saavutatud

09.4435

Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Dominica, Dominikaani Vabariik, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Suriname, Trinidad ja Tobago

0

Saavutatud

09.4436

Dominikaani Vabariik

0

Saavutatud

09.4437

Fidži, Paapua Uus-Guinea

100

Suhkruimport Bulgaaria ja Rumeenia jaoks avatud tariifsete üleminekukvootide alusel

Määruse (EÜ) nr 508/2007 artikkel 1

Turustusaasta 2008/2009

| Jrk number | Liik | Ajavahemik 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgaaria | 0 | Saavutatud |
| 09.4366 | Rumeenia | 100 | |

Jrk number

Liik

Ajavahemik 16.2.2009-20.2.2009: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4365

Bulgaaria

0

Saavutatud

09.4366

Rumeenia

100

---

(1)  Nii nagu määratletud ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244.

---

| 26.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 159/2009,

25. veebruar 2009,

millega kiidetakse heaks väikesed muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Chabichou du Poitou” (KPN))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 2 teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt ja vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2 tutvus komisjon Prantsusmaa taotlusega saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Chabichou du Poitou” spetsifikaadi muudatustele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu kohaselt ja vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2 tutvus komisjon Prantsusmaa taotlusega saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Chabichou du Poitou” spetsifikaadi muudatustele.

| (2) | Taotluse eesmärk on muuta spetsifikaati, täpsustades toote „Chabichou du Poitou” töötlemisviisi tingimusi ja piimas kasutatavaid lisaaineid. Sellega tagatakse päritolunimetuse põhiomaduste säilitamine. |
| --- | --- |

(2)

Taotluse eesmärk on muuta spetsifikaati, täpsustades toote „Chabichou du Poitou” töötlemisviisi tingimusi ja piimas kasutatavaid lisaaineid. Sellega tagatakse päritolunimetuse põhiomaduste säilitamine.

| (3) | Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 5, 6 ja 7 kirjeldatud menetluskorda järgimata. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on õigustatud. Kuna muudatus on väike määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 5, 6 ja 7 kirjeldatud menetluskorda järgimata.

| (4) | Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1898/2006 (3) artikli 18 lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 17 lõiget 2 kohaldades tuleks spetsifikaadi kokkuvõte avaldada, |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1898/2006 (3) artikli 18 lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 17 lõiget 2 kohaldades tuleks spetsifikaadi kokkuvõte avaldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kaitstud päritolunimetuse „Chabichou du Poitou” spetsifikaati muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Kokkuvõte spetsifikaadi põhielementidest on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

(3)  ELT L 369, 23.12.2006, lk 1.

3

---

I LISA

Kaitstud päritolunimetuse „Chabichou du Poitou” spetsifikaadis on heaks kiidetud järgmised muudatused:

„Tootmismeetod”

Toote tootmismeetodi kirjeldust käsitlevat sertifikaadi punkti nr 5 täiendatakse järgmiste sätetega:

„(...) Piima kalgendamisel tuleb kasutada üksnes laapi.

Piima kontsentreerimine vee osalise eemaldamise teel on enne kalgendamist keelatud.

Lisaks toorpiimasaadustele on ainsad piimale enne tootmist või tootmise ajal lisada lubatud koostis-, abi- või lisaained laap, kahjutud piimhappebakterid, pärm, hallitusseened, kaltsiumkloriid ja sool.

(...) Toorpiimasaaduste, valmistamisjärgus toodete, kalgendi ja värske juustu hoidmine miinuskraadide juures on keelatud.

(...) Värske ja valmiva juustu säilitamine gaasikeskkonnas on keelatud.”

---

II LISA

KOKKUVÕTE

Nõukogu määrus (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta

„CHABICHOU DU POITOU”

EÜ nr: FR-PDO-0117-0115/29.3.2006

KPN (X) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus

| Nimi | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | 51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE |
| Tel | : | +33 153898000 |
| Faks | : | +33 153898060 |
| E-post | : | info@inao.gouv.fr |

Nimi

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Aadress

:

51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE

Tel

:

+33 153898000

Faks

:

+33 153898060

E-post

:

info@inao.gouv.fr

2.   Taotlejate rühm

| Nimi | : | Syndicat de défense du Chabichou du Poitou |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE |
| Tel | : | +33 549447480 |
| Faks | : | +33 549467905 |
| E-post | : | filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr |
| Koosseis | : | tootjad/töötlejad (X) muu ( ) |

Nimi

:

Syndicat de défense du Chabichou du Poitou

Aadress

:

Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE

Tel

:

+33 549447480

Faks

:

+33 549467905

E-post

:

filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr

Koosseis

:

tootjad/töötlejad (X) muu ( )

3.   Toote liik

| Klass 1.3 | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3

Juust

4.   Spetsifikaat

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimi

„Chabichou du Poitou”

4.2.   Kirjeldus

Kitsepiimast valmistatud pehme, pressimata, valge värvusega ja õhukese koorikuga juust. Juust on tüvikoonusekujuline (bonde), ligikaudu kuus sentimeetrit kõrge, kaalub keskmiselt 120 grammi ja rasvasisaldus on 45 %.

4.3.   Geograafiline piirkond

Vienne’i departemang

Kantonid Châtellerault, Charroux, Civray, Couhé, Gençay, Lencloître, Lusignan, Mirebeau, Moncontour, Neuville, Poitiers, Saint-Georges-lès-Baillargeaux, Saint-Julien-l'Ars, La Villedieu-du-Clain, Vivonne, Vouillé: kõik kommuunid.

Kommuunid Arçay, Availles-en-Châtellerault, Beaumont, Berthegon, Bonneuil-Matours, Bouresse, Cenon, Chalais, Chauvigny, Chouppes, Coussay, Curzay-sur-Dive, Dercé, Glenouzé, Guesnes, Lhommaizé, Loudun, Maulay, Mauprévoir, Messemé, Monthoiron, Monts-sur-Guesnes, Moussac, Mouterre-Silly, Prinçay, Queaux, Ranton, La Roche-Rigault, Saint-Laon, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Martin-l'Ars, Saires, Sammarçolles, Sérigny, Ternay, Verrières, Verrue, Le Vigeant, Vouneuil-sur-Vienne.

Deux-Sèvres’i departemang

Kantonid Airvault, Celles-sur-Belle, Chef-Boutonne, Lezay, Mazières-en-Gâtine, Melle, Ménigoute, La Mothe-Saint-Héray, Saint-Loup-Lamairé, Saint-Maixent-l'Ecole-2, Saint-Maixent-l'Ecole-Ville, Sauzé-Vaussais, Thénezay, Thouars-1, Thouars-Ville: kõik kommuunid.

Kommuunid Augé, Asnières-en-Poitou, Azay-le-Brûlé, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, La Crèche, Chérigné, Ensigné, Geay, Glénay, Juillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Luzay, Paizay-le-Chapt, Périgné, Pierrefitte, Prahecq, Saint-Martin-de-Bernegoue, Sainte-Gemme, Saint-Varent, Saivres, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Vernoux-sur-Boutonne, Villefollet, Villiers-sur-Chizé, Vouillé.

Charente’i departemang

Kommuunid Les Adjots, Benest, Bernac, Bioussac, Le Bouchage, Brettes, Champagne-Mouton, La Chèvrerie, Condac, Courcôme, Empuré, La Faye, La Forêt-de-Tessé, Londigny, Longré, La Magdeleine, Montjean, Nanteuil-en-Vallée, Paizay-Naudoin-Embourie, Raix, Ruffec, Saint-Gourson, Saint-Martin-du-Clocher, Souvigné, Taizé-Aizié, Theil-Rabier, Vieux-Ruffec, Villefagnan, Villiers-le-Roux.

4.4.   Päritolutõend

Kõik piimatootjad, meiereid ja valmimiskeldrid täidavad riikliku päritolunimetuste instituudi INAO registreeritud vastavusdeklaratsiooni, mille abil saab instituut kõik asjaomased ettevõtjad kindlaks teha. Ettevõtjad peavad INAO jaoks pidama registreid ning säilitama kõik piima ja juustu päritolu, kvaliteedi ja tootmistingimuste kontrollimiseks vajalikud dokumendid.

Päritolunimetusega toote omaduste kontrollimisel teostatav analüütiline ja organoleptiline hindamine tagab toodete vastavuse päritolunimetuse kvaliteedile ja tunnustele.

4.5.   Tootmismeetod

Piim peab olema toodetud, juustuks töödeldud ja juust peab olema valminud geograafilises piirkonnas.

Juust valmistatakse piimhappebakteriga kalgendatud kitsetäispiimast, kuhu on lisatud natuke laapi. Juustu kalgend pannakse – eelnevalt nõrutatud või nõrutamata – koonusekujulisse vormi. Juustul lastakse nõrguda 18 kuni 24 tundi, seejärel pind soolatakse. Juust valmib 24 kuni 48 tundi. Juust valmib vähemalt kümme päeva temperatuuril 10–12 °C ning 80–95 % suhtelise õhuniiskuse juures.

4.6.   Seos piirkonnaga

Juustu nimi tuleneb araabiakeelsest sõnast „chebli”, mis tähendab kitse. Juustu valmistasid saratseenid, kes pidid pärast lüüasaamist 732. aasta lahingus Poitiers’i linna lähedal asuvale künkale ümber asuma. 1782. aastal mainitakse seda juustu „Chabichou” nime all Charles de Cherge’i raamatus „Guide du voyageur à Poitiers”. Juustu nimi on seotud Poitou piirkonnaga ning seda ülistatakse 1910. aastal Emile Bergerat’ sonetis ja ühes 1914. aastal kirjutatud laulus. Päritolunimetust taotleti 1989. aastal ning see saadi 1990. aastal.

Kõnealust juustu valmistatakse Seuil du Poitou geoloogilisel alal, mida iseloomustab lubjakivine pinnas ning mis on tuntud oma kitsekasvatuse traditsiooni ning Chabichou du Poitou juustu valmistamise ja töötlemise pikaajalise kogemuse poolest.

4.7.   Kontrolliasutus

| Nimi | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | 51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE |
| Tel | : | +33 153898000 |
| Faks | : | +33 153898060 |
| E-post | : | info@inao.gouv.fr |

Nimi

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Aadress

:

51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE

Tel

:

+33 153898000

Faks

:

+33 153898060

E-post

:

info@inao.gouv.fr

L’Institut National de l’Origine et de la Qualité on avalik juriidilise isikuna tegutsev haldusliku iseloomuga asutus, mis asub põllumajandusministeeriumi haldusalas.

| Nimi | : | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | 59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE |
| Tel | : | +33 144871717 |
| Faks | : | + 33 144973037 |

Nimi

:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)

Aadress

:

59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE

Tel

:

+33 144871717

Faks

:

- 33 144973037

DGCCRF on majandus-, tööstus- ja tööhõiveministeeriumi talitus.

4.8.   Märgistus

Tootele peab olema kantud kaitstud päritolunimetuse tähis ja päritolunimetus.

Tähis „Appellation d'Origine” on kohustuslik.

Tähis „Fabrication fermière” või „Fromage fermier” on soovitatav.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 26.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/13

---

KOMISJONI OTSUS,

16. juuli 2008,

riigiabi kohta, mida Prantsusmaa andis ettevõtjale IFP (C 51/05 (ex NN 84/05))

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1330 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/157/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eelkõige selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Komisjon sai 25. novembri 2004. aasta kirjaga, mis registreeriti 29. novembril 2004 numbri all CP221/2004, kaebuse ettevõtjale Institut Français du Pétrole (IFP) ja ühele selle tütarettevõttele – äriühingule Axens – antud võimaliku ebaseadusliku riigiabi kohta. Hageja palus turul negatiivse vastukaja kartuses oma nime mitte avaldada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai 25. novembri 2004. aasta kirjaga, mis registreeriti 29. novembril 2004 numbri all CP221/2004, kaebuse ettevõtjale Institut Français du Pétrole (IFP) ja ühele selle tütarettevõttele – äriühingule Axens – antud võimaliku ebaseadusliku riigiabi kohta. Hageja palus turul negatiivse vastukaja kartuses oma nime mitte avaldada.

| (2) | Komisjon teavitas 21. detsembri 2005. aasta kirjaga Prantsusmaad oma otsusest algatada selle meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetlus. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas 21. detsembri 2005. aasta kirjaga Prantsusmaad oma otsusest algatada selle meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud menetlus.

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse meetme kohta oma märkusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas. (2) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuse meetme kohta oma märkusi.

| (4) | Prantsusmaa palus 16. jaanuari 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, oma märkuste edastamiseks ühte lisakuud, komisjon andis selleks loa 19. jaanuari 2006. aasta kirjaga. Prantsusmaa edastas komisjonile oma märkused 23. veebruari 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval. |
| --- | --- |

(4)

Prantsusmaa palus 16. jaanuari 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, oma märkuste edastamiseks ühte lisakuud, komisjon andis selleks loa 19. jaanuari 2006. aasta kirjaga. Prantsusmaa edastas komisjonile oma märkused 23. veebruari 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval.

| (5) | Äriühing UOP palus 15. märtsi 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, oma märkuste edastamiseks ühte lisakuud, komisjon andis selleks loa 22. märtsi 2006. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(5)

Äriühing UOP palus 15. märtsi 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, oma märkuste edastamiseks ühte lisakuud, komisjon andis selleks loa 22. märtsi 2006. aasta kirjaga.

| (6) | Äriühing Haldor Topsoe A/S palus 17. märtsi 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, oma märkuste edastamiseks ühte lisakuud, komisjon andis selleks loa 22. märtsi 2006. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(6)

Äriühing Haldor Topsoe A/S palus 17. märtsi 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, oma märkuste edastamiseks ühte lisakuud, komisjon andis selleks loa 22. märtsi 2006. aasta kirjaga.

| (7) | Äriühing Axens edastas komisjonile oma märkused kõnealuse meetme kohta 20. märtsi 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 22. märtsil 2006. |
| --- | --- |

(7)

Äriühing Axens edastas komisjonile oma märkused kõnealuse meetme kohta 20. märtsi 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 22. märtsil 2006.

| (8) | Äriühing Haldor Topsoe A/S palus 12. aprilli 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, oma märkuste edastamiseks lisaaega kuni 24. aprillini 2006, komisjon andis selleks loa 19. aprilli 2006. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(8)

Äriühing Haldor Topsoe A/S palus 12. aprilli 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, oma märkuste edastamiseks lisaaega kuni 24. aprillini 2006, komisjon andis selleks loa 19. aprilli 2006. aasta kirjaga.

| (9) | Äriühing UOP edastas komisjonile oma märkused kõnealuse meetme kohta 18. aprilli 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 19. aprillil 2006. |
| --- | --- |

(9)

Äriühing UOP edastas komisjonile oma märkused kõnealuse meetme kohta 18. aprilli 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 19. aprillil 2006.

| (10) | 19. aprilli 2006. aasta kirjaga palus komisjon hagejal esitada oma kaebuse mittekonfidentsiaalne versioon. See versioon edastati komisjonile 26. aprilli 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 27. aprillil 2006. |
| --- | --- |

(10)

19. aprilli 2006. aasta kirjaga palus komisjon hagejal esitada oma kaebuse mittekonfidentsiaalne versioon. See versioon edastati komisjonile 26. aprilli 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 27. aprillil 2006.

| (11) | Äriühing Haldor Topsoe A/S palus 3. mai 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, oma märkuste edastamiseks lisaaega, mille andmisest komisjon 4. mai 2006. aasta kirjaga keeldus. |
| --- | --- |

(11)

Äriühing Haldor Topsoe A/S palus 3. mai 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval, oma märkuste edastamiseks lisaaega, mille andmisest komisjon 4. mai 2006. aasta kirjaga keeldus.

| (12) | Komisjon edastas Prantsusmaale 22. juuni 2006. aasta kirjaga äriühingute UOP ja Axens esitatud märkuste ning kaebuse koopia. Samuti edastas komisjon lisateabe taotluse. Prantsusmaa palus 4. juuli 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 5. juulil 2006, tähtaja pikendamist, milleks komisjon andis loa 7. juuli 2006. aasta kirjaga. Prantsusmaa edastas komisjonile 8. septembri 2006. aasta kirjaga, mille komisjon registreeris 12. septembril 2006, oma kommentaarid huvitatud poolte esitatud märkuste kohta ning vastused komisjoni esitatud lisaküsimustele. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon edastas Prantsusmaale 22. juuni 2006. aasta kirjaga äriühingute UOP ja Axens esitatud märkuste ning kaebuse koopia. Samuti edastas komisjon lisateabe taotluse. Prantsusmaa palus 4. juuli 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 5. juulil 2006, tähtaja pikendamist, milleks komisjon andis loa 7. juuli 2006. aasta kirjaga. Prantsusmaa edastas komisjonile 8. septembri 2006. aasta kirjaga, mille komisjon registreeris 12. septembril 2006, oma kommentaarid huvitatud poolte esitatud märkuste kohta ning vastused komisjoni esitatud lisaküsimustele.

| (13) | Samuti teavitas Prantsusmaa komisjoni 18. juuli 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 19. juulil 2006, IFP muutmisest avalik-õiguslikuks tööstus- ja kaubandusasutuseks. |
| --- | --- |

(13)

Samuti teavitas Prantsusmaa komisjoni 18. juuli 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 19. juulil 2006, IFP muutmisest avalik-õiguslikuks tööstus- ja kaubandusasutuseks.

| (14) | Komisjon palus 13. oktoobri 2006. aasta kirjaga Prantsusmaalt lisateavet. Prantsusmaa esitas komisjonile selle teabe 24. oktoobri 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 26. oktoobril 2006. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon palus 13. oktoobri 2006. aasta kirjaga Prantsusmaalt lisateavet. Prantsusmaa esitas komisjonile selle teabe 24. oktoobri 2006. aasta kirjaga, mis registreeriti 26. oktoobril 2006.

| (15) | Prantsusmaa ja komisjoni vahel toimus 15. juunil 2007 töökoosolek. |
| --- | --- |

(15)

Prantsusmaa ja komisjoni vahel toimus 15. juunil 2007 töökoosolek.

| (16) | Komisjon palus 19. juuni 2007. aasta kirjaga Prantsusmaalt lisateavet. Prantsusmaa palus 10. juuli 2007. aasta kirjaga lisaaega kuni 31. augustini 2007. Komisjon andis 11. juuli 2007. aasta kirjaga lisaaega kuni 13. augustini 2007. Prantsusmaa andis komisjonile lisateavet 9. ja 22. augusti 2007. aasta kirjadega, mis registreeriti vastavalt 9. ja 22. augustil 2007. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon palus 19. juuni 2007. aasta kirjaga Prantsusmaalt lisateavet. Prantsusmaa palus 10. juuli 2007. aasta kirjaga lisaaega kuni 31. augustini 2007. Komisjon andis 11. juuli 2007. aasta kirjaga lisaaega kuni 13. augustini 2007. Prantsusmaa andis komisjonile lisateavet 9. ja 22. augusti 2007. aasta kirjadega, mis registreeriti vastavalt 9. ja 22. augustil 2007.

2.   MENETLUSE KIRJELDUS

2.1.   Institut Français du Pétrole (IFP)

| (17) | Kuni 2006. aastani oli IFP ilma kapitali ja aktsionärideta eraõiguslik ettevõte, (3) kelle majanduslikku tegevust ja rahastamist kontrollis Prantsusmaa valitsus. (4) Tulenevalt 13. juuli 2005. aasta seaduse nr 2005-781 alusel vastu võetud 6. juuli 2006. aasta dekreedist nr 2006-797 on IFP avalik-õiguslik tööstus- ja kaubandusasutus. Komisjon uurib sellest staatuse muutmisest tulenevat riigiabi olemasolu küsimust EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses eraldi menetluse (NN 11/08) raames. |
| --- | --- |

(17)

Kuni 2006. aastani oli IFP ilma kapitali ja aktsionärideta eraõiguslik ettevõte, (3) kelle majanduslikku tegevust ja rahastamist kontrollis Prantsusmaa valitsus. (4) Tulenevalt 13. juuli 2005. aasta seaduse nr 2005-781 alusel vastu võetud 6. juuli 2006. aasta dekreedist nr 2006-797 on IFP avalik-õiguslik tööstus- ja kaubandusasutus. Komisjon uurib sellest staatuse muutmisest tulenevat riigiabi olemasolu küsimust EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses eraldi menetluse (NN 11/08) raames.

| (18) | Oma põhikirja kohaselt on IFP-l kolm ülesannet: nafta ja gaasi otsimise ning rafineerimistehnoloogia ja naftakeemia valdkonnaga seotud teadusuuringud ja arendustegevus, inseneride ja tehnilise personali koolitamine ning asjaomaste valdkondadega seotud teavitamine ja dokumenteerimine. Riigiga sõlmitud kokkulepitud eesmärkide lepingus on kindlaks määratud ettevõtja tegevuse üldsuunad viieaastaseks ajavahemikuks. |
| --- | --- |

(18)

Oma põhikirja kohaselt on IFP-l kolm ülesannet: nafta ja gaasi otsimise ning rafineerimistehnoloogia ja naftakeemia valdkonnaga seotud teadusuuringud ja arendustegevus, inseneride ja tehnilise personali koolitamine ning asjaomaste valdkondadega seotud teavitamine ja dokumenteerimine. Riigiga sõlmitud kokkulepitud eesmärkide lepingus on kindlaks määratud ettevõtja tegevuse üldsuunad viieaastaseks ajavahemikuks.

| (19) | Selle eest saab IFP iga-aastase eelarveeraldise. See riigiabi moodustas 2005. aastal 144 miljonit eurot ja 2006. aastal 167,5 miljonit eurot. (5) |
| --- | --- |

(19)

Selle eest saab IFP iga-aastase eelarveeraldise. See riigiabi moodustas 2005. aastal 144 miljonit eurot ja 2006. aastal 167,5 miljonit eurot. (5)

| (20) | Äriühing Axens loodi 29. mail 2001 (tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2001) ettevõtte Procatalyse SA (ISISele 100 % kuuluv tütarettevõte, mille tegevust IFP kontrollis sel ajal 52,8 % ulatuses) ja sellel eesmärgil ettevõttest eraldatud IFP tööstusosakonna ühinemise tulemusel. IFP ostis 22. oktoobril 2001 ISISelt oma osaluse Axensis tagasi. Seega kuulub IFP-le praegu Axensi kapitalis 100 % osalus. Axens tegutseb katalüsaatorite ning rafineerimis- ja naftakeemiatööstuse tehnoloogiate turul. Tema kogukäive oli 2005. aastal 304,9 miljonit eurot ja 2006. aastal 308,45 miljonit eurot, kusjuures umbes kolmandiku käibest moodustas äriühingu tegevus protsessilitsentside andjana. (6) Äriühingus töötas 2006. aastal 636 inimest. (7) Tema ülemaailmne turuosa olemasolevate litsentsitud rafineerimistoodete turul on hinnanguliselt 7 %. (8) |
| --- | --- |

(20)

Äriühing Axens loodi 29. mail 2001 (tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2001) ettevõtte Procatalyse SA (ISISele 100 % kuuluv tütarettevõte, mille tegevust IFP kontrollis sel ajal 52,8 % ulatuses) ja sellel eesmärgil ettevõttest eraldatud IFP tööstusosakonna ühinemise tulemusel. IFP ostis 22. oktoobril 2001 ISISelt oma osaluse Axensis tagasi. Seega kuulub IFP-le praegu Axensi kapitalis 100 % osalus. Axens tegutseb katalüsaatorite ning rafineerimis- ja naftakeemiatööstuse tehnoloogiate turul. Tema kogukäive oli 2005. aastal 304,9 miljonit eurot ja 2006. aastal 308,45 miljonit eurot, kusjuures umbes kolmandiku käibest moodustas äriühingu tegevus protsessilitsentside andjana. (6) Äriühingus töötas 2006. aastal 636 inimest. (7) Tema ülemaailmne turuosa olemasolevate litsentsitud rafineerimistoodete turul on hinnanguliselt 7 %. (8)

| (21) | Samuti kuulub IFP-le otsene või kaudne (finantsvaldusettevõtte IFP Investissements kaudu) täisosalus paljudes äriühingutes, mille hulgas on ka Beicip-Franlab ja Prosernat. Beicip-Franlab on IFP 1967. aastal loodud äriühing, mis on spetsialiseerunud toormeleiukohtade uurimise tarkvara väljaandmisele ja levitamisele, samuti uuringutele ja nõustamisele. 2006. aastal oli selle äriühingu käive 42 miljonit eurot ning äriühingus töötas 166 inimest. (9) Prosernat on äriühing, mille IFP omandas 2001. aastal, kui ISIS loovutas IFP Investissementsi IFP-le. See äriühing pakub uuringuid ja teenuseid ning gaasitootmise ja väävlitustamise seadmete komplekte. 2006. aastal oli selle äriühingu käive 49,9 miljonit eurot ning äriühingus töötas 71 inimest. (10) |
| --- | --- |

(21)

Samuti kuulub IFP-le otsene või kaudne (finantsvaldusettevõtte IFP Investissements kaudu) täisosalus paljudes äriühingutes, mille hulgas on ka Beicip-Franlab ja Prosernat. Beicip-Franlab on IFP 1967. aastal loodud äriühing, mis on spetsialiseerunud toormeleiukohtade uurimise tarkvara väljaandmisele ja levitamisele, samuti uuringutele ja nõustamisele. 2006. aastal oli selle äriühingu käive 42 miljonit eurot ning äriühingus töötas 166 inimest. (9) Prosernat on äriühing, mille IFP omandas 2001. aastal, kui ISIS loovutas IFP Investissementsi IFP-le. See äriühing pakub uuringuid ja teenuseid ning gaasitootmise ja väävlitustamise seadmete komplekte. 2006. aastal oli selle äriühingu käive 49,9 miljonit eurot ning äriühingus töötas 71 inimest. (10)

2.2.   Komisjoni varasemad otsused

| (22) | Alates IFP asutamisest 1944. aastal kuni 2002. aasta lõpuni sai IFP tulu teatavatele naftatoodetele kehtestatud maksutaolisest lõivust. Kõnealuse lõivu maksmise kohta võttis komisjon 29. mail 1996 vastu otsuse 96/615/EÜ ettevõtja Institut Français du Pétrole’i kasuks teatavatele naftatoodetele kehtestatud lõivu pikendamise kohta ajavahemikuks 1993–1997, (11) milles otsustatakse, et ühenduse teadus- ja arendustegevuseks antavat riigiabi käsitleva 1996. aasta raamistiku („teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistik”) (12) punkti 2.4 kohaselt ei kuulu IFP-le maksutaolise lõivu maksmine ajavahemikul 1993–1997 EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alla. |
| --- | --- |

(22)

Alates IFP asutamisest 1944. aastal kuni 2002. aasta lõpuni sai IFP tulu teatavatele naftatoodetele kehtestatud maksutaolisest lõivust. Kõnealuse lõivu maksmise kohta võttis komisjon 29. mail 1996 vastu otsuse 96/615/EÜ ettevõtja Institut Français du Pétrole’i kasuks teatavatele naftatoodetele kehtestatud lõivu pikendamise kohta ajavahemikuks 1993–1997, (11) milles otsustatakse, et ühenduse teadus- ja arendustegevuseks antavat riigiabi käsitleva 1996. aasta raamistiku („teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistik”) (12) punkti 2.4 kohaselt ei kuulu IFP-le maksutaolise lõivu maksmine ajavahemikul 1993–1997 EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alla.

| (23) | Prantsusmaa teatas 3. oktoobril 1997 komisjonile ilma sisuliste muudatusteta vastu võetud uuest dekreedist IFP kasuks teatavatele naftatoodetele kehtestatud maksutaolise lõivu kohta ajavahemikuks 1998–2002. Komisjon ei tõstatanud oma 4. veebruari 1998. aasta otsuses (13) vastuväiteid selle lõivu rakendamise kohta ajavahemikus 1998–2002. |
| --- | --- |

(23)

Prantsusmaa teatas 3. oktoobril 1997 komisjonile ilma sisuliste muudatusteta vastu võetud uuest dekreedist IFP kasuks teatavatele naftatoodetele kehtestatud maksutaolise lõivu kohta ajavahemikuks 1998–2002. Komisjon ei tõstatanud oma 4. veebruari 1998. aasta otsuses (13) vastuväiteid selle lõivu rakendamise kohta ajavahemikus 1998–2002.

2.3.   IFP ja Axensi vahelised ainuõiguslikud lepingud

| (24) | Prantsusmaa teavitas 1. märtsi ja 18. mai 2001. aasta kirjadega (edaspidi „2001. aasta kirjad”) komisjoni IFP teadustegevuse ümberkorraldamise projektist rafineerimise, naftakeemia ja gaasitootmise valdkonnas ning palus komisjonil kinnitada, et see projekt ei sea kahtluse alla komisjoni eelmistes otsustes vastuvõetud analüüsi. |
| --- | --- |

(24)

Prantsusmaa teavitas 1. märtsi ja 18. mai 2001. aasta kirjadega (edaspidi „2001. aasta kirjad”) komisjoni IFP teadustegevuse ümberkorraldamise projektist rafineerimise, naftakeemia ja gaasitootmise valdkonnas ning palus komisjonil kinnitada, et see projekt ei sea kahtluse alla komisjoni eelmistes otsustes vastuvõetud analüüsi.

| (25) | Kõnealuse projektiga nähti ette teha asjaomases valdkonnas teadusuuringute tulemuste turustamise juhtimine ülesandeks IFP tööstusosakonna ja äriühingu Procatalyse ühinemise teel loodud äriüksusele, mida kontrollib kaudselt IFP ning mis on spetsialiseerunud eri keemiatoodete tööstuslikule arendamisele, tootmisele ja müügile. |
| --- | --- |

(25)

Kõnealuse projektiga nähti ette teha asjaomases valdkonnas teadusuuringute tulemuste turustamise juhtimine ülesandeks IFP tööstusosakonna ja äriühingu Procatalyse ühinemise teel loodud äriüksusele, mida kontrollib kaudselt IFP ning mis on spetsialiseerunud eri keemiatoodete tööstuslikule arendamisele, tootmisele ja müügile.

| (26) | Peale IFP tööstusosakonna olulise osa, sealhulgas klientide ja kehtivate lepingute üleandmise enamusosaluse vastu uues tütarettevõttes, nähti projektis ette, et IFP ja selle tütarettevõtte vahel allkirjastatakse järgmised lepingud ja kokkulepped:






  a) | kümneaastane ainuõiguslik üldlitsentsi leping, mille alusel võib tütarettevõte kasutada IFP olemasolevat ja tulevast intellektuaalomandit peamiselt seoses protsessidega oma tegevusvaldkonnas, et osutada klientidele nende protsessidega seonduvaid inseneriteenuseid ning anda neile edasi õigus kasutada asjaomaseid tehnoloogiaid patendi all-litsentside vormis; |
| --- | --- | --- |

(26)

Peale IFP tööstusosakonna olulise osa, sealhulgas klientide ja kehtivate lepingute üleandmise enamusosaluse vastu uues tütarettevõttes, nähti projektis ette, et IFP ja selle tütarettevõtte vahel allkirjastatakse järgmised lepingud ja kokkulepped:

a)

kümneaastane ainuõiguslik üldlitsentsi leping, mille alusel võib tütarettevõte kasutada IFP olemasolevat ja tulevast intellektuaalomandit peamiselt seoses protsessidega oma tegevusvaldkonnas, et osutada klientidele nende protsessidega seonduvaid inseneriteenuseid ning anda neile edasi õigus kasutada asjaomaseid tehnoloogiaid patendi all-litsentside vormis;

| b) | kümneaastane ainuõiguslik tootelitsentside leping, mille alusel võib tütarettevõte oma tegevusvaldkonnas kasutada IFP olemasolevat ja tulevast tehnoloogiat, et toota ja müüa oma klientidele katalüsaatoreid, absorbente, imamismassi, seadmeid ja muid IFP välja töötatud tooteid ja tarkvara; |
| --- | --- |

b)

kümneaastane ainuõiguslik tootelitsentside leping, mille alusel võib tütarettevõte oma tegevusvaldkonnas kasutada IFP olemasolevat ja tulevast tehnoloogiat, et toota ja müüa oma klientidele katalüsaatoreid, absorbente, imamismassi, seadmeid ja muid IFP välja töötatud tooteid ja tarkvara;

| c) | kümneaastane rakendusuuringu leping, mille alusel [IFP pakub tütarettevõttele oma rafineerimise ja naftakeemia valdkonna teadustegevuse tulemusi, et tütarettevõte saaks soovi korral jätkata teadustegevust ühisprojektis IFP-ga ning seejärel neid tulemusi kasutada. Kui tütarettevõte seda võimalust ei kasuta, võib IFP pakkuda oma tulemusi teistele ettevõtjatele. Kõik partnerid kannavad ise projektis osalemise kulud ning teadusprojekti lõpetamisel kuuluvad toodete ja protsesside omandiõigused IFP-le, tema tütarettevõttele aga toodete ja protsesside tööstuslikku kasutusse võtmise etappidega seonduvad omandiõigused]. (14) |
| --- | --- |

c)

kümneaastane rakendusuuringu leping, mille alusel [IFP pakub tütarettevõttele oma rafineerimise ja naftakeemia valdkonna teadustegevuse tulemusi, et tütarettevõte saaks soovi korral jätkata teadustegevust ühisprojektis IFP-ga ning seejärel neid tulemusi kasutada. Kui tütarettevõte seda võimalust ei kasuta, võib IFP pakkuda oma tulemusi teistele ettevõtjatele. Kõik partnerid kannavad ise projektis osalemise kulud ning teadusprojekti lõpetamisel kuuluvad toodete ja protsesside omandiõigused IFP-le, tema tütarettevõttele aga toodete ja protsesside tööstuslikku kasutusse võtmise etappidega seonduvad omandiõigused]. (14)

| (27) | Tütarettevõte maksab IFP-le ühelt poolt tasu litsentsilepingute alusel ja teiselt poolt tasu [...] (15) juurdepääsu eest IFP teadustegevuse vahenditele. [...] (15) |
| --- | --- |

(27)

Tütarettevõte maksab IFP-le ühelt poolt tasu litsentsilepingute alusel ja teiselt poolt tasu [...] (15) juurdepääsu eest IFP teadustegevuse vahenditele. [...] (15)

| (28) | Komisjon leidis, et esitatud IFP ümberkorraldusprojekt oli kooskõlas tingimustega, mis on kindlaks määratud tema 4. veebruari 1998. aasta otsusega, mis käsitleb teatavatele naftatoodetele kehtestatud maksutaolise lõivu pikendamist ajavahemikuks 1998–2002, ning ta teavitas sellest Prantsusmaad 19. juuni 2001. aasta kirjaga nr D/52473. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon leidis, et esitatud IFP ümberkorraldusprojekt oli kooskõlas tingimustega, mis on kindlaks määratud tema 4. veebruari 1998. aasta otsusega, mis käsitleb teatavatele naftatoodetele kehtestatud maksutaolise lõivu pikendamist ajavahemikuks 1998–2002, ning ta teavitas sellest Prantsusmaad 19. juuni 2001. aasta kirjaga nr D/52473.

| (29) | Kooskõlas esitatud projektiga loodi 29. mail 2001 IFP tütarettevõte – äriühing Axens. IFP ja Axensi vahelised lepingud jõustusid 1. jaanuaril 2001 kümneaastaseks ajavahemikuks. |
| --- | --- |

(29)

Kooskõlas esitatud projektiga loodi 29. mail 2001 IFP tütarettevõte – äriühing Axens. IFP ja Axensi vahelised lepingud jõustusid 1. jaanuaril 2001 kümneaastaseks ajavahemikuks.

| (30) | Prantsusmaa teavitas komisjoni 27. novembri 2002. aasta kirjaga maksutaolise lõivu asendamisest IFP kasuks tehtava eelarveeraldisega alates 1. jaanuarist 2003. |
| --- | --- |

(30)

Prantsusmaa teavitas komisjoni 27. novembri 2002. aasta kirjaga maksutaolise lõivu asendamisest IFP kasuks tehtava eelarveeraldisega alates 1. jaanuarist 2003.

2.4.   IFP ja Beicip-Franlabi vahelised ainuõiguslikud lepingud

| (31) | Arendustegevust, turustamist ja kasutamist käsitleva ainuõigusliku lepinguga, mis sõlmiti kümneaastaseks ajavahemikuks 28. mail 2003 ning mis jõustus tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2003, sätestatakse, et [IFP pakub Beicip-Franlabile oma teadustegevuse tulemusi, mis käsitlevad IFP väljatöötatud algoritme, mudeleid või metodoloogiaid leiukohtade uurimise valdkonnas, ning et Beicip-Franlab võib IFP-l paluda sellel alusel tooteid valmistada. IFP-le kuuluvad kõik omandiõigused väljatöötatud tarkvaratoodete suhtes. Beicip-Franlab katab kõik IFP toodete väljatöötamise kulud ning maksab mitmesuguseid lisatasusid hoolduse ja kasutusõiguste katmiseks]. (14) |
| --- | --- |

(31)

Arendustegevust, turustamist ja kasutamist käsitleva ainuõigusliku lepinguga, mis sõlmiti kümneaastaseks ajavahemikuks 28. mail 2003 ning mis jõustus tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2003, sätestatakse, et [IFP pakub Beicip-Franlabile oma teadustegevuse tulemusi, mis käsitlevad IFP väljatöötatud algoritme, mudeleid või metodoloogiaid leiukohtade uurimise valdkonnas, ning et Beicip-Franlab võib IFP-l paluda sellel alusel tooteid valmistada. IFP-le kuuluvad kõik omandiõigused väljatöötatud tarkvaratoodete suhtes. Beicip-Franlab katab kõik IFP toodete väljatöötamise kulud ning maksab mitmesuguseid lisatasusid hoolduse ja kasutusõiguste katmiseks]. (14)

| (32) | 16. detsembril 2005 allkirjastati kõrvalleping, mis jõustus tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2005. Selle kõrvallepinguga muudetakse tasu maksmise korda, säilitades samas põhimõtte, et Beicip-Franlab katab täielikult toodete väljatöötamise kulud. |
| --- | --- |

(32)

16. detsembril 2005 allkirjastati kõrvalleping, mis jõustus tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2005. Selle kõrvallepinguga muudetakse tasu maksmise korda, säilitades samas põhimõtte, et Beicip-Franlab katab täielikult toodete väljatöötamise kulud.

2.5.   IFP ja Prosernati vahelised ainuõiguslikud lepingud

| (33) | IFP ja Prosernati vahel sõlmiti 18. augustil 2003 kümneks aastaks üldlitsentsi leping ja rakendusuuringu leping, mis jõustusid tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2002 ning mille alusel [IFP pakub oma gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiate valdkonna teadustegevuse tulemusi. IFP-le kuuluvad asjaomaste protsessidega seonduvate korrelatsioonide, protsesside ja eriseadmete omandiõigused. Kui Prosernat on nende turustamisest huvitatud, peab ta enda nimel ja asjaomaseid omandiõigusi säilitades tegema nende protsesside tööstuslikuks muutmisega seonduvad tööd, mille järel võib ta nende protsesside kohta saada ainulitsentsilepingu]. (14) |
| --- | --- |

(33)

IFP ja Prosernati vahel sõlmiti 18. augustil 2003 kümneks aastaks üldlitsentsi leping ja rakendusuuringu leping, mis jõustusid tagasiulatuvalt 1. jaanuarist 2002 ning mille alusel [IFP pakub oma gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiate valdkonna teadustegevuse tulemusi. IFP-le kuuluvad asjaomaste protsessidega seonduvate korrelatsioonide, protsesside ja eriseadmete omandiõigused. Kui Prosernat on nende turustamisest huvitatud, peab ta enda nimel ja asjaomaseid omandiõigusi säilitades tegema nende protsesside tööstuslikuks muutmisega seonduvad tööd, mille järel võib ta nende protsesside kohta saada ainulitsentsilepingu]. (14)

| (34) | Tasuks protsessilitsentsi eest peab Prosernat maksma summa, mille suurus on [...] (15) aastakäibest, mille moodustavad all-litsentside alusel esimesel neljal aastal saadud tasud. On sätestatud, et pärast nelja esimest aastat on kõnealuse tasu määr [...]. (15) Seadmete alusel makstava tasu määr määratakse kindlaks igal üksikjuhtumil eraldi. IFP-le Prosernati juurdepääsu eest teadustegevuse tulemustele makstava tasu suurus on [...] (15) Prosernati aastasest kogukäibest. |
| --- | --- |

(34)

Tasuks protsessilitsentsi eest peab Prosernat maksma summa, mille suurus on [...] (15) aastakäibest, mille moodustavad all-litsentside alusel esimesel neljal aastal saadud tasud. On sätestatud, et pärast nelja esimest aastat on kõnealuse tasu määr [...]. (15) Seadmete alusel makstava tasu määr määratakse kindlaks igal üksikjuhtumil eraldi. IFP-le Prosernati juurdepääsu eest teadustegevuse tulemustele makstava tasu suurus on [...] (15) Prosernati aastasest kogukäibest.

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (35) | Ametliku uurimismenetluse algatamisel väljendas komisjon kahtlust seoses Prantsusmaa sekkumisega IFP kasuks ning Prantsusmaa tol ajal esitatud põhjendustega. |
| --- | --- |

(35)

Ametliku uurimismenetluse algatamisel väljendas komisjon kahtlust seoses Prantsusmaa sekkumisega IFP kasuks ning Prantsusmaa tol ajal esitatud põhjendustega.

| (36) | Eelkõige leidis komisjon, et tema eelmistes otsustes kindlaksmääratud tingimused ei olnud enam täidetud. Komisjoni varasemad otsused tuginesid järgmistele asjaoludele:






  a) | otsese abi puudumine IFP tasandil, kuivõrd IFP oli mittetulunduslik teaduskeskus, kes ei olnud seotud äritegevusega. Teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkti 2.4 kohaselt ei ole kõrgkoolide või mittetulunduslike riiklike teadusasutuste teadus- ja arendustegevuse riiklik rahastamine tavaliselt hõlmatud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 sätetega; |
| --- | --- | --- |

(36)

Eelkõige leidis komisjon, et tema eelmistes otsustes kindlaksmääratud tingimused ei olnud enam täidetud. Komisjoni varasemad otsused tuginesid järgmistele asjaoludele:

a)

otsese abi puudumine IFP tasandil, kuivõrd IFP oli mittetulunduslik teaduskeskus, kes ei olnud seotud äritegevusega. Teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkti 2.4 kohaselt ei ole kõrgkoolide või mittetulunduslike riiklike teadusasutuste teadus- ja arendustegevuse riiklik rahastamine tavaliselt hõlmatud EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 sätetega;

| b) | IFP teadustegevuse tulemusi kasutavatele ettevõtjatele kaudse abi andmise puudumine, kuivõrd tulemuste üleandmisest tulenev võimalik eelis oli ilma diskrimineerimiseta kõikidele ettevõtjatele avatud. Sellega seoses märkis komisjon, et IFP andis oma teadustegevuse tulemused ettevõtjatele üle neljal viisil: üldsusele avaldamine, teenuste osutamine hinna eest, mis katab IFP reaalselt kantud kulud, teadusalane koostöö, litsentside müük. Kahel viimasel juhul leidis komisjon, et kui ettevõtjad ei kandnud kõiki teadustegevuse kulusid, oli see eelis ilma diskrimineerimiseta avatud kõikidele ettevõtjatele sõltumata nende kodakondsusest; |
| --- | --- |

b)

IFP teadustegevuse tulemusi kasutavatele ettevõtjatele kaudse abi andmise puudumine, kuivõrd tulemuste üleandmisest tulenev võimalik eelis oli ilma diskrimineerimiseta kõikidele ettevõtjatele avatud. Sellega seoses märkis komisjon, et IFP andis oma teadustegevuse tulemused ettevõtjatele üle neljal viisil: üldsusele avaldamine, teenuste osutamine hinna eest, mis katab IFP reaalselt kantud kulud, teadusalane koostöö, litsentside müük. Kahel viimasel juhul leidis komisjon, et kui ettevõtjad ei kandnud kõiki teadustegevuse kulusid, oli see eelis ilma diskrimineerimiseta avatud kõikidele ettevõtjatele sõltumata nende kodakondsusest;

| c) | kaudse abi puudumine äriühingutele, milles IFP-l oli osalus, kuivõrd IFP tegi nende ettevõtetega koostööd samadel tingimustel kui teiste ettevõtetega, milles tal osalust ei olnud. Arvestades, et kaasatud olid teised aktsionärid, et IFP-l oli vähemusosalus oma teadustegevuse valdkonnaga seotud äriühingutes ning et ta tegi nende ettevõtetega koostööd samadel tingimustel kui nende ettevõtetega, milles tal osalust ei olnud, jõudis komisjon järeldusele, et neid ettevõtteid ei koheldud soodustingimustel. |
| --- | --- |

c)

kaudse abi puudumine äriühingutele, milles IFP-l oli osalus, kuivõrd IFP tegi nende ettevõtetega koostööd samadel tingimustel kui teiste ettevõtetega, milles tal osalust ei olnud. Arvestades, et kaasatud olid teised aktsionärid, et IFP-l oli vähemusosalus oma teadustegevuse valdkonnaga seotud äriühingutes ning et ta tegi nende ettevõtetega koostööd samadel tingimustel kui nende ettevõtetega, milles tal osalust ei olnud, jõudis komisjon järeldusele, et neid ettevõtteid ei koheldud soodustingimustel.

| (37) | Seevastu sedastas komisjon, et alates 2001. aastast on IFP hakanud tegelema üha struktureerituma ja suuremahulisema äritegevusega, mis tuleneb asjaolust, et rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate turul alustas tegevust Axens ning selle äriühinguga sõlmiti teadustegevust ja litsentse käsitlevad ainuõiguslikud lepingud. Seega on kõnealusel tütarettevõttel, milles IFP-l on enamusosalus, eelisjuurdepääs IFP teadus- ja arendustegevuse tulemustele oma tegevusvaldkonnas. Seetõttu leidis komisjon oma menetluse algatamise otsuses, et 1996. ja 1998. aasta otsuste aluseks olnud põhjendused enam ei kehtinud ning et teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkt 2.4 ei olnud Axensi tegevusvaldkonnas enam kohaldatav. Seega järeldas komisjon, et IFP-le ja selle tütarettevõttele Axens oli antud riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(37)

Seevastu sedastas komisjon, et alates 2001. aastast on IFP hakanud tegelema üha struktureerituma ja suuremahulisema äritegevusega, mis tuleneb asjaolust, et rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate turul alustas tegevust Axens ning selle äriühinguga sõlmiti teadustegevust ja litsentse käsitlevad ainuõiguslikud lepingud. Seega on kõnealusel tütarettevõttel, milles IFP-l on enamusosalus, eelisjuurdepääs IFP teadus- ja arendustegevuse tulemustele oma tegevusvaldkonnas. Seetõttu leidis komisjon oma menetluse algatamise otsuses, et 1996. ja 1998. aasta otsuste aluseks olnud põhjendused enam ei kehtinud ning et teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkt 2.4 ei olnud Axensi tegevusvaldkonnas enam kohaldatav. Seega järeldas komisjon, et IFP-le ja selle tütarettevõttele Axens oli antud riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (38) | Samuti, arvestades et IFP-le kuulus enamusosalus ka kahes teises tütarettevõttes – Beicip-Franlab ja Prosernat –, ning et IFP oli nende tütarettevõtetega sõlminud ainuõiguslikud lepingud, ei saanud komisjon välistada riigiabi olemasolu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ka tütarettevõtete Beicip-Franlab ja Prosernat tegevusvaldkondades. |
| --- | --- |

(38)

Samuti, arvestades et IFP-le kuulus enamusosalus ka kahes teises tütarettevõttes – Beicip-Franlab ja Prosernat –, ning et IFP oli nende tütarettevõtetega sõlminud ainuõiguslikud lepingud, ei saanud komisjon välistada riigiabi olemasolu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ka tütarettevõtete Beicip-Franlab ja Prosernat tegevusvaldkondades.

| (39) | Seejärel analüüsis komisjon riigiabi kokkusobivust EÜ asutamislepingu eri sätetega. Komisjon jõudis järeldusele, et arvestades kõnealuse võimaliku riigiabi eesmärke, saaks seda abi analüüsida üksnes kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c ning eelkõige teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikuga. Kuna Prantsusmaa selle kohta põhjendusi ei esitanud, väljendas komisjon kahtlust, kas nende sätete alusel riigiabi andmise lubamiseks vajalikud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(39)

Seejärel analüüsis komisjon riigiabi kokkusobivust EÜ asutamislepingu eri sätetega. Komisjon jõudis järeldusele, et arvestades kõnealuse võimaliku riigiabi eesmärke, saaks seda abi analüüsida üksnes kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c ning eelkõige teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikuga. Kuna Prantsusmaa selle kohta põhjendusi ei esitanud, väljendas komisjon kahtlust, kas nende sätete alusel riigiabi andmise lubamiseks vajalikud tingimused on täidetud.

| (40) | Seetõttu palus komisjon Prantsusmaal esitada oma märkused järgmiste punktide kohta:






  a) | andmed, mis võimaldavad kindlaks määrata, millisel määral võib IFPd ja selle tütarettevõtteid käsitada eraldi üksustena, kelle omavahelised suhted alluvad turuloogikale; |
| --- | --- | --- |

(40)

Seetõttu palus komisjon Prantsusmaal esitada oma märkused järgmiste punktide kohta:

a)

andmed, mis võimaldavad kindlaks määrata, millisel määral võib IFPd ja selle tütarettevõtteid käsitada eraldi üksustena, kelle omavahelised suhted alluvad turuloogikale;

| b) | IFP ja selle tütarettevõtete majandustegevuse ja mittemajandusliku tegevuse selge määratlemine kooskõlas komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiiviga 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta, (16) et selgitada, millises ulatuses antakse ettevõtja äritegevuseks riigiabi; |
| --- | --- |

b)

IFP ja selle tütarettevõtete majandustegevuse ja mittemajandusliku tegevuse selge määratlemine kooskõlas komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiiviga 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta, (16) et selgitada, millises ulatuses antakse ettevõtja äritegevuseks riigiabi;

| c) | täpne tõestus selle kohta, et võimalik riigiabi on kooskõlas teadus- ja arendustegevuseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega. |
| --- | --- |

c)

täpne tõestus selle kohta, et võimalik riigiabi on kooskõlas teadus- ja arendustegevuseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suunistega.

4.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED AMETLIKU MENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

4.1.   Märkused käimasoleva menetluse tausta kohta

| (41) | Esiteks rõhutab Prantsusmaa, et IFP rahastamise korda käsitletakse komisjoni kahes otsuses, milles jõutakse järeldusele, et riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses selleks ei anta. |
| --- | --- |

(41)

Esiteks rõhutab Prantsusmaa, et IFP rahastamise korda käsitletakse komisjoni kahes otsuses, milles jõutakse järeldusele, et riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses selleks ei anta.

| (42) | Teiseks tuletab Prantsusmaa meelde, et 2001. aasta ümberkorraldamine seisnes selles, et tütarettevõtete vahel jagati ära IFP äritegevus rafineerimise ja naftakeemia valdkonnas, millega varem tegeles ühelt poolt ettevõttesiseselt IFP tööstusosakond ja teiselt poolt IFP kaudselt kontrollitav äriühing Procatalyse. Prantsusmaa leiab, et selle ümberkorralduse eesmärk oli koondada IFP tegevus uuesti talle riigi poolt usaldatud peamise üldhuvi pakkuva ülesande ümber, milleks on süsivesinike ning uute energeetika- ja keskkonnatehnoloogiate alase teadus- ja arendustegevuse toetamine. |
| --- | --- |

(42)

Teiseks tuletab Prantsusmaa meelde, et 2001. aasta ümberkorraldamine seisnes selles, et tütarettevõtete vahel jagati ära IFP äritegevus rafineerimise ja naftakeemia valdkonnas, millega varem tegeles ühelt poolt ettevõttesiseselt IFP tööstusosakond ja teiselt poolt IFP kaudselt kontrollitav äriühing Procatalyse. Prantsusmaa leiab, et selle ümberkorralduse eesmärk oli koondada IFP tegevus uuesti talle riigi poolt usaldatud peamise üldhuvi pakkuva ülesande ümber, milleks on süsivesinike ning uute energeetika- ja keskkonnatehnoloogiate alase teadus- ja arendustegevuse toetamine.

| (43) | Sellega seoses leiab Prantsusmaa, et 2001. aasta kirjad kujutavad endast informeerimist EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 tähenduses. Prantsusmaa rõhutab, et 5. märtsi 2001. aasta kiri sisaldas teatist, täidetud teavitamisvormi (17) ning viit tehnilist lisa, mille hulgas oli rakendusuuringu leping ning litsentsilepingud. Samuti tuletab Prantsusmaa meelde neile kirjadele järgnenud kohtumist (18) ja teabevahetust (19) ning märgib muu hulgas, et sai komisjonilt vastuvõtuteatise (20) kuupäevaga 7. mai 2001. Prantsusmaa tuletab meelde, et oli palunud komisjonil kinnitada, et selle ümberkorraldusprojektiga ei seata kahtluse alla komisjoni eelmistes otsustes esitatud analüüsi. |
| --- | --- |

(43)

Sellega seoses leiab Prantsusmaa, et 2001. aasta kirjad kujutavad endast informeerimist EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 tähenduses. Prantsusmaa rõhutab, et 5. märtsi 2001. aasta kiri sisaldas teatist, täidetud teavitamisvormi (17) ning viit tehnilist lisa, mille hulgas oli rakendusuuringu leping ning litsentsilepingud. Samuti tuletab Prantsusmaa meelde neile kirjadele järgnenud kohtumist (18) ja teabevahetust (19) ning märgib muu hulgas, et sai komisjonilt vastuvõtuteatise (20) kuupäevaga 7. mai 2001. Prantsusmaa tuletab meelde, et oli palunud komisjonil kinnitada, et selle ümberkorraldusprojektiga ei seata kahtluse alla komisjoni eelmistes otsustes esitatud analüüsi.

| (44) | Seetõttu leiab Prantsusmaa, et 19. juuni 2001. aasta kirjaga nr D/52473, milles komisjon märkis, et esitatud projekt IFP tegevuse ümberkorraldamiseks oli kooskõlas tingimustega, mis on kindlaks määratud 4. veebruari 1998. aasta otsuses, mis käsitleb teatavatele naftatoodetele kehtestatud maksutaolise lõivu pikendamist ajavahemikuks 1998–2002, oli loodud õiguspärase ootuse olukord. Prantsusmaa tuletab meelde, et oma kirjas oli komisjon leidnud, et ümberkorraldusprojekt ei muuda ei IFP tegevuse laadi ega Prantsuse ettevõtete protsesside turustamistegevuse positsiooni ühenduse teiste ettevõtete suhtes ning et komisjon ei olnud esitanud ühtegi vastuväidet lepingu kavandite kohta, eelkõige esimese valiku õiguse kohta, millest komisjon oli ometi Prantsusmaaga 5. märtsil 2001 alanud kirjavahetuses teada saanud. Seega leiab Prantsusmaa, et ta võis õiguspäraselt eeldada, et äriühingu Axens loomine ning IFP ja Axensi vahelistele lepingutele allakirjutamine tähenda riigiabi olemasolu. Prantsusmaa rõhutab, et Axensi loomine ning IFP ja Axensi vahelistele lepingutele allakirjutamine toimus kooskõlas 2001. aasta märtsis komisjonile esitatud projektiga. |
| --- | --- |

(44)

Seetõttu leiab Prantsusmaa, et 19. juuni 2001. aasta kirjaga nr D/52473, milles komisjon märkis, et esitatud projekt IFP tegevuse ümberkorraldamiseks oli kooskõlas tingimustega, mis on kindlaks määratud 4. veebruari 1998. aasta otsuses, mis käsitleb teatavatele naftatoodetele kehtestatud maksutaolise lõivu pikendamist ajavahemikuks 1998–2002, oli loodud õiguspärase ootuse olukord. Prantsusmaa tuletab meelde, et oma kirjas oli komisjon leidnud, et ümberkorraldusprojekt ei muuda ei IFP tegevuse laadi ega Prantsuse ettevõtete protsesside turustamistegevuse positsiooni ühenduse teiste ettevõtete suhtes ning et komisjon ei olnud esitanud ühtegi vastuväidet lepingu kavandite kohta, eelkõige esimese valiku õiguse kohta, millest komisjon oli ometi Prantsusmaaga 5. märtsil 2001 alanud kirjavahetuses teada saanud. Seega leiab Prantsusmaa, et ta võis õiguspäraselt eeldada, et äriühingu Axens loomine ning IFP ja Axensi vahelistele lepingutele allakirjutamine tähenda riigiabi olemasolu. Prantsusmaa rõhutab, et Axensi loomine ning IFP ja Axensi vahelistele lepingutele allakirjutamine toimus kooskõlas 2001. aasta märtsis komisjonile esitatud projektiga.

| (45) | Hilisemate muudatuste kohta, millest komisjoni ei teavitatud, esitab Prantsusmaa järgmised märkused. Esiteks ei saaks Prosernati ja Axensi üle 100 % kontrolli võtmist 2001. aasta lõpus Prantsusmaa arvates pidada IFP valikuks, kuivõrd tegemist oli sõltumatute üksuste otsusega. Samuti märgib Prantsusmaa, et komisjon oli oma 19. juuni 2001. aasta kirjas D/52473 pidanud mittediskrimineerimise tagatiseks asjaolu, et IFP-le kuulub uues üksuses vähemalt enamusosalus. Teiseks rõhutab Prantsusmaa, et kuna IFP ja Prosernati vahelised lepingud sarnanevad IFP ja Axensi vaheliste lepingutega, ei pidanud ta vajalikuks neid komisjonile edastada. Lõpuks leiab Prantsusmaa, et IFP ja Beicip-Franlabi vahelise lepingu edastamine komisjonile ei olnud vajalik, kuna selles oli ette nähtud IFP kulude täielik katmine. |
| --- | --- |

(45)

Hilisemate muudatuste kohta, millest komisjoni ei teavitatud, esitab Prantsusmaa järgmised märkused. Esiteks ei saaks Prosernati ja Axensi üle 100 % kontrolli võtmist 2001. aasta lõpus Prantsusmaa arvates pidada IFP valikuks, kuivõrd tegemist oli sõltumatute üksuste otsusega. Samuti märgib Prantsusmaa, et komisjon oli oma 19. juuni 2001. aasta kirjas D/52473 pidanud mittediskrimineerimise tagatiseks asjaolu, et IFP-le kuulub uues üksuses vähemalt enamusosalus. Teiseks rõhutab Prantsusmaa, et kuna IFP ja Prosernati vahelised lepingud sarnanevad IFP ja Axensi vaheliste lepingutega, ei pidanud ta vajalikuks neid komisjonile edastada. Lõpuks leiab Prantsusmaa, et IFP ja Beicip-Franlabi vahelise lepingu edastamine komisjonile ei olnud vajalik, kuna selles oli ette nähtud IFP kulude täielik katmine.

| (46) | Prantsusmaa tuletab meelde, et oli oma 27. novembri 2002. aasta kirjaga komisjoni teavitanud muudatusest IFP rahastamise korras. |
| --- | --- |

(46)

Prantsusmaa tuletab meelde, et oli oma 27. novembri 2002. aasta kirjaga komisjoni teavitanud muudatusest IFP rahastamise korras.

4.2.   Märkused direktiivi 80/723/EMÜ sätete täitmise kohta IFP poolt

| (47) | Prantsusmaa leiab, et on järgitud tegevusalade kaupa raamatupidamisarvestuse lahususe põhimõtet, mis on sätestatud direktiivi 80/723/EMÜ artikliga 1. Sellega seoses rõhutab Prantsusmaa, et IFP eelarve on tema tegevusalade eristamiseks jagatud viie tulemuskeskuse, teavitamisalase tegevuse ning eesliiniuuringute keskuse vahel. |
| --- | --- |

(47)

Prantsusmaa leiab, et on järgitud tegevusalade kaupa raamatupidamisarvestuse lahususe põhimõtet, mis on sätestatud direktiivi 80/723/EMÜ artikliga 1. Sellega seoses rõhutab Prantsusmaa, et IFP eelarve on tema tegevusalade eristamiseks jagatud viie tulemuskeskuse, teavitamisalase tegevuse ning eesliiniuuringute keskuse vahel.

| (48) | Samuti kirjeldab Prantsusmaa projektide liigitamise viisi tulemuskeskustesiseselt:






  a) | sageli koostöös teiste teadusinstituutidega välja töötatud pädevuste omandamise projektid, mille eesmärk on uute ideede saamine; |
| --- | --- | --- |

(48)

Samuti kirjeldab Prantsusmaa projektide liigitamise viisi tulemuskeskustesiseselt:

a)

sageli koostöös teiste teadusinstituutidega välja töötatud pädevuste omandamise projektid, mille eesmärk on uute ideede saamine;

| b) | rakendusuuringu projektid teostab IFP kas koostöös kolmandate pooltega või ilma selleta. Uuringute-tootmise tulemuskeskuse puhul on projektid seotud selliste lahenduste otsimisega, mille tulemuseks on uued metoodikad, tarkvara, keemilised lisaained, seadmed, protsessid ja ekspertteadmised. Rafineerimise-naftakeemia tulemuskeskuse puhul käsitlevad projektid protsesse ja tooteid kütuste ja naftakeemia vahesaaduste tootmiseks kõikidest kättesaadavatest süsinikuallikatest; |
| --- | --- |

b)

rakendusuuringu projektid teostab IFP kas koostöös kolmandate pooltega või ilma selleta. Uuringute-tootmise tulemuskeskuse puhul on projektid seotud selliste lahenduste otsimisega, mille tulemuseks on uued metoodikad, tarkvara, keemilised lisaained, seadmed, protsessid ja ekspertteadmised. Rafineerimise-naftakeemia tulemuskeskuse puhul käsitlevad projektid protsesse ja tooteid kütuste ja naftakeemia vahesaaduste tootmiseks kõikidest kättesaadavatest süsinikuallikatest;

| c) | kutsealase varustuse projektid käsitlevad katsete andmebaasi, katseseadmete, -rajatiste ja -tsüklite väljatöötamist ning spetsiifilise tarkvara rakendamist ja andmebaasihaldust; |
| --- | --- |

c)

kutsealase varustuse projektid käsitlevad katsete andmebaasi, katseseadmete, -rajatiste ja -tsüklite väljatöötamist ning spetsiifilise tarkvara rakendamist ja andmebaasihaldust;

| d) | toetustegevuse projektid sisaldavad kvaliteedi, programmi järelevalve ja intellektuaalomandi õiguste haldamisega seotud meetmeid. |
| --- | --- |

d)

toetustegevuse projektid sisaldavad kvaliteedi, programmi järelevalve ja intellektuaalomandi õiguste haldamisega seotud meetmeid.

| (49) | Lõpuks esitab Prantsusmaa teavet IFP analüütilise raamatupidamissüsteemi kohta, mis võimaldab arvestada tulusid (väljaspool riigi eelarveeraldist) ning kulusid projektide kaupa iga tulemuskeskuse siseselt. |
| --- | --- |

(49)

Lõpuks esitab Prantsusmaa teavet IFP analüütilise raamatupidamissüsteemi kohta, mis võimaldab arvestada tulusid (väljaspool riigi eelarveeraldist) ning kulusid projektide kaupa iga tulemuskeskuse siseselt.

4.3.   Märkused IFP ja selle tütarettevõtete eristamise kohta

| (50) | Prantsusmaa vaidlustab komisjoni analüüsi, mille kohaselt IFP ja Axens moodustavad ühtse majandusüksuse. Ta leiab, et IFP ja selle tütarettevõtted on eraldiseisvad üksused, mille ülesanded on erineva loomuga. |
| --- | --- |

(50)

Prantsusmaa vaidlustab komisjoni analüüsi, mille kohaselt IFP ja Axens moodustavad ühtse majandusüksuse. Ta leiab, et IFP ja selle tütarettevõtted on eraldiseisvad üksused, mille ülesanded on erineva loomuga.

| (51) | Esiteks leiab Prantsusmaa, et IFP teadustegevusel on üldhuvi pakkuv ülesanne tagada süsivesinike tarnekindlus pikas perspektiivis ja see mis põhineb riiklikul, ühenduse ja ülemaailmsel tasandil tunnustatud vajadusel. |
| --- | --- |

(51)

Esiteks leiab Prantsusmaa, et IFP teadustegevusel on üldhuvi pakkuv ülesanne tagada süsivesinike tarnekindlus pikas perspektiivis ja see mis põhineb riiklikul, ühenduse ja ülemaailmsel tasandil tunnustatud vajadusel.

| (52) | Teiseks leiab Prantsusmaa, et viide seotud ettevõtete mõistele, mis on esitatud komisjoni mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtja mõistet käsitleva 6. mai 2003. aasta soovituse (21) („VKE soovitus”) I lisas, ei ole käesoleval juhul asjakohane. Samuti tuletab Prantsusmaa meelde ühenduse kohtupraktikat, mille kohaselt ei piisa tõsiasjast, et emaettevõttel on oma tütarettevõttes 100 % osalus, selleks, et tõestada kontrolli olemasolu tütarettevõtte üle. Peale selle märgib Prantsusmaa, et ainuõigusliku lepingu olemasolu ei tähenda autonoomia puudumist, kuna vastasel juhul ei oleks EÜ asutamislepingu artiklil 81, milles sellistele iseseisvate ettevõtjate vahelistele lepingutele osutatakse, eesmärki. Lõpuks leiab Prantsusmaa, et IFP ja Axensi ühine kuvand turul tuleneb kindlasti asjaolust, et Axens levitab tooteid, mis on välja töötatud IFP teadustegevuse tulemusena, ning et seda ühist kuvandit tuleb eristada tegevusliku autonoomia puudumisest. |
| --- | --- |

(52)

Teiseks leiab Prantsusmaa, et viide seotud ettevõtete mõistele, mis on esitatud komisjoni mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtja mõistet käsitleva 6. mai 2003. aasta soovituse (21) („VKE soovitus”) I lisas, ei ole käesoleval juhul asjakohane. Samuti tuletab Prantsusmaa meelde ühenduse kohtupraktikat, mille kohaselt ei piisa tõsiasjast, et emaettevõttel on oma tütarettevõttes 100 % osalus, selleks, et tõestada kontrolli olemasolu tütarettevõtte üle. Peale selle märgib Prantsusmaa, et ainuõigusliku lepingu olemasolu ei tähenda autonoomia puudumist, kuna vastasel juhul ei oleks EÜ asutamislepingu artiklil 81, milles sellistele iseseisvate ettevõtjate vahelistele lepingutele osutatakse, eesmärki. Lõpuks leiab Prantsusmaa, et IFP ja Axensi ühine kuvand turul tuleneb kindlasti asjaolust, et Axens levitab tooteid, mis on välja töötatud IFP teadustegevuse tulemusena, ning et seda ühist kuvandit tuleb eristada tegevusliku autonoomia puudumisest.

| (53) | Kolmandaks esitab Prantsusmaa argumente IFP tütarettevõtete autonoomia tõestuseks. Ta märgib, et iga tütarettevõte töötab välja oma strateegia ning laseb selle kinnitada oma haldusnõukogul, millesse ei kuulu üksnes IFP esindajad. Prantsusmaa lisab, et IFP ja selle tütarettevõtete vahelistes lepingutes peetakse kinni reglementeeritud kokkuleppeid käsitlevatest ühenduse õiguse eeskirjadest ning et seetõttu ei osale IFP esindaja hääletusel, kui tegemist on nimetatud lepinguid käsitlevate küsimustega; Prantsusmaa täpsustab, et igal tütarettevõttel on oma komiteed ja täielikult autonoomne juhtimine, mida aktsionärid kontrollivad klassikalise aruandlussüsteemi kaudu. Samuti selgitab Prantsusmaa, et IFP-l ja selle tütarettevõtetel on hierarhiliselt ja geograafiliselt sõltumatud finants- ja raamatupidamisteenistused, mis on varustatud eri teabe- ja haldussüsteemidega. Lõpuks mainib Prantsusmaa asjaolu, et IFP tütarettevõtted määravad vabalt kindlaks need tooted ja teenused, mida nad turustavad. Sellega seoses täpsustab Prantsusmaa, et Axens võib vabalt vastu võtta IFP pakutud tööd või neist töödest keelduda, ning esitas mitu näidet protsesside kohta, kus Axens täidab oma teadustegevuse alased vajadused teiste lepinguliste suhete kaudu. |
| --- | --- |

(53)

Kolmandaks esitab Prantsusmaa argumente IFP tütarettevõtete autonoomia tõestuseks. Ta märgib, et iga tütarettevõte töötab välja oma strateegia ning laseb selle kinnitada oma haldusnõukogul, millesse ei kuulu üksnes IFP esindajad. Prantsusmaa lisab, et IFP ja selle tütarettevõtete vahelistes lepingutes peetakse kinni reglementeeritud kokkuleppeid käsitlevatest ühenduse õiguse eeskirjadest ning et seetõttu ei osale IFP esindaja hääletusel, kui tegemist on nimetatud lepinguid käsitlevate küsimustega; Prantsusmaa täpsustab, et igal tütarettevõttel on oma komiteed ja täielikult autonoomne juhtimine, mida aktsionärid kontrollivad klassikalise aruandlussüsteemi kaudu. Samuti selgitab Prantsusmaa, et IFP-l ja selle tütarettevõtetel on hierarhiliselt ja geograafiliselt sõltumatud finants- ja raamatupidamisteenistused, mis on varustatud eri teabe- ja haldussüsteemidega. Lõpuks mainib Prantsusmaa asjaolu, et IFP tütarettevõtted määravad vabalt kindlaks need tooted ja teenused, mida nad turustavad. Sellega seoses täpsustab Prantsusmaa, et Axens võib vabalt vastu võtta IFP pakutud tööd või neist töödest keelduda, ning esitas mitu näidet protsesside kohta, kus Axens täidab oma teadustegevuse alased vajadused teiste lepinguliste suhete kaudu.

4.4.   Märkused riigiabi olemasolu kohta

| (54) | Prantsusmaa leiab, et mittetulundusliku organi IFP rahastamine ei ole teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkti 2.4 esimese lõigu kohane riigiabi. |
| --- | --- |

(54)

Prantsusmaa leiab, et mittetulundusliku organi IFP rahastamine ei ole teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkti 2.4 esimese lõigu kohane riigiabi.

| (55) | Esiteks rõhutab Prantsusmaa, et teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkti 2.4 teises lõigus on sätestatud, et „kui selle riigi rahastatava teadus- ja arendustegevuse tulemused antakse ühenduse ettevõtjate käsutusse mittediskrimineerival alusel, lähtub komisjon põhimõttest, et tavaliselt ei ole tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 92 (praegune artikkel 87) lõike 1 tähenduses”. |
| --- | --- |

(55)

Esiteks rõhutab Prantsusmaa, et teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkti 2.4 teises lõigus on sätestatud, et „kui selle riigi rahastatava teadus- ja arendustegevuse tulemused antakse ühenduse ettevõtjate käsutusse mittediskrimineerival alusel, lähtub komisjon põhimõttest, et tavaliselt ei ole tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 92 (praegune artikkel 87) lõike 1 tähenduses”.

| (56) | Sellega seoses märgib Prantsusmaa, et IFP teeb mitmesugust teadustööd, mille tulemused antakse mittediskrimineerival alusel ühenduse ettevõtjate käsutusse. IFP tegevuse tulemuste kättesaadavuse tagamiseks kasutatavate vahendite hulgas on teaduslikud väljaanded ja artiklite kirjutamine, tööde tutvustamine kongressil, tööde avaldamine trükis ja internetis, kuulumine teadusühingutesse, partnerlussidemete loomine teiste teaduskeskustega ning doktorikoolitus. |
| --- | --- |

(56)

Sellega seoses märgib Prantsusmaa, et IFP teeb mitmesugust teadustööd, mille tulemused antakse mittediskrimineerival alusel ühenduse ettevõtjate käsutusse. IFP tegevuse tulemuste kättesaadavuse tagamiseks kasutatavate vahendite hulgas on teaduslikud väljaanded ja artiklite kirjutamine, tööde tutvustamine kongressil, tööde avaldamine trükis ja internetis, kuulumine teadusühingutesse, partnerlussidemete loomine teiste teaduskeskustega ning doktorikoolitus.

| (57) | Prantsusmaa täpsustab, et kolm neljandikku uuringute-tootmise tulemuskeskuse teadustegevuse eelarvest on pühendatud alusuuringutele, mille tulemusi levitatakse laialdaselt ja diskrimineerimata. Ka rafineerimise-naftakeemia tulemuskeskuse kohta märgib Prantsusmaa, et paljude uurimistööde tulemusi levitatakse mittediskrimineerival alusel. |
| --- | --- |

(57)

Prantsusmaa täpsustab, et kolm neljandikku uuringute-tootmise tulemuskeskuse teadustegevuse eelarvest on pühendatud alusuuringutele, mille tulemusi levitatakse laialdaselt ja diskrimineerimata. Ka rafineerimise-naftakeemia tulemuskeskuse kohta märgib Prantsusmaa, et paljude uurimistööde tulemusi levitatakse mittediskrimineerival alusel.

| (58) | Teiseks leiab Prantsusmaa, et veel kord on kinnitust leidnud komisjoni järeldused 1996. ja 1998. aasta otsustes, mille kohaselt „tuleb tunnistada, et ehkki IFP esitatud arved ei pruugi alati vastata teadustegevuse tegelikele kuludele, ei diskrimineeri ta mingil viisil neid ettevõtjaid, kellele ta loovutab nii üksi kui ka koostöös saadud teadustegevuse tulemused”. |
| --- | --- |

(58)

Teiseks leiab Prantsusmaa, et veel kord on kinnitust leidnud komisjoni järeldused 1996. ja 1998. aasta otsustes, mille kohaselt „tuleb tunnistada, et ehkki IFP esitatud arved ei pruugi alati vastata teadustegevuse tegelikele kuludele, ei diskrimineeri ta mingil viisil neid ettevõtjaid, kellele ta loovutab nii üksi kui ka koostöös saadud teadustegevuse tulemused”.

| (59) | Sellega seoses rõhutab Prantsusmaa, et uuringute-tootmise valdkonnas korraldab IFP rakendusuuringuid paljude tööstuspartnerite tarbeks kas siis lihtsa koostöö vormis või paljude osalejatega ühistes tööstusprojektides (Joint Industrial Projects), milles võivad osaleda kõik. |
| --- | --- |

(59)

Sellega seoses rõhutab Prantsusmaa, et uuringute-tootmise valdkonnas korraldab IFP rakendusuuringuid paljude tööstuspartnerite tarbeks kas siis lihtsa koostöö vormis või paljude osalejatega ühistes tööstusprojektides (Joint Industrial Projects), milles võivad osaleda kõik.

| (60) | Rafineerimise ja naftakeemia turu kohta leiab Prantsusmaa, et Axensi makstud summad nende tööde eest, mida IFP tema käsutusse annab, vastavad turutingimustele. Sellele rahalisele hüvitisele lisab Prantsusmaa Axensi kulud seoses nende uurimistööde kasutamiseks vajalike lisaülesannete täitmisega, samuti Axensi lisakulud nende tehnoloogiate ja toodete kasutamise eest, mis ei kuulu IFP-le. Prantsusmaa arvates on Axensi käibe suur osa, mis on pühendatud teadustegevusele, oluline näitaja tõestamaks, et Axens ei saa konkurentsieelist nendest teadustöödest, mida IFP tema tarbeks teostab. Prantsusmaa esitab argumente, mis näitavad, et Axensi teadustegevusse suunatud summad on valdkonna keskmisest selgelt suuremad. |
| --- | --- |

(60)

Rafineerimise ja naftakeemia turu kohta leiab Prantsusmaa, et Axensi makstud summad nende tööde eest, mida IFP tema käsutusse annab, vastavad turutingimustele. Sellele rahalisele hüvitisele lisab Prantsusmaa Axensi kulud seoses nende uurimistööde kasutamiseks vajalike lisaülesannete täitmisega, samuti Axensi lisakulud nende tehnoloogiate ja toodete kasutamise eest, mis ei kuulu IFP-le. Prantsusmaa arvates on Axensi käibe suur osa, mis on pühendatud teadustegevusele, oluline näitaja tõestamaks, et Axens ei saa konkurentsieelist nendest teadustöödest, mida IFP tema tarbeks teostab. Prantsusmaa esitab argumente, mis näitavad, et Axensi teadustegevusse suunatud summad on valdkonna keskmisest selgelt suuremad.

| (61) | Muu hulgas kinnitab Prantsusmaa, et vaatamata Axensi kasuks kehtestatud esimese valiku õigusele saavad paljudest rafineerimise-naftakeemia tulemuskeskuse tehtud uurimistöödest kasu eri riikidest pärit tööstuspartnerid. |
| --- | --- |

(61)

Muu hulgas kinnitab Prantsusmaa, et vaatamata Axensi kasuks kehtestatud esimese valiku õigusele saavad paljudest rafineerimise-naftakeemia tulemuskeskuse tehtud uurimistöödest kasu eri riikidest pärit tööstuspartnerid.

| (62) | Seega järeldab Prantsusmaa, et riigi sekkumine IFP kasuks ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning et IFP tütarettevõtted ei saa mingit eelist oma juurdepääsust nende uuringute tulemustele, mida IFP nende tarbeks korraldab. |
| --- | --- |

(62)

Seega järeldab Prantsusmaa, et riigi sekkumine IFP kasuks ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning et IFP tütarettevõtted ei saa mingit eelist oma juurdepääsust nende uuringute tulemustele, mida IFP nende tarbeks korraldab.

4.5.   Märkused võimaliku riigiabi EÜ asutamislepinguga kokkusobivuse kohta

| (63) | Prantsusmaa märgib, et juhul kui riigi sekkumist IFP kasuks peaks tõlgendatama riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses Axensi kasuks, oleks see abi igal juhul ühisturuga kokkusobiv. Prantsusmaa esitab tõendeid, mille abil näidata, et abi võiks käsitleda EÜ asutamislepinguga kokkusobivana, kohaldades selle suhtes lepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit. |
| --- | --- |

(63)

Prantsusmaa märgib, et juhul kui riigi sekkumist IFP kasuks peaks tõlgendatama riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses Axensi kasuks, oleks see abi igal juhul ühisturuga kokkusobiv. Prantsusmaa esitab tõendeid, mille abil näidata, et abi võiks käsitleda EÜ asutamislepinguga kokkusobivana, kohaldades selle suhtes lepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit.

| (64) | Esiteks leiab Prantsusmaa, et Axensi rakendusuuringute riigipoolne rahastamine ei ületa teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikus kindlaksmääratud ülemmäärasid. Selle kohta esitab Prantsusmaa IFP kulud seoses Axensiga korraldatud rakendusuuringuga ning Axensi tagasimaksete summad. [...] (15) |
| --- | --- |

(64)

Esiteks leiab Prantsusmaa, et Axensi rakendusuuringute riigipoolne rahastamine ei ületa teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikus kindlaksmääratud ülemmäärasid. Selle kohta esitab Prantsusmaa IFP kulud seoses Axensiga korraldatud rakendusuuringuga ning Axensi tagasimaksete summad. [...] (15)

| (65) | Teiseks märgib Prantsusmaa, et Axensile osutataval võimalikul abil oleks stimuleeriv mõju. Prantsusmaa esitab selle kohta statistilisi andmeid, millest ilmneb, et suurenenud on Axensi kulud teadus- ja arendustegevuse töötajate teadus- ja arendustegevusega seoses, samuti ettevõttesiseste kulude osakaal käibest. Samuti toob Prantsusmaa näiteid Axensi projektidest, mida ei oleks saanud ilma IFP toetuseta rakendada. Lõpuks väidab Prantsusmaa, et kõik Axensi konkurendid, eelkõige Ameerika Ühendriikide ettevõtjad, saavad olulist riigiabi. |
| --- | --- |

(65)

Teiseks märgib Prantsusmaa, et Axensile osutataval võimalikul abil oleks stimuleeriv mõju. Prantsusmaa esitab selle kohta statistilisi andmeid, millest ilmneb, et suurenenud on Axensi kulud teadus- ja arendustegevuse töötajate teadus- ja arendustegevusega seoses, samuti ettevõttesiseste kulude osakaal käibest. Samuti toob Prantsusmaa näiteid Axensi projektidest, mida ei oleks saanud ilma IFP toetuseta rakendada. Lõpuks väidab Prantsusmaa, et kõik Axensi konkurendid, eelkõige Ameerika Ühendriikide ettevõtjad, saavad olulist riigiabi.

| (66) | Viimaks tuletab Prantsusmaa meelde riigiabi strateegilist tähtsust innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse seisukohalt, mida komisjon Lissaboni strateegia taaskäivitamise raames tunnustas ning mis kajastub ka riigiabi tegevuskavas. |
| --- | --- |

(66)

Viimaks tuletab Prantsusmaa meelde riigiabi strateegilist tähtsust innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevuse seisukohalt, mida komisjon Lissaboni strateegia taaskäivitamise raames tunnustas ning mis kajastub ka riigiabi tegevuskavas.

5.   HUVITATUD POOLTE MÄRKUSED

5.1.   Menetluse algatamise aluseks oleva kaebuse sisu

| (67) | Negatiivsete kaubanduslike reaktsioonide kartuses ei soovi hageja oma nime avalikustada. Hageja leiab, et Prantsusmaa ettevõtjale IFP ja/või selle tütarettevõttele Axens osutatud riigiabi kahjustab otseselt tema huve. Alates oma asutamisest 2001. aastal on hageja konkurendiks olev Axens rakendanud agressiivset kaubanduspoliitikat seoses tehnoloogialitsentsidega, mis on välja töötatud täielikult tänu Axensi emaettevõtte IFP teadus- ja arendustegevusele. |
| --- | --- |

(67)

Negatiivsete kaubanduslike reaktsioonide kartuses ei soovi hageja oma nime avalikustada. Hageja leiab, et Prantsusmaa ettevõtjale IFP ja/või selle tütarettevõttele Axens osutatud riigiabi kahjustab otseselt tema huve. Alates oma asutamisest 2001. aastal on hageja konkurendiks olev Axens rakendanud agressiivset kaubanduspoliitikat seoses tehnoloogialitsentsidega, mis on välja töötatud täielikult tänu Axensi emaettevõtte IFP teadus- ja arendustegevusele.

| (68) | Kaebuses keskendutakse ettevõtja IFP konkreetsetele tegevusvaldkondadele, milleks on rafineerimistehnoloogiad ja katalüsaatorid, gaasitootmine ja naftakeemia, samuti Axensi tegevusele litsentsiandjana kõnealustes valdkondades. Hageja leiab, et nimetatud valdkondades on Axens turul tegutsevate teiste ettevõtjate otsene konkurent, ilma et ta kataks teadus- ja arendustegevuse kulusid, kuivõrd Axens on ettevõtja IFP poolt tänu riigi rahalisele toetusele väljatöötatud tehnoloogiate ainuõiguslik levitaja. Samuti leiab hageja, et ettevõtjate rühm IFP/Axens saab korraldada teadus- ja arendustegevust, millest toetust mittesaavatel ettevõtjatel kasu saada võimalik ei ole. |
| --- | --- |

(68)

Kaebuses keskendutakse ettevõtja IFP konkreetsetele tegevusvaldkondadele, milleks on rafineerimistehnoloogiad ja katalüsaatorid, gaasitootmine ja naftakeemia, samuti Axensi tegevusele litsentsiandjana kõnealustes valdkondades. Hageja leiab, et nimetatud valdkondades on Axens turul tegutsevate teiste ettevõtjate otsene konkurent, ilma et ta kataks teadus- ja arendustegevuse kulusid, kuivõrd Axens on ettevõtja IFP poolt tänu riigi rahalisele toetusele väljatöötatud tehnoloogiate ainuõiguslik levitaja. Samuti leiab hageja, et ettevõtjate rühm IFP/Axens saab korraldada teadus- ja arendustegevust, millest toetust mittesaavatel ettevõtjatel kasu saada võimalik ei ole.

| (69) | Hageja arvates on riigiabi andmise elemendid tuvastatavad riigi otsetoetuses ettevõtjale IFP, IFP poolt äriühingu Axens loomises ja kapitaliseerimises, IFP rafineerimise ja naftakeemia osakonna rahastamises, mille tulemuste ainuõiguslikuks levitajaks on Axens, samuti nendes ainuõiguslikes litsentsides, mida IFP annab Axensile oma tehnoloogiate suhtes. |
| --- | --- |

(69)

Hageja arvates on riigiabi andmise elemendid tuvastatavad riigi otsetoetuses ettevõtjale IFP, IFP poolt äriühingu Axens loomises ja kapitaliseerimises, IFP rafineerimise ja naftakeemia osakonna rahastamises, mille tulemuste ainuõiguslikuks levitajaks on Axens, samuti nendes ainuõiguslikes litsentsides, mida IFP annab Axensile oma tehnoloogiate suhtes.

| (70) | Hageja leiab, et IFP ja Axensi tegevuse praeguse riigipoolse rahastamise puhul, millest ei ole komisjonile teatatud ning mis ei ole hõlmatud komisjoni ühegi varasema otsusega, on tegemist ebaseadusliku riigiabiga. Sellega seoses rõhutab hageja järgmisi faktilisi erinevusi komisjoni varasemates otsustes tehtud järelduste ning IFP ja Axensi praeguse olukorra vahel:






  — | tütarettevõte Axens on äriüksus; |
| --- | --- | --- |

(70)

Hageja leiab, et IFP ja Axensi tegevuse praeguse riigipoolse rahastamise puhul, millest ei ole komisjonile teatatud ning mis ei ole hõlmatud komisjoni ühegi varasema otsusega, on tegemist ebaseadusliku riigiabiga. Sellega seoses rõhutab hageja järgmisi faktilisi erinevusi komisjoni varasemates otsustes tehtud järelduste ning IFP ja Axensi praeguse olukorra vahel:

—

tütarettevõte Axens on äriüksus;

| — | Axensil on ainuõiguslik või privilegeeritud juurdepääs IFP teenustele või teadustöö tulemustele; |
| --- | --- |

—

Axensil on ainuõiguslik või privilegeeritud juurdepääs IFP teenustele või teadustöö tulemustele;

| — | ettevõtjale IFP kuulub 100 % Axensi aktsiakapitalist; |
| --- | --- |

—

ettevõtjale IFP kuulub 100 % Axensi aktsiakapitalist;

| — | tehnoloogiate turul ei saa toetust enamik ettevõtjatest, sealhulgas hageja. Ettevõtjate rühma IFP/Axens subsideeritud tegevus põhjustab hinnamoonutusi. |
| --- | --- |

—

tehnoloogiate turul ei saa toetust enamik ettevõtjatest, sealhulgas hageja. Ettevõtjate rühma IFP/Axens subsideeritud tegevus põhjustab hinnamoonutusi.

| (71) | Seega leiab hageja, et IFP erineb oma tütarettevõtte Axens äritegevuse valdkonnas oluliselt teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punktis 2.4 osutatud riikliku mittetulundusliku teadusasutuse mudelist. Seevastu arvab hageja, et IFP ja Axens moodustavad ühe majandusüksuse, kes tegutseb turul otseses konkurentsis teiste ettevõtjatega. Hageja arvates osutab mitu järgmist elementi sellele, et IFP-d ja Axensit tuleb käsitada ühtse majandusüksusena ning seega ettevõtjana EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel:






  — | ettevõtjale IFP kuulub 100 % Axensi kapitalist; |
| --- | --- | --- |

(71)

Seega leiab hageja, et IFP erineb oma tütarettevõtte Axens äritegevuse valdkonnas oluliselt teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punktis 2.4 osutatud riikliku mittetulundusliku teadusasutuse mudelist. Seevastu arvab hageja, et IFP ja Axens moodustavad ühe majandusüksuse, kes tegutseb turul otseses konkurentsis teiste ettevõtjatega. Hageja arvates osutab mitu järgmist elementi sellele, et IFP-d ja Axensit tuleb käsitada ühtse majandusüksusena ning seega ettevõtjana EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alusel:

—

ettevõtjale IFP kuulub 100 % Axensi kapitalist;

| — | IFP tegutseb aktiivse aktsionärina, osaledes oma tütarettevõtete strateegia kujundamises; |
| --- | --- |

—

IFP tegutseb aktiivse aktsionärina, osaledes oma tütarettevõtete strateegia kujundamises;

| — | Axensi ja IFP töötajad külastavad võimalikke kliente ühiselt; |
| --- | --- |

—

Axensi ja IFP töötajad külastavad võimalikke kliente ühiselt;

| — | Axens kasutab oma nime seoses IFP tehnoloogiatega (nagu seda näitab Axensi logo, milles sisaldub IFP logo). |
| --- | --- |

—

Axens kasutab oma nime seoses IFP tehnoloogiatega (nagu seda näitab Axensi logo, milles sisaldub IFP logo).

| (72) | Vahendid, mida Prantsusmaa annab ettevõtjate rühmale IFP/Axens teadustegevuse rahastamiseks rafineerimistehnoloogiate, gaasitootmise ja naftakeemia valdkonnas, on riiklikud. Hageja hinnangute põhjal ulatuvad IFP teadus- ja arendustegevuse kulud kõnealustes valdkondades ligikaudu 100 miljoni euroni, samas kui Axens maksab nendest kuludest ainult poole oma emaettevõttele tagasi. Seetõttu leiab hageja, et ettevõtjate rühmale IFP/Axens antud abi ulatub 50 miljoni euroni aastas. |
| --- | --- |

(72)

Vahendid, mida Prantsusmaa annab ettevõtjate rühmale IFP/Axens teadustegevuse rahastamiseks rafineerimistehnoloogiate, gaasitootmise ja naftakeemia valdkonnas, on riiklikud. Hageja hinnangute põhjal ulatuvad IFP teadus- ja arendustegevuse kulud kõnealustes valdkondades ligikaudu 100 miljoni euroni, samas kui Axens maksab nendest kuludest ainult poole oma emaettevõttele tagasi. Seetõttu leiab hageja, et ettevõtjate rühmale IFP/Axens antud abi ulatub 50 miljoni euroni aastas.

| (73) | Hageja arvates tuleneb konkurentsieelis asjaolust, et üksus IFP/Axens ei pea teadus- ja arendustegevuse kulusid täielikult katma ning et seetõttu saab ta avaldada survet turuhindade langetamisele asjaomastes valdkondades. Hageja leiab, et sellise eelisega kaasneb oht teised ettevõtjad turult välja tõrjuda. |
| --- | --- |

(73)

Hageja arvates tuleneb konkurentsieelis asjaolust, et üksus IFP/Axens ei pea teadus- ja arendustegevuse kulusid täielikult katma ning et seetõttu saab ta avaldada survet turuhindade langetamisele asjaomastes valdkondades. Hageja leiab, et sellise eelisega kaasneb oht teised ettevõtjad turult välja tõrjuda.

| (74) | Hageja arvates on tehnoloogiate turu puhul tegemist üleilmse või vähemalt Euroopa turuga. Riigipoolne toetus ettevõtjate rühma IFP/Axens kasuks mõjutab seega ühendusesisest kaubandust. |
| --- | --- |

(74)

Hageja arvates on tehnoloogiate turu puhul tegemist üleilmse või vähemalt Euroopa turuga. Riigipoolne toetus ettevõtjate rühma IFP/Axens kasuks mõjutab seega ühendusesisest kaubandust.

| (75) | Seetõttu leiab hageja, et riigiabi ettevõtjate rühmale IFP/Axens on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(75)

Seetõttu leiab hageja, et riigiabi ettevõtjate rühmale IFP/Axens on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (76) | Hageja väidab, et kuna rafineerimistehnoloogiate väljatöötamine on turulähedane tegevus, mille tulemused on vahetult turustatavad, ei kuulu see teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikus sätestatud konkurentsieelse tegevuse mõiste alla. Seega on kõnealune ettevõtjate rühmale IFP/Axens antav abi tegevusabi, mis ei sobi kokku EÜ asutamislepingu riigiabi käsitlevate eeskirjadega. |
| --- | --- |

(76)

Hageja väidab, et kuna rafineerimistehnoloogiate väljatöötamine on turulähedane tegevus, mille tulemused on vahetult turustatavad, ei kuulu see teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikus sätestatud konkurentsieelse tegevuse mõiste alla. Seega on kõnealune ettevõtjate rühmale IFP/Axens antav abi tegevusabi, mis ei sobi kokku EÜ asutamislepingu riigiabi käsitlevate eeskirjadega.

| (77) | Hageja rõhutab, et isegi juhul, kui käsitada ettevõtjate rühma IFP/Axens tegevust konkurentsieelse arendustegevusena, ületaks abi teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikus sellise tegevuse jaoks kindlaksmääratud vastuvõetavat ülemmäära, mis on 25 %, ning võiks ületada ka rakendusuuringutele ette nähtud 50 % ülemmäära. |
| --- | --- |

(77)

Hageja rõhutab, et isegi juhul, kui käsitada ettevõtjate rühma IFP/Axens tegevust konkurentsieelse arendustegevusena, ületaks abi teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikus sellise tegevuse jaoks kindlaksmääratud vastuvõetavat ülemmäära, mis on 25 %, ning võiks ületada ka rakendusuuringutele ette nähtud 50 % ülemmäära.

| (78) | Oletades, et tegemist on teadus- ja arendustegevusega teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku tähenduses, on hageja arvates vaieldav abi stimuleeriv mõju. Hageja arvates takistab ettevõtjate rühmale IFP/Axens antav abi teisi turul viibivaid ettevõtjaid teadus- ja arendustegevusse asjaomastes valdkondades investeerimast, kuivõrd nende tulu mõjutab riigiabi olemasolu ning see ei võimalda teadus- ja arendustegevuse kulusid hüvitada. |
| --- | --- |

(78)

Oletades, et tegemist on teadus- ja arendustegevusega teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku tähenduses, on hageja arvates vaieldav abi stimuleeriv mõju. Hageja arvates takistab ettevõtjate rühmale IFP/Axens antav abi teisi turul viibivaid ettevõtjaid teadus- ja arendustegevusse asjaomastes valdkondades investeerimast, kuivõrd nende tulu mõjutab riigiabi olemasolu ning see ei võimalda teadus- ja arendustegevuse kulusid hüvitada.

| (79) | Seetõttu leiab hageja kokkuvõtteks, et riigiabi ettevõtjate rühmale IFP/Axens on ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

(79)

Seetõttu leiab hageja kokkuvõtteks, et riigiabi ettevõtjate rühmale IFP/Axens on ebaseaduslik ja ühisturuga kokkusobimatu.

5.2.   Axensi esitatud märkused

| (80) | Esiteks tuletab äriühing Axens meelde, et Axens asutati 2001. aastal selleks, et ühendada ühes äriüksuses rafineerimise ja naftakeemia protsessidega seotud IFP tegevus ning katalüsaatoreid tootva tütarettevõtte tegevus. Äriühing märgib, et tal on olemas kõik funktsioonid (finantsilised, juriidilised, inimressursid), mis võimaldavad tal täiesti autonoomselt tegutseda, ning et igapäevaselt juhib äriühingut oma juhtkond, kes allub tegevdirektorile. Axens leiab, et vaid väga vähesed otsused võetakse vastu haldusnõukogu tasandil ning et tema osanik jätab äriühingu juhtidele suure autonoomia äri- ja tööstusalaste otsuste vastuvõtmisel. Seega vaidlustab Axens komisjoni analüüsi, mille kohaselt IFP ja Axens moodustavad ühe majandusüksuse. |
| --- | --- |

(80)

Esiteks tuletab äriühing Axens meelde, et Axens asutati 2001. aastal selleks, et ühendada ühes äriüksuses rafineerimise ja naftakeemia protsessidega seotud IFP tegevus ning katalüsaatoreid tootva tütarettevõtte tegevus. Äriühing märgib, et tal on olemas kõik funktsioonid (finantsilised, juriidilised, inimressursid), mis võimaldavad tal täiesti autonoomselt tegutseda, ning et igapäevaselt juhib äriühingut oma juhtkond, kes allub tegevdirektorile. Axens leiab, et vaid väga vähesed otsused võetakse vastu haldusnõukogu tasandil ning et tema osanik jätab äriühingu juhtidele suure autonoomia äri- ja tööstusalaste otsuste vastuvõtmisel. Seega vaidlustab Axens komisjoni analüüsi, mille kohaselt IFP ja Axens moodustavad ühe majandusüksuse.

| (81) | Teiseks tuletab Axens meelde, et 2001. aasta ümberkorraldamine toimus kooskõlas komisjoni selgesõnaliselt heaks kiidetud projektiga. Axens leiab, et tal oli õiguspärane alus usaldada selle õigusliku ja rahalise raamistiku kehtivust, mille kahtluse alla seadmine oleks tema arengule tõsiseks takistuseks. |
| --- | --- |

(81)

Teiseks tuletab Axens meelde, et 2001. aasta ümberkorraldamine toimus kooskõlas komisjoni selgesõnaliselt heaks kiidetud projektiga. Axens leiab, et tal oli õiguspärane alus usaldada selle õigusliku ja rahalise raamistiku kehtivust, mille kahtluse alla seadmine oleks tema arengule tõsiseks takistuseks.

| (82) | Kolmandaks väidab äriühing Axens, et enamik rafineerimistehnoloogiate ja katalüsaatorite ning naftakeemia turgudel tegutsevatest ettevõtjatest kombineerib omavahel ettevõttesiseselt ning teistega partnerluses tehtavat uurimistööd. Shelli filiaalil, äriühingul Criterion on juurdepääs Shelli uurimistöödele, ABB Lummus on sõlminud lepingud Chevroni ja Shelliga, äriühing UOP on sõlminud lepingud UOP Totali ja teiste ettevõtjatega ning Albermale Exxon Mobiliga. Äriühing Axens märgib, et tema koostöö IFP-ga toimub selles raamistikus ning on üles ehitatud läbipaistval viisil kolme lepingu kaudu teadustöö ja litsentside kohta. Need lepingud põhinevad mõlema poole arvates klassikalisel äriloogikal. Äriühing Axens leiab, et asjaolu, et teadustegevuse kulude osakaal tema käibes on võrreldav tema konkurentide jõupingutustega, on veel üks märk selle kohta, et Axens ei saa oma suhetest IFP-ga mingit eelist. |
| --- | --- |

(82)

Kolmandaks väidab äriühing Axens, et enamik rafineerimistehnoloogiate ja katalüsaatorite ning naftakeemia turgudel tegutsevatest ettevõtjatest kombineerib omavahel ettevõttesiseselt ning teistega partnerluses tehtavat uurimistööd. Shelli filiaalil, äriühingul Criterion on juurdepääs Shelli uurimistöödele, ABB Lummus on sõlminud lepingud Chevroni ja Shelliga, äriühing UOP on sõlminud lepingud UOP Totali ja teiste ettevõtjatega ning Albermale Exxon Mobiliga. Äriühing Axens märgib, et tema koostöö IFP-ga toimub selles raamistikus ning on üles ehitatud läbipaistval viisil kolme lepingu kaudu teadustöö ja litsentside kohta. Need lepingud põhinevad mõlema poole arvates klassikalisel äriloogikal. Äriühing Axens leiab, et asjaolu, et teadustegevuse kulude osakaal tema käibes on võrreldav tema konkurentide jõupingutustega, on veel üks märk selle kohta, et Axens ei saa oma suhetest IFP-ga mingit eelist.

| (83) | Viimaks rõhutab Axens, et peab konkureerima väga võimsate ettevõtjatega, keda nende päritoluriik sageli aktiivselt toetab. Ameerika Ühendriikide energeetikaministeerium näeb projektide toetuseks ette tõepoolest mitmesaja miljoni dollari suuruse eelarve. |
| --- | --- |

(83)

Viimaks rõhutab Axens, et peab konkureerima väga võimsate ettevõtjatega, keda nende päritoluriik sageli aktiivselt toetab. Ameerika Ühendriikide energeetikaministeerium näeb projektide toetuseks ette tõepoolest mitmesaja miljoni dollari suuruse eelarve.

5.3.   Äriühingu UOP esitatud märkused

| (84) | Äriühingu UOP Limited asukoht on Ühendkuningriigis. Äriühingul on kaks tootmiskohta, mis asuvad Ühendkuningriigis ja Itaalias, ning ta tegutseb 17 liikmesriigis. Kõnealune äriühing on spetsialiseerunud selliste protsesside nagu nafta töötlemise, puhaste kütuste tootmise, kütuste väävlitustamise ja naftakeemiliste tehnoloogiate väljatöötamisele, arendamisele, litsentsimisele ja nendega seotud teenuste pakkumisele. Samuti toodab äriühing katalüsaatoreid, molekulaarfiltreid, absorbente ja muud erivarustust. |
| --- | --- |

(84)

Äriühingu UOP Limited asukoht on Ühendkuningriigis. Äriühingul on kaks tootmiskohta, mis asuvad Ühendkuningriigis ja Itaalias, ning ta tegutseb 17 liikmesriigis. Kõnealune äriühing on spetsialiseerunud selliste protsesside nagu nafta töötlemise, puhaste kütuste tootmise, kütuste väävlitustamise ja naftakeemiliste tehnoloogiate väljatöötamisele, arendamisele, litsentsimisele ja nendega seotud teenuste pakkumisele. Samuti toodab äriühing katalüsaatoreid, molekulaarfiltreid, absorbente ja muud erivarustust.

| (85) | UOP ja ettevõtjate rühm IFP/Axens on konkurendid kütuse tootmise ja väävlitustamise ning aromaatsete süsivesinike tootmise ja ekstraheerimise tehnoloogiate valdkonnas, samuti mitmesugustes puhaste kütuste tootmisprotsessides kasutatavate katalüsaatorite valdkonnas. UOP tervitab ametliku uurimismenetluse algatamist ettevõtjale IFP antud riigiabi kohta ning nõustub komisjoniga selle järelduste peamises osas. |
| --- | --- |

(85)

UOP ja ettevõtjate rühm IFP/Axens on konkurendid kütuse tootmise ja väävlitustamise ning aromaatsete süsivesinike tootmise ja ekstraheerimise tehnoloogiate valdkonnas, samuti mitmesugustes puhaste kütuste tootmisprotsessides kasutatavate katalüsaatorite valdkonnas. UOP tervitab ametliku uurimismenetluse algatamist ettevõtjale IFP antud riigiabi kohta ning nõustub komisjoniga selle järelduste peamises osas.

| (86) | Esiteks soovib äriühing UOP selget hinnangut IFP viimaste aastate tegevuse kohta. IFP on seega ümber korraldanud litsentside andmise, mis oli suhteliselt väheoluline ja kõikidele äriühingutele avatud, sellisel viisil, et otseselt konkureerida protsesside turul tegutsevate eraettevõtjatega. UOP tuletab meelde, et ühenduse kohtupraktika nõuab, et niipea kui riik otsustab alustada tegevust majandusettevõtjana, peab ta seda tegema eraettevõtjatega samadel tingimustel. Selle kohta leiab äriühing UOP, et rohkem kui 555 miljoni euro suurune puudujääk ettevõtja viimase kolme aasta tegevuse jooksul ei ole tavalise osaniku jaoks vastuvõetav. |
| --- | --- |

(86)

Esiteks soovib äriühing UOP selget hinnangut IFP viimaste aastate tegevuse kohta. IFP on seega ümber korraldanud litsentside andmise, mis oli suhteliselt väheoluline ja kõikidele äriühingutele avatud, sellisel viisil, et otseselt konkureerida protsesside turul tegutsevate eraettevõtjatega. UOP tuletab meelde, et ühenduse kohtupraktika nõuab, et niipea kui riik otsustab alustada tegevust majandusettevõtjana, peab ta seda tegema eraettevõtjatega samadel tingimustel. Selle kohta leiab äriühing UOP, et rohkem kui 555 miljoni euro suurune puudujääk ettevõtja viimase kolme aasta tegevuse jooksul ei ole tavalise osaniku jaoks vastuvõetav.

| (87) | Sellega seoses palus UOP komisjonil anda Prantsusmaale korraldus peatada ettevõtjale IFP riigiabi andmine kooskõlas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (22) artikliga 11. |
| --- | --- |

(87)

Sellega seoses palus UOP komisjonil anda Prantsusmaale korraldus peatada ettevõtjale IFP riigiabi andmine kooskõlas nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (22) artikliga 11.

| (88) | Teiseks leiab UOP, et asjaolu, et ettevõtjate rühm IFP/Axens ei pea kõiki oma teadus- ja arendustegevuse kulusid katma, on tal võimaldanud võita endale oluline turuosa rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate turul ning ohustada ka oma konkurentide kasumlikkust. Samuti väidab UOP, et ettevõtjate rühma IFP/Axens teadus- ja arendustegevuse turulähedus ja nõrk tase annavad tunnistust riigiabi stimuleeriva mõju puudumisest. Lõpuks leiab UOP, et võimaliku abist saadava kasu tühistab suures osas eraettevõtjate asjaomastelt turgudelt väljatõrjumise oht, kuivõrd UOP leiab, et eraettevõtjad peavad keskmise pikkusega ajavahemikul oma teadus- ja arendustegevuse kulusid vähendama, et püsida suurt toetust saava konkurendi suhtes konkurentsivõimelistena. |
| --- | --- |

(88)

Teiseks leiab UOP, et asjaolu, et ettevõtjate rühm IFP/Axens ei pea kõiki oma teadus- ja arendustegevuse kulusid katma, on tal võimaldanud võita endale oluline turuosa rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate turul ning ohustada ka oma konkurentide kasumlikkust. Samuti väidab UOP, et ettevõtjate rühma IFP/Axens teadus- ja arendustegevuse turulähedus ja nõrk tase annavad tunnistust riigiabi stimuleeriva mõju puudumisest. Lõpuks leiab UOP, et võimaliku abist saadava kasu tühistab suures osas eraettevõtjate asjaomastelt turgudelt väljatõrjumise oht, kuivõrd UOP leiab, et eraettevõtjad peavad keskmise pikkusega ajavahemikul oma teadus- ja arendustegevuse kulusid vähendama, et püsida suurt toetust saava konkurendi suhtes konkurentsivõimelistena.

| (89) | Kolmandaks toetab äriühing UOP komisjoni analüüsi, mille kohaselt moodustavad ettevõtja IFP ja selle tütarettevõte Axens ühe majandusüksuse. Sellele järeldusele viivad ühelt poolt ettevõtja IFP ja selle tütarettevõtte Axens kapitalistruktuur, juhtkond, soodussuhted ja majandusliku lõimumise aste. Sellega seoses rõhutab UOP, et kahe üksuse majandusliku lõimumise tõestuseks on see, et Axens on IFP väljatöötatud tehnoloogiate ainuke levitaja ning IFP tulemuste esimene ja potentsiaalselt ainuke saaja. Äriühingu UOP arvates näitavad sellised lepingud, et IFP ja Axens on ilmselgelt üksteisest sõltuvad, teevad koostööd ning et neil on turul ühesugused huvid. Teiselt poolt leiab UOP, et ettevõtjal IFP on äriühingu Axens ainsa osanikuna võimalik kindlaks määrata viimase strateegia lühikeses ja keskmise pikkusega perspektiivis. |
| --- | --- |

(89)

Kolmandaks toetab äriühing UOP komisjoni analüüsi, mille kohaselt moodustavad ettevõtja IFP ja selle tütarettevõte Axens ühe majandusüksuse. Sellele järeldusele viivad ühelt poolt ettevõtja IFP ja selle tütarettevõtte Axens kapitalistruktuur, juhtkond, soodussuhted ja majandusliku lõimumise aste. Sellega seoses rõhutab UOP, et kahe üksuse majandusliku lõimumise tõestuseks on see, et Axens on IFP väljatöötatud tehnoloogiate ainuke levitaja ning IFP tulemuste esimene ja potentsiaalselt ainuke saaja. Äriühingu UOP arvates näitavad sellised lepingud, et IFP ja Axens on ilmselgelt üksteisest sõltuvad, teevad koostööd ning et neil on turul ühesugused huvid. Teiselt poolt leiab UOP, et ettevõtjal IFP on äriühingu Axens ainsa osanikuna võimalik kindlaks määrata viimase strateegia lühikeses ja keskmise pikkusega perspektiivis.

| (90) | Neljandaks nõustub UOP komisjoniga, et eelise puudumiseks ettevõtjate rühma IFP/Axens kasuks peaks IFP eelarvet, mis on eraldatud Axensiga koostöös või tema tarbeks tehtavale teadus- ja arendustegevusele, rahastama turult saadavast tulust. |
| --- | --- |

(90)

Neljandaks nõustub UOP komisjoniga, et eelise puudumiseks ettevõtjate rühma IFP/Axens kasuks peaks IFP eelarvet, mis on eraldatud Axensiga koostöös või tema tarbeks tehtavale teadus- ja arendustegevusele, rahastama turult saadavast tulust.

| (91) | Viiendaks soovitab UOP komisjonil võtta ettevõtjate rühma IFP/Axens teadus- ja arendustegevuse ning teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku I lisas kindlaksmääratud teadustegevuse kategooriate vastavuse kindlakstegemisel arvesse protsessitehnoloogiate litsentside turu eripära. See eripära tuleneb asjaolust, et ettevõtjate rühm IFP/Axens ja selle konkurendid ei turusta mitte toodet või teenust, vaid protsessi. Äriühingu UOP arvates ei tohi komisjon seetõttu, et tavaliselt tähistatakse tööstuses turustatava protsessi väljatöötamist mõistega „teadus- ja arendustegevus”, jätta kahe silma vahele asjaolu, et kõnealune arendustegevus toimub pärast seda teadus- ja arendustegevust, mis on kindlaks määratud teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikus. Sellega seoses väidab UOP, et teadus- ja arendustegevust rafineerimise ja naftakeemia protsesside tööstuse jaoks võib liigitada kolme etapi järgi:






  a) | alusuuringute etapp, mille käigus arendatakse ja katsetatakse protsesside uusi materjale ja kontseptsioone kuni nende toimimine leiab tõestust; (23) |
| --- | --- | --- |

(91)

Viiendaks soovitab UOP komisjonil võtta ettevõtjate rühma IFP/Axens teadus- ja arendustegevuse ning teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku I lisas kindlaksmääratud teadustegevuse kategooriate vastavuse kindlakstegemisel arvesse protsessitehnoloogiate litsentside turu eripära. See eripära tuleneb asjaolust, et ettevõtjate rühm IFP/Axens ja selle konkurendid ei turusta mitte toodet või teenust, vaid protsessi. Äriühingu UOP arvates ei tohi komisjon seetõttu, et tavaliselt tähistatakse tööstuses turustatava protsessi väljatöötamist mõistega „teadus- ja arendustegevus”, jätta kahe silma vahele asjaolu, et kõnealune arendustegevus toimub pärast seda teadus- ja arendustegevust, mis on kindlaks määratud teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikus. Sellega seoses väidab UOP, et teadus- ja arendustegevust rafineerimise ja naftakeemia protsesside tööstuse jaoks võib liigitada kolme etapi järgi:

a)

alusuuringute etapp, mille käigus arendatakse ja katsetatakse protsesside uusi materjale ja kontseptsioone kuni nende toimimine leiab tõestust; (23)

| b) | protsesside ja materjalide väljatöötamise etapp, mille käigus töötatakse välja asjaomaste materjalide ja protsesside kontseptsioonide kaubanduslik rakendus; |
| --- | --- |

b)

protsesside ja materjalide väljatöötamise etapp, mille käigus töötatakse välja asjaomaste materjalide ja protsesside kontseptsioonide kaubanduslik rakendus;

| c) | rakendamise väljatöötamise etapp, mille käigus töötatakse välja vahendid ning mis võimaldab reprodutseeritavate toimete prognoosimist ja materjalide tootmist, et lubada protsess turu konkurentsitingimustesse. |
| --- | --- |

c)

rakendamise väljatöötamise etapp, mille käigus töötatakse välja vahendid ning mis võimaldab reprodutseeritavate toimete prognoosimist ja materjalide tootmist, et lubada protsess turu konkurentsitingimustesse.

| (92) | Äriühingu UOP arvates on etapid b ja c ärialase arendustöö lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(92)

Äriühingu UOP arvates on etapid b ja c ärialase arendustöö lahutamatu osa.

| (93) | Viimaks soovis äriühing UOP, ehkki toetades komisjoni analüüsi ettevõtja IFP ja selle tütarettevõtte Axens majandusliku ühtsuse kohta, esitada veel mõne lisaargumendi, juhuks kui komisjon teeb ametliku uurimismenetluse lõppedes järelduse, et IFP ja Axens on kaks eraldiseisvat majandusüksust. Äriühingu UOP arvates pakutakse protsesside turul omavahel võrreldamatuid tooteid. Seetõttu oleks ainsaks võimaluseks tagada, et Axens maksab IFP tulemuste eest turuhinda, hankemenetluse kasutamine. Seega leiab UOP, et esimese valiku õigus on juba iseenesest eelis, arvestades, et esimese valiku õigust Axensile loovutades loobub IFP võimalusest anda asjaomased tulemused hankemenetluse teel turul parima pakkumise teinud ettevõtjale. |
| --- | --- |

(93)

Viimaks soovis äriühing UOP, ehkki toetades komisjoni analüüsi ettevõtja IFP ja selle tütarettevõtte Axens majandusliku ühtsuse kohta, esitada veel mõne lisaargumendi, juhuks kui komisjon teeb ametliku uurimismenetluse lõppedes järelduse, et IFP ja Axens on kaks eraldiseisvat majandusüksust. Äriühingu UOP arvates pakutakse protsesside turul omavahel võrreldamatuid tooteid. Seetõttu oleks ainsaks võimaluseks tagada, et Axens maksab IFP tulemuste eest turuhinda, hankemenetluse kasutamine. Seega leiab UOP, et esimese valiku õigus on juba iseenesest eelis, arvestades, et esimese valiku õigust Axensile loovutades loobub IFP võimalusest anda asjaomased tulemused hankemenetluse teel turul parima pakkumise teinud ettevõtjale.

6.   PRANTSUSMAA KOMMENTAARID HUVITATUD POOLTE MÄRKUSTE KOHTA

| (94) | Prantsusmaa kommentaarid käsitlevad äriühingu UOP ja hageja märkusi. |
| --- | --- |

(94)

Prantsusmaa kommentaarid käsitlevad äriühingu UOP ja hageja märkusi.

6.1.   Vastuseks äriühingu UOP märkustele

| (95) | Esiteks vaidlustab Prantsusmaa äriühingu UOP väite, et IFP/Axens on ühtne üksus, rõhutades Axensi autonoomiat IFP suhtes ning asjaolu, et IFP puhul on tegemist teadus-, haridus- ja dokumente haldava instituudiga, mis teda oma tütarettevõttest Axens ja äriühingust UOP Limited fundamentaalselt eristab. |
| --- | --- |

(95)

Esiteks vaidlustab Prantsusmaa äriühingu UOP väite, et IFP/Axens on ühtne üksus, rõhutades Axensi autonoomiat IFP suhtes ning asjaolu, et IFP puhul on tegemist teadus-, haridus- ja dokumente haldava instituudiga, mis teda oma tütarettevõttest Axens ja äriühingust UOP Limited fundamentaalselt eristab.

| (96) | Seoses Axensi autonoomiaga IFP suhtes tuletab Prantsusmaa esiteks meelde, et ühenduse väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei ole tütarettevõttes omatava osaluse struktuur üksi veel piisavaks kriteeriumiks, et määrata kindlaks, kas asjaomast tütarettevõtet võib käsitada oma emaettevõtja suhtes majanduslikult sõltumatuna või mitte. Ehkki IFP-le kuulub Axensis 100 % osalus, tegutseb viimane turul täiesti sõltumatult. Seda sõltumatust kinnitab mitu asjaolu:






  a) | Axensi otsuste vastuvõtmise protsess on iseseisev ning tal on oma finants- ja inimressursside korraldus; |
| --- | --- | --- |

(96)

Seoses Axensi autonoomiaga IFP suhtes tuletab Prantsusmaa esiteks meelde, et ühenduse väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei ole tütarettevõttes omatava osaluse struktuur üksi veel piisavaks kriteeriumiks, et määrata kindlaks, kas asjaomast tütarettevõtet võib käsitada oma emaettevõtja suhtes majanduslikult sõltumatuna või mitte. Ehkki IFP-le kuulub Axensis 100 % osalus, tegutseb viimane turul täiesti sõltumatult. Seda sõltumatust kinnitab mitu asjaolu:

a)

Axensi otsuste vastuvõtmise protsess on iseseisev ning tal on oma finants- ja inimressursside korraldus;

| b) | Axens määrab kindlaks oma äripoliitika, müügieesmärgid ja brutomarginaalid; |
| --- | --- |

b)

Axens määrab kindlaks oma äripoliitika, müügieesmärgid ja brutomarginaalid;

| c) | Axens tegutseb rafineerimise ja naftakeemia turul enda nimel ja enda eest ning võib sõlmida lepinguid ilma IFP eelneva loata; |
| --- | --- |

c)

Axens tegutseb rafineerimise ja naftakeemia turul enda nimel ja enda eest ning võib sõlmida lepinguid ilma IFP eelneva loata;

| d) | Axens on IFP suhtes finantsiliselt sõltumatu selle põhikirjas sätestatud volituste piirides ning ta ei ole IFP tehnoloogiate ainuke levitaja. |
| --- | --- |

d)

Axens on IFP suhtes finantsiliselt sõltumatu selle põhikirjas sätestatud volituste piirides ning ta ei ole IFP tehnoloogiate ainuke levitaja.

| (97) | IFP kui mittetulundusliku teadusinstituudi osas kordab Prantsusmaa oma väidet, mille kohaselt IFP on teadusinstituut, mille esmane eesmärk on teadustegevus ning selle tulemuste levitamine koolituse, avaldamise või tehnoloogia üleandmise kaudu, millest saadav tulu investeeritakse täielikult tagasi teadustegevusse või selle tulemuste levitamisse. |
| --- | --- |

(97)

IFP kui mittetulundusliku teadusinstituudi osas kordab Prantsusmaa oma väidet, mille kohaselt IFP on teadusinstituut, mille esmane eesmärk on teadustegevus ning selle tulemuste levitamine koolituse, avaldamise või tehnoloogia üleandmise kaudu, millest saadav tulu investeeritakse täielikult tagasi teadustegevusse või selle tulemuste levitamisse.

| (98) | Teiseks, võttes arvesse asjaolu, et riigilt IFP-le ülekantud vahendite puhul ei ole tegemist teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkti 2.4 esimese lõigu kohase riigiabiga, vaidlustab Prantsusmaa äriühingu UOP väite, mille kohaselt on kõnealuste vahendite (24) puhul tegemist tegevusabiga. |
| --- | --- |

(98)

Teiseks, võttes arvesse asjaolu, et riigilt IFP-le ülekantud vahendite puhul ei ole tegemist teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkti 2.4 esimese lõigu kohase riigiabiga, vaidlustab Prantsusmaa äriühingu UOP väite, mille kohaselt on kõnealuste vahendite (24) puhul tegemist tegevusabiga.

| (99) | Kolmandaks, äriühingu UOP väite kohaselt kasutatakse peaaegu kogu ettevõtjale IFP makstav riigiabi turule suunatud tööde rahastamiseks ning seetõttu ei ole teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistik kohaldatav. Prantsusmaa vaidlustab selle väite, tuletades meelde, et ettevõtja IFP täidab eelkõige üldhuvi pakkuvat ülesannet, mis on keskendunud alusuuringutele ning nende tulemuste kasutamisele, samuti koolitusele ja oma teadmiste levitamisele, mida ei saa segamini ajada selliste eraettevõtjate nagu UOP ja Axens jäigalt äriliste eesmärkidega. |
| --- | --- |

(99)

Kolmandaks, äriühingu UOP väite kohaselt kasutatakse peaaegu kogu ettevõtjale IFP makstav riigiabi turule suunatud tööde rahastamiseks ning seetõttu ei ole teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistik kohaldatav. Prantsusmaa vaidlustab selle väite, tuletades meelde, et ettevõtja IFP täidab eelkõige üldhuvi pakkuvat ülesannet, mis on keskendunud alusuuringutele ning nende tulemuste kasutamisele, samuti koolitusele ja oma teadmiste levitamisele, mida ei saa segamini ajada selliste eraettevõtjate nagu UOP ja Axens jäigalt äriliste eesmärkidega.

| (100) | Peale selle on teadustööd, mida IFP rakendusuuringu lepingu raames Axensi jaoks teeb, ühelt poolt tehnilise teostatavuse uuringud ja teiselt poolt rakendusuuringud. IFP ei tee Axensi jaoks konkurentsieelseid uuringuid, neid teeb ja rahastab Axens üksi. Kuna Prantsusmaa 2006. aasta veebruarikuu märkustes edastatud finantstabelid tõendavad, et IFP järgib täielikult direktiivi 80/723/EMÜ sätteid, leiab Prantsusmaa, et IFP kasutab eelarveeraldist tõepoolest oma üldhuvi pakkuva ülesande täitmiseks ning teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku tähenduses. |
| --- | --- |

(100)

Peale selle on teadustööd, mida IFP rakendusuuringu lepingu raames Axensi jaoks teeb, ühelt poolt tehnilise teostatavuse uuringud ja teiselt poolt rakendusuuringud. IFP ei tee Axensi jaoks konkurentsieelseid uuringuid, neid teeb ja rahastab Axens üksi. Kuna Prantsusmaa 2006. aasta veebruarikuu märkustes edastatud finantstabelid tõendavad, et IFP järgib täielikult direktiivi 80/723/EMÜ sätteid, leiab Prantsusmaa, et IFP kasutab eelarveeraldist tõepoolest oma üldhuvi pakkuva ülesande täitmiseks ning teadus- ja arendustegevuse rahastamiseks teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku tähenduses.

| (101) | Neljandaks, äriühingu UOP arvates annab esimese valiku õigus eelise Axensile, kes ei maksa sellise õiguse eest turuhinda. Prantsusmaa rõhutab, et oluline on hinnata Axensilt IFP-le makstud tasude üldist majanduslikku mõju. Peale dividendide määrati selle üldise tasu (mis sisaldab esimese valiku õiguse alusel makstavat tasu ning raamlitsentsilepingu ja tootelitsentsi lepingu alusel makstavaid summasid) elemendid 2001. aastal kindlaks majandusloogika kohaselt. Selle loogika eesmärk on tagada, et Axens ei saaks oma suhetest IFP-ga majanduslikku eelist ning see, et IFP-le makstakse igal aastal tagasi asjakohane ja stabiilne summa, mis oleks piisavalt sõltumatu äriühingu Axens hetkemüükidest tulenevast kombinatsioonist, et vältida ressursside liiga suure kõikumise riski IFP jaoks. |
| --- | --- |

(101)

Neljandaks, äriühingu UOP arvates annab esimese valiku õigus eelise Axensile, kes ei maksa sellise õiguse eest turuhinda. Prantsusmaa rõhutab, et oluline on hinnata Axensilt IFP-le makstud tasude üldist majanduslikku mõju. Peale dividendide määrati selle üldise tasu (mis sisaldab esimese valiku õiguse alusel makstavat tasu ning raamlitsentsilepingu ja tootelitsentsi lepingu alusel makstavaid summasid) elemendid 2001. aastal kindlaks majandusloogika kohaselt. Selle loogika eesmärk on tagada, et Axens ei saaks oma suhetest IFP-ga majanduslikku eelist ning see, et IFP-le makstakse igal aastal tagasi asjakohane ja stabiilne summa, mis oleks piisavalt sõltumatu äriühingu Axens hetkemüükidest tulenevast kombinatsioonist, et vältida ressursside liiga suure kõikumise riski IFP jaoks.

| (102) | Prantsusmaa jääb seisukohale, et turutingimustega seonduvalt tuleb analüüsida üksnes seda üldist tasu, mida Axens tegelikult maksab ning mis on kajastatud tema kogukäibes. Eespool esitatud elemente arvestades ei loo esimese valiku õigus Axensi jaoks konkurentsieelist ega põhjusta konkurentsimoonutust. |
| --- | --- |

(102)

Prantsusmaa jääb seisukohale, et turutingimustega seonduvalt tuleb analüüsida üksnes seda üldist tasu, mida Axens tegelikult maksab ning mis on kajastatud tema kogukäibes. Eespool esitatud elemente arvestades ei loo esimese valiku õigus Axensi jaoks konkurentsieelist ega põhjusta konkurentsimoonutust.

| (103) | Lisaks vaidlustab Prantsusmaa ka väite, mille kohaselt põhjustas ebaseadusliku riigiabi olemasolu ettevõtjate rühma IFP/Axens kasuks väidetavalt konkurentidele kahju ning takistas innovatsiooni dünaamikat. Prantsusmaa märgib, et paljude olemasolevate konkurentide seas oli UOP Limited ainus, kes oma märkused komisjonile esitas. Prantsusmaa rõhutab samuti, et kõnealuse väidetava kahju kohta ei ole esitatud ühtegi tõendit. |
| --- | --- |

(103)

Lisaks vaidlustab Prantsusmaa ka väite, mille kohaselt põhjustas ebaseadusliku riigiabi olemasolu ettevõtjate rühma IFP/Axens kasuks väidetavalt konkurentidele kahju ning takistas innovatsiooni dünaamikat. Prantsusmaa märgib, et paljude olemasolevate konkurentide seas oli UOP Limited ainus, kes oma märkused komisjonile esitas. Prantsusmaa rõhutab samuti, et kõnealuse väidetava kahju kohta ei ole esitatud ühtegi tõendit.

| (104) | Samuti leiab Prantsusmaa, et innovatsiooni dünaamikat ei ole rafineerimise ja naftakeemia turul takistatud. Selles osas ilmneks tehnoloogiate ja katalüsaatorite litsentside turgu käsitlevast turuosa analüüsist rühma UOP kerge domineerimine. Kui turujõud tõesti olemas on, siis on selleks Prantsusmaa arvates mitte Axens, vaid äriühing UOP. Prantsusmaa lisab, et isegi kui äriühingu UOP turujõud on nõrgenenud, tuleneb see nõrgenemine äriühingu UOP enda strateegilistest vigadest, eelkõige väävlitustamise turul, millesse investeerimisest UOP loobus ning mille tõttu seega olulist tulu toovast tegevusest kõrvale jäi. |
| --- | --- |

(104)

Samuti leiab Prantsusmaa, et innovatsiooni dünaamikat ei ole rafineerimise ja naftakeemia turul takistatud. Selles osas ilmneks tehnoloogiate ja katalüsaatorite litsentside turgu käsitlevast turuosa analüüsist rühma UOP kerge domineerimine. Kui turujõud tõesti olemas on, siis on selleks Prantsusmaa arvates mitte Axens, vaid äriühing UOP. Prantsusmaa lisab, et isegi kui äriühingu UOP turujõud on nõrgenenud, tuleneb see nõrgenemine äriühingu UOP enda strateegilistest vigadest, eelkõige väävlitustamise turul, millesse investeerimisest UOP loobus ning mille tõttu seega olulist tulu toovast tegevusest kõrvale jäi.

6.2.   Vastuseks anonüümsele hagejale

| (105) | Esiteks kinnitab Prantsusmaa taas, et komisjonile teatati IFP tegevuse ümberkorraldamisest. 2001. aasta kirjad, millega Prantsusmaa teavitas komisjoni ettevõttesisese ümberkorraldamise projektist, mille tulemusel IFP äritegevus jagati ära selle tütarettevõtete vahel, kujutasid endast informeerimist EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(105)

Esiteks kinnitab Prantsusmaa taas, et komisjonile teatati IFP tegevuse ümberkorraldamisest. 2001. aasta kirjad, millega Prantsusmaa teavitas komisjoni ettevõttesisese ümberkorraldamise projektist, mille tulemusel IFP äritegevus jagati ära selle tütarettevõtete vahel, kujutasid endast informeerimist EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 3 tähenduses.

| (106) | Teiseks tuletab Prantsusmaa meelde oma märkustes (vt jagu 4.3) ja vastusena äriühingu UOP märkustele (vt põhjendus 95 ja sellele järgnevad) esitatud vastuargumente väitele, mille kohaselt IFP ja Axens moodustavad ühtse majandusüksuse. |
| --- | --- |

(106)

Teiseks tuletab Prantsusmaa meelde oma märkustes (vt jagu 4.3) ja vastusena äriühingu UOP märkustele (vt põhjendus 95 ja sellele järgnevad) esitatud vastuargumente väitele, mille kohaselt IFP ja Axens moodustavad ühtse majandusüksuse.

| (107) | Kolmandaks rõhutab Prantsusmaa asjaolu, et nendest uurimistöödest, mida IFP rafineerimise-naftakeemia tulemuskeskuse raamides teostab, saavad kasu paljudest liikmesriikidest [...] (15) pärit eri tööstuspartnerid ja mitte ainult Axens, nagu seda väidab hageja. |
| --- | --- |

(107)

Kolmandaks rõhutab Prantsusmaa asjaolu, et nendest uurimistöödest, mida IFP rafineerimise-naftakeemia tulemuskeskuse raamides teostab, saavad kasu paljudest liikmesriikidest [...] (15) pärit eri tööstuspartnerid ja mitte ainult Axens, nagu seda väidab hageja.

| (108) | Neljandaks, vastupidiselt hageja väitele, mille kohaselt rohkem kui pool Axensi tulust saadakse protsessilitsentside müügist ja nendega seonduvate teenuste osutamisest, märgib Prantsusmaa, et tehnoloogiatele litsentside andmise (process licensing) osakaal Axensi 2003., 2004. ja 2005. aasta käibest oli vastavalt 36 %, 38 % ja 31 %. |
| --- | --- |

(108)

Neljandaks, vastupidiselt hageja väitele, mille kohaselt rohkem kui pool Axensi tulust saadakse protsessilitsentside müügist ja nendega seonduvate teenuste osutamisest, märgib Prantsusmaa, et tehnoloogiatele litsentside andmise (process licensing) osakaal Axensi 2003., 2004. ja 2005. aasta käibest oli vastavalt 36 %, 38 % ja 31 %.

| (109) | Viiendaks vaidlustab Prantsusmaa hageja väite, mille kohaselt ei ole Axensil vahendeid oma uurimistegevuseks. Vastupidi, Axensil on oma inim- ja materiaalsed ressursid konkurentsieelseks arendustegevuseks, et sertifitseerida enne turuleviimist dimensioneerimistarkvara, protsesside simuleerimise vahendid, katalüsaatorite ja absorbentide hindamisseadeldised ning katserajatised katalüsaatorite väljatöötamiseks ja üksikute etappide seostamise simuleerimiseks, enne kui neid hakatakse tööstuslikult laiemalt tootma. Muu hulgas on Axensi ressursid võimaldanud tal välja töötada peale IFP-i ka teiste ettevõtjate pakutud tooteid ja protsesse. |
| --- | --- |

(109)

Viiendaks vaidlustab Prantsusmaa hageja väite, mille kohaselt ei ole Axensil vahendeid oma uurimistegevuseks. Vastupidi, Axensil on oma inim- ja materiaalsed ressursid konkurentsieelseks arendustegevuseks, et sertifitseerida enne turuleviimist dimensioneerimistarkvara, protsesside simuleerimise vahendid, katalüsaatorite ja absorbentide hindamisseadeldised ning katserajatised katalüsaatorite väljatöötamiseks ja üksikute etappide seostamise simuleerimiseks, enne kui neid hakatakse tööstuslikult laiemalt tootma. Muu hulgas on Axensi ressursid võimaldanud tal välja töötada peale IFP-i ka teiste ettevõtjate pakutud tooteid ja protsesse.

| (110) | Kuuendaks kinnitab Prantsusmaa veel kord, et IFP ülesanne ja tegevus vastab endiselt mittetulundusliku instituudi tunnustele, kes täidab täielikult talle riigi poolt antud üldhuvi pakkuvat ülesannet. Seda analüüsi kinnitab IFP ja selle tütarettevõtete tegevus ja korraldus, kuivõrd IFP on jätnud oma ärilised tütarettevõtted täielikult autonoomseks ja sõltumatuks. Seega leiab Prantsusmaa, et mittetulundusliku instituudi IFP rahastamine ei ole teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkti 2.4 esimese lõigu kohane riigiabi. |
| --- | --- |

(110)

Kuuendaks kinnitab Prantsusmaa veel kord, et IFP ülesanne ja tegevus vastab endiselt mittetulundusliku instituudi tunnustele, kes täidab täielikult talle riigi poolt antud üldhuvi pakkuvat ülesannet. Seda analüüsi kinnitab IFP ja selle tütarettevõtete tegevus ja korraldus, kuivõrd IFP on jätnud oma ärilised tütarettevõtted täielikult autonoomseks ja sõltumatuks. Seega leiab Prantsusmaa, et mittetulundusliku instituudi IFP rahastamine ei ole teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkti 2.4 esimese lõigu kohane riigiabi.

| (111) | Seitsmendaks lükkab Prantsusmaa iseäranis ümber punkti, mille kohaselt IFP teadustegevust peaks samastama lihtsa tehnoloogilise protsessi (technology process) arendamisega, mida äriühingud oma tööstuslikus tootmises vahetult kasutavad. Selle punkti kohta esitab Prantsusmaa üksikasjalikku teavet, mis käsitleb protsesside ja toodete väljatöötamise tsükleid. |
| --- | --- |

(111)

Seitsmendaks lükkab Prantsusmaa iseäranis ümber punkti, mille kohaselt IFP teadustegevust peaks samastama lihtsa tehnoloogilise protsessi (technology process) arendamisega, mida äriühingud oma tööstuslikus tootmises vahetult kasutavad. Selle punkti kohta esitab Prantsusmaa üksikasjalikku teavet, mis käsitleb protsesside ja toodete väljatöötamise tsükleid.

| (112) | Kaheksandaks viitab Prantsusmaa pärast menetluse alustamist edastatud märkustele hageja väite kohta, mille kohaselt IFP poolt äriühingu Axens tarbeks tehtud teadustööde rahastamine ei ole kooskõlas turutingimustega (vt põhjendus 60). |
| --- | --- |

(112)

Kaheksandaks viitab Prantsusmaa pärast menetluse alustamist edastatud märkustele hageja väite kohta, mille kohaselt IFP poolt äriühingu Axens tarbeks tehtud teadustööde rahastamine ei ole kooskõlas turutingimustega (vt põhjendus 60).

| (113) | Üheksandaks vaidlustab Prantsusmaa väite, mille kohaselt võimaliku abi summa, millest Axens kasu sai, ulatus 2003. aastal 50 miljoni euroni ning viitab sellega seoses esitatud finantstabelitele. |
| --- | --- |

(113)

Üheksandaks vaidlustab Prantsusmaa väite, mille kohaselt võimaliku abi summa, millest Axens kasu sai, ulatus 2003. aastal 50 miljoni euroni ning viitab sellega seoses esitatud finantstabelitele.

| (114) | Viimaks leiab Prantsusmaa, et vastupidiselt hageja väidetele saavad Axensi konkurendid väga laialdaselt (otsest või kaudset) riigiabi oma teadus- ja arendustegevuse korraldamiseks. Näiteks rahastab äriühingut UOP ettevõttesiseste teadus- ja arendustegevuse programmide elluviimiseks riiklik standardite ja tehnoloogia instituut (National Institute of Standards and Technologies, NIST). Samuti tellib UOP osa oma teadustööst partnerluse kaudu teadusinstituutidelt, -laboratooriumitelt või kõrgkoolidelt, kes ise riiklikke vahendeid kasutavad. Äriühingu UOP koostööpartnerite hulgas on Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Delaware’i Ülikooli Synchrotron Catalysis Consortium, samuti Illinoisi Ülikooli tehnikakolledž Urbana-Champaign’is ja Norra SINTEF. |
| --- | --- |

(114)

Viimaks leiab Prantsusmaa, et vastupidiselt hageja väidetele saavad Axensi konkurendid väga laialdaselt (otsest või kaudset) riigiabi oma teadus- ja arendustegevuse korraldamiseks. Näiteks rahastab äriühingut UOP ettevõttesiseste teadus- ja arendustegevuse programmide elluviimiseks riiklik standardite ja tehnoloogia instituut (National Institute of Standards and Technologies, NIST). Samuti tellib UOP osa oma teadustööst partnerluse kaudu teadusinstituutidelt, -laboratooriumitelt või kõrgkoolidelt, kes ise riiklikke vahendeid kasutavad. Äriühingu UOP koostööpartnerite hulgas on Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Delaware’i Ülikooli Synchrotron Catalysis Consortium, samuti Illinoisi Ülikooli tehnikakolledž Urbana-Champaign’is ja Norra SINTEF.

7.   HINNANG

7.1.   Riigiabi olemasolu

7.1.1.   Võimalike kasusaajate kindlaksmääramine

| (115) | Komisjon leidis oma 1996. ja 1998. aasta otsustes, et IFP teadus- ja arendustegevusele antav riigiabi ei kuulu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse, arvestades, et IFP oli mittetulunduslik teadusasutus, kes ei olnud seotud äritegevusega. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon leidis oma 1996. ja 1998. aasta otsustes, et IFP teadus- ja arendustegevusele antav riigiabi ei kuulu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse, arvestades, et IFP oli mittetulunduslik teadusasutus, kes ei olnud seotud äritegevusega.

| (116) | Ometi seadis komisjon selle analüüsi oma menetluse algatamise otsuses osaliselt kahtluse alla käesoleva otsuse põhjenduses 37 kokku võetud põhjustel. Nimelt leidis komisjon, et IFP oli oma tütarettevõtete Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat kaudu seotud majandustegevusega vastavalt rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate turul, naftaväljade kasutamise alase nõustamise ja geoinfosüsteemide turul ning gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiate turul (edaspidi „asjaomased turud”). Seetõttu tuleb uurida, kas IFP-le makstav riiklik toetus ei kujuta endast riigiabi asjaomastel turgudel. |
| --- | --- |

(116)

Ometi seadis komisjon selle analüüsi oma menetluse algatamise otsuses osaliselt kahtluse alla käesoleva otsuse põhjenduses 37 kokku võetud põhjustel. Nimelt leidis komisjon, et IFP oli oma tütarettevõtete Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat kaudu seotud majandustegevusega vastavalt rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate turul, naftaväljade kasutamise alase nõustamise ja geoinfosüsteemide turul ning gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiate turul (edaspidi „asjaomased turud”). Seetõttu tuleb uurida, kas IFP-le makstav riiklik toetus ei kujuta endast riigiabi asjaomastel turgudel.

| (117) | Riigiabi olemasolu kohta otsuse tegemiseks määras komisjon kindlaks võimalikud kasusaajad. Komisjon leiab, et konkurentsianalüüsis ei saa IFP-d ja selle tütarettevõtteid Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat käsitada eraldi majandusettevõtjatena. Komisjon tugineb eelkõige sellele, et IFP-le kuulub vahetult 100 % Axensi kapitalist ja 100 % Beicip-Franlabi kapitalist ning kaudselt 100 % Prosernati kapitalist. |
| --- | --- |

(117)

Riigiabi olemasolu kohta otsuse tegemiseks määras komisjon kindlaks võimalikud kasusaajad. Komisjon leiab, et konkurentsianalüüsis ei saa IFP-d ja selle tütarettevõtteid Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat käsitada eraldi majandusettevõtjatena. Komisjon tugineb eelkõige sellele, et IFP-le kuulub vahetult 100 % Axensi kapitalist ja 100 % Beicip-Franlabi kapitalist ning kaudselt 100 % Prosernati kapitalist.

| (118) | Tavaliselt kasutab komisjon oma konkurentsianalüüsides ettevõtjate sõltumatuse näitajana kapitali struktuuri analüüsi. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et kapitali struktuuri kriteeriumi arvessevõtmine, nagu see on sätestatud väike- ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKE) käsitleva soovituse lisa artikli 3 lõikes 3, võimaldab VKEde hulgast välja jätta need ettevõtjate rühmad, kelle majanduslik võimsus ületab VKEde oma. VKEde soovituses leitakse, et ettevõtted on seotud, kui ühel ettevõttel on teises ettevõttes aktsionäride häälteenamus. Kõnealust soovitust kasutatakse ettevõtte sõltumatuse kindlaksmääramiseks muu hulgas ka komisjoni teistes teatistes, eelkõige ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. (25) Kapitali struktuurile on osutatud ka nõukogu ettevõtjate koondumiste üle kontrolli kehtestamist käsitleva 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (26) („EÜ määrus koondumiste kohta”) artikli 5 lõike 4 punktis b või komisjoni 27. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 772/2004 (27) (asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta tehnosiirde kokkulepete liikide suhtes) artikli 1 lõikes 2. |
| --- | --- |

(118)

Tavaliselt kasutab komisjon oma konkurentsianalüüsides ettevõtjate sõltumatuse näitajana kapitali struktuuri analüüsi. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et kapitali struktuuri kriteeriumi arvessevõtmine, nagu see on sätestatud väike- ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKE) käsitleva soovituse lisa artikli 3 lõikes 3, võimaldab VKEde hulgast välja jätta need ettevõtjate rühmad, kelle majanduslik võimsus ületab VKEde oma. VKEde soovituses leitakse, et ettevõtted on seotud, kui ühel ettevõttel on teises ettevõttes aktsionäride häälteenamus. Kõnealust soovitust kasutatakse ettevõtte sõltumatuse kindlaksmääramiseks muu hulgas ka komisjoni teistes teatistes, eelkõige ühenduse suunistes raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta. (25) Kapitali struktuurile on osutatud ka nõukogu ettevõtjate koondumiste üle kontrolli kehtestamist käsitleva 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (26) („EÜ määrus koondumiste kohta”) artikli 5 lõike 4 punktis b või komisjoni 27. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 772/2004 (27) (asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta tehnosiirde kokkulepete liikide suhtes) artikli 1 lõikes 2.

| (119) | Peale kapitalistruktuuriga seotud kriteeriumide võtab komisjon arvesse hulka elemente, mis ühiselt käsitletavatena kinnitavad komisjoni analüüsi, mille kohaselt IFP ja selle tütarettevõtted ei ole asjaomastel turgudel klientide ja konkurentide seisukohast eraldatavad. Nagu nähtub Euroopa Ühenduste Kohtu kohtuotsusest Intermills/komisjon, (28) siis „hoolimata asjaolust, et igaühel kolmest tootmisäriühingust on endisest Intermillsist eraldi juriidiline isik, moodustavad kõik need ettevõtjad ühtse rühma vähemalt selles osas, mis puudutab Belgia ametiasutuste antud abi. Komisjon käsitas seega põhjendatult ettevõtjate rühma ühe ettevõtjana seoses asutamislepingu artikli 92 kohaldamisega.” |
| --- | --- |

(119)

Peale kapitalistruktuuriga seotud kriteeriumide võtab komisjon arvesse hulka elemente, mis ühiselt käsitletavatena kinnitavad komisjoni analüüsi, mille kohaselt IFP ja selle tütarettevõtted ei ole asjaomastel turgudel klientide ja konkurentide seisukohast eraldatavad. Nagu nähtub Euroopa Ühenduste Kohtu kohtuotsusest Intermills/komisjon, (28) siis „hoolimata asjaolust, et igaühel kolmest tootmisäriühingust on endisest Intermillsist eraldi juriidiline isik, moodustavad kõik need ettevõtjad ühtse rühma vähemalt selles osas, mis puudutab Belgia ametiasutuste antud abi. Komisjon käsitas seega põhjendatult ettevõtjate rühma ühe ettevõtjana seoses asutamislepingu artikli 92 kohaldamisega.”

| (120) | IFP ja selle tütarettevõtete ülesannete ja tegevuse kohta sedastab komisjon, et kui IFP peamine eesmärk ja staatus erinevad tema tütarettevõtete omadest, siis IFP teadus- ja arendustegevuse tulemuste kasutamine turul on sellegipoolest riigi ja IFP vahel sõlmitud kokkulepitud eesmärkide lepingus kindlaksmääratud prioriteetide hulgas ning kuulub IFP arengustrateegiasse. Tegemist on „teadus- ja arendustegevuse kuludelt rahalise tasu saamisega, mis suurendab tema jõupingutusi teadustöös”, kasutades turgude pakutavaid võimalusi:






  — | rafineerimise-naftakeemia valdkonnas märgitakse eesmärkide lepingus, et „IFP eesmärk on laiendada käesoleval kümnendil oma tegevusvaldkonda ja suurendada oma turuosa, et saada üleilmses plaanis peamiseks jõuks. [...] Tegemist on IFP tööstusosakonna ja Procatalyse [Axens] moodustatud uue keskuse tugevdamisega, mis peaks kasu saama litsentside müügiga seotud mitmekordsest mõjust ja paremini kasutama IFP teadus- ja arendustegevuse potentsiaali kõnealuses valdkonnas”; |
| --- | --- | --- |

(120)

IFP ja selle tütarettevõtete ülesannete ja tegevuse kohta sedastab komisjon, et kui IFP peamine eesmärk ja staatus erinevad tema tütarettevõtete omadest, siis IFP teadus- ja arendustegevuse tulemuste kasutamine turul on sellegipoolest riigi ja IFP vahel sõlmitud kokkulepitud eesmärkide lepingus kindlaksmääratud prioriteetide hulgas ning kuulub IFP arengustrateegiasse. Tegemist on „teadus- ja arendustegevuse kuludelt rahalise tasu saamisega, mis suurendab tema jõupingutusi teadustöös”, kasutades turgude pakutavaid võimalusi:

—

rafineerimise-naftakeemia valdkonnas märgitakse eesmärkide lepingus, et „IFP eesmärk on laiendada käesoleval kümnendil oma tegevusvaldkonda ja suurendada oma turuosa, et saada üleilmses plaanis peamiseks jõuks. [...] Tegemist on IFP tööstusosakonna ja Procatalyse [Axens] moodustatud uue keskuse tugevdamisega, mis peaks kasu saama litsentside müügiga seotud mitmekordsest mõjust ja paremini kasutama IFP teadus- ja arendustegevuse potentsiaali kõnealuses valdkonnas”;

| — | uuringute-tootmise valdkonnas „tuleb igal üksikjuhtumil eraldi kasutada parimal viisil rühma pädevusi, eelkõige otseste tütarettevõtete pädevusi ning kasutada sellest meetmest kõiki võimalikke koostoimeid, et tagada võimalikult tõhus turgude hõlmamine”. (29) |
| --- | --- |

—

uuringute-tootmise valdkonnas „tuleb igal üksikjuhtumil eraldi kasutada parimal viisil rühma pädevusi, eelkõige otseste tütarettevõtete pädevusi ning kasutada sellest meetmest kõiki võimalikke koostoimeid, et tagada võimalikult tõhus turgude hõlmamine”. (29)

| (121) | Tütarettevõtete tegeliku kontrolli puhul võttis komisjon ühelt poolt arvesse asjaolu, et IFP juhtkond kuulub tütarettevõtete otsuseid vastuvõtvatesse organitesse, ning teiselt poolt seda, millistes juhtimisorganites kujundatakse strateegilisi suuniseid ja tehakse põhilisi otsuseid:






  — | Axens: 10. novembril 2005 kuulusid haldusnõukogu üheksast liikmest kuus ametnikku ka IFP juhtkonda, eelkõige kuulusid viis ametnikku IFP täitevkomiteesse. Ainult haldusnõukogul on õigus võtta vastu Axensi aastaeelarve, investeerimiskava ja finantskava ning haldusnõukogu peab kinnitama rohkem kui 762 000 euro suurused investeerimiskulud; |
| --- | --- | --- |

(121)

Tütarettevõtete tegeliku kontrolli puhul võttis komisjon ühelt poolt arvesse asjaolu, et IFP juhtkond kuulub tütarettevõtete otsuseid vastuvõtvatesse organitesse, ning teiselt poolt seda, millistes juhtimisorganites kujundatakse strateegilisi suuniseid ja tehakse põhilisi otsuseid:

—

Axens: 10. novembril 2005 kuulusid haldusnõukogu üheksast liikmest kuus ametnikku ka IFP juhtkonda, eelkõige kuulusid viis ametnikku IFP täitevkomiteesse. Ainult haldusnõukogul on õigus võtta vastu Axensi aastaeelarve, investeerimiskava ja finantskava ning haldusnõukogu peab kinnitama rohkem kui 762 000 euro suurused investeerimiskulud;

| — | Beicip-Franlab: 1. jaanuaril 2003 kuulusid seitsmest Beicip-Franlabi järelevalvenõukogu liikmest kolm IFP juhtkonda. Beicip-Franlabi põhikirja alusel teostab järelevalvenõukogu direktooriumipoolse haldamise üle pidevat kontrolli; |
| --- | --- |

—

Beicip-Franlab: 1. jaanuaril 2003 kuulusid seitsmest Beicip-Franlabi järelevalvenõukogu liikmest kolm IFP juhtkonda. Beicip-Franlabi põhikirja alusel teostab järelevalvenõukogu direktooriumipoolse haldamise üle pidevat kontrolli;

| — | Prosernat: 1. jaanuaril 2003 kuulusid Prosernati viiest haldusnõukogu liikmest kolm ka IFP täitevkomiteesse. Prosernati haldusnõukogu võtab vastu otsuseid strateegiliste kavade, aastaeelarve, uue tegevuse algatamise ja ühisettevõtte lepingute kohta. |
| --- | --- |

—

Prosernat: 1. jaanuaril 2003 kuulusid Prosernati viiest haldusnõukogu liikmest kolm ka IFP täitevkomiteesse. Prosernati haldusnõukogu võtab vastu otsuseid strateegiliste kavade, aastaeelarve, uue tegevuse algatamise ja ühisettevõtte lepingute kohta.

| (122) | Komisjon märgib, et ainuõiguslikke lepinguid ning reglementeeritud kokkuleppeid reguleeritakse üksikasjalike eeskirjadega, mille kohaselt ei osale IFP esindaja haldusnõukogu hääletustel ainuõiguslikke lepinguid käsitlevates küsimustes. See tähendab, et isegi kui IFP esindaja hääletuses ei osale, võtavad hääletusest osa teised haldusnõukogu liikmed, kes kuuluvad samuti IFP juhtkonda. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon märgib, et ainuõiguslikke lepinguid ning reglementeeritud kokkuleppeid reguleeritakse üksikasjalike eeskirjadega, mille kohaselt ei osale IFP esindaja haldusnõukogu hääletustel ainuõiguslikke lepinguid käsitlevates küsimustes. See tähendab, et isegi kui IFP esindaja hääletuses ei osale, võtavad hääletusest osa teised haldusnõukogu liikmed, kes kuuluvad samuti IFP juhtkonda.

| (123) | Komisjon möönab, et ainuõiguslikud lepingud ei ole veel iseenesest märk ettevõtete autonoomia puudumisest. Sellegipoolest märgib komisjon, et need lepingud avaldavad tütarettevõtete majandustegevusele olulist mõju. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon möönab, et ainuõiguslikud lepingud ei ole veel iseenesest märk ettevõtete autonoomia puudumisest. Sellegipoolest märgib komisjon, et need lepingud avaldavad tütarettevõtete majandustegevusele olulist mõju.

| (124) | Samuti võtab komisjon arvesse asjaolu, et võimalused teha tütarettevõtete tegevusvaldkondades teadusalast koostööd teiste ettevõtjatega on ainuõiguslike lepingutega rangelt piiritletud. Seega võib IFP alustada asjaomaste tütarettevõtete tegevusvaldkonnas projekti üksnes siis, kui need tütarettevõtted ei soovi uurimisprojekti teostada, olles kasutanud oma esimese valiku õigust. (30) Samuti on IFP-l esimese valiku õigus kõikide teadustööde suhtes, mida asjaomased tütarettevõtted soovivad teostada. Alles pärast seda, kui IFP on kasutanud oma esimese valiku õigust, on asjaomastel tütarettevõtetel võimalus pakkuda uurimisprojekti teistele ettevõtjatele. (31) Komisjon leiab, et need piirangud näitavad IFP ja asjaomaste tütarettevõtete tugevat majanduslikku lõimumist. |
| --- | --- |

(124)

Samuti võtab komisjon arvesse asjaolu, et võimalused teha tütarettevõtete tegevusvaldkondades teadusalast koostööd teiste ettevõtjatega on ainuõiguslike lepingutega rangelt piiritletud. Seega võib IFP alustada asjaomaste tütarettevõtete tegevusvaldkonnas projekti üksnes siis, kui need tütarettevõtted ei soovi uurimisprojekti teostada, olles kasutanud oma esimese valiku õigust. (30) Samuti on IFP-l esimese valiku õigus kõikide teadustööde suhtes, mida asjaomased tütarettevõtted soovivad teostada. Alles pärast seda, kui IFP on kasutanud oma esimese valiku õigust, on asjaomastel tütarettevõtetel võimalus pakkuda uurimisprojekti teistele ettevõtjatele. (31) Komisjon leiab, et need piirangud näitavad IFP ja asjaomaste tütarettevõtete tugevat majanduslikku lõimumist.

| (125) | Samuti võtab komisjon arvesse kasutusse andmise lepinguid, mis eelkõige käsitlevad ruume ja personali:






  — | Axensi puhul: ruumid, ettevõtte toitlustus, personal, haldusteenused; |
| --- | --- | --- |

(125)

Samuti võtab komisjon arvesse kasutusse andmise lepinguid, mis eelkõige käsitlevad ruume ja personali:

—

Axensi puhul: ruumid, ettevõtte toitlustus, personal, haldusteenused;

| — | Beicip-Franlabi puhul: varad, personal; |
| --- | --- |

—

Beicip-Franlabi puhul: varad, personal;

| — | Prosernati puhul: juriidilised ja finantsteenused. |
| --- | --- |

—

Prosernati puhul: juriidilised ja finantsteenused.

| (126) | IFP ja selle tütarettevõtete kuvandi küsimuses asjaomastel turgudel viitab komisjoni hinnangul mitu elementi sellele, et IFP-l ja asjaomastel tütarettevõtetel on nende klientide ja konkurentide jaoks ühine kuvand. Peale selle, et äriühingute Axens ja Prosernat logod sisaldavad nimetust IFP Group Technologies, on olemas otseühendused asjaomaste tütarettevõtete veebisaitide ja IFP veebisaidi vahel. Peale selle viitavad Axens ja Prosernat oma veebisaidil IFP teadus- ja arendustegevusele nende tegevusvaldkondades. (32) Samuti on Beicip-Franlabi kontori nimeks Bahreinis IFP Middle East Consulting. Peale selle osalevad IFP ja Axens ühiselt mitmesugustel konverentsidel. (33) Samuti tõi komisjon esile mitu viidet ettevõtjatele IFP/Axens kui ühele üksusele nii reklaamides ja trükistes (34) kui ka kõnealuses valdkonnas tegutsevate ettevõtjate veebisaitidel (35). |
| --- | --- |

(126)

IFP ja selle tütarettevõtete kuvandi küsimuses asjaomastel turgudel viitab komisjoni hinnangul mitu elementi sellele, et IFP-l ja asjaomastel tütarettevõtetel on nende klientide ja konkurentide jaoks ühine kuvand. Peale selle, et äriühingute Axens ja Prosernat logod sisaldavad nimetust IFP Group Technologies, on olemas otseühendused asjaomaste tütarettevõtete veebisaitide ja IFP veebisaidi vahel. Peale selle viitavad Axens ja Prosernat oma veebisaidil IFP teadus- ja arendustegevusele nende tegevusvaldkondades. (32) Samuti on Beicip-Franlabi kontori nimeks Bahreinis IFP Middle East Consulting. Peale selle osalevad IFP ja Axens ühiselt mitmesugustel konverentsidel. (33) Samuti tõi komisjon esile mitu viidet ettevõtjatele IFP/Axens kui ühele üksusele nii reklaamides ja trükistes (34) kui ka kõnealuses valdkonnas tegutsevate ettevõtjate veebisaitidel (35).

| (127) | Lõpuks märgib komisjon, et IFP ja selle tütarettevõtete Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat tegevusvaldkonnad on omavahel seotud, mis suurendab veelgi vajadust käsitada IFP kontserni ühe ettevõttena. |
| --- | --- |

(127)

Lõpuks märgib komisjon, et IFP ja selle tütarettevõtete Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat tegevusvaldkonnad on omavahel seotud, mis suurendab veelgi vajadust käsitada IFP kontserni ühe ettevõttena.

| (128) | Kokkuvõtteks, IFP arengustrateegia keskmes on eesmärk kasutada teadus- ja arendustegevuses saavutatud tulemusi, nagu see on määratud kindlaks riigiga sõlmitud kokkulepitud eesmärkide lepingus. Samuti annab tütarettevõtetes osaluse omamine ja IFP juhtkonna kuulumine tütarettevõtete juhatusse tunnistust IFP juriidilisest ja de facto kontrollist asjaomaste tütarettevõtete üle. IFP ja asjaomaste tütarettevõtete vahelised ainuõiguslikud lepingud nende peamistes tegevusvaldkondades näitavad kõnealuste üksuste majanduslikku lõimumist. Muu hulgas on üks näitaja selle kohta veel IFP ja selle tütarettevõtete ühine kuvand asjaomastel turgudel. Seetõttu leiab komisjon, et arvestades Euroopa Kohtu otsustus- ja kohtupraktikat, ei saa asjaomaseid tütarettevõtteid oma emaettevõttest IFP eristada asjaomastel turgudel tegutsevate majandusettevõtjatena. |
| --- | --- |

(128)

Kokkuvõtteks, IFP arengustrateegia keskmes on eesmärk kasutada teadus- ja arendustegevuses saavutatud tulemusi, nagu see on määratud kindlaks riigiga sõlmitud kokkulepitud eesmärkide lepingus. Samuti annab tütarettevõtetes osaluse omamine ja IFP juhtkonna kuulumine tütarettevõtete juhatusse tunnistust IFP juriidilisest ja de facto kontrollist asjaomaste tütarettevõtete üle. IFP ja asjaomaste tütarettevõtete vahelised ainuõiguslikud lepingud nende peamistes tegevusvaldkondades näitavad kõnealuste üksuste majanduslikku lõimumist. Muu hulgas on üks näitaja selle kohta veel IFP ja selle tütarettevõtete ühine kuvand asjaomastel turgudel. Seetõttu leiab komisjon, et arvestades Euroopa Kohtu otsustus- ja kohtupraktikat, ei saa asjaomaseid tütarettevõtteid oma emaettevõttest IFP eristada asjaomastel turgudel tegutsevate majandusettevõtjatena.

| (129) | Eeltoodut arvesse võttes leiab komisjon, et võimalikust riigiabist kasusaajad on üksused IFP, Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat oma tegevuse jaoks rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate turul, naftaväljade kasutamise alase nõustamise ja geoinfosüsteemide turul ning gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiate turul. |
| --- | --- |

(129)

Eeltoodut arvesse võttes leiab komisjon, et võimalikust riigiabist kasusaajad on üksused IFP, Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat oma tegevuse jaoks rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate turul, naftaväljade kasutamise alase nõustamise ja geoinfosüsteemide turul ning gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiate turul.

7.1.2.   Riigi ressurssidest rahastatava valikulise eelise kindlaksmääramine

| (130) | Kuivõrd on tõestatud, et ettevõtja IFP tegeleb oma tütarettevõtete Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat vahendusel majandustegevusega, võib riigi poolt IFP-le kolme tütarettevõtte tegevusvaldkondades osutatud riigiabi kuuluda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alla. |
| --- | --- |

(130)

Kuivõrd on tõestatud, et ettevõtja IFP tegeleb oma tütarettevõtete Axens, Beicip-Franlab ja Prosernat vahendusel majandustegevusega, võib riigi poolt IFP-le kolme tütarettevõtte tegevusvaldkondades osutatud riigiabi kuuluda EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alla.

| (131) | Küsimus, millele komisjon peab enne konkurentsieelise olemasolu kohta otsuse tegemist vastama, on see, kas IFP riigipoolne rahastamine toob kasu ka IFP majandustegevusele asjaomastel turgudel. Sellega seoses täpsustas komisjon, kuidas ta tõlgendab abi mõistet juhul, kui sama ettevõtja tegevus hõlmab nii majanduslikku kui ka mittemajanduslikku tegevust, 2006. aasta uues ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta, (36) mis kajastab komisjoni seisukohta kõnealuses küsimuses: „Kui sama üksus tegeleb majandustegevuse ja mittemajandusliku tegevusega (eesmärgiga vältida majandustegevuse ristsubsideerimist), ei kuulu mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alla, kui kahte liiki tegevust ning nende kulusid ja rahastamist on võimalik selgelt eristada. Tõend selle kohta, et kulud on nõuetekohaselt eraldatud, võib olla ülikooli või teadusasutuse raamatupidamise aastaaruanne. (37)” |
| --- | --- |

(131)

Küsimus, millele komisjon peab enne konkurentsieelise olemasolu kohta otsuse tegemist vastama, on see, kas IFP riigipoolne rahastamine toob kasu ka IFP majandustegevusele asjaomastel turgudel. Sellega seoses täpsustas komisjon, kuidas ta tõlgendab abi mõistet juhul, kui sama ettevõtja tegevus hõlmab nii majanduslikku kui ka mittemajanduslikku tegevust, 2006. aasta uues ühenduse raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta, (36) mis kajastab komisjoni seisukohta kõnealuses küsimuses: „Kui sama üksus tegeleb majandustegevuse ja mittemajandusliku tegevusega (eesmärgiga vältida majandustegevuse ristsubsideerimist), ei kuulu mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 alla, kui kahte liiki tegevust ning nende kulusid ja rahastamist on võimalik selgelt eristada. Tõend selle kohta, et kulud on nõuetekohaselt eraldatud, võib olla ülikooli või teadusasutuse raamatupidamise aastaaruanne. (37)”

| (132) | Teisisõnu peab komisjon määrama kindlaks, kas majandustegevust ristsubsideeritakse IFP mittemajandusliku tegevuse riigipoolse rahastamise kaudu. Selleks vaatas komisjon läbi IFP raamatupidamise, et teha kindlaks nende äritegevusele eraldatud võimaliku riikliku subsideerimise summa. Kuna IFP ja asjaomased tütarettevõtted on juriidiliselt eraldiseisvad üksused, on neil ka eraldi raamatupidamine. Komisjon leiab, et juhul kui majandustegevust subsideeritakse, tuleneb see asjaomaste tütarettevõtete poolt emaettevõttele makstavate tasude suurusest ning kajastub IFP raamatupidamises. |
| --- | --- |

(132)

Teisisõnu peab komisjon määrama kindlaks, kas majandustegevust ristsubsideeritakse IFP mittemajandusliku tegevuse riigipoolse rahastamise kaudu. Selleks vaatas komisjon läbi IFP raamatupidamise, et teha kindlaks nende äritegevusele eraldatud võimaliku riikliku subsideerimise summa. Kuna IFP ja asjaomased tütarettevõtted on juriidiliselt eraldiseisvad üksused, on neil ka eraldi raamatupidamine. Komisjon leiab, et juhul kui majandustegevust subsideeritakse, tuleneb see asjaomaste tütarettevõtete poolt emaettevõttele makstavate tasude suurusest ning kajastub IFP raamatupidamises.

| (133) | Esiteks märgib komisjon, et IFP eelarve on tegevusliikide järgi jaotatud seitsmeks tulemuskeskuseks, mis võimaldab raamatupidamisarvestuses reaalselt üksteisest eraldada IFP teadus- ja arendustegevuse, koolituse, teadmiste levitamise ja portfellihalduse. |
| --- | --- |

(133)

Esiteks märgib komisjon, et IFP eelarve on tegevusliikide järgi jaotatud seitsmeks tulemuskeskuseks, mis võimaldab raamatupidamisarvestuses reaalselt üksteisest eraldada IFP teadus- ja arendustegevuse, koolituse, teadmiste levitamise ja portfellihalduse.

| (134) | Sellega seoses leiab komisjon, et tema uurimise raames on asjakohasteks raamatupidamisarvestusteks rafineerimise-naftakeemia tulemuskeskuse arvepidamine tegevuse kohta rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate valdkonnas, samuti väävlitustamise tehnoloogiate valdkonnas, ning uuringute-tootmise tulemuskeskuse raamatupidamine naftaväljade kasutamise alase nõustamise ja geoinfosüsteemide valdkonnas ning gaasitootmise tehnoloogiate valdkonnas. Komisjon leiab, et eesliiniuuringute keskuses rakendatavate projektide riiklik rahastamine ei kuulu tema uurimise alla, kuna nende projektide puhul on tegemist alusuuringutega teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku I lisa tähenduses ning kuna need on kõrge riskiastmega ega ole mõeldud ühe konkreetse valdkonna jaoks. |
| --- | --- |

(134)

Sellega seoses leiab komisjon, et tema uurimise raames on asjakohasteks raamatupidamisarvestusteks rafineerimise-naftakeemia tulemuskeskuse arvepidamine tegevuse kohta rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate valdkonnas, samuti väävlitustamise tehnoloogiate valdkonnas, ning uuringute-tootmise tulemuskeskuse raamatupidamine naftaväljade kasutamise alase nõustamise ja geoinfosüsteemide valdkonnas ning gaasitootmise tehnoloogiate valdkonnas. Komisjon leiab, et eesliiniuuringute keskuses rakendatavate projektide riiklik rahastamine ei kuulu tema uurimise alla, kuna nende projektide puhul on tegemist alusuuringutega teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku I lisa tähenduses ning kuna need on kõrge riskiastmega ega ole mõeldud ühe konkreetse valdkonna jaoks.

| (135) | Teiseks leiab komisjon, et IFP-s rakendatav analüütiline raamatupidamissüsteem võimaldab reaalselt arvestada tulusid (väljaspool riigi eelarveeraldist) ning kulusid iga tulemuskeskuse siseselt. Sellega seoses märgib komisjon, et IFP analüütiline raamatupidamine põhineb projekti mõistel. Projektid on jagatud tulemuskeskuste vahel. Igas tulemuskeskuses on projektid liigitatud segmentide või liikide kaupa. Igas tulemuskeskuses arvestatakse kulusid ja tulusid iga projekti puhul eraldi. Samuti märgib komisjon, et IFP eelarvet ja aastaaruandeid kontrollivad kaks ettevõttevälist ja sõltumatut audiitorit. |
| --- | --- |

(135)

Teiseks leiab komisjon, et IFP-s rakendatav analüütiline raamatupidamissüsteem võimaldab reaalselt arvestada tulusid (väljaspool riigi eelarveeraldist) ning kulusid iga tulemuskeskuse siseselt. Sellega seoses märgib komisjon, et IFP analüütiline raamatupidamine põhineb projekti mõistel. Projektid on jagatud tulemuskeskuste vahel. Igas tulemuskeskuses on projektid liigitatud segmentide või liikide kaupa. Igas tulemuskeskuses arvestatakse kulusid ja tulusid iga projekti puhul eraldi. Samuti märgib komisjon, et IFP eelarvet ja aastaaruandeid kontrollivad kaks ettevõttevälist ja sõltumatut audiitorit.

| (136) | Kolmandaks märgib komisjon, et tulemuskeskustel on omatulu ning riigi eelarveeraldis ei ole tulemuskeskustega analüütiliselt seotud. Selle tulemusena võib tekkida neile määratud tulude ja kulude vaheline puudujääk. Omatulu sisaldab tütarettevõtete makstavaid teenustasusid, litsentsitasusid ja dividende. |
| --- | --- |

(136)

Kolmandaks märgib komisjon, et tulemuskeskustel on omatulu ning riigi eelarveeraldis ei ole tulemuskeskustega analüütiliselt seotud. Selle tulemusena võib tekkida neile määratud tulude ja kulude vaheline puudujääk. Omatulu sisaldab tütarettevõtete makstavaid teenustasusid, litsentsitasusid ja dividende.

| (137) | Neljandaks sedastab komisjon, et arvesse on võetud kõik kulud, mida IFP on asjaomase projekti suhtes kandnud ning et need kulud ei sisalda mitte üksnes projektiga otseselt seotud kulusid (varustuse ja materjalide ostmine, sisseostetavad teenused, lähetused, kindlustused, dokumendid, projektiga seonduv hooldus ja rent), vaid ka kaudseid kulusid (töötajate palgad ja sotsiaalkindlustusmaksed, materiaalse ja immateriaalse vara amortiseerumine, üldkulud). Kaudsed kulud arvestatakse projektile võrdeliselt töötundidega * sõltuvalt asjaomasele töötajate kategooriale (insenerid, tehniline personal jne) välja arvutatud tunnimäärast. Komisjon leiab, et selline kulude arvestamise meetod on asjaomase tegevusega seotud raamatupidamisarvestuse seisukohalt objektiivne ja asjakohane. |
| --- | --- |

(137)

Neljandaks sedastab komisjon, et arvesse on võetud kõik kulud, mida IFP on asjaomase projekti suhtes kandnud ning et need kulud ei sisalda mitte üksnes projektiga otseselt seotud kulusid (varustuse ja materjalide ostmine, sisseostetavad teenused, lähetused, kindlustused, dokumendid, projektiga seonduv hooldus ja rent), vaid ka kaudseid kulusid (töötajate palgad ja sotsiaalkindlustusmaksed, materiaalse ja immateriaalse vara amortiseerumine, üldkulud). Kaudsed kulud arvestatakse projektile võrdeliselt töötundidega * sõltuvalt asjaomasele töötajate kategooriale (insenerid, tehniline personal jne) välja arvutatud tunnimäärast. Komisjon leiab, et selline kulude arvestamise meetod on asjaomase tegevusega seotud raamatupidamisarvestuse seisukohalt objektiivne ja asjakohane.

| (138) | Viiendaks märgib komisjon, et tulemuskeskustes kutsealase varustuse ja toetustegevuse segmentides elluviidud horisontaalsete projektide maksumus on samuti iga projekti tasemel kajastatud kas siis otseselt või vastavalt selle segmendi kogukuludele, mille juurde ta kuulub (pädevuste omandamine või rakendusuuring). |
| --- | --- |

(138)

Viiendaks märgib komisjon, et tulemuskeskustes kutsealase varustuse ja toetustegevuse segmentides elluviidud horisontaalsete projektide maksumus on samuti iga projekti tasemel kajastatud kas siis otseselt või vastavalt selle segmendi kogukuludele, mille juurde ta kuulub (pädevuste omandamine või rakendusuuring).

| (139) | Viimaks võtab komisjon arvesse, et põhjenduses 125 nimetatud vahendite kasutusse andmise kohta on IFP ja asjaomaste tütarettevõtete vahel sõlmitud kokkulepped. Nende teenuste kohta esitab IFP kogukuludele vastava arve asjaomastele tulemuskeskustele. |
| --- | --- |

(139)

Viimaks võtab komisjon arvesse, et põhjenduses 125 nimetatud vahendite kasutusse andmise kohta on IFP ja asjaomaste tütarettevõtete vahel sõlmitud kokkulepped. Nende teenuste kohta esitab IFP kogukuludele vastava arve asjaomastele tulemuskeskustele.

| (140) | Seega saab komisjon teha järelduse, et rafineerimise-naftakeemia ja uuringute-tootmise tulemuskeskuste kulud kajastavad tõhusalt IFP tegevuse kogukulu asjaomastel turgudel. |
| --- | --- |

(140)

Seega saab komisjon teha järelduse, et rafineerimise-naftakeemia ja uuringute-tootmise tulemuskeskuste kulud kajastavad tõhusalt IFP tegevuse kogukulu asjaomastel turgudel.

| (141) | Seejuures võtab komisjon arvesse seda, et ühelt poolt rafineerimise-naftakeemia ja uuringute-tootmise tulemuskeskuste ning teiselt poolt asjaomaste tütarettevõtete tegevusvaldkondade vahel ei ole täpset vastavust. Teisisõnu, kasutades teadustegevust käsitlevate lepingute terminoloogiat, koondavad tulemuskeskused tegevust nii neis valdkondades, mille suhtes tütarettevõtetel on ainuõigused, kui ka neis, mille suhtes neil ainuõigusi ei ole. |
| --- | --- |

(141)

Seejuures võtab komisjon arvesse seda, et ühelt poolt rafineerimise-naftakeemia ja uuringute-tootmise tulemuskeskuste ning teiselt poolt asjaomaste tütarettevõtete tegevusvaldkondade vahel ei ole täpset vastavust. Teisisõnu, kasutades teadustegevust käsitlevate lepingute terminoloogiat, koondavad tulemuskeskused tegevust nii neis valdkondades, mille suhtes tütarettevõtetel on ainuõigused, kui ka neis, mille suhtes neil ainuõigusi ei ole.

| (142) | Ühest küljest hõlmab rafineerimise-naftakeemia tulemuskeskus IFP teadus- ja arendustegevust väävlitustamise valdkonnas, mille tulemusi kasutab tütarettevõte Prosernat, rafineerimistehnoloogiate, naftakeemia, veeldatud gaasi (gas to liquid), diislikütustes kasutatavate taimeõlide estrite valdkonnas, mille tulemusi kasutab tütarettevõte Axens, ning vedeldatud kivisöe (coal to liquid), biomassi (peale diislikütustes kasutatavate taimeõlide estrite) ja vesiniku tootmise valdkonnas, mille tulemusi kasutatakse koostöös teiste tööstuspartneritega. |
| --- | --- |

(142)

Ühest küljest hõlmab rafineerimise-naftakeemia tulemuskeskus IFP teadus- ja arendustegevust väävlitustamise valdkonnas, mille tulemusi kasutab tütarettevõte Prosernat, rafineerimistehnoloogiate, naftakeemia, veeldatud gaasi (gas to liquid), diislikütustes kasutatavate taimeõlide estrite valdkonnas, mille tulemusi kasutab tütarettevõte Axens, ning vedeldatud kivisöe (coal to liquid), biomassi (peale diislikütustes kasutatavate taimeõlide estrite) ja vesiniku tootmise valdkonnas, mille tulemusi kasutatakse koostöös teiste tööstuspartneritega.

| (143) | Teiselt poolt hõlmab uuringute-tootmise tulemuskeskus IFP teadus- ja arendustegevust naftaväljade kasutamise alase nõustamise ja geoinfosüsteemide valdkonnas, mille tulemusi kasutab tütarettevõte Beicip-Franlab, gaasitootmise tehnoloogiate valdkonnas, mille tulemusi kasutab tütarettevõte Prosernat, samuti süsinikdioksiidi eraldamise ja vesiniku transpordi valdkonnas, mille tulemusi kasutatakse koostöös teiste tööstuspartneritega. |
| --- | --- |

(143)

Teiselt poolt hõlmab uuringute-tootmise tulemuskeskus IFP teadus- ja arendustegevust naftaväljade kasutamise alase nõustamise ja geoinfosüsteemide valdkonnas, mille tulemusi kasutab tütarettevõte Beicip-Franlab, gaasitootmise tehnoloogiate valdkonnas, mille tulemusi kasutab tütarettevõte Prosernat, samuti süsinikdioksiidi eraldamise ja vesiniku transpordi valdkonnas, mille tulemusi kasutatakse koostöös teiste tööstuspartneritega.

| (144) | Peale selle võtab komisjon arvesse asjaolu, et paljud rafineerimise-naftakeemia ja uuringute-tootmise tulemuskeskustes pädevuste omandamise segmendis teostatud projektid kuuluvad alusuuringute alla teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku I lisa tähenduses ning et nendes projektides saadud tulemusi levitatakse ilma diskrimineerimiseta laialdaselt ühenduse ettevõtjate hulgas. Nende projektide eesmärk on saada väga uuendusliku loomingulise teadustegevuse teel uusi ideid ja arendada pädevusi. Prantsusmaa esitas komisjonile loetelu nendes segmentides tehtud projektidest ning nende projektide kirjeldused. Samuti võtab komisjon arvesse seda, et IFP levitab nende tööde tulemusi paljude selliste vahendite kaudu nagu IFP enda teadusväljaanne Oil & Gas Science and Technology, mis on veebis vabalt kättesaadav, kongresside korraldamine ja neil osalemine, tööde avaldamine, partnerlus teiste teaduskeskustega ja doktorikoolitus. |
| --- | --- |

(144)

Peale selle võtab komisjon arvesse asjaolu, et paljud rafineerimise-naftakeemia ja uuringute-tootmise tulemuskeskustes pädevuste omandamise segmendis teostatud projektid kuuluvad alusuuringute alla teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku I lisa tähenduses ning et nendes projektides saadud tulemusi levitatakse ilma diskrimineerimiseta laialdaselt ühenduse ettevõtjate hulgas. Nende projektide eesmärk on saada väga uuendusliku loomingulise teadustegevuse teel uusi ideid ja arendada pädevusi. Prantsusmaa esitas komisjonile loetelu nendes segmentides tehtud projektidest ning nende projektide kirjeldused. Samuti võtab komisjon arvesse seda, et IFP levitab nende tööde tulemusi paljude selliste vahendite kaudu nagu IFP enda teadusväljaanne Oil & Gas Science and Technology, mis on veebis vabalt kättesaadav, kongresside korraldamine ja neil osalemine, tööde avaldamine, partnerlus teiste teaduskeskustega ja doktorikoolitus.

| (145) | Võttes arvesse põhjendustes 133–139 esitatud argumente, leiab komisjon, et IFP analüütiline raamatupidamissüsteem võimaldab tuvastada kõik tema kantud kulud ja majandustegevuses saadud tulud. Ometi märgib komisjon, et IFP raamatupidamise praeguses korralduses nõuab majandusliku ja mittemajandusliku tegevuse eristamine tulemuskeskuste raamatupidamise põhjalikku analüüsi iga üksiku projekti kohta eraldi. Seetõttu leiab komisjon, et tulevikus peab IFP korraldama ja avaldama oma aruanded sellisel viisil, mis eristaks selgemalt tema majandustegevust mittemajanduslikust tegevusest, näiteks rühmitades oma majandustegevuse sama tulemuskeskuse piires kooskõlas direktiiviga 2006/111/EÜ. |
| --- | --- |

(145)

Võttes arvesse põhjendustes 133–139 esitatud argumente, leiab komisjon, et IFP analüütiline raamatupidamissüsteem võimaldab tuvastada kõik tema kantud kulud ja majandustegevuses saadud tulud. Ometi märgib komisjon, et IFP raamatupidamise praeguses korralduses nõuab majandusliku ja mittemajandusliku tegevuse eristamine tulemuskeskuste raamatupidamise põhjalikku analüüsi iga üksiku projekti kohta eraldi. Seetõttu leiab komisjon, et tulevikus peab IFP korraldama ja avaldama oma aruanded sellisel viisil, mis eristaks selgemalt tema majandustegevust mittemajanduslikust tegevusest, näiteks rühmitades oma majandustegevuse sama tulemuskeskuse piires kooskõlas direktiiviga 2006/111/EÜ.

| (146) | Pärast IFP tulemuskeskuste raamatupidamise läbivaatamist saab komisjon teha kindlaks, kui suured on IFP teadus- ja arendustegevuse projektidega seotud kulud ning omavahendid tütarettevõtete Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades, milleks on rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiad, veeldatud gaas ja diislikütustes kasutatavad taimeõlide estrid, samuti gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiad:
  Tabel 1









  (eurodes) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Kulud | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Omavahendid | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Puudujääk | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |

(146)

Pärast IFP tulemuskeskuste raamatupidamise läbivaatamist saab komisjon teha kindlaks, kui suured on IFP teadus- ja arendustegevuse projektidega seotud kulud ning omavahendid tütarettevõtete Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades, milleks on rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiad, veeldatud gaas ja diislikütustes kasutatavad taimeõlide estrid, samuti gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiad:

Tabel 1

(eurodes)

2003

2004

2005

2006

Kulud

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Omavahendid

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Puudujääk

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

| (147) | Kuna neist andmetest ilmneb puudujääk, ei rahastata IFP majandustegevust rafineerimise tehnoloogiate, naftakeemia, veeldatud gaasi ja diislikütustes kasutatavate taimeõlide estrite, samuti gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiate valdkonnas täies ulatuses omavahenditest ning seega saab see tegevus kasu IFP riiklikust rahastamisest. Seega on tegu riigi vahenditest rahastatava valikulise eelisega. |
| --- | --- |

(147)

Kuna neist andmetest ilmneb puudujääk, ei rahastata IFP majandustegevust rafineerimise tehnoloogiate, naftakeemia, veeldatud gaasi ja diislikütustes kasutatavate taimeõlide estrite, samuti gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiate valdkonnas täies ulatuses omavahenditest ning seega saab see tegevus kasu IFP riiklikust rahastamisest. Seega on tegu riigi vahenditest rahastatava valikulise eelisega.

| (148) | Ajavahemikul 2003–2006 on kogunenud puudujääk kahe asjaomase turu kohta seega [vähem kui 50 miljonit eurot]. (15) See summa on aga selgelt väiksem äriühingu UOP esitatud summast. |
| --- | --- |

(148)

Ajavahemikul 2003–2006 on kogunenud puudujääk kahe asjaomase turu kohta seega [vähem kui 50 miljonit eurot]. (15) See summa on aga selgelt väiksem äriühingu UOP esitatud summast.

| (149) | IFP tegevus naftaväljade kasutamise alase nõustamise ja geoinfosüsteemide valdkonnas väärib eraldi märkimist. Komisjon märgib, et IFP ja selle tütarettevõtte Beicip-Franlab vahel sõlmitud arenduslepinguga, mida muudeti 16. detsembril 2005 alla kirjutatud kõrvallepinguga ning mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2005, sätestatakse, et Beicip-Franlab tasub IFP-le kõik kulud koos seadusjärgselt arvestatud intressimääraga nende tööde eest, mida IFP teeb Beicip-Franlabi tegevusvaldkonnas, sealhulgas algoritme, mudeleid ja metodoloogiaid käsitlevate teadustööde eest. Peale selle kontrollis komisjon Beicip-Franlabi 2003. ja 2004. aastal makstud tasusid ning sedastas, et need katavad üldjoontes IFP poolt oma tütarettevõtte ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas tehtud tööde maksumuse. |
| --- | --- |

(149)

IFP tegevus naftaväljade kasutamise alase nõustamise ja geoinfosüsteemide valdkonnas väärib eraldi märkimist. Komisjon märgib, et IFP ja selle tütarettevõtte Beicip-Franlab vahel sõlmitud arenduslepinguga, mida muudeti 16. detsembril 2005 alla kirjutatud kõrvallepinguga ning mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2005, sätestatakse, et Beicip-Franlab tasub IFP-le kõik kulud koos seadusjärgselt arvestatud intressimääraga nende tööde eest, mida IFP teeb Beicip-Franlabi tegevusvaldkonnas, sealhulgas algoritme, mudeleid ja metodoloogiaid käsitlevate teadustööde eest. Peale selle kontrollis komisjon Beicip-Franlabi 2003. ja 2004. aastal makstud tasusid ning sedastas, et need katavad üldjoontes IFP poolt oma tütarettevõtte ainuõiguslikus tegevusvaldkonnas tehtud tööde maksumuse.

| (150) | Niisiis võib komisjon järeldada, et ettevõtja IFP ja äriühingu Beicip-Franlab töid rahastatakse täielikult naftaväljade kasutamise alase nõustamise ja geoinfosüsteemide turul saadud tuludest. Seega ei ole IFP-l ega Beicip-Franlabil kõnealusel turul konkurentsieelist. |
| --- | --- |

(150)

Niisiis võib komisjon järeldada, et ettevõtja IFP ja äriühingu Beicip-Franlab töid rahastatakse täielikult naftaväljade kasutamise alase nõustamise ja geoinfosüsteemide turul saadud tuludest. Seega ei ole IFP-l ega Beicip-Franlabil kõnealusel turul konkurentsieelist.

7.1.3.   Järeldused riigiabi olemasolu kohta

| (151) | Kokkuvõttes ulatub mõni IFP tegevus tema mittemajandusliku tegevuse valdkonnast kaugemale, kuivõrd tema tütarettevõtted kasutavad neid oma äritegevuses. Komisjon on jõudnud järeldusele, et asjaomaseid tütarettevõtteid ei saa käsitada oma emaettevõtte suhtes sõltumatute ettevõtjatena, arvestades, et nende tütarettevõtete tegevus kuulub IFP arengustrateegiasse, et IFP-l on nende üle nii juriidiline kui ka de facto kontroll, et ainuõiguslikud lepingud annavad tunnistust tugevast majanduslikust lõimumisest ning et IFP-l ja asjaomastel tütarettevõtetel on kõnealustes valdkondades tegutsevate ettevõtjate silmis ühine kuvand. |
| --- | --- |

(151)

Kokkuvõttes ulatub mõni IFP tegevus tema mittemajandusliku tegevuse valdkonnast kaugemale, kuivõrd tema tütarettevõtted kasutavad neid oma äritegevuses. Komisjon on jõudnud järeldusele, et asjaomaseid tütarettevõtteid ei saa käsitada oma emaettevõtte suhtes sõltumatute ettevõtjatena, arvestades, et nende tütarettevõtete tegevus kuulub IFP arengustrateegiasse, et IFP-l on nende üle nii juriidiline kui ka de facto kontroll, et ainuõiguslikud lepingud annavad tunnistust tugevast majanduslikust lõimumisest ning et IFP-l ja asjaomastel tütarettevõtetel on kõnealustes valdkondades tegutsevate ettevõtjate silmis ühine kuvand.

| (152) | Peale selle rahastab riik osaliselt IFP majandustegevust, välja arvatud selle tütarettevõtte Beicip-Franlab tegevusvaldkonnas, ja see kujutab endast valikulist eelist, kuivõrd seda antakse ainult ühele ettevõtjale. Rahastajaks on samuti riik. |
| --- | --- |

(152)

Peale selle rahastab riik osaliselt IFP majandustegevust, välja arvatud selle tütarettevõtte Beicip-Franlab tegevusvaldkonnas, ja see kujutab endast valikulist eelist, kuivõrd seda antakse ainult ühele ettevõtjale. Rahastajaks on samuti riik.

| (153) | Komisjon leiab, et riigiabi olemasolu kriteeriumid on täidetud ka äriühingute Axens ja Prosernat tegevusvaldkondades. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon leiab, et riigiabi olemasolu kriteeriumid on täidetud ka äriühingute Axens ja Prosernat tegevusvaldkondades.

| (154) | Komisjon leiab, et igasugune panus tegevusse äriühingute Axens ja Prosernat tegevusvaldkondades tugevdab IFP ja selle tütarettevõtete konkurentsiolukorda ning võib põhjustada konkurentsimoonutust. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon leiab, et igasugune panus tegevusse äriühingute Axens ja Prosernat tegevusvaldkondades tugevdab IFP ja selle tütarettevõtete konkurentsiolukorda ning võib põhjustada konkurentsimoonutust.

| (155) | IFP ja Axensi tegevusvaldkonnaga seoses võtab komisjon arvesse Prantsusmaa edastatud teabe, mida Axens oma märkustes taas mainis ning millega püütakse tõestada tütarettevõtte Axens omavahenditest rahastatavaid suuri lisakulusid teadustegevusele, eelkõige teiste kõnealuse valdkonna ettevõtjatega võrreldes. Sellega seoses leiab komisjon, et eelise puudumist ei saa sellest suurest summast maha arvata, kuivõrd IFP raamatupidamise analüüs näitab selgelt kulude ja vahendite vahelist puudujääki Axensi tegevusvaldkonnas. |
| --- | --- |

(155)

IFP ja Axensi tegevusvaldkonnaga seoses võtab komisjon arvesse Prantsusmaa edastatud teabe, mida Axens oma märkustes taas mainis ning millega püütakse tõestada tütarettevõtte Axens omavahenditest rahastatavaid suuri lisakulusid teadustegevusele, eelkõige teiste kõnealuse valdkonna ettevõtjatega võrreldes. Sellega seoses leiab komisjon, et eelise puudumist ei saa sellest suurest summast maha arvata, kuivõrd IFP raamatupidamise analüüs näitab selgelt kulude ja vahendite vahelist puudujääki Axensi tegevusvaldkonnas.

| (156) | IFP ja äriühingu Prosernat tegevusvaldkonnaga seoses võtab komisjon arvesse Prantsusmaa märkusi, mille kohaselt on enamik nafta otsimise valdkonnas elluviidavaid projekte ilma diskrimineerimiseta avatud paljudele tööstuspartneritele. Sellegipoolest on tõsi, et teatud projektid kuuluvad IFP ja Prosernati vaheliste ainuõiguslike lepingute alla ning et sellel alusel on teiste tööstuspartneritega koostöö rangelt raamistatud ja piiratud. Selle tulemusena saab Prosernat riigi vahenditest rahastatava valikulise eelise. |
| --- | --- |

(156)

IFP ja äriühingu Prosernat tegevusvaldkonnaga seoses võtab komisjon arvesse Prantsusmaa märkusi, mille kohaselt on enamik nafta otsimise valdkonnas elluviidavaid projekte ilma diskrimineerimiseta avatud paljudele tööstuspartneritele. Sellegipoolest on tõsi, et teatud projektid kuuluvad IFP ja Prosernati vaheliste ainuõiguslike lepingute alla ning et sellel alusel on teiste tööstuspartneritega koostöö rangelt raamistatud ja piiratud. Selle tulemusena saab Prosernat riigi vahenditest rahastatava valikulise eelise.

| (157) | Peale selle võib see konkurentsimoonutus mõjutada ühendusesisest kaubandust, kui asjaomaste tütarettevõtete tegevusvaldkonnad loovad üleilmselt konkurentsi pakkuvaid turgusid. Rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate turg on üleilmse mõõtmega turg, mis on juba 1950. aastatest alates olnud konkurentsile avatud. IFP ja Axensi konkurendid kõnealusel turul on peamiselt ettevõtjad UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe ja ConocoPhillips. Gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiate turul konkureerivad IFP ja Prosernat selliste gaasitootmisseadmete tarnijatega nagu äriühingud KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE ja GPS, gaasipesutehnoloogia litsentsiandjatega nagu UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos ja Huntsman ning selliste asjatundjatega väävli alal nagu Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI, CBI & TPA. |
| --- | --- |

(157)

Peale selle võib see konkurentsimoonutus mõjutada ühendusesisest kaubandust, kui asjaomaste tütarettevõtete tegevusvaldkonnad loovad üleilmselt konkurentsi pakkuvaid turgusid. Rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate turg on üleilmse mõõtmega turg, mis on juba 1950. aastatest alates olnud konkurentsile avatud. IFP ja Axensi konkurendid kõnealusel turul on peamiselt ettevõtjad UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe ja ConocoPhillips. Gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiate turul konkureerivad IFP ja Prosernat selliste gaasitootmisseadmete tarnijatega nagu äriühingud KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE ja GPS, gaasipesutehnoloogia litsentsiandjatega nagu UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos ja Huntsman ning selliste asjatundjatega väävli alal nagu Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI, CBI & TPA.

| (158) | Seetõttu lükkab komisjon ümber Prantsusmaa esitatud argumendi, mille kohaselt ei ole olemas kõiki vajalikke elemente selleks, et käsitada IFP ja selle tütarettevõtete Axens ja Prosernat tegevusele antavat riiklikku toetust riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(158)

Seetõttu lükkab komisjon ümber Prantsusmaa esitatud argumendi, mille kohaselt ei ole olemas kõiki vajalikke elemente selleks, et käsitada IFP ja selle tütarettevõtete Axens ja Prosernat tegevusele antavat riiklikku toetust riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (159) | Lõpuks täpsustab komisjon, et täiendava riigiabi olemasolu küsimust EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, mis tuleneb avalik-õiguslike äriühingute uuest põhikirjast ning sellest põhikirjast tulenevast võimalikust piiramatust riigipoolsest tagatisest IFP kasuks, (38) käsitletakse komisjoni eraldi uurimises teise menetluse käigus (NN 11/08). See eraldi uurimine osutus võimalikuks eelkõige seepärast, et võrreldes kõigi käesolevas otsuses uuritavate meetmetega on nimetatud avalik-õiguslike äriühingute uus põhikiri suhteliselt hiljutine. |
| --- | --- |

(159)

Lõpuks täpsustab komisjon, et täiendava riigiabi olemasolu küsimust EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, mis tuleneb avalik-õiguslike äriühingute uuest põhikirjast ning sellest põhikirjast tulenevast võimalikust piiramatust riigipoolsest tagatisest IFP kasuks, (38) käsitletakse komisjoni eraldi uurimises teise menetluse käigus (NN 11/08). See eraldi uurimine osutus võimalikuks eelkõige seepärast, et võrreldes kõigi käesolevas otsuses uuritavate meetmetega on nimetatud avalik-õiguslike äriühingute uus põhikiri suhteliselt hiljutine.

7.2.   Abi õiguspärasus

| (160) | Komisjon tõestas, et IFP-l ja selle tütarettevõtetel Axens ja Prosernat on riigi vahenditest rahastatav valikuline eelis. See eelis tuleneb sellest, et Axensi ja Prosernati tegevusvaldkondades ei kaeta teadus- ja arendustegevust nende omavahenditest. See, et IFP kulud ei ole Axensi ja Prosernati tegevusvaldkondades kaetud, tuleneb ettevõtete rühma sisestest ülekandemehhanismidest, mis on kehtestatud ühelt poolt IFP ja Axensi ning teiselt poolt IFP ja Prosernati vahelistes ainuõiguslikes lepingutes. Seetõttu leiab komisjon, et riigiabi olemasolu tuleneb äriliste tütarettevõtete olemasolu ning nende tütarettevõtete ja emaettevõtte vaheliste ainuõiguslike lepingute allkirjastamise koostoimest, kuivõrd nimetatud lepingud ei taga IFP äriühingute Axens ja Prosernat tarbeks tehtud tööde maksumuse täielikku katmist. IFP ja Axensi vahelised lepingud jõustusid 1. jaanuaril 2001 ning IFP ja Prosernati vahelised lepingud 1. jaanuaril 2002. |
| --- | --- |

(160)

Komisjon tõestas, et IFP-l ja selle tütarettevõtetel Axens ja Prosernat on riigi vahenditest rahastatav valikuline eelis. See eelis tuleneb sellest, et Axensi ja Prosernati tegevusvaldkondades ei kaeta teadus- ja arendustegevust nende omavahenditest. See, et IFP kulud ei ole Axensi ja Prosernati tegevusvaldkondades kaetud, tuleneb ettevõtete rühma sisestest ülekandemehhanismidest, mis on kehtestatud ühelt poolt IFP ja Axensi ning teiselt poolt IFP ja Prosernati vahelistes ainuõiguslikes lepingutes. Seetõttu leiab komisjon, et riigiabi olemasolu tuleneb äriliste tütarettevõtete olemasolu ning nende tütarettevõtete ja emaettevõtte vaheliste ainuõiguslike lepingute allkirjastamise koostoimest, kuivõrd nimetatud lepingud ei taga IFP äriühingute Axens ja Prosernat tarbeks tehtud tööde maksumuse täielikku katmist. IFP ja Axensi vahelised lepingud jõustusid 1. jaanuaril 2001 ning IFP ja Prosernati vahelised lepingud 1. jaanuaril 2002.

| (161) | Komisjon võtab arvesse Prantsusmaa esitatud ja jaos 4.1. kokku võetud märkused. Eelkõige mõistab komisjon, et Prantsusmaa arvates teatas ta komisjonile 2001. aastal peamistest struktuurilistest ja lepingulistest muudatustest. Sellegipoolest leiab komisjon, et IFP majandustegevuse areng oma tütarettevõtete vahendusel alates 2001. aastast on olnud sellise ulatusega, et see mõjutab olulisel määral kogu varasemat majanduslikku ja juriidilist analüüsi. Seega jääb komisjon seisukohale, mis on esitatud menetluse algatamise otsuse punktis 3.2 abi ebaseaduslikkuse kohta, mille kohaselt kõnealust abi tuleb ebaseaduslikuna käsitada alates komisjoni 1998. aasta otsuse kehtivuse lõppemise kuupäevast ehk alates 1. jaanuarist 2003. |
| --- | --- |

(161)

Komisjon võtab arvesse Prantsusmaa esitatud ja jaos 4.1. kokku võetud märkused. Eelkõige mõistab komisjon, et Prantsusmaa arvates teatas ta komisjonile 2001. aastal peamistest struktuurilistest ja lepingulistest muudatustest. Sellegipoolest leiab komisjon, et IFP majandustegevuse areng oma tütarettevõtete vahendusel alates 2001. aastast on olnud sellise ulatusega, et see mõjutab olulisel määral kogu varasemat majanduslikku ja juriidilist analüüsi. Seega jääb komisjon seisukohale, mis on esitatud menetluse algatamise otsuse punktis 3.2 abi ebaseaduslikkuse kohta, mille kohaselt kõnealust abi tuleb ebaseaduslikuna käsitada alates komisjoni 1998. aasta otsuse kehtivuse lõppemise kuupäevast ehk alates 1. jaanuarist 2003.

| (162) | Komisjon võtab teadmiseks Prantsusmaa ja äriühingu Axens märkused abisaajate õiguspärase ootuse kohta. Seetõttu ei pea komisjon seoses alljärgnevalt esitatud elementidega selle küsimuse suhtes seisukohta võtma, kuivõrd komisjon järeldab, et IFP-le ja selle tütarettevõtetele antud riigiabi on ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(162)

Komisjon võtab teadmiseks Prantsusmaa ja äriühingu Axens märkused abisaajate õiguspärase ootuse kohta. Seetõttu ei pea komisjon seoses alljärgnevalt esitatud elementidega selle küsimuse suhtes seisukohta võtma, kuivõrd komisjon järeldab, et IFP-le ja selle tütarettevõtetele antud riigiabi on ühisturuga kokkusobiv.

7.3.   Taotlus esitada korraldus riigiabi andmise peatamiseks

| (163) | Komisjon ei täitnud äriühingu UOP taotlust võtta vastu otsus, millega antakse Prantsusmaale korraldus peatada igasuguse ebaseadusliku riigiabi maksmine. Ühest küljest on IFP-le makstav riiklik toetus peamine allikas, millega rahastatakse muud tegevust kui IFP ja selle tütarettevõtete Axens ja Prosernat majandustegevust, näiteks koolitustegevust, alusuuringuid ning koostöös elluviidavat teadus- ja arendustegevust, samuti selle tegevuse tulemuste levitamist, mida komisjon peab põhimõtteliselt mittemajanduslikuks tegevuseks ning millele on eraldatud rohkem kui 90 % IFP-le makstavast riigiabist. Teisest küljest leidis komisjon, et selline otsus ei ole asjakohane, kuivõrd oli mõistlik võtta arvesse vähemalt riigiabi ühe osa kokkusobivust. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon ei täitnud äriühingu UOP taotlust võtta vastu otsus, millega antakse Prantsusmaale korraldus peatada igasuguse ebaseadusliku riigiabi maksmine. Ühest küljest on IFP-le makstav riiklik toetus peamine allikas, millega rahastatakse muud tegevust kui IFP ja selle tütarettevõtete Axens ja Prosernat majandustegevust, näiteks koolitustegevust, alusuuringuid ning koostöös elluviidavat teadus- ja arendustegevust, samuti selle tegevuse tulemuste levitamist, mida komisjon peab põhimõtteliselt mittemajanduslikuks tegevuseks ning millele on eraldatud rohkem kui 90 % IFP-le makstavast riigiabist. Teisest küljest leidis komisjon, et selline otsus ei ole asjakohane, kuivõrd oli mõistlik võtta arvesse vähemalt riigiabi ühe osa kokkusobivust.

7.4.   Abi kokkusobivuse uurimise alus

| (164) | Enne kui hakata läbi vaatama teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikus sätestatud uurimisetappe, peab komisjon määrama kindlaks, kas riigiabi saava IFP tegevuse puhul on tõepoolest tegemist teadus- ja arendustegevusega. Sellega seoses toetub komisjon Frascati käsiraamatule, (39) milles esitatakse teadus- ja arendustegevuse definitsioonid ning selle alla kuuluva tegevuse liigitused. |
| --- | --- |

(164)

Enne kui hakata läbi vaatama teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikus sätestatud uurimisetappe, peab komisjon määrama kindlaks, kas riigiabi saava IFP tegevuse puhul on tõepoolest tegemist teadus- ja arendustegevusega. Sellega seoses toetub komisjon Frascati käsiraamatule, (39) milles esitatakse teadus- ja arendustegevuse definitsioonid ning selle alla kuuluva tegevuse liigitused.

| (165) | Selles käsiraamatus esitatakse kriteeriumid, mis võimaldavad eristada teadus- ja arendustegevust sellega seotud teaduslikust, tehnoloogilisest ja tööstuslikust tegevusest. Käsiraamatus pakutav peamine kriteerium on teadus- ja arendustegevusega uudse olulise elemendi loomine ning teadusliku ja/või tehnoloogilise ebakindluse kaotamine. |
| --- | --- |

(165)

Selles käsiraamatus esitatakse kriteeriumid, mis võimaldavad eristada teadus- ja arendustegevust sellega seotud teaduslikust, tehnoloogilisest ja tööstuslikust tegevusest. Käsiraamatus pakutav peamine kriteerium on teadus- ja arendustegevusega uudse olulise elemendi loomine ning teadusliku ja/või tehnoloogilise ebakindluse kaotamine.

| (166) | Muud kriteeriumid on eelkõige projektide eesmärgid, nähtuste tundmatu iseloom, projektide aluseks olevad struktuurid või seosed, juba omandatud teadmiste või tehnikate rakendamise uudsus, suur tõenäosus, et projektide tulemusel saavutatakse nähtustest, seostest või käsitluspõhimõtetest uus arusaamine (laiem või sügavam), mis võib huvi pakkuda rohkem kui ühele organisatsioonile, asjaolu, et tulemused on patenditavad, projektidega seotud töötajate kategooria, kasutatavad meetodid, projekti järelduste ja tulemuste üldine iseloom ning vajaduse korral projekti tavapärane liigitamine teistes tegevuskategooriates. |
| --- | --- |

(166)

Muud kriteeriumid on eelkõige projektide eesmärgid, nähtuste tundmatu iseloom, projektide aluseks olevad struktuurid või seosed, juba omandatud teadmiste või tehnikate rakendamise uudsus, suur tõenäosus, et projektide tulemusel saavutatakse nähtustest, seostest või käsitluspõhimõtetest uus arusaamine (laiem või sügavam), mis võib huvi pakkuda rohkem kui ühele organisatsioonile, asjaolu, et tulemused on patenditavad, projektidega seotud töötajate kategooria, kasutatavad meetodid, projekti järelduste ja tulemuste üldine iseloom ning vajaduse korral projekti tavapärane liigitamine teistes tegevuskategooriates.

| (167) | Samuti täpsustatakse Frascati käsiraamatus, et „kui tööde peamine eesmärk on teha tootes või protsessis uusi tehnilisi täiustusi, kuuluvad need teadus- ja arendustegevuse mõiste alla. Kui aga toode või protsess või lähenemisviis on suures osas kindlaksmääratud ja kui peamine eesmärk on leida turuväljundeid, koostada tootmiseelseid kavasid või tagada tootmis- või kontrollsüsteemi tõrgeteta toimimine, ei ole tegemist teadus- ja arendustegevusega”. |
| --- | --- |

(167)

Samuti täpsustatakse Frascati käsiraamatus, et „kui tööde peamine eesmärk on teha tootes või protsessis uusi tehnilisi täiustusi, kuuluvad need teadus- ja arendustegevuse mõiste alla. Kui aga toode või protsess või lähenemisviis on suures osas kindlaksmääratud ja kui peamine eesmärk on leida turuväljundeid, koostada tootmiseelseid kavasid või tagada tootmis- või kontrollsüsteemi tõrgeteta toimimine, ei ole tegemist teadus- ja arendustegevusega”.

| (168) | Komisjon märgib, et IFP tegevus koostöös tema tütarettevõttega Axens on seotud uute protsesside ja uute toodete (katalüsaatorid, absorbendid) väljatöötamisega kütuste ja naftakeemia vahesaaduste võimalikult odavaks ja keskkonnasäästlikuks tootmiseks kõigist kättesaadavatest süsinikuallikatest. Komisjon märgib, et IFP tegevus koostöös tema tütarettevõttega Prosernat on seotud uute maagaasi tootmise ja väävlitustamise protsesside ning seadmete väljatöötamisega. |
| --- | --- |

(168)

Komisjon märgib, et IFP tegevus koostöös tema tütarettevõttega Axens on seotud uute protsesside ja uute toodete (katalüsaatorid, absorbendid) väljatöötamisega kütuste ja naftakeemia vahesaaduste võimalikult odavaks ja keskkonnasäästlikuks tootmiseks kõigist kättesaadavatest süsinikuallikatest. Komisjon märgib, et IFP tegevus koostöös tema tütarettevõttega Prosernat on seotud uute maagaasi tootmise ja väävlitustamise protsesside ning seadmete väljatöötamisega.

| (169) | Seda silmas pidades seisneb projektide uudne element nende koostisosades, omavahelistes seostes ja/või sihtprotsesside või -toodete tunnusjoontes. Iga projekti kohta määratakse kindlaks probleemsed küsimused. Näiteks algatas IFP projekti, mille eesmärk oli uue protsessi väljatöötamine, et toota kõrge oktaanarvuga parafiinseid tooraineid praeguste lähteainetega võrreldes raskematest lähteainetest, mis võimaldaks lahendada kütuste aromaatsete ühendite sisalduse vähendamise probleemi. |
| --- | --- |

(169)

Seda silmas pidades seisneb projektide uudne element nende koostisosades, omavahelistes seostes ja/või sihtprotsesside või -toodete tunnusjoontes. Iga projekti kohta määratakse kindlaks probleemsed küsimused. Näiteks algatas IFP projekti, mille eesmärk oli uue protsessi väljatöötamine, et toota kõrge oktaanarvuga parafiinseid tooraineid praeguste lähteainetega võrreldes raskematest lähteainetest, mis võimaldaks lahendada kütuste aromaatsete ühendite sisalduse vähendamise probleemi.

| (170) | Samuti võtab komisjon arvesse asjaolu, et tööd, mille jaoks riigiabi anti, eelnevad protsesside ja toodete sertifitseerimisele. Muu hulgas märgib komisjon, et teostatud projektide tulemused on laia ulatusega ja patenditud, et nende projektidega seotud töötajad on põhiliselt teadustöötajad ja tehniline personal ning et meetodid põhinevad katsetamisel, tõlgendamisel ja mudeldamisel. Lõpuks sedastab komisjon, et teiste kõnealuses valdkonnas tegutsevate ettevõtjate sama liiki tegevus on tavaliselt liigitatud teadustegevuseks. (40) |
| --- | --- |

(170)

Samuti võtab komisjon arvesse asjaolu, et tööd, mille jaoks riigiabi anti, eelnevad protsesside ja toodete sertifitseerimisele. Muu hulgas märgib komisjon, et teostatud projektide tulemused on laia ulatusega ja patenditud, et nende projektidega seotud töötajad on põhiliselt teadustöötajad ja tehniline personal ning et meetodid põhinevad katsetamisel, tõlgendamisel ja mudeldamisel. Lõpuks sedastab komisjon, et teiste kõnealuses valdkonnas tegutsevate ettevõtjate sama liiki tegevus on tavaliselt liigitatud teadustegevuseks. (40)

| (171) | Kokkuvõttes ei saa komisjon nõustuda hageja argumendiga, kes leiab, et käesolevas menetluses käsitletavat tegevust ei saa liigitada teadus- ja arendustegevuseks. Komisjon leiab vastupidiselt, et IFP tegevus koostöös tema tütarettevõtetega kuulub teadus- ja arendustegevuse alla. |
| --- | --- |

(171)

Kokkuvõttes ei saa komisjon nõustuda hageja argumendiga, kes leiab, et käesolevas menetluses käsitletavat tegevust ei saa liigitada teadus- ja arendustegevuseks. Komisjon leiab vastupidiselt, et IFP tegevus koostöös tema tütarettevõtetega kuulub teadus- ja arendustegevuse alla.

| (172) | Teadus- ja arendustegevusele antava riigiabi puhul kohaldatakse kokkusobivuse hindamisel teadus- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitlevaid eeskirju. Kui abi, mis tuleneb äriliste tütarettevõtete olemasolust, kellega IFP sõlmis ainuõiguslikud lepingud 1. jaanuari 2001 ja 1. jaanuari 2003 vahel, käsitatakse ebaseadusliku abina alates 1. jaanuarist 2003, kohaldatakse kokkusobivuse hindamiseks teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikus sätestatud eeskirju. |
| --- | --- |

(172)

Teadus- ja arendustegevusele antava riigiabi puhul kohaldatakse kokkusobivuse hindamisel teadus- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitlevaid eeskirju. Kui abi, mis tuleneb äriliste tütarettevõtete olemasolust, kellega IFP sõlmis ainuõiguslikud lepingud 1. jaanuari 2001 ja 1. jaanuari 2003 vahel, käsitatakse ebaseadusliku abina alates 1. jaanuarist 2003, kohaldatakse kokkusobivuse hindamiseks teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikus sätestatud eeskirju.

7.5.   Abi kokkusobivus

7.5.1.   Uurimisetapid

| (173) | Teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku I lisas esitatakse rakendusuuringu ja konkurentsieelse arendustegevuse definitsioon:






  a) | rakendusuuringu moodustavad kavandatud uuringud või kriitilised uuringud „uute teadmiste hankimiseks, et kasutada neid teadmisi uute toodete, protsesside või teenuste arendamisel või selleks, et täiustada märkimisväärselt olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid”; |
| --- | --- | --- |

(173)

Teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku I lisas esitatakse rakendusuuringu ja konkurentsieelse arendustegevuse definitsioon:

a)

rakendusuuringu moodustavad kavandatud uuringud või kriitilised uuringud „uute teadmiste hankimiseks, et kasutada neid teadmisi uute toodete, protsesside või teenuste arendamisel või selleks, et täiustada märkimisväärselt olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid”;

| b) | konkurentsieelne arendustegevus „hõlmab rakendusuuringute tulemuste kasutamist uute, muudetud või täiendatud toodete, protsesside või teenuste kavades, projektides või visandites, sõltumata sellest, kas kõnealused tooted, protsessid või teenused on mõeldud müügiks või kasutamiseks, sealhulgas esmase prototüübi loomist, mida ei kasutata kommertsotstarbel. Veel võib see mõiste hõlmata alternatiivsete toodete, protsesside või teenuste kontseptuaalset sõnastamist ja visandamist ning algseid näidis- ja katseprojekte, tingimusel et neid projekte ei saa tööstuslikuks või kaubanduslikuks otstarbeks kasutamiseks muuta või kasutada tööstuslikuks või kaubanduslikuks otstarbeks. Selle alla ei kuulu olemasolevate toodete, tootmisliinide, valmistusprotsesside, teenuste ja muude pidevate toimingute igapäevane või korrapärane muutmine, isegi kui need muudatused kujutavad endast täiustamist.” |
| --- | --- |

b)

konkurentsieelne arendustegevus „hõlmab rakendusuuringute tulemuste kasutamist uute, muudetud või täiendatud toodete, protsesside või teenuste kavades, projektides või visandites, sõltumata sellest, kas kõnealused tooted, protsessid või teenused on mõeldud müügiks või kasutamiseks, sealhulgas esmase prototüübi loomist, mida ei kasutata kommertsotstarbel. Veel võib see mõiste hõlmata alternatiivsete toodete, protsesside või teenuste kontseptuaalset sõnastamist ja visandamist ning algseid näidis- ja katseprojekte, tingimusel et neid projekte ei saa tööstuslikuks või kaubanduslikuks otstarbeks kasutamiseks muuta või kasutada tööstuslikuks või kaubanduslikuks otstarbeks. Selle alla ei kuulu olemasolevate toodete, tootmisliinide, valmistusprotsesside, teenuste ja muude pidevate toimingute igapäevane või korrapärane muutmine, isegi kui need muudatused kujutavad endast täiustamist.”

| (174) | Sellega seoses vaatas komisjon läbi nende tööde tsükli ja jaotumise, mis tulenevad IFP-d ja selle tütarettevõtte Axens siduvast rakendusuuringu lepingust, ning Prantsusmaa esitatud täielikud loetelud ja selgitavad märkused aastatel 2003–2006 teostatud projektide kohta. |
| --- | --- |

(174)

Sellega seoses vaatas komisjon läbi nende tööde tsükli ja jaotumise, mis tulenevad IFP-d ja selle tütarettevõtte Axens siduvast rakendusuuringu lepingust, ning Prantsusmaa esitatud täielikud loetelud ja selgitavad märkused aastatel 2003–2006 teostatud projektide kohta.

| (175) | IFP teeb teadustööd. Selle eesmärk on tagada konkreetse sünteesimisviisi teostatavus ning see vastab rakendusuuringutele eelnevatele teostatavusuuringutele teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku tähenduses:






  a) | katalüsaatori puhul valmistatakse ja katsetatakse keemiliste reaktsioonide uurimiseks väikeses koguses (grammides) proove, mis on sageli pulbri kujul. Selle etapi tulemusel koostatakse meetodi kirjeldus, mis võimaldab valmistada näidiskatalüsaatori, mis toimib ja/või selekteerib nõutaval viisil; |
| --- | --- | --- |

(175)

IFP teeb teadustööd. Selle eesmärk on tagada konkreetse sünteesimisviisi teostatavus ning see vastab rakendusuuringutele eelnevatele teostatavusuuringutele teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku tähenduses:

a)

katalüsaatori puhul valmistatakse ja katsetatakse keemiliste reaktsioonide uurimiseks väikeses koguses (grammides) proove, mis on sageli pulbri kujul. Selle etapi tulemusel koostatakse meetodi kirjeldus, mis võimaldab valmistada näidiskatalüsaatori, mis toimib ja/või selekteerib nõutaval viisil;

| b) | tehnoloogia või protsessi puhul hinnatakse teostatavust numbriliste simulatsioonide, skeemide uurimise ja kontseptsioonidega eksperimenteerimise alusel. |
| --- | --- |

b)

tehnoloogia või protsessi puhul hinnatakse teostatavust numbriliste simulatsioonide, skeemide uurimise ja kontseptsioonidega eksperimenteerimise alusel.

| (176) | Peale selle uuritakse eelnevalt olukorda patentimise küsimuses, et tagada uuringu innovaatiline iseloom. Nende tööde tulemusel esitab IFP teadusliku ja tehnilise toimiku oma tütarettevõttele, kes kasutab oma esimese valiku õigust. |
| --- | --- |

(176)

Peale selle uuritakse eelnevalt olukorda patentimise küsimuses, et tagada uuringu innovaatiline iseloom. Nende tööde tulemusel esitab IFP teadusliku ja tehnilise toimiku oma tütarettevõttele, kes kasutab oma esimese valiku õigust.

| (177) | Kui Axens soovib sellise toimiku alusel uuringuid jätkata, korraldab IFP rakendusuuringu, et „hankida uusi teadmisi või luua täiustusi, mis võimaldaksid arendada uusi protsesse, tooteid ja tehnoloogiaid või juba olemasolevaid täiustada”. (41) Need tööd seisnevad uute sünteesimisviiside või kasutatavate täiustamise uurimises, ilma et see hõlmaks tööstuslikku rakendamist. Komisjon leiab, et nende tööde eesmärk on kontseptsioonide valideerimine ning et need kuuluvad rakendusuuringute alla teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku tähenduses:






  a) | katalüsaatori puhul hõlmab see etapp uute sünteesimisviiside katsetamist. Uuringute käigus kindlaksmääratud koostist katsetatakse kilostel kogustel ning enamasti põhjustab see koguseline muudatus erinevusi struktuuris ja omadustes. Saadud katalüsaatori jääkainete kohta koostatakse kokkuvõte ja üksikasjalikud analüüsid ning uuritakse nendes sisalduvate inhibiitorite ja mürkainete mõju; |
| --- | --- | --- |

(177)

Kui Axens soovib sellise toimiku alusel uuringuid jätkata, korraldab IFP rakendusuuringu, et „hankida uusi teadmisi või luua täiustusi, mis võimaldaksid arendada uusi protsesse, tooteid ja tehnoloogiaid või juba olemasolevaid täiustada”. (41) Need tööd seisnevad uute sünteesimisviiside või kasutatavate täiustamise uurimises, ilma et see hõlmaks tööstuslikku rakendamist. Komisjon leiab, et nende tööde eesmärk on kontseptsioonide valideerimine ning et need kuuluvad rakendusuuringute alla teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku tähenduses:

a)

katalüsaatori puhul hõlmab see etapp uute sünteesimisviiside katsetamist. Uuringute käigus kindlaksmääratud koostist katsetatakse kilostel kogustel ning enamasti põhjustab see koguseline muudatus erinevusi struktuuris ja omadustes. Saadud katalüsaatori jääkainete kohta koostatakse kokkuvõte ja üksikasjalikud analüüsid ning uuritakse nendes sisalduvate inhibiitorite ja mürkainete mõju;

| b) | protsessi puhul on rakendusuuringute eesmärk uurida tehnoloogiate aluselemente, katalüsaatori rakendamiseks sobivaid tingimusi ja reaktsioonilise süsteemi dimensioneerimise elemente. Genereeritud toimete kaardistuse põhjal koostatakse numbriline mudel. |
| --- | --- |

b)

protsessi puhul on rakendusuuringute eesmärk uurida tehnoloogiate aluselemente, katalüsaatori rakendamiseks sobivaid tingimusi ja reaktsioonilise süsteemi dimensioneerimise elemente. Genereeritud toimete kaardistuse põhjal koostatakse numbriline mudel.

| (178) | Pärast rakendusuuringute lõppu annab IFP oma tütarettevõttele katalüsaatori või protsessi toimiku. Selles etapis otsustab Axens võimaluse korral toote väljatöötamist konkurentsieelse arendustegevuse kaudu jätkata, et valmistada ette tööstuslikku tootmist. Selle etapi tööd hõlmavad põhjenduses 177 kirjeldatud etapis tehtud tööde tulemuste katsetamist ja konsolideerimist tööstusliku tootmise ahela representatiivsete prototüüpide peal:






  a) | katalüsaatori puhul valmistatakse toote proovipartii tööstusliku tootmise ahela representatiivses järgus, kohandades rakendusuuringu tulemusel väljatöötatud meetodeid. Selle kohandamise tulemusel muudetakse vajaduse korral lähteaineid hinna, hügieeni, ohutuse või keskkonnaga seonduvatel põhjustel. Prototüüpe katsetatakse baaskoormusel ja muudetakse soovitud tulemuste saavutamiseks. Tehakse katsed katalüsaatori toimete kaardistuse täiendamiseks. Analüsaatorite ja seadmete valik otsustatakse just selles etapis; |
| --- | --- | --- |

(178)

Pärast rakendusuuringute lõppu annab IFP oma tütarettevõttele katalüsaatori või protsessi toimiku. Selles etapis otsustab Axens võimaluse korral toote väljatöötamist konkurentsieelse arendustegevuse kaudu jätkata, et valmistada ette tööstuslikku tootmist. Selle etapi tööd hõlmavad põhjenduses 177 kirjeldatud etapis tehtud tööde tulemuste katsetamist ja konsolideerimist tööstusliku tootmise ahela representatiivsete prototüüpide peal:

a)

katalüsaatori puhul valmistatakse toote proovipartii tööstusliku tootmise ahela representatiivses järgus, kohandades rakendusuuringu tulemusel väljatöötatud meetodeid. Selle kohandamise tulemusel muudetakse vajaduse korral lähteaineid hinna, hügieeni, ohutuse või keskkonnaga seonduvatel põhjustel. Prototüüpe katsetatakse baaskoormusel ja muudetakse soovitud tulemuste saavutamiseks. Tehakse katsed katalüsaatori toimete kaardistuse täiendamiseks. Analüsaatorite ja seadmete valik otsustatakse just selles etapis;

| b) | protsessi puhul tehakse riskianalüüs; koostatakse protsesside või protsessikombinatsioonide tööstuslikud skeemid ning protsesse käsitlev valge raamat, milles täpsustatakse protsessihaldust. |
| --- | --- |

b)

protsessi puhul tehakse riskianalüüs; koostatakse protsesside või protsessikombinatsioonide tööstuslikud skeemid ning protsesse käsitlev valge raamat, milles täpsustatakse protsessihaldust.

| (179) | Muu hulgas nimetatakse ekspertide komitee toote või protsessi sertifitseerimise etappide kindlaksmääramiseks ja valideerimiseks. Alles pärast sertifitseerimist on võimalik kontrollida, kas keskkonnaalaseid ja ohutusega seotud piiranguid on arvesse võetud, kas vastu on võetud otsus protsessi ja/või toote turule lubamise kohta ning kas toote ja/või protsessi võib esmakordselt tööstuslikku kasutusse suunata. (42) Seega turustatakse kõnealuste tööde tulemusel loodud tooteid ja protsesse alles pärast nende sertifitseerimist ning nende tööde raames ei hakata neid tööstuslikult tootma. |
| --- | --- |

(179)

Muu hulgas nimetatakse ekspertide komitee toote või protsessi sertifitseerimise etappide kindlaksmääramiseks ja valideerimiseks. Alles pärast sertifitseerimist on võimalik kontrollida, kas keskkonnaalaseid ja ohutusega seotud piiranguid on arvesse võetud, kas vastu on võetud otsus protsessi ja/või toote turule lubamise kohta ning kas toote ja/või protsessi võib esmakordselt tööstuslikku kasutusse suunata. (42) Seega turustatakse kõnealuste tööde tulemusel loodud tooteid ja protsesse alles pärast nende sertifitseerimist ning nende tööde raames ei hakata neid tööstuslikult tootma.

| (180) | Komisjoni arvates ei saa neid töid samastada tööstusliku tootmise ahela tavapäraste toimingutega, eelkõige arvestades, et need asuvad väljaspool tööstusliku kasutuse raamistikku. Komisjon järeldab, et kõnealuste tööde puhul on tegemist konkurentsieelse arendustegevusega teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku tähenduses. Muu hulgas märgib komisjon, et igal juhul katab Axens kõnealuste tööde kulud täielikult omavahenditest. |
| --- | --- |

(180)

Komisjoni arvates ei saa neid töid samastada tööstusliku tootmise ahela tavapäraste toimingutega, eelkõige arvestades, et need asuvad väljaspool tööstusliku kasutuse raamistikku. Komisjon järeldab, et kõnealuste tööde puhul on tegemist konkurentsieelse arendustegevusega teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku tähenduses. Muu hulgas märgib komisjon, et igal juhul katab Axens kõnealuste tööde kulud täielikult omavahenditest.

| (181) | IFP koostöös tema tütarettevõttega Prosernat elluviidava tegevuse kohta sedastab komisjon, et tööde tsüklit ja jaotumist IFP ning selle tütarettevõtte Prosernat vahel reguleerib rakendusuuringu leping, mis gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiate valdkonnas kohaldatuna järgib sama mudelit, mida IFP-d ja selle tütarettevõtte Axens siduv rakendusuuringu leping. Seda analüüsi kinnitab Prantsusmaa esitatud täielike loetelude ja selgitavate märkuste uurimine aastatel 2003–2006 elluviidud projektide kohta. |
| --- | --- |

(181)

IFP koostöös tema tütarettevõttega Prosernat elluviidava tegevuse kohta sedastab komisjon, et tööde tsüklit ja jaotumist IFP ning selle tütarettevõtte Prosernat vahel reguleerib rakendusuuringu leping, mis gaasitootmise ja väävlitustamise tehnoloogiate valdkonnas kohaldatuna järgib sama mudelit, mida IFP-d ja selle tütarettevõtte Axens siduv rakendusuuringu leping. Seda analüüsi kinnitab Prantsusmaa esitatud täielike loetelude ja selgitavate märkuste uurimine aastatel 2003–2006 elluviidud projektide kohta.

| (182) | Kokkuvõttes leiab komisjon, et riigi vahenditest rahastatav tegevus vastab teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku I lisas määratud uurimisetappidele. Komisjon märgib, et igal juhul on turule kõige lähemal asuv tegevus, nimelt konkurentsieelne arendustegevus ja kaubanduslik arendustegevus, täielikult rahastatud tütarettevõtete omavahenditest, mis pärinevad turgudelt saadud tulust, ning et riiklik rahastamine hõlmab üksnes rakendusuuringu etappe. Seetõttu ei saa komisjon nõustuda äriühingu UOP esitatud argumendiga, mille kohaselt on IFP ning selle tütarettevõtete Axens ja Prosernat majandustegevusele antava riigiabi puhul tegemist tegevusabiga. |
| --- | --- |

(182)

Kokkuvõttes leiab komisjon, et riigi vahenditest rahastatav tegevus vastab teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku I lisas määratud uurimisetappidele. Komisjon märgib, et igal juhul on turule kõige lähemal asuv tegevus, nimelt konkurentsieelne arendustegevus ja kaubanduslik arendustegevus, täielikult rahastatud tütarettevõtete omavahenditest, mis pärinevad turgudelt saadud tulust, ning et riiklik rahastamine hõlmab üksnes rakendusuuringu etappe. Seetõttu ei saa komisjon nõustuda äriühingu UOP esitatud argumendiga, mille kohaselt on IFP ning selle tütarettevõtete Axens ja Prosernat majandustegevusele antava riigiabi puhul tegemist tegevusabiga.

7.5.2.   Abikõlblikud kulud

| (183) | Teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku II lisas on määratud kulud, mida võib teadus- ja arendustegevusele antava abi osatähtsuse arvutamisel arvesse võtta:






  — | tööjõukulud (teadlased, tehniline personal ja muu abipersonal, kes on võetud tööle üksnes teadustegevuse jaoks); |
| --- | --- | --- |

(183)

Teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku II lisas on määratud kulud, mida võib teadus- ja arendustegevusele antava abi osatähtsuse arvutamisel arvesse võtta:

—

tööjõukulud (teadlased, tehniline personal ja muu abipersonal, kes on võetud tööle üksnes teadustegevuse jaoks);

| — | üksnes teadustegevuseks ja alalisel viisil kasutatavate (välja arvatud kommertseesmärkidel võõrandamise korral) vahendite, materjalide, maa ja ruumide kulud; |
| --- | --- |

—

üksnes teadustegevuseks ja alalisel viisil kasutatavate (välja arvatud kommertseesmärkidel võõrandamise korral) vahendite, materjalide, maa ja ruumide kulud;

| — | üksnes teadustegevuseks kasutatavate konsultatsiooni- ja sarnaste teenuste kulud, sealhulgas välistest allikatest sisseostetud teadusuuringud, tehnilised teadmised, patendid jne; |
| --- | --- |

—

üksnes teadustegevuseks kasutatavate konsultatsiooni- ja sarnaste teenuste kulud, sealhulgas välistest allikatest sisseostetud teadusuuringud, tehnilised teadmised, patendid jne;

| — | vahetult teadustegevusest tingitud täiendavad üldkulud; |
| --- | --- |

—

vahetult teadustegevusest tingitud täiendavad üldkulud;

| — | vahetult teadustegevusest tingitud muud tegevuskulud (näiteks materjalide, tarvikute ja sarnaste toodete kulud). |
| --- | --- |

—

vahetult teadustegevusest tingitud muud tegevuskulud (näiteks materjalide, tarvikute ja sarnaste toodete kulud).

| (184) | Samuti täpsustatakse teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku II lisas, et kui kulusid tekitab ka muu tegevus, eelkõige muu teadus- ja arendustegevus, tuleb kulud eraldi arvestada subsideeritud teadus- ja arendustegevuse ning muu tegevuse kohta. |
| --- | --- |

(184)

Samuti täpsustatakse teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku II lisas, et kui kulusid tekitab ka muu tegevus, eelkõige muu teadus- ja arendustegevus, tuleb kulud eraldi arvestada subsideeritud teadus- ja arendustegevuse ning muu tegevuse kohta.

| (185) | Ühest küljest võtab komisjon arvesse, et projektidega vahetult seotud kulud hõlmavad allhankelepinguid, lähetusi, kindlustusi ja dokumente, samuti varustust ja tarvikuid. Need kuuluvad vastavalt konsultatsiooni- ja sarnaste teenuste kulude, täiendavate üldkulude ja muude tegevuskulude alla. Komisjon sedastab, et kõnealused kulud on vahetult ja üksnes teadustegevusest tingitud. |
| --- | --- |

(185)

Ühest küljest võtab komisjon arvesse, et projektidega vahetult seotud kulud hõlmavad allhankelepinguid, lähetusi, kindlustusi ja dokumente, samuti varustust ja tarvikuid. Need kuuluvad vastavalt konsultatsiooni- ja sarnaste teenuste kulude, täiendavate üldkulude ja muude tegevuskulude alla. Komisjon sedastab, et kõnealused kulud on vahetult ja üksnes teadustegevusest tingitud.

| (186) | Teisest küljest märgib komisjon, et muud projektidega seotud kulud hõlmavad teadustöötajate kulusid, materiaalse ja immateriaalse vara amortiseerumist ning muid üldkulusid ning kuuluvad vastavalt tööjõukulude, vahendite, materjalide, maa ja ruumide kulude ning täiendavate üldkulude alla. Need kulud tulenevad vahetult teadustegevusest ning jagunevad eri teadusprojektide vahel selle põhjal, kui palju aega teadustöötajad igale projektile kulutavad. |
| --- | --- |

(186)

Teisest küljest märgib komisjon, et muud projektidega seotud kulud hõlmavad teadustöötajate kulusid, materiaalse ja immateriaalse vara amortiseerumist ning muid üldkulusid ning kuuluvad vastavalt tööjõukulude, vahendite, materjalide, maa ja ruumide kulude ning täiendavate üldkulude alla. Need kulud tulenevad vahetult teadustegevusest ning jagunevad eri teadusprojektide vahel selle põhjal, kui palju aega teadustöötajad igale projektile kulutavad.

| (187) | Muu hulgas on need muudes teadus- ja arendustegevuse projektides kasutatavate meetodite ja varustusega seotud horisontaalsete teadus- ja arendustegevuse projektide kulud samastatavad vahetult teadustegevusest tingitud täiendavate üldkuludega. Nende horisontaalsete projektide kulud arvestatakse iga teadus- ja arendustegevuse projekti kulude põhjal. Komisjon leiab, et kasutatavad assigneeringute eraldamise meetodid on asjakohased. |
| --- | --- |

(187)

Muu hulgas on need muudes teadus- ja arendustegevuse projektides kasutatavate meetodite ja varustusega seotud horisontaalsete teadus- ja arendustegevuse projektide kulud samastatavad vahetult teadustegevusest tingitud täiendavate üldkuludega. Nende horisontaalsete projektide kulud arvestatakse iga teadus- ja arendustegevuse projekti kulude põhjal. Komisjon leiab, et kasutatavad assigneeringute eraldamise meetodid on asjakohased.

| (188) | Komisjon järeldab, et projektide kulud vastavad teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku II lisas kindlaksmääratud abikõlblikele kuludele. |
| --- | --- |

(188)

Komisjon järeldab, et projektide kulud vastavad teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku II lisas kindlaksmääratud abikõlblikele kuludele.

7.5.3.   Abi osatähtsus

| (189) | Teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkti 5.4 kohaselt on abi suurim lubatud osatähtsus rakendusuuringu projektidele eelnevate tehnilise teostatavuse uuringute puhul 75 %. Nimetatud raamistiku punkti 5.3 põhjal on rakendusuuringu projektide puhul abi suurim lubatud osatähtsus 50 %. Nimetatud raamistiku punkti 5.5 kohaselt on konkurentsieelse arendustegevuse projektide puhul abi suurim lubatud osatähtsus 25 %. Nimetatud raamistiku punkti 5.9 järgi on ühtaegu nii rakendusuuringut kui ka konkurentsieelset arendustegevust hõlmava tegevuse puhul abi suurim lubatud osatähtsus kõnealuse kahe teadustegevuse liigi kohta lubatud abi osatähtsuse määrade keskmine. |
| --- | --- |

(189)

Teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkti 5.4 kohaselt on abi suurim lubatud osatähtsus rakendusuuringu projektidele eelnevate tehnilise teostatavuse uuringute puhul 75 %. Nimetatud raamistiku punkti 5.3 põhjal on rakendusuuringu projektide puhul abi suurim lubatud osatähtsus 50 %. Nimetatud raamistiku punkti 5.5 kohaselt on konkurentsieelse arendustegevuse projektide puhul abi suurim lubatud osatähtsus 25 %. Nimetatud raamistiku punkti 5.9 järgi on ühtaegu nii rakendusuuringut kui ka konkurentsieelset arendustegevust hõlmava tegevuse puhul abi suurim lubatud osatähtsus kõnealuse kahe teadustegevuse liigi kohta lubatud abi osatähtsuse määrade keskmine.

| (190) | Esiteks märgib komisjon, et IFP kattis oma tütarettevõtete makstud tasudest tulenevatest omavahenditest ning ilma riigipoolse rahalise sekkumiseta rohkem kui 50 % oma aastatel 2003–2006 teostatud tehnilise teostatavuse uuringute ja rakendusuuringute kuludest. Komisjon märgib, et abi vastuvõetav osatähtsus võib olla suurem kui 50 %, kui võtta arvesse nende tehnilise teostatavuse uuringute osa, mille puhul võib abi osatähtsus olla 75 %. Komisjon koostas tabeli, lähtudes nii projektide loeteludest, milles on üksikasjalikult esitatud iga-aastased kulud projektide ja uurimisetappide kaupa, kui ka IFP vahendite ülevaatest. Seejuures järgis komisjon konservatiivset lähenemisviisi, võttes arvesse kõik kulud, mis otseselt või kaudselt (43) seostuvad Axensi ja Prosernati ainuõiguslike tegevusvaldkondadega, ning jättes välja kõik muud tulud peale Axensi ja Prosernati makstud tasude. (44)

  Tabel 2 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Projektide arv aastas (45) |
| Tegevusvaldkond IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Tegevusvaldkond IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Kokku | 48 | 54 | 55 | 68 |
| Tehnilise teostatavuse uuringute iga-aastane kulu (eurot) |
| Tegevusvaldkond IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Tegevusvaldkond IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Kokku | 5 759 184 | 4 032 859 | 4 392 411 | 7 393 767 |
| Rakendusuuringute iga-aastane kulu (eurot) |
| Tegevusvaldkond IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Tegevusvaldkond IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Kokku | 40 180 231 | 48 536 142 | 38 183 597 | 49 007 913 |
| Omavahendid (eurot) |
| Summa | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Võimalik riigiabi (eurot) |
| Summa | 18 958 910 | 19 243 217 | 8 952 630 | 11 280 522 |
| Abi osatähtsus | 41 % | 37 % | 21 % | 20 % |
| Abi suurim lubatud osatähtsus (46) | 53 % | 52 % | 53 % | 53 % |

(190)

Esiteks märgib komisjon, et IFP kattis oma tütarettevõtete makstud tasudest tulenevatest omavahenditest ning ilma riigipoolse rahalise sekkumiseta rohkem kui 50 % oma aastatel 2003–2006 teostatud tehnilise teostatavuse uuringute ja rakendusuuringute kuludest. Komisjon märgib, et abi vastuvõetav osatähtsus võib olla suurem kui 50 %, kui võtta arvesse nende tehnilise teostatavuse uuringute osa, mille puhul võib abi osatähtsus olla 75 %. Komisjon koostas tabeli, lähtudes nii projektide loeteludest, milles on üksikasjalikult esitatud iga-aastased kulud projektide ja uurimisetappide kaupa, kui ka IFP vahendite ülevaatest. Seejuures järgis komisjon konservatiivset lähenemisviisi, võttes arvesse kõik kulud, mis otseselt või kaudselt (43) seostuvad Axensi ja Prosernati ainuõiguslike tegevusvaldkondadega, ning jättes välja kõik muud tulud peale Axensi ja Prosernati makstud tasude. (44)

Tabel 2

2003

2004

2005

2006

Projektide arv aastas (45)

Tegevusvaldkond IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Tegevusvaldkond IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Kokku

48

54

55

68

Tehnilise teostatavuse uuringute iga-aastane kulu (eurot)

Tegevusvaldkond IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Tegevusvaldkond IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Kokku

5 759 184

4 032 859

4 392 411

7 393 767

Rakendusuuringute iga-aastane kulu (eurot)

Tegevusvaldkond IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Tegevusvaldkond IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Kokku

40 180 231

48 536 142

38 183 597

49 007 913

Omavahendid (eurot)

Summa

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Võimalik riigiabi (eurot)

Summa

18 958 910

19 243 217

8 952 630

11 280 522

Abi osatähtsus

41 %

37 %

21 %

20 %

Abi suurim lubatud osatähtsus (46)

53 %

52 %

53 %

53 %

| (191) | Teiseks võtab komisjon arvesse, et IFP ja selle tütarettevõtete teadustegevuse rahastamise osakaal omavahenditest võiks olla suurem, kui komisjon arvestaks ka konkurentsieelset arendustegevust, mille abi osakaal võib olla 25 %. Konkurentsieelset arendustegevust rahastavad tütarettevõtted Axens ja Prosernat täielikult omavahenditest, ilma riigi või IFP rahalise sekkumiseta. |
| --- | --- |

(191)

Teiseks võtab komisjon arvesse, et IFP ja selle tütarettevõtete teadustegevuse rahastamise osakaal omavahenditest võiks olla suurem, kui komisjon arvestaks ka konkurentsieelset arendustegevust, mille abi osakaal võib olla 25 %. Konkurentsieelset arendustegevust rahastavad tütarettevõtted Axens ja Prosernat täielikult omavahenditest, ilma riigi või IFP rahalise sekkumiseta.

| (192) | Kolmandaks kontrollis komisjon abi lubatavast osatähtsusest kinnipidamist uurimisetappide kaupa, tuginedes aastatel 2003–2006 teostatud projektide iga-aastastele loeteludele. Järgmiste aastate kohta peab Prantsusmaa esitama komisjonile aastaaruande, et viimane saaks kontrollida, kas abi osatähtsusest uurimisetappide ja projektide kaupa on samuti kinni peetud. See aruanne peab sisaldama kõiki Axensi ja Prosernati tegevusvaldkondades rakendatud projekte, kus on märgitud nende projektide hind uurimisetappide kaupa, riikliku rahastamise suurus ning IFP ja selle tütarettevõtete omavahenditest makstav summa. Komisjon leiab, et riigiabi osa peab jääma alla 50 %, et abi lubatavast osatähtsusest oleks kinni peetud. |
| --- | --- |

(192)

Kolmandaks kontrollis komisjon abi lubatavast osatähtsusest kinnipidamist uurimisetappide kaupa, tuginedes aastatel 2003–2006 teostatud projektide iga-aastastele loeteludele. Järgmiste aastate kohta peab Prantsusmaa esitama komisjonile aastaaruande, et viimane saaks kontrollida, kas abi osatähtsusest uurimisetappide ja projektide kaupa on samuti kinni peetud. See aruanne peab sisaldama kõiki Axensi ja Prosernati tegevusvaldkondades rakendatud projekte, kus on märgitud nende projektide hind uurimisetappide kaupa, riikliku rahastamise suurus ning IFP ja selle tütarettevõtete omavahenditest makstav summa. Komisjon leiab, et riigiabi osa peab jääma alla 50 %, et abi lubatavast osatähtsusest oleks kinni peetud.

| (193) | Viimaks sedastab komisjon, et abi osatähtsusest kinnipidamine sõltub suures osas sellest, millise summa saab IFP oma projektidele asjaomastes valdkondades eraldada omavahenditest. Need omavahendid koosnevad peamiselt tütarettevõtete Axens ja Prosernat IFP-le makstavatest tasudest. Seetõttu leiab komisjon, et ainuõiguslikesse lepingutesse tuleb lisada neid tasusid reguleeriv klausel, et emaettevõttele makstaks minimaalne kindlaksmääramata summa, mis hõlmab vähemalt 25 % rakendusuuringutele eelnevate teostatavusuuringute maksumusest, 50 % rakendusuuringu maksumusest ja vajaduse korral 75 % konkurentsieelse arendustegevuse maksumusest, mida IFP oma tütarettevõtete tegevusvaldkondades teostab. (47) |
| --- | --- |

(193)

Viimaks sedastab komisjon, et abi osatähtsusest kinnipidamine sõltub suures osas sellest, millise summa saab IFP oma projektidele asjaomastes valdkondades eraldada omavahenditest. Need omavahendid koosnevad peamiselt tütarettevõtete Axens ja Prosernat IFP-le makstavatest tasudest. Seetõttu leiab komisjon, et ainuõiguslikesse lepingutesse tuleb lisada neid tasusid reguleeriv klausel, et emaettevõttele makstaks minimaalne kindlaksmääramata summa, mis hõlmab vähemalt 25 % rakendusuuringutele eelnevate teostatavusuuringute maksumusest, 50 % rakendusuuringu maksumusest ja vajaduse korral 75 % konkurentsieelse arendustegevuse maksumusest, mida IFP oma tütarettevõtete tegevusvaldkondades teostab. (47)

| (194) | Kokkuvõtteks leiab komisjon, et teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikuga lubatud abi osatähtsusest on kinni peetud, kui põhjendustes 192 ja 193 esitatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(194)

Kokkuvõtteks leiab komisjon, et teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistikuga lubatud abi osatähtsusest on kinni peetud, kui põhjendustes 192 ja 193 esitatud tingimused on täidetud.

7.5.4.   Kumulatsioon

| (195) | Järgitud on teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku kumulatsiooni käsitlevaid sätteid, mida täpsustatakse selle raamistiku punktis 5.12. Komisjon lähtus oma arvutustes riikliku rahastamise kogusummast, sõltumata selle rahastamise päritolust. |
| --- | --- |

(195)

Järgitud on teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku kumulatsiooni käsitlevaid sätteid, mida täpsustatakse selle raamistiku punktis 5.12. Komisjon lähtus oma arvutustes riikliku rahastamise kogusummast, sõltumata selle rahastamise päritolust.

7.5.5.   Stimuleeriv mõju

| (196) | Esiteks võtab komisjon arvesse, et IFP ja selle tütarettevõtete teadustegevuses juhindutakse loogikast, et pikaajalises perspektiivis tagab energiaga varustamise kindluse riik. Süsivesinikel on liikmesriikide praeguse majanduse jaoks strateegiline tähtsus eelkõige nende ülekaalu pärast transpordis ja keemias. IFP ja selle tütarettevõtete tegevus on seotud kolme aspektiga energianõudluse kasvus, mida peamiselt põhjustab liikuvuse ja kaubavahetuse suurenemine, nafta- ja gaasivarude järkjärguline ammendumine ning kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramine. Komisjon märgib, et IFP ja selle tütarettevõtete teadustegevus on keskendunud eelkõige järgmiste prioriteetide ümber:






  a) | varude uuendamine ning nafta- ja gaasitootmise suurendamine. See ei puuduta mitte üksnes leiukohtade uurimise edukuse määra ja saagise määra suurendamist, vaid ka mittetavapäraste allikate (ülisügavad leiukohad avamerel, eriti raske toornafta, tõrvaliivad jne) kasutamise lubamist. Näiteks on üks suuremaid ettevõtmisi selles valdkonnas protsessi väljatöötamine suure H2S ja CO2 sisaldusega gaaside jaoks; |
| --- | --- | --- |

(196)

Esiteks võtab komisjon arvesse, et IFP ja selle tütarettevõtete teadustegevuses juhindutakse loogikast, et pikaajalises perspektiivis tagab energiaga varustamise kindluse riik. Süsivesinikel on liikmesriikide praeguse majanduse jaoks strateegiline tähtsus eelkõige nende ülekaalu pärast transpordis ja keemias. IFP ja selle tütarettevõtete tegevus on seotud kolme aspektiga energianõudluse kasvus, mida peamiselt põhjustab liikuvuse ja kaubavahetuse suurenemine, nafta- ja gaasivarude järkjärguline ammendumine ning kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramine. Komisjon märgib, et IFP ja selle tütarettevõtete teadustegevus on keskendunud eelkõige järgmiste prioriteetide ümber:

a)

varude uuendamine ning nafta- ja gaasitootmise suurendamine. See ei puuduta mitte üksnes leiukohtade uurimise edukuse määra ja saagise määra suurendamist, vaid ka mittetavapäraste allikate (ülisügavad leiukohad avamerel, eriti raske toornafta, tõrvaliivad jne) kasutamise lubamist. Näiteks on üks suuremaid ettevõtmisi selles valdkonnas protsessi väljatöötamine suure H2S ja CO2 sisaldusega gaaside jaoks;

| b) | puhaste ja tõhusate rafineerimisprotsesside loomine. Tegemist on kütuste ja naftakeemia toorainete tootmise optimeerimisega, vähendades samal ajal rafineerimis- ja naftakeemiatööstuste keskkonnale avaldatavat mõju. Peale selle eeldab mittetavapäraste leiukohtade kasutamine ümbertöötlemistehnoloogiate väljatöötamist. Sellesse valdkonda on koondatud eelkõige hüdrokrakkimise alased uuringud; |
| --- | --- |

b)

puhaste ja tõhusate rafineerimisprotsesside loomine. Tegemist on kütuste ja naftakeemia toorainete tootmise optimeerimisega, vähendades samal ajal rafineerimis- ja naftakeemiatööstuste keskkonnale avaldatavat mõju. Peale selle eeldab mittetavapäraste leiukohtade kasutamine ümbertöötlemistehnoloogiate väljatöötamist. Sellesse valdkonda on koondatud eelkõige hüdrokrakkimise alased uuringud;

| c) | uudsete kütuste ja mootoritehnoloogiate väljatöötamine, et vähendada sõidukite heitkoguseid ja kütusetarbimist. Sellega seoses on kõnealuses valdkonnas üks peamisi ülesandeid suure vesinikusisaldusega gaaskütuste kasutamine; |
| --- | --- |

c)

uudsete kütuste ja mootoritehnoloogiate väljatöötamine, et vähendada sõidukite heitkoguseid ja kütusetarbimist. Sellega seoses on kõnealuses valdkonnas üks peamisi ülesandeid suure vesinikusisaldusega gaaskütuste kasutamine;

| d) | kütuste tootmises kasutatavate energiaallikate mitmekesistamine. Sellega seoses on prioriteetne ülesanne eri energiaallikatest (biomass, gaas või kivisüsi) sünteetiliste kütuste tootmine. |
| --- | --- |

d)

kütuste tootmises kasutatavate energiaallikate mitmekesistamine. Sellega seoses on prioriteetne ülesanne eri energiaallikatest (biomass, gaas või kivisüsi) sünteetiliste kütuste tootmine.

| (197) | Komisjon märgib, et IFP uurimisprogrammid on läbi vaadanud tehnilised komiteed, mille koosseisu ja sekkumiskorda reguleerib järelevalvet teostav minister. Need komiteed võimaldavad tagada tõhusa järelevalve nimetatud prioriteetide üle. |
| --- | --- |

(197)

Komisjon märgib, et IFP uurimisprogrammid on läbi vaadanud tehnilised komiteed, mille koosseisu ja sekkumiskorda reguleerib järelevalvet teostav minister. Need komiteed võimaldavad tagada tõhusa järelevalve nimetatud prioriteetide üle.

| (198) | Teiseks võtab komisjon arvesse, et uute energiatehnoloogiate väljatöötamine, mille hulka arvatakse eelkõige biokütused ja gaasitootmine, on üks ühenduse teadustegevuse, energeetikapoliitika ja keskkonnapoliitika prioriteetidest. |
| --- | --- |

(198)

Teiseks võtab komisjon arvesse, et uute energiatehnoloogiate väljatöötamine, mille hulka arvatakse eelkõige biokütused ja gaasitootmine, on üks ühenduse teadustegevuse, energeetikapoliitika ja keskkonnapoliitika prioriteetidest.

| (199) | Kolmandaks märgib komisjon, et tänu riigi toetusele said IFP ja selle tütarettevõtted teostada täiendavaid uurimistöid, mida muidu ei oleks saanud tehnoloogiliste riskide või investeeringutasuvuse äärmise ebakindluse tõttu teha. Eelkõige rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate valdkonnas sunnivad esmakordse tööstusliku väljalaskega seonduvad suured riskid kõnealusel turul tegutsevaid ettevõtjaid teadus- ja arendustegevuse projektidega seoses väga valivad olema. Näiteks said IFP ja Axens ellu viia järgmisi teadusprojekte: uued katalüsaatorid ja tehnoloogiad destillaatide hüdroloogilise töötlemise valdkonnas, tõhusamad absorbendid ja tehnoloogiad paraksüleeni tootmiseks, uus protsess veeldatud gaasi valdkonnas, mis põhineb külmutamise uute kontseptsioonide ja tehnoloogiate kasutamisel, uus, puhtam ja tõhusam protsess biodiiselkütuse tootmiseks taimeõlide esterdamise teel. |
| --- | --- |

(199)

Kolmandaks märgib komisjon, et tänu riigi toetusele said IFP ja selle tütarettevõtted teostada täiendavaid uurimistöid, mida muidu ei oleks saanud tehnoloogiliste riskide või investeeringutasuvuse äärmise ebakindluse tõttu teha. Eelkõige rafineerimise ja naftakeemia tehnoloogiate valdkonnas sunnivad esmakordse tööstusliku väljalaskega seonduvad suured riskid kõnealusel turul tegutsevaid ettevõtjaid teadus- ja arendustegevuse projektidega seoses väga valivad olema. Näiteks said IFP ja Axens ellu viia järgmisi teadusprojekte: uued katalüsaatorid ja tehnoloogiad destillaatide hüdroloogilise töötlemise valdkonnas, tõhusamad absorbendid ja tehnoloogiad paraksüleeni tootmiseks, uus protsess veeldatud gaasi valdkonnas, mis põhineb külmutamise uute kontseptsioonide ja tehnoloogiate kasutamisel, uus, puhtam ja tõhusam protsess biodiiselkütuse tootmiseks taimeõlide esterdamise teel.

| (200) | Neljandaks mainib komisjon 2002. aastal alguse saanud positiivset arengut seoses IFP ja selle tütarettevõtete Axens ja Prosernat teadus- ja arendustegevuse alaste jõupingutuste eri näitajatega. IFP ja selle tütarettevõtete Axens ja Prosernat teadus- ja arendustegevusse suunatud kulud ja sellesse kaasatud töötajate arv on tütarettevõtete ainuõiguslikes tegevusvaldkondades kasvanud, samas kui riigiabi on ajavahemikul 2003–2006 vähenenud 41 %:
  Tabel 3







  Näitajate areng ajavahemikul 2003–2006 | IFP/Axens | IFP/Prosernat |
| --- | --- | --- | --- |
| Teadus- ja arendustegevuse kulud ainuõiguslikus valdkonnas | [...] (**) | [...] (**) |
| Teadus- ja arendustegevusega seotud töötajad ainuõiguslikus valdkonnas | [...] (**) | [...] (**) |

(200)

Neljandaks mainib komisjon 2002. aastal alguse saanud positiivset arengut seoses IFP ja selle tütarettevõtete Axens ja Prosernat teadus- ja arendustegevuse alaste jõupingutuste eri näitajatega. IFP ja selle tütarettevõtete Axens ja Prosernat teadus- ja arendustegevusse suunatud kulud ja sellesse kaasatud töötajate arv on tütarettevõtete ainuõiguslikes tegevusvaldkondades kasvanud, samas kui riigiabi on ajavahemikul 2003–2006 vähenenud 41 %:

Tabel 3

Näitajate areng ajavahemikul 2003–2006

IFP/Axens

IFP/Prosernat

Teadus- ja arendustegevuse kulud ainuõiguslikus valdkonnas

[...] (**)

[...] (**)

Teadus- ja arendustegevusega seotud töötajad ainuõiguslikus valdkonnas

[...] (**)

[...] (**)

| (201) | Viiendaks märgib komisjon, et teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal käibes on erakordselt suur. Prosernati tegevusvaldkonnas oli see 2006. aastal 9 %. Axensi tegevusvaldkonnas oli see 2006. aastal 13 %, mis on selgelt suurem kui vastav osakaal teiste kõnealuse valdkonna ettevõtjate käibes. Axensi tegevusvaldkonnas tegutseva nelja võrdlusettevõtte puhul oli teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal käibes 2,3–10 %. (48) |
| --- | --- |

(201)

Viiendaks märgib komisjon, et teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal käibes on erakordselt suur. Prosernati tegevusvaldkonnas oli see 2006. aastal 9 %. Axensi tegevusvaldkonnas oli see 2006. aastal 13 %, mis on selgelt suurem kui vastav osakaal teiste kõnealuse valdkonna ettevõtjate käibes. Axensi tegevusvaldkonnas tegutseva nelja võrdlusettevõtte puhul oli teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal käibes 2,3–10 %. (48)

| (202) | Kuuendaks võtab komisjon arvesse asjaolu, et IFP ja selle tütarettevõtted peavad oma uurimistööde rakendusvaldkondades järgima lähtuvalt geograafilistest piirkondadest erinevaid ning pidevalt muutuvaid eeskirju. Eelkõige esitab väljakutseid rafineerimisvaldkond, kus alates 2000. aastast on kehtestatud aina rangemaid keskkonnaalaseid norme. Teadus- ja arendustegevuse projektidega seotud teaduslikele ja tehnoloogilistele riskidele lisanduvad seega olulised reguleerimisega seonduvad riskid. Peale selle on IFP ja selle tütarettevõtete uurimistöö tulemusi keeruline kaitsta ühelt poolt neid tulemusi kasutavate riikide suure arvu tõttu ja teiselt poolt eri riikides kohaldatavate patendialaste õigusaktide mitmekesisuse tõttu. |
| --- | --- |

(202)

Kuuendaks võtab komisjon arvesse asjaolu, et IFP ja selle tütarettevõtted peavad oma uurimistööde rakendusvaldkondades järgima lähtuvalt geograafilistest piirkondadest erinevaid ning pidevalt muutuvaid eeskirju. Eelkõige esitab väljakutseid rafineerimisvaldkond, kus alates 2000. aastast on kehtestatud aina rangemaid keskkonnaalaseid norme. Teadus- ja arendustegevuse projektidega seotud teaduslikele ja tehnoloogilistele riskidele lisanduvad seega olulised reguleerimisega seonduvad riskid. Peale selle on IFP ja selle tütarettevõtete uurimistöö tulemusi keeruline kaitsta ühelt poolt neid tulemusi kasutavate riikide suure arvu tõttu ja teiselt poolt eri riikides kohaldatavate patendialaste õigusaktide mitmekesisuse tõttu.

| (203) | Seitsmendaks leiab komisjon, et vastupidiselt äriühingu UOP väitele ei saa IFP-le ja selle tütarettevõttele Axens antav riigiabi oma iseloomu või proportsioonidega takistada rafineerimistehnoloogiate turu dünaamilisi stiimuleid. Kõigepealt märgib komisjon, et pakkumine kõnealusel turul on väga diferentseeritud, samas kliente on piiratud arv. 2005. aastal oli maailmas hinnanguliselt seitset liiki toimivaid rafineerimis- või naftakeemiaprotsesse. Peale selle valivad kliendid tehnoloogia eri kriteeriumide põhjal, millest mõnd kriteeriumi, näiteks tehnoloogiaga seonduvat paigaldamiskulu ja investeeringutasuvust peetakse määravaks, kuid mis on abi saavatest uurimisprojektidest täielikult välja jäetud. Lõpuks sedastab komisjon, et mitme IFP ja Axensi konkurendi konkurentsiolukord on väga hea ja see peaks neil võimaldama säilitada oma teadus- ja arendustegevuse kavasid kõnealusel turul. Näiteks on äriühingu UOP turuosa maailmaturul 57 % olemasolevate litsentsitud rafineerimistoodete väärtusest, samas kui IFP ja Axensi turuosa on 7 %. |
| --- | --- |

(203)

Seitsmendaks leiab komisjon, et vastupidiselt äriühingu UOP väitele ei saa IFP-le ja selle tütarettevõttele Axens antav riigiabi oma iseloomu või proportsioonidega takistada rafineerimistehnoloogiate turu dünaamilisi stiimuleid. Kõigepealt märgib komisjon, et pakkumine kõnealusel turul on väga diferentseeritud, samas kliente on piiratud arv. 2005. aastal oli maailmas hinnanguliselt seitset liiki toimivaid rafineerimis- või naftakeemiaprotsesse. Peale selle valivad kliendid tehnoloogia eri kriteeriumide põhjal, millest mõnd kriteeriumi, näiteks tehnoloogiaga seonduvat paigaldamiskulu ja investeeringutasuvust peetakse määravaks, kuid mis on abi saavatest uurimisprojektidest täielikult välja jäetud. Lõpuks sedastab komisjon, et mitme IFP ja Axensi konkurendi konkurentsiolukord on väga hea ja see peaks neil võimaldama säilitada oma teadus- ja arendustegevuse kavasid kõnealusel turul. Näiteks on äriühingu UOP turuosa maailmaturul 57 % olemasolevate litsentsitud rafineerimistoodete väärtusest, samas kui IFP ja Axensi turuosa on 7 %.

| (204) | Viimaks märgib komisjon, et Euroopa Liidu kaubanduspartnerid eraldavad samuti suuri eelarvevahendeid teadustegevuse rahastamisele energeetikavaldkonnas. Näiteks eraldati USA energeetikaministeeriumile 2005. aastal 5,794 miljardi dollari suurune eelarve, mis on viimase 15 aasta jooksul pidevalt kasvanud. Nimetatud ministeerium toetab paljusid teadusprogramme, eelkõige biodiiselkütuste valdkonnas. Komisjon märgib, et IFP ja Axensi konkurendid saavad samuti suurt riigiabi. Eelkõige kehtib see äriühingu UOP kohta, kes saab oma teadustegevuseks katalüsaatorite valdkonnas vahendeid riiklikust standardite ja tehnoloogia instituudist (National Institute of Standards and Technology). (49) Samuti saab UOP kaudset riigiabi tänu mitmele partnerlusele teadusinstituutide ja kõrgkoolidega. |
| --- | --- |

(204)

Viimaks märgib komisjon, et Euroopa Liidu kaubanduspartnerid eraldavad samuti suuri eelarvevahendeid teadustegevuse rahastamisele energeetikavaldkonnas. Näiteks eraldati USA energeetikaministeeriumile 2005. aastal 5,794 miljardi dollari suurune eelarve, mis on viimase 15 aasta jooksul pidevalt kasvanud. Nimetatud ministeerium toetab paljusid teadusprogramme, eelkõige biodiiselkütuste valdkonnas. Komisjon märgib, et IFP ja Axensi konkurendid saavad samuti suurt riigiabi. Eelkõige kehtib see äriühingu UOP kohta, kes saab oma teadustegevuseks katalüsaatorite valdkonnas vahendeid riiklikust standardite ja tehnoloogia instituudist (National Institute of Standards and Technology). (49) Samuti saab UOP kaudset riigiabi tänu mitmele partnerlusele teadusinstituutide ja kõrgkoolidega.

| (205) | Kokkuvõtteks leiab komisjon, et IFP-le ja selle tütarettevõtetele Axens ja Prosernat antaval riigiabil on stimuleeriv mõju seoses tehtava teadustöö strateegilise valdkonna, teadustöös tehtavate jõupingutuste kvalitatiivse ja kvantitatiivse kasvuga ning asjaomastele tegevusvaldkondadele omaste riskide ja probleemidega. Samuti leiab komisjon, et kõnealune abi ei tohiks takistada innovatsiooni dünaamikat asjaomastel turgudel. Muu hulgas võtab komisjon arvesse teiste riikide IFP konkurentidele osutatavat abi. |
| --- | --- |

(205)

Kokkuvõtteks leiab komisjon, et IFP-le ja selle tütarettevõtetele Axens ja Prosernat antaval riigiabil on stimuleeriv mõju seoses tehtava teadustöö strateegilise valdkonna, teadustöös tehtavate jõupingutuste kvalitatiivse ja kvantitatiivse kasvuga ning asjaomastele tegevusvaldkondadele omaste riskide ja probleemidega. Samuti leiab komisjon, et kõnealune abi ei tohiks takistada innovatsiooni dünaamikat asjaomastel turgudel. Muu hulgas võtab komisjon arvesse teiste riikide IFP konkurentidele osutatavat abi.

| (206) | Aruannetes, mille Prantsusmaa peab komisjonile igal aastal kuni IFP ja selle tütarettevõtete Axens ja Prosernat vaheliste ainuõiguslike lepingute kehtivuse lõppemiseni esitama, tuleb näidata, et abi stimuleeriv mõju on endiselt tõendatud. |
| --- | --- |

(206)

Aruannetes, mille Prantsusmaa peab komisjonile igal aastal kuni IFP ja selle tütarettevõtete Axens ja Prosernat vaheliste ainuõiguslike lepingute kehtivuse lõppemiseni esitama, tuleb näidata, et abi stimuleeriv mõju on endiselt tõendatud.

7.6.   Kokkuvõte

| (207) | Arvestades kõiki eespool esitatud elemente, teeb komisjon järelduse, et ettevõtjale IFP ja selle tütarettevõtetele Axens ja Prosernat antav riigiabi on kooskõlas teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku sätetega, kui on täidetud põhjendustes 192, 193 ja 206 sätestatud tingimused, |
| --- | --- |

(207)

Arvestades kõiki eespool esitatud elemente, teeb komisjon järelduse, et ettevõtjale IFP ja selle tütarettevõtetele Axens ja Prosernat antav riigiabi on kooskõlas teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku sätetega, kui on täidetud põhjendustes 192, 193 ja 206 sätestatud tingimused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Meede, mida Prantsusmaa rakendab ettevõtja Institut Français du Pétrole (IFP) ja selle tütarettevõtte Beicip-Franlab kasuks, ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

1.   Meede, mida Prantsusmaa rakendab ettevõtja IFP ja selle tütarettevõtete Axens ja Prosernat kasuks, on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

2.   See abi on ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel käesoleva otsuse artiklites 3–6 sätestatud tingimustel.

Artikkel 3

1.   Käesolev otsus kehtib kuni ettevõtja IFP ja selle tütarettevõtete Axens ja Prosernat vahel käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeval kehtivate ainuõiguslike lepingute (edaspidi „ainuõiguslikud lepingud”) kehtivuse lõpuni.

2.   Komisjonile tuleb teatada igasugusest ainuõiguslike lepingute pikendamisest või muutmisest.

Artikkel 4

1.   Ettevõtja IFP korraldab ja avaldab oma raamatupidamise viisil, milles on selgelt eraldatud majanduslik ja mittemajanduslik tegevus.

2.   Kuni ainuõiguslike lepingute lõppkuupäevani peab Prantsusmaa esitama komisjonile iga-aastase finantsaruande, et komisjon saaks kontrollida IFP tegevusele äriühingute Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades eraldatud riiklike vahendite suurust.

Artikkel 5

1.   Kuni ainuõiguslike lepingute lõppkuupäevani peab Prantsusmaa esitama komisjonile üksikasjaliku aastaaruande projektidest, mida IFP oma tütarettevõtete Axens ja Prosernat ainuõiguslikes tegevusvaldkondades rakendab, ja milles on projektide kaupa märgitud nende maksumus uurimisetappide kaupa, eraldatud riiklike vahendite suurus ja riigiabi stimuleeriv mõju.

2.   Prantsusmaa teatab komisjonile eraldi igast riigiabist, mille summa ületab ülemmäärasid, mis on kindlaks määratud ühenduse 2006. aasta raamistikus teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta.

Artikkel 6

Ainuõiguslikke lepinguid tuleb muuta nii, et nendega nähtaks ette IFP-le minimaalse tasu maksmine Axensi ja Prosernati poolt, mis katab vähemalt 25 % rakendusuuringutele eelnevate teostatavusuuringute maksumusest, 50 % rakendusuuringute maksumusest ja 75 % konkurentsieelse arendustegevuse maksumusest, mida IFP teeb ainuõiguslike lepingutega hõlmatud valdkondades.

Artikkel 7

Prantsusmaa teavitab komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest hiljemalt kaks kuud pärast käesoleva otsuse teatavaks tegemist.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 16. juuli 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 42, 18.2.2006, lk 5.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Ärihuvide haldamist käsitleva 17. novembri 1943. aasta seaduse nr 43-612 tähenduses.

3

(4)  5. märtsi 2003. aasta dekreet nr 2003-204 ja 26. mai 1955. aasta muudetud dekreet nr 55-733.

4

(5)  Allikas: IFP 2006. aasta finantsaruanne.

5

(6)  Allikas: Axensi konsolideeritud aastaaruanne 2006.

6

(7)  Allikas: Axensi konsolideeritud aastaaruanne 2006.

7

(8)  Allikas: Prantsusmaa ametiasutuste esitatud andmed.

8

(9)  Allikas: Beicip-Franlabi 2006. aasta konsolideeritud aruanded.

9

(10)  Allikas: Prosernati 2006. aasta aruanne.

10

(11)  EÜT L 272, 25.10.1996, lk 53.

11

(12)  EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5.

12

(13)  EÜT C 192, 19.6.1998, lk 4.

13

(14)  Ametisaladuse alla kuuluva teabe ümbersõnastus.

14

(15)  Ametisaladuse alla kuuluv teave.

15

(16)  EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35. Direktiiv on tunnistatud kehtetuks direktiiviga 2006/111/EÜ (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17).

16

(17)  Teavitamisvormi 8. leheküljel on märgitud: „Käesoleva teatisega teavitab Prantsusmaa Teid sellest, et IFP kavatseb oma tegevuse rafineerimise/naftakeemia valdkonnas ettevõttesiseselt ümber korraldada.”

17

(18)  Komisjoni ja Prantsusmaa vaheline kohtumine toimus 4. mail 2001.

18

(19)  Prantsusmaa esitas oma 18. mai 2001. aasta kirjas lisateavet esimese valiku õiguse kohta ja impordi maksustamise kohta IFP kasuks kehtestatud maksuga.

19

(20)  Selles vastuvõtuteatises on märgitud: „Peale selle on lisas esitatud kavandatud meetmete loetelu EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3 sätestatud informeerimiseks ettenähtud vormi põhjal.”

20

(21)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 36.

21

(22)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

22

(23)  Inglise keeles proof of principle.

23

proof of principle

(24)  See summa ulatub äriühingu UOP andmetel 555 miljoni euroni viimase kolme aasta kohta ning tundub Prantsusmaa arvates vastavat neile summadele, mida ettevõtja IFP sai 2003., 2004. ja 2005. aasta eelarveeraldise alusel (tegelikult täpselt 507 miljonit eurot).

24

(25)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2, joonealune märkus nr 22.

25

(26)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

26

(27)  ELT L 123, 27.4.2004, lk 11.

27

(28)  Euroopa Kohtu 14. novembri 1984. aasta otsus 323/82, EKL, lk 3809.

28

(29)  Eesmärkide leping aastateks 2001–2005, lk 3.

29

(30)  [...] (**).

30

(31)  [...] (**).

31

(32)  Väljavõte Axensi veebisaidilt „Axens on rafineerimise, naftakeemia ja maagaasi turul tegutsev ettevõte, kes pakub turul valitsevaid tooteid, sealhulgas protsesse, katalüsaatoreid, absorbente ja varustust, tuginedes peaaegu 50-aastasele kogemusele teadus- ja arendustegevuses ning tööstuslikule edule.”. Väljavõte Prosernati veebisaidilt: „Prosernati emaettevõtte IFP kõikide teaduslike pädevuste ja arendusalase oskusteabe ühendamine Prosernati tööstusalase kogemusega pakub ainulaadse võimaluse muuta innovatiivsed ideed tööstuslikuks reaalsuseks.”

32

(33)  Näiteks: vt IFP/Axensi ühist esindatust protsesse väljatöötavate Prantsuse äriühingute 10. kongressil (http://inpact.inp-toulouse.fr/SFGP/pageaccueil.html).

33

(34)  Vt eelkõige „Liquefin, developed and commercialised by IFP-Axens” väljaandes New liquefaction process promises lower costs, Oil & Gas Journal, 19.8.2002, „IFP is the world’s second largest process licensor in refining and petrochemicals (via its subsidiary Axens) and is an internationally center of excellence in exploration and production.” („IFP on maailmas suuruselt teine litsentsiandja rafineerimise ja naftakeemia protsesside alal (oma tütarettevõtte Axens kaudu) ning rahvusvaheliselt tunnustatud uuringute ja tootmise tipptasemekeskus, www.tmcnet.com”), 15.12.2005.

34

(35)  Vt eelkõige saidil www.topsoe.com viiteid IFP/Axensi litsentsitud toodetele, viidet „IFP (Axens)” energeetikavaldkonnas nõustamisega tegeleva äriühingu Nexant veebisaidil (http://nexant.ecnext.com/coms2/summary_0255-3019_ITM), samuti projekti GTL Eni-IFP/Axens tutvustust internetiaadressil http://gcceu-conference.epu.ntua.gr.

35

(36)  ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.

36

(37)  Punkti 3.1.1 esimene lõik.

37

(38)  Vt 29. novembri 2007. aasta otsust menetluse alustamise kohta – Riigi piiramatu tagatis ettevõtjale La Poste (C 56/2007).

38

(39)  Välja andnud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon 2002. aastal.

39

(40)  Vt SINTEFi veebisait: http://www.sintef.no/default.aspx?id = 490

40

(41)  Rakendusuuringu lepingu artikli 1–22.

41

(42)  Esmakordne tööstuslik väljalase on kolmanda poolega sõlmitud protsessi all-litsentsi raames kommertseesmärkidel toodetud esimene ühik või toote esmakordne kommertseesmärkidel kasutamine.

42

(43)  Sealhulgas horisontaalsete projektide kulud, vt põhjendus 138.

43

(44)  Omavahendid sisaldavad dividende ja tasusid, samuti muid tulusid, näiteks tulusid IFP patentidelt. Komisjon võttis oma uurimises arvesse üksnes Axensi ja Prosernati makstud tasusid.

44

(45)  Mõni projekt on mitmeaastane. Selleks et ülevaade oleks ammendav, mõeldakse projektide arvu all asjaomases aastas käimasolevate projektide arvu. Summad on asjaomase aasta kohta arvestatud mittekumulatiivselt.

45

(46)  Rakendusuuringute ja teostatavusuuringute jaoks lubatud abi osatähtsuse tasakaalustatud keskmine teadus- ja arendustegevuse 1996. aasta raamistiku punkti 5.9 järgi.

46

(47)  Need protsendid vastavad riigiabile, mis on vastavalt 75 % rakendusuuringutele eelnevate teostatavusuuringute maksumusest, 50 % rakendusuuringu maksumusest ja 25 % konkurentsieelse arendustegevuse maksumusest.

47

(48)  Allikas: Yahoo finance.

48

(49)  Allikas: UOP ja NISTi pressiteated.

49

---

| 26.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/41

---

KOMISJONI OTSUS,

23. veebruar 2009,

millega võetakse vastu 2009. aasta töökava ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) rakendamiseks, sealhulgas programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/158/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsust nr 1350/2007/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013), (1) ning eriti selle artikli 8 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2004. aasta otsust 2004/858/EÜ, millega asutatakse vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 58/2003 täitevamet nimega Rahvatervise Programmi Täitevamet ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi juhtimiseks, (2) ning eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 1350/2007/EÜ (edaspidi „programmi käsitlev otsus”) kehtestati ühenduse tervisevaldkonna teine tegevusprogramm (2008–2013), edaspidi „tervisevaldkonna teine tegevusprogramm”. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 1350/2007/EÜ (edaspidi „programmi käsitlev otsus”) kehtestati ühenduse tervisevaldkonna teine tegevusprogramm (2008–2013), edaspidi „tervisevaldkonna teine tegevusprogramm”.

| (2) | Teine terviseprogramm täiendab ja toetab liikmesriikide poliitikat, annab sellele lisaväärtust ning aitab kaasa solidaarsuse ja heaolu suurendamisele Euroopa Liidus. Programmi eesmärk on parandada kodanike tervisekaitset, edendada tervist ja vähendada sealhulgas tervisealast ebavõrdsust ning luua ja levitada tervisealast teavet ja teadmisi. |
| --- | --- |

(2)

Teine terviseprogramm täiendab ja toetab liikmesriikide poliitikat, annab sellele lisaväärtust ning aitab kaasa solidaarsuse ja heaolu suurendamisele Euroopa Liidus. Programmi eesmärk on parandada kodanike tervisekaitset, edendada tervist ja vähendada sealhulgas tervisealast ebavõrdsust ning luua ja levitada tervisealast teavet ja teadmisi.

| (3) | Programmi otsuse artikli 8 kohaselt võtab komisjon vastu aastase töökava, milles määratakse kindlaks prioriteedid ja võetavad meetmed, sealhulgas vahendite eraldamine, ühenduse rahalise toetuse osatähtsuse kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid, et hinnata, kas tegemist on erilise kasulikkuse juhuga, ning sama otsuse artiklis 9 osutatud ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord. |
| --- | --- |

(3)

Programmi otsuse artikli 8 kohaselt võtab komisjon vastu aastase töökava, milles määratakse kindlaks prioriteedid ja võetavad meetmed, sealhulgas vahendite eraldamine, ühenduse rahalise toetuse osatähtsuse kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid, et hinnata, kas tegemist on erilise kasulikkuse juhuga, ning sama otsuse artiklis 9 osutatud ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord.

| (4) | Programmi otsuse artikli 8 kohaselt võtab komisjon vastu programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid kooskõlas sama otsuse artikliga 4. |
| --- | --- |

(4)

Programmi otsuse artikli 8 kohaselt võtab komisjon vastu programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid kooskõlas sama otsuse artikliga 4.

| (5) | Vastavalt otsuse 2004/858/EÜ artiklile 6 teeb Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet teatavaid toiminguid rahvatervise programmi rakendamiseks ning peaks saama selleks vajalikud assigneeringud. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt otsuse 2004/858/EÜ artiklile 6 teeb Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet teatavaid toiminguid rahvatervise programmi rakendamiseks ning peaks saama selleks vajalikud assigneeringud.

| (6) | Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) (edaspidi „finantsmäärus”) artiklile 75 peab kulukohustuse võtmisele eelnema rahastamisotsus, mille teeb institutsioon või asutus, keda institutsioon on selleks volitanud. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) (edaspidi „finantsmäärus”) artiklile 75 peab kulukohustuse võtmisele eelnema rahastamisotsus, mille teeb institutsioon või asutus, keda institutsioon on selleks volitanud.

| (7) | Finantsmääruse artikli 110 kohaselt põhinevad toetused aastaprogrammil, mis avaldatakse eelarveaasta alguses. |
| --- | --- |

(7)

Finantsmääruse artikli 110 kohaselt põhinevad toetused aastaprogrammil, mis avaldatakse eelarveaasta alguses.

| (8) | Vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4) (edaspidi „finantsmääruse rakenduseeskirjad”) artiklile 166 võtab komisjon vastu iga-aastase toetuste andmise tööprogrammi. Tööprogrammis tuleb märkida põhiõigusakt, eesmärgid, hangete ajakava koos soovitusliku summaga ning oodatavad tulemused. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4) (edaspidi „finantsmääruse rakenduseeskirjad”) artiklile 166 võtab komisjon vastu iga-aastase toetuste andmise tööprogrammi. Tööprogrammis tuleb märkida põhiõigusakt, eesmärgid, hangete ajakava koos soovitusliku summaga ning oodatavad tulemused.

| (9) | Finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 90 kohaselt võib finantsmääruse artiklis 110 osutatud iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmise otsust käsitada finantsmääruse artiklis 75 sätestatud rahastamisotsusena, tingimusel et see moodustab piisavalt üksikasjaliku raamistiku. |
| --- | --- |

(9)

Finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 90 kohaselt võib finantsmääruse artiklis 110 osutatud iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmise otsust käsitada finantsmääruse artiklis 75 sätestatud rahastamisotsusena, tingimusel et see moodustab piisavalt üksikasjaliku raamistiku.

| (10) | Finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punktide c ja f kohaselt võib komisjon otsustada anda toetusi ilma hankemenetlust korraldamata asutustele, kellel on de jure või de facto monopol, mis on nõuetekohaselt tõestatud. |
| --- | --- |

(10)

Finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punktide c ja f kohaselt võib komisjon otsustada anda toetusi ilma hankemenetlust korraldamata asutustele, kellel on de jure või de facto monopol, mis on nõuetekohaselt tõestatud.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Võetakse vastu ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) rakendamise 2009. aasta töökava, mis on esitatud I lisas, ning ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid, mis on esitatud II, IV ja V lisas.

Neid käsitatakse kui selliste toetuste andmise ja lepingute sõlmimise rahastamisotsust, mille kohta ei ole vaja võtta vastu komisjoni otsust.

2.   Iga meetme hinnangulise maksimaalse eelarve puhul ei käsitata kumulatiivseid muudatusi, mis ei ületa 20 %, oluliste muudatustena, tingimusel et muudatused ei mõjuta märkimisväärselt tööprogrammi olemust ja eesmärke. Finantsmääruse artiklis 59 osutatud eelarvevahendite käsutaja võib kõnealuseid muudatusi teha kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega.

3.   Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi peadirektor tagab kõnealuse programmi üldise rakendamise.

Artikkel 2

Asutustele, kellel on de jure või de facto monopol, antakse käesolevas tööprogrammis nimetatud toetusi finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punktide c ja f tingimuste kohaselt.

Artikkel 3

Ühenduse rahvatervise valdkonna tegevusprogrammi (2008–2013) juhtimiseks vajalikud eelarveeraldised delegeeritakse Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile vastavalt I lisas esitatud tööprogrammis sätestatud tingimustele ja piirsummadele.

Tegevustoetus, mis on kirjendatud eelarvereal 17 01 04 30, makstakse Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile.

Artikkel 4

I lisas esitatud tööprogrammiga reguleeritavatest assigneeringutest võib maksta viivist vastavalt finantsmääruse artiklile 83.

Brüssel, 23. veebruar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 301, 20.11.2007, lk 3.

1

(2)  ELT L 369, 16.12.2004, lk 73.

2

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

3

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

4

---

I LISA

2009. aasta töökava, mis hõlmab mõju eelarvele ja toetuste rahastamiskriteeriume

1.   ÜLDINE TAUST

1.1.   Poliitiline ja õiguslik taust

Otsusega 1350/2007/EÜ (edaspidi „programmi käsitlev otsus”) on kehtestatud ühenduse teine tervisevaldkonna tegevusprogramm (2008–2013), edaspidi „tervisevaldkonna teine tegevusprogramm”.

Teine terviseprogramm täiendab ja toetab liikmesriikide poliitikat, annab sellele lisaväärtust ning aitab kaasa solidaarsuse ja heaolu suurendamisele Euroopa Liidus. Programmi eesmärk on parandada kodanike tervisekaitset, edendada tervist ja vähendada sealhulgas tervisealast ebavõrdsust ning luua ja levitada tervisealast teavet ja teadmisi.

Programmi käsitleva otsuse artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon võtab vastu:

| a) | programmi rakendamise iga-aastase tööplaani, milles määratakse kindlaks:






  i) | prioriteedid ja võetavad meetmed, samuti rahaliste vahendite jaotus; |
| --- | --- | --- |

a)

programmi rakendamise iga-aastase tööplaani, milles määratakse kindlaks:

i)

prioriteedid ja võetavad meetmed, samuti rahaliste vahendite jaotus;

| ii) | ühenduse rahalise toetuse osatähtsuse kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid hindamaks, kas tegemist on erilise kasulikkuse juhuga; |
| --- | --- |

ii)

ühenduse rahalise toetuse osatähtsuse kriteeriumid, sealhulgas kriteeriumid hindamaks, kas tegemist on erilise kasulikkuse juhuga;

| iii) | artiklis 9 osutatud ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord; |
| --- | --- |

iii)

artiklis 9 osutatud ühisstrateegiate ja -meetmete rakendamise kord;

| b) | programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid vastavalt artiklile 4. |
| --- | --- |

b)

programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid vastavalt artiklile 4.

Vastavalt Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 75 peab kulukohustuse võtmisele eelnema rahastamisotsus, mille teeb institutsioon või asutus, keda institutsioon on selleks volitanud. Vastavalt finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade artiklile 90 võib finantsmääruse artiklis 110 osutatud iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmise otsust käsitada rahastamisotsusena tingimusel, et see moodustab piisavalt üksikasjaliku raamistiku. Käesoleva dokumendi otstarve on see kohustus täita ja tutvustada eri meetmeid, mis on kavandatud 2009. aastaks, mis on teise terviseprogrammi teine rakendamisaasta.

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet abistab komisjoni 2009. aasta töökava rakendamisel vastavalt käesolevale töökavale ja komisjoni 9. septembri 2008. aasta otsusele K(2008) 4943, millega antakse Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametile selleks volitused.

1.2.   Vahendid

Programmi käsitleva otsusega kehtestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2013 programmi eelarveks kokku 321 500 000 eurot.

Eelarvepädev asutus on kiitnud heaks 2009. aastaks eelarveridadele 17 03 06 ja 17 01 04 02 määratud kogueelarve summas 48 480 000 eurot. (1)

| Eelarverida | Euro |
| --- | --- |
| 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas | 47 000 000 |
| 17 01 04 02 – Halduskorralduskulud | 1 480 000 |
| KOKKU | 48 480 000 |

Eelarverida

Euro

17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas

47 000 000

17 01 04 02 – Halduskorralduskulud

1 480 000

KOKKU

48 480 000

Eelarverida „17 01 04 02 – Programmi halduskorralduskulud” kasutatakse õpitubade ja ekspertide koosolekute korraldamiseks, väljaannete avaldamiseks, mitmesuguseks teavitustegevuseks ning muudeks programmi eesmärkide täitmisega seotud jooksvateks kuludeks. Komisjon jääb selle eelarverea täitmise eest vastutajaks.

Programmis osalevate EMP liikmetest EFTA riikide (Island, Liechtenstein ja Norra) ja kandidaatriikide osamaksed on hinnanguliselt 1 163 520 eurot EMP/EFTA riikidel ja 138 000 eurot Horvaatial. (2)

Seega on 2009. aasta eelarve kokku hinnanguliselt 49 781 520 eurot:

| — | tegevuseelarve on kokku hinnanguliselt 48 261 000 eurot; |
| --- | --- |

—

tegevuseelarve on kokku hinnanguliselt 48 261 000 eurot;

| — | halduseelarve on kokku hinnanguliselt 1 520 520 eurot. |
| --- | --- |

—

halduseelarve on kokku hinnanguliselt 1 520 520 eurot.

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusametiga seotud haldusassigneeringute eelarverida on 17 01 04 30.

1.2.1.   Ligikaudsed summad

Järgmistes peatükkides esitatud summad on ligikaudsed. Vastavalt finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 90 lõikele 4 on iga rahastamismehhanismi iga eelarverea raames võimalikud väiksemad kõikumised +/– 20 % ulatuses.

2.   RAHASTAMISMEHHANISMID

2009. aastal rakendatakse teise terviseprogrammi rahastamismehhanisme täies ulatuses. Projektikonkursside eelarvet on vähendatud ning rohkem on keskendutud hankemenetlustele ja muudele rahastamismehhanismidele, nagu ühismeetmed ja tegevustoetused, et saavutada rahastatud meetmete suurim tõhusus ja lisandväärtus ning tagada, et rahalised vahendid suunataks otsemat teed pidi programmi eesmärkide täitmiseks. Kui tegevuseelarvest peaks 2009. aasta lõpuks siiski vahendeid üle jääma, jaotatakse need eelisjärjekorras ümber 2009. aasta projektikonkursi tulemusel välja valitud toetuste rahastamiseks.

Kõigi rahastamismehhanismide rakendamise eest vastutab Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (välja arvatud punkti 2.9 eest, mis on komisjoni otseses vastutusalas). Asjaomased hanketeated ja teave avaldatakse Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti veebilehel. (3)

2.1.   Projektikonkursid

Toetusi tuleks rahastada eelarvereast 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Projektikonkurssideks kasutatavate vahendite hinnanguline summa on kokku 24 130 500 eurot (ligikaudu 50 % tegevuseelarvest).

Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas 2009. aasta veebruari lõpus (ligikaudne aeg) ning selles kirjeldatakse rahastamisvaldkondi, valiku- ja lepingute sõlmimise kriteeriume ning taotlemis- ja heakskiitmismenetlusi.

Kõik projektid peaksid andma Euroopale kõrget lisandväärtust, olema oma laadilt uuenduslikud ega tohiks üldjuhul kesta kauem kui kolm aastat. Projekti eeldatavat mõju hinnatakse asjakohaste tervisenäitajate abil, eelistatavalt kasutades tervena elatud aastate arvu. Kui see on asjakohane, tuleks lisada teave soo ja tervisealase ebavõrdsuse arvessevõtmise kohta.

Kõikides taotlustes tuleb asjakohastel juhtudel tõendada, et projekt on koostoimes seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi tervise ja sellega seonduvate teemade raames rahastatava teadustegevusega. (4)

Kui ei teki konkreetseid hädaolukordi tervishoiuvaldkonnas (nt pandeemiline gripp), mis õigustavad ressursside ümberjaotamist, siis säilitatakse projektikonkursi jaoks vahendite eraldamisel tasakaal programmi eri valdkondade vahel, arvestades samas saadud projektide kvaliteeti ja hulka.

Arvestades ühenduse toetuste täiendavat ja motiveerivat olemust, tuleb vähemalt 40 % projektikuludest rahastada muudest vahenditest. Sellest tulenevalt võib tavapärane rahalise toetuse summa olla abisaaja kohta kuni 60 % asjaomaste projektide abikõlblikest kuludest. Toetuse maksimaalne osatähtsus määratakse kindlaks igal üksikjuhul eraldi.

Ühe abisaaja kohta (st põhi- ja seotud abisaajate kohta) võib ette näha kaasrahastamise kuni 80 % ulatuses abikõlblikest kuludest, kui projekt sisaldab eriliselt kasulikku aspekti, nagu täpsustatud punktis 3.1. Rohkem kui 60 % ulatuses ei tohiks kaasrahastada üle 10 % rahastatavatest projektidest.

Tuleb märkida, et ühenduse rahalise osaluse ligikaudne summa valitud projektides võib erineda abisaaja taotletavast toetussummast – 10 % kuni + 10 %.

Programmi käsitleva otsuse artikli 4 kohased programmi meetmete rahalise toetusega seotud valiku-, rahastamis- ja muud kriteeriumid on esitatud üksikasjalikult II lisas.

Andmed reisi- ja elamiskulude abikõlblikkuse kohta on esitatud III lisas.

2.2.   Hanked

Teenuste hankeid tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Lepingute umbkaudne arv on esitatud käesoleva töökava punktides 3.2, 3.3 ja 3.4. Kõik lepingud on teenuste lepingud.

Hangeteks kasutatavate vahendite ligikaudne summa on kokku 9 652 000 eurot (umbes 20 % tegevuseelarvest), hanked kuulutatakse välja aasta esimesel poolel (ligikaudne aeg).

2.3.   Ühismeetmed

Ühismeetmeid tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Hinnanguline kogusumma on 7 239 000 eurot (ligikaudu 15 % tegevuseelarvest).

Teatavad 2009. aasta meetmed on rahastamiseks abikõlblikud kui ühenduse ja ühe või mitme liikmesriigi ühismeetmed või ühenduse ja muude programmis osalevate riikide pädevate ametiasutuste ühismeetmed. Osalevatel riikidel palutakse esitada projektikonkursil taotlused selliste ühismeetmete kohta, mis on käesolevas töökavas punktides 3.2, 3.3 ja 3.4 selgelt määratletud kui ühismeetmed.

Ühenduse toetust võib anda üksnes avaliku sektori asutusele või mittetulundusühingule, mille on läbipaistva menetluse abil nimetanud liikmesriik või asjaomane pädev asutus ja kinnitanud komisjon.

Ühismeetmete puhul on ühenduse toetus kuni 50 %, välja arvatud erilise kasulikkuse juhud, mille puhul ühenduse toetus ei tohi ületada 70 %. Eriline kasulikkus esineb ühismeetmete puhul, mis:

| — | vastavad punktis 3.1 määratletud kriteeriumidele ja |
| --- | --- |

—

vastavad punktis 3.1 määratletud kriteeriumidele ja

| — | milles osalevad asutused vähemalt kümnest programmis osalevast riigist või vähemalt kolme riigi asutused, kui meetme ettepaneku on teinud sellise liikmesriigi asutus, mis on liitunud Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda, või kandidaatriigi asutus. |
| --- | --- |

—

milles osalevad asutused vähemalt kümnest programmis osalevast riigist või vähemalt kolme riigi asutused, kui meetme ettepaneku on teinud sellise liikmesriigi asutus, mis on liitunud Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või pärast seda, või kandidaatriigi asutus.

Ühismeetmete valimis- ja rahastamiskriteeriumid on esitatud üksikasjalikult IV lisas. Ühismeetmete ettepanekute esitamise kord koos esitamise kriteeriumide ja tähtajaga avaldatakse ühismeetme teates 2009. aasta veebruari lõpus.

Andmed reisi- ja elamiskulude abikõlblikkuse kohta on esitatud III lisas.

2.4.   Tegevustoetused

Tegevustoetusi tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Ligikaudne kogusumma on 2 500 000 eurot (umbes 5 % tegevuseelarvest).

Rahalist tegevustoetust võib anda Euroopa organisatsioonile, mis täidavad V lisas esitatud tingimusi.

Eelistatakse organisatsioone, mis tegelevad käesoleva töökava punktides 3.2, 3.3 ja 3.4 osutatud tegevustega ja piiriülese tervishoiu, haruldaste haiguste, tervishoiutöötajate, patsientide ohutuse, elundite doonorluse ja siirdamise, vähktõve ennetamise ja tõrje, gripi vastu vaktsineerimise, antibiootikumide ettevaatliku kasutamise, laste vaktsineerimise, vaimse tervise ja noorukite tervise valdkonnas.

Konkursiteade avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas 2009. aasta veebruari lõpus ning selles kirjeldatakse rahastamisvaldkondi, valiku- ja lepingute sõlmimise kriteeriume ning taotlemis- ja heakskiitmismenetlusi.

Rahaline toetus ei tohi ületada 60 % abikõlblike tegevuste kuludest. Erakordse kasulikkuse juhtudel ei ületa ühenduse toetus 80 %. Erakorralise kasulikkusega on tegemist siis, kui meetmetel on Euroopa seisukohast oluline lisandväärtus, nagu on osutatud punktis 3.1.

Kohaldatava õigusakti artikli 4 lõike 2 kohaselt võib lõike 1 punktis b sätestatud valitsusvälistele asutustele ja erivõrgustikele antava rahalise toetuse pikendamisel loobuda järkjärgulise vähendamise põhimõttest.

2.5.   Konverentsid rahvatervise ja riskianalüüsi valdkonnas

Rahvatervise ja riskianalüüsi valdkonnas organiseeritud konverentside rahalisi toetusi tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Hinnanguline kogusumma on 1 100 000 eurot: 300 000 eurot Euroopa Liidu eesistujariigi korraldatud konverentsideks ja 800 000 muudeks konverentsideks.

Halduspõhjustel peavad kaasrahastatavad konverentsid toimuma 2009. aasta või 2010. aasta kahel viimasel kuul.

2.5.1.   Euroopa Liidu eesistujariigi korraldatavad konverentsid

Kolmest Euroopa Liidu eesistujariigi korraldatavast konverentsist (üks iga eesistujariigi kohta – 2009. aasta teisel poolel ja 2010. aastal) saab igaüht kaasrahastada kuni 100 000 euro ulatuses, maksimaalse kaasrahastamismääraga 50 % kõigist abikõlblikest kuludest. Konverentsidel käsitletavad küsimused on kodanike tervisekaitse parandamine, tervise edendamine ja sealhulgas tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ning tervisealase teabe ja teadmiste loomine ja levitamine.

Nende sügavalt poliitilise iseloomuga ürituste korraldamine, kõrgeimal tasemel Euroopa ja riiklike asutuste esindajate kaasamine kuulub ainult eesistujariigi pädevusse. Arvestades eesistujariigi ainulaadset rolli ühenduse tegevuses käsitletakse üritust korraldavat liikmesriiki de jure monopoolsena.

Vastavalt finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 punktile c võib asutustele, kellel on de jure või de facto monopol, mis on toetuse andmise otsuses nõuetekohaselt tõendatud, anda toetusi ilma konkursita.

Eesistujariik esitab komisjoni talitustele alalise esinduse kaudu taotluse konverentsi korraldamise toetuse saamiseks hiljemalt neli kuud enne konverentsi toimumist. Toetuse avalduses esitatakse konverentsi teema, programmi kavand, esialgne eelarve ning teadus- ja korralduskomisjonide koosseis.

2.5.2.   Muud konverentsid

Ühenduse rahalisi toetusi võib vastavalt programmi otsuse lisa artikli 2 lõikega 2 ja punktiga 3 anda konverentside korraldamiseks, kui:

| — | need käsitlevad käesoleva töökava ühte või mitut prioriteeti, mida kirjeldatakse töökava punktides 3.2, 3.3 ja 3.4, või järgmisi küsimusi: piiriülene tervishoid, haruldased haigused, tervishoiutöötajad, patsientide ohutus, elundite doonorlus ja siirdamine, vähktõve ennetamine ja tõrje, gripi vastu vaktsineerimine, antibiootikumide ettevaatlik kasutamine, laste vaktsineerimine, vaimne tervis ja noorukite tervis; |
| --- | --- |

—

need käsitlevad käesoleva töökava ühte või mitut prioriteeti, mida kirjeldatakse töökava punktides 3.2, 3.3 ja 3.4, või järgmisi küsimusi: piiriülene tervishoid, haruldased haigused, tervishoiutöötajad, patsientide ohutus, elundite doonorlus ja siirdamine, vähktõve ennetamine ja tõrje, gripi vastu vaktsineerimine, antibiootikumide ettevaatlik kasutamine, laste vaktsineerimine, vaimne tervis ja noorukite tervis;

| — | neil on ulatuslik Euroopa Liidu mõõde, nt millest võtavad osa kümne või enama teises terviseprogrammis osaleva riigi esindused; |
| --- | --- |

—

neil on ulatuslik Euroopa Liidu mõõde, nt millest võtavad osa kümne või enama teises terviseprogrammis osaleva riigi esindused;

| — | nende korraldamiseks on komisjoni heakskiidu saanud teises terviseprogrammis osalevas riigis asuv avaliku sektori asutus või mittetulundusühing, mis tegutseb Euroopa tasandil ja millel on tasakaalustatud geograafiline katvus. |
| --- | --- |

—

nende korraldamiseks on komisjoni heakskiidu saanud teises terviseprogrammis osalevas riigis asuv avaliku sektori asutus või mittetulundusühing, mis tegutseb Euroopa tasandil ja millel on tasakaalustatud geograafiline katvus.

Konkursiteade konverentside korraldamiseks avaldatakse 2009. aasta veebruari lõpus ning selles kirjeldatakse rahastamisvaldkondi, valiku- ja lepingute sõlmimise kriteeriume ning taotlemis- ja heakskiitmismenetlusi. Valitud konverentsid saavad ühenduselt rahalist toetust kuni 100 000 eurot konverentsi kohta (maksimaalselt 50 % konverentsi kogueelarvest), ehkki kaasrahastamine on endiselt nõutav.

2.6.   Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega

Koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas. Ligikaudne kogusumma on 2 300 000 eurot, mis moodustab ligikaudu 5 % tegevuseelarvest.

Vastavalt programmi käsitleva otsuse artiklile 12 tuleks soodustada suhteid ja koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega. Koostööd tehakse nende rahvusvaheliste organisatsioonidega, kellel on olemas vajalik jõudlus tegeleda Euroopa Liidu aasta töökavas kindlaks määratud esmatähtsate terviseküsimustega.

Rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava koostöö meetmeid rahastatakse toetuslepingute kaudu, mis sõlmitakse ilma eelneva projektikonkursita, nagu on sätestatud finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 168 lõike 1 põhjenduses f, teatavat tüüpi asutustega nende tehnilisest pädevusest, spetsiifilistest teadmistest või haldusvolitustest tulenevalt.

Nendel organisatsioonidel on oma konkreetsete missioonide ja kohustuste tõttu teatav võimekus, tänu millele on nad eriti pädevad viima ellu mõningaid käesolevas töökavas sätestatud meetmeid, mille puhul peetakse otsetoetuste lepinguid kõige asjakohasemaks menetluseks. Lisaks parandavad otsetoetuslepingud ühismeetmete puhul Euroopa Komisjoni ja rahvusvaheliste organisatsioonide koostoimet ja reageerimissuutlikkust.

Rahaline toetus ühe organisatsiooni kohta võib olla kuni 60 % asjaomaste projektide abikõlblikest kuludest. Toetuse maksimaalse osatähtsuse määrab komisjon kindlaks igal üksikjuhul eraldi.

2009. aastal võib punktides 3.2, 3.3 ja 3.4 osutatud meetmete rakendamiseks rahastada järgmisi rahvusvahelisi organisatsioone:

| — | Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD); |
| --- | --- |

—

Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD);

| — | Maailma Terviseorganisatsioon (WHO); |
| --- | --- |

—

Maailma Terviseorganisatsioon (WHO);

| — | Euroopa Tervishoiupoliitika ja -süsteemide Vaatluskeskus; |
| --- | --- |

—

Euroopa Tervishoiupoliitika ja -süsteemide Vaatluskeskus;

| — | ÜRO aidsivastane programm (UNAIDS); |
| --- | --- |

—

ÜRO aidsivastane programm (UNAIDS);

| — | Euroopa Nõukogu. |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu.

2.7.   Teaduskomiteed

Rahvatervise valdkonna teaduskomiteesid tuleks rahastada eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas.

Teaduskomiteede tööga seotud koosolekutel osalejatele ja teaduskomitee arvamuste koostamise eest ettekandjatele hüvitiste maksmiseks eraldatakse teaduskomiteede raames kokku 270 000 eurot. (5) Hüvitised hõlmavad kõiki rahvatervise programmiga seotud valdkondi, st 100 % SCHERi (tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee) kuludest ja 50 % (ligikaudne määr) SCENIHRi (tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee) kuludest ning kooskõlastamiskulusid.

2.8.   Volituste edasidelegeerimine regionaalpoliitika peadirektoraadile

Finantsmääruse artiklid 51 ja 59 ning Euroopa ühenduste üldeelarve täitmise sise-eeskirju käsitleva otsuse (6) artiklid 6–8 osutavad volituste delegeerimise tingimustele ja eeskirjadele.

Regionaalpoliitika peadirektoraadile antakse edasidelegeerimiseks 200 000 euro suurune summa eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas, et toetada linnaelu kvaliteedile antud hinnangute uuringut, mis korraldatakse teabe peadirektoraadi raamlepingu raames sõlmitud erilepingutega. Sellisel juhul kohaldatakse regionaalpoliitika peadirektoraadi menetlusi.

2.9.   Muud meetmed

Muud meetmed, nagu

| — | koolituste ja ekspertide koosolekute korraldamine, sealhulgas riigi tasandil korraldatavad koosolekud, kus osalevad eksperdirühmad, et vahetada kogemusi heade tavade kohta nendes valdkondades, mida käsitletakse iga-aastases töökavas; |
| --- | --- |

—

koolituste ja ekspertide koosolekute korraldamine, sealhulgas riigi tasandil korraldatavad koosolekud, kus osalevad eksperdirühmad, et vahetada kogemusi heade tavade kohta nendes valdkondades, mida käsitletakse iga-aastases töökavas;

| — | väljaannete avaldamine ja mitmesugused teavitamismeetmed, millega edendatakse teist terviseprogrammi; |
| --- | --- |

—

väljaannete avaldamine ja mitmesugused teavitamismeetmed, millega edendatakse teist terviseprogrammi;

kuuluvad põhimõtteliselt rahastamisele projektikonkursi kaudu eelarverealt „17 01 04 02 – Programmi halduskorralduskulud”.

Peatükis 3 kirjeldatud tehnilistes küsimustes on ette nähtud hanked, mida tehakse halduskokkuleppel teadusuuringute ühiskeskusega, mida rahastatakse eelarverealt 17 03 06 – Ühenduse tegevus tervise valdkonnas.

3.   2009. AASTA PRIORITEEDID

2009. aasta prioriteetsed meetmed on valitud kooskõlas programmi käsitleva otsusega. Kõnealuseid prioriteete tuleks käsitleda eelmise programmi (7) raames juba rahastatud meetmete kontekstis ning arvestades asjaolu, et programmiperioodi järgmiste aastate jooksul määratakse uusi prioriteete.

Terviseprogrammi eesmärk on edendada selle koostoimet teiste ühenduse programmidega, mitte dubleerida tööd, mida tehakse teiste programmide raames. Teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi raames täiendab tervishoiu kolmas sammas, mille nimetus on „Euroopa kodanikele tervishoiuteenuste osutamise optimeerimine”, ühenduse tervisevaldkonna meetmeid tervisevaldkonna teise programmi kõikide eesmärkide lõikes. Terviseprogrammi edukate ettepanekute ning sama ajani laekunud ja rahastamiseks valitud seitsmenda raamprogrammi projektide vahel püütakse leida kokkulangevused ja dubleerimised ning neid vältida.

Terviseprogrammi ettepanekud peavad täielikult vastama programmi otsuses sõnastatud eesmärkidele ja meetoditele. Eelkõige ei tohi ettepanekutes olla olulisi teadusuuringutega seotud elemente. Kõikides ettepanekutes tuleb asjakohastel juhtudel tõendada, et projekt on koostoimes kuuenda raamprogrammi (8) poliitikavaldkondade teadusalase toetamise meetmete raames rahastatavate asjaomaste teadusuuringutega ja projektidega, mida hakatakse rahastama teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist tervise ja sellega seonduvate teemade raames. Eelkõige tuleks ettepanekutes näidata seda, et 2009. aasta töökava ettepanekute esitamisel hoitakse ära kokkulangevused ja dubleerimised seitsmenda raamprogrammiga.

3.1.   Strateegilise tähtsusega küsimused

Kooskõlas programmi käsitleva otsuse artikli 2 lõikes 2 osutatud meetmete ja ELi tervisestrateegias (9) võetud kohustusega teha tervishoiu parandamisel sektoriülest koostööd, seatakse esmatähtsaks meetmed, millel on Euroopa jaoks suur lisandväärtus järgmistes valdkondades:

| — | kaasaaitamine järgmistele meetmetele:






  — | Euroopa kodanike tervise parandamine, mida võimaluse korral mõõdetakse asjakohaste tervisenäitajate abil, sealhulgas tervena elatud aastate arvu järgi; |
| --- | --- | --- |

—

kaasaaitamine järgmistele meetmetele:

—

Euroopa kodanike tervise parandamine, mida võimaluse korral mõõdetakse asjakohaste tervisenäitajate abil, sealhulgas tervena elatud aastate arvu järgi;

| — | tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel; |
| --- | --- |

—

tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel;

| — | tõhusa riikliku tervishoiupoliitika väljatöötamise ja rakendamise suutlikkuse suurendamine eelkõige suure vajadusega piirkondades; |
| --- | --- |

—

tõhusa riikliku tervishoiupoliitika väljatöötamise ja rakendamise suutlikkuse suurendamine eelkõige suure vajadusega piirkondades;

| — | uute (ebatraditsiooniliste) tervishoiualaste sidusrühmade kaasamine püsivatesse, koostööd hõlmavatesse ja eetikanormidele vastavatesse meetmetesse nii piirkondlikul ja kohalikul tasandil kui ka osalevate riikide vahel. Kaasatakse avalik ja erasektor ning kodanikuühiskonna sidusrühmad, kelle esmased eesmärgid ei piirdu rahvatervisega (nt noored, rahvusrühmad ja muud avalikku huvi pakkuvad valdkonnad, nagu näiteks keskkond ja sport). |
| --- | --- |

—

uute (ebatraditsiooniliste) tervishoiualaste sidusrühmade kaasamine püsivatesse, koostööd hõlmavatesse ja eetikanormidele vastavatesse meetmetesse nii piirkondlikul ja kohalikul tasandil kui ka osalevate riikide vahel. Kaasatakse avalik ja erasektor ning kodanikuühiskonna sidusrühmad, kelle esmased eesmärgid ei piirdu rahvatervisega (nt noored, rahvusrühmad ja muud avalikku huvi pakkuvad valdkonnad, nagu näiteks keskkond ja sport).

Ettepanekutes tuleks näidata tõenduse alused ja võimalus esitada mõõdetavaid tulemusi, kui see on võimalik.

Nimetatud kriteeriumidele vastavaid ettepanekuid võib käsitada kui erakordselt kasulikke ettepanekuid. Taotlejad peavad suutma näidata, kuidas kavandatud meede vastab nimetatud kriteeriumidele.

Prioriteedid on loetletud programmi käsitleva otsuse valdkondadele vastavates jaotustes.

3.2.   Esimese valdkonna „Kodanike tervisekaitse parandamine” prioriteetsed meetmed

3.2.1.   Kodanike kaitsmine terviseohtude eest

| 1. | Ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) meetmed kodanike kaitsmiseks terviseohtude eest aitavad kaasa selliste Euroopa Liidu terviseohte käsitlevate poliitikasuundade ja algatuste elluviimisel, millele osutatakse ühenduse järelevalvevõrgustiku loomise otsuses. (10) Eesmärk on töötada välja strateegiad ja mehhanismid reageerimaks terviseohtudele ja hädaolukordadele ning aitamaks kaasa nakkushaigustega seotud riskide ohjamisele vastavalt Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse riskihinnangule. (11) |
| --- | --- |

1.

Ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) meetmed kodanike kaitsmiseks terviseohtude eest aitavad kaasa selliste Euroopa Liidu terviseohte käsitlevate poliitikasuundade ja algatuste elluviimisel, millele osutatakse ühenduse järelevalvevõrgustiku loomise otsuses. (10) Eesmärk on töötada välja strateegiad ja mehhanismid reageerimaks terviseohtudele ja hädaolukordadele ning aitamaks kaasa nakkushaigustega seotud riskide ohjamisele vastavalt Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse riskihinnangule. (11)

| 2. | Programm hõlmab ka täiendavate terviseohtude, näiteks füüsilistest ja keemilistest mõjuritest põhjustatud terviseohtude kindlakstegemist. Meetmed liikmesriikide tervisekaitsealase valmisoleku ja reageerimissuutlikkuse ning -planeerimise koordineerimiseks ja toetamiseks bio- või keemiarünnaku vastu töötab välja terviseohutuskomitee. (12) |
| --- | --- |

2.

Programm hõlmab ka täiendavate terviseohtude, näiteks füüsilistest ja keemilistest mõjuritest põhjustatud terviseohtude kindlakstegemist. Meetmed liikmesriikide tervisekaitsealase valmisoleku ja reageerimissuutlikkuse ning -planeerimise koordineerimiseks ja toetamiseks bio- või keemiarünnaku vastu töötab välja terviseohutuskomitee. (12)

| 3. | WHO peab pandeemilist grippi üheks kõige tõsisemaks ohuks inimeste tervisele. Pandeemiline viirus võib tekkida linnugripi viirustest, mida esineb praegu kodu- ja metslindude seas mitmel pool maailmas. Komisjon on praegu üks põhilistest linnugripivastaste ülemaailmsete strateegiate rahastajatest ja toetab lähenemisviisi „Üks maailm – üks tervis”, milles püütakse ühtselt käsitleda inimeste ja loomade tervishoiuküsimusi. (13)

  Terviseohutuse vallas on ettepanekud järgmised:






  — | võtta arvesse Euroopa naabruspoliitikat, et suurendada sidusust ja partnerlust; |
| --- | --- | --- |

3.

WHO peab pandeemilist grippi üheks kõige tõsisemaks ohuks inimeste tervisele. Pandeemiline viirus võib tekkida linnugripi viirustest, mida esineb praegu kodu- ja metslindude seas mitmel pool maailmas. Komisjon on praegu üks põhilistest linnugripivastaste ülemaailmsete strateegiate rahastajatest ja toetab lähenemisviisi „Üks maailm – üks tervis”, milles püütakse ühtselt käsitleda inimeste ja loomade tervishoiuküsimusi. (13)

Terviseohutuse vallas on ettepanekud järgmised:

—

võtta arvesse Euroopa naabruspoliitikat, et suurendada sidusust ja partnerlust;

| — | toetada, kui võimalik, kandidaatriikide osalemist seotud partneritena ja üldiselt koostööpartneritena; |
| --- | --- |

—

toetada, kui võimalik, kandidaatriikide osalemist seotud partneritena ja üldiselt koostööpartneritena;

| — | töötada seadmete, tervishoiusüsteemide, kavade ja strateegiate koostalitusvõime küsimustega, pöörates erilist tähelepanu sektoritevahelisele tegevusele, sealhulgas selliste terviseohtude ja haigustega seotud tegevusele, mis on seotud nii inimeste kui ka loomade tervisega ja ökosüsteemidega; |
| --- | --- |

—

töötada seadmete, tervishoiusüsteemide, kavade ja strateegiate koostalitusvõime küsimustega, pöörates erilist tähelepanu sektoritevahelisele tegevusele, sealhulgas selliste terviseohtude ja haigustega seotud tegevusele, mis on seotud nii inimeste kui ka loomade tervisega ja ökosüsteemidega;

| — | projektides tuleks näidata kavandatavate meetmete majanduslik ja sotsiaalne mõju, esitada see mõõdetaval kujul, samuti tuleks välja tuua ka muud tervishoiualaste meetmete positiivsed ja negatiivsed (välised) mõjud. |
| --- | --- |

—

projektides tuleks näidata kavandatavate meetmete majanduslik ja sotsiaalne mõju, esitada see mõõdetaval kujul, samuti tuleks välja tuua ka muud tervishoiualaste meetmete positiivsed ja negatiivsed (välised) mõjud.

3.2.1.1.   Ennetustegevuse arendamine (lisa punktid 1.1.1–1.1.2)

Vahetada kogemusi vaktsineerimise edendamise kohta liikmesriikides, eelkõige raskesti ligipääsetavate elanikerühmade kohta

Toetus poliitilistele algatustele, mis on suunatud vaktsineerimisele (ettepanek nõukogu soovituse kohta liikmesriikidele saavutada riskirühmade 75 % vaktsineerimine hooajalise gripi vastu, ettepanek nõukogu soovituse kohta parandada vaktsineerimise ulatust/säilitada suur vaktsineerimise ulatus teatavate lastehaiguste vastu). Erimeetmeid tuleks võtta leetrite ja punetiste, (14) hooajalise gripi, (15) inimese papilloomiviiruse, teetanuse ja pneumokokkhaiguse uute vaktsiinide suhtes.

Vaktsineerimise edendamiseks tuleks pöörata tähelepanu järgmisele:

| — | teatavates elanikerühmades ja suurel hulgal elanikkonnal on puudulikud teadmised vaktsiinide ja vaktsineerimise kohta; (16) |
| --- | --- |

—

teatavates elanikerühmades ja suurel hulgal elanikkonnal on puudulikud teadmised vaktsiinide ja vaktsineerimise kohta; (16)

| — | tõendusel põhinevad meetodid selle kohta, kuidas vähendada üldsuse vastuseisu vaktsineerimisele ja suurendada vaktsineerimise eeliste mõistmist; (17) |
| --- | --- |

—

tõendusel põhinevad meetodid selle kohta, kuidas vähendada üldsuse vastuseisu vaktsineerimisele ja suurendada vaktsineerimise eeliste mõistmist; (17)

| — | tõendusel põhinevad ja suure tõhususega tervise edendamise meetmed vaktsineerimise toetuseks; |
| --- | --- |

—

tõendusel põhinevad ja suure tõhususega tervise edendamise meetmed vaktsineerimise toetuseks;

| — | vaktsineerimisprojektide tulemused ja jooksvad meetmed, eelkõige selliste projektide osas, mida rahastab komisjon rahvatervise programmi alusel, (18) ja 2008. aasta 13.–14. veebruaril toimunud ning Rahvatervise Programmi Täitevameti ja komisjoni koostöös korraldatud vaktsineerimisalase strateegia nõupidamise (19) toimetised.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

vaktsineerimisprojektide tulemused ja jooksvad meetmed, eelkõige selliste projektide osas, mida rahastab komisjon rahvatervise programmi alusel, (18) ja 2008. aasta 13.–14. veebruaril toimunud ning Rahvatervise Programmi Täitevameti ja komisjoni koostöös korraldatud vaktsineerimisalase strateegia nõupidamise (19) toimetised.

(Projektikonkursid)

Teha kindlaks olemasolevad modelleerimisvahendid ning nende kasutamine praeguste ja tulevaste ohtude korral

Teadmiste laiendamine olemasolevate modelleerimisvahendite kasutamise kohta liikmesriikides on tähtis küsimus, mida tuleks arutada Euroopa tasandil, et:

| — | mõõta tõhusalt poliitikasuundade kulutasuvust, näiteks hinnates nende elluviimise kulutusi ning uute vaktsiinide ja teiste ennetusmeetmete mõju; |
| --- | --- |

—

mõõta tõhusalt poliitikasuundade kulutasuvust, näiteks hinnates nende elluviimise kulutusi ning uute vaktsiinide ja teiste ennetusmeetmete mõju;

| — | hinnata haiguste mõju; |
| --- | --- |

—

hinnata haiguste mõju;

| — | hinnata kliimamuutuste tagajärgi tervishoiu valdkonnas; |
| --- | --- |

—

hinnata kliimamuutuste tagajärgi tervishoiu valdkonnas;

| — | toetada otsuste tegemist (erimeetmete, näiteks suhtlemisdistantsi eeldatav mõju).
  (Taotlus halduskokkuleppel Teadusuuringute Ühiskeskusega) (20) |
| --- | --- |

—

toetada otsuste tegemist (erimeetmete, näiteks suhtlemisdistantsi eeldatav mõju).

(Taotlus halduskokkuleppel Teadusuuringute Ühiskeskusega) (20)

3.2.1.2.   Valmisoleku toetamine (lisa punktid 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 1.1.5)

Teabe vahetamine terviseohtude ja valmisolekukavade kohta

Teabe vahetamine valmisolekukavade kohta hõlmab nii üldist valmisolekut kui ka valmisolekut erijuhtudel (bioloogilised, keemilised, radioaktiivsuse ohud ja kliimamuutusega seotud aspektid). Teave võib hõlmata rakendamismehhanisme, mõjuhinnanguid, sektoritevahelisi aspekte ning spetsialistide ja üldsuse vahelist teabevahetust.

Teabevahetusealane tegevus võiks seisneda järgmises:

| — | parimate tavade kindlakstegemine kriisiohjamises ja tingimused nende levitamiseks eri valdkondade, sealhulgas näiteks teabe haldamise osas; suhtlemine spetsialistide, meedia ja üldsusega; viitesuunised kriisi ohjamise kohta; logistikaküsimused kriisiolukorras, nagu näiteks kriisitöörühma moodustamine, koordineerimismehhanismid; personali ja abipersonali koolitamine ootamatute olukordade puhuks ja koolituskavadega tegelemiseks (koolituse olemus, koolituse eesmärk ja sisu). |
| --- | --- |

—

parimate tavade kindlakstegemine kriisiohjamises ja tingimused nende levitamiseks eri valdkondade, sealhulgas näiteks teabe haldamise osas; suhtlemine spetsialistide, meedia ja üldsusega; viitesuunised kriisi ohjamise kohta; logistikaküsimused kriisiolukorras, nagu näiteks kriisitöörühma moodustamine, koordineerimismehhanismid; personali ja abipersonali koolitamine ootamatute olukordade puhuks ja koolituskavadega tegelemiseks (koolituse olemus, koolituse eesmärk ja sisu).

| — | ekspertide ja poliitikakujundajate teabevahetus, suhtlemine meedia ja üldsusega; |
| --- | --- |

—

ekspertide ja poliitikakujundajate teabevahetus, suhtlemine meedia ja üldsusega;

| — | globaalse terviseohutuse algatuse raames kindlaks tehtud peamiste meetmete (nagu näiteks teavitamine ja pandeemiline gripp, laboratooriumidega seotud küsimused, meditsiinilised vastumeetmed) levitamine Euroopa Liidu liikmesriikides koolitusel, mis korraldatakse ELi sidevõrgu kaudu. (21)

  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

globaalse terviseohutuse algatuse raames kindlaks tehtud peamiste meetmete (nagu näiteks teavitamine ja pandeemiline gripp, laboratooriumidega seotud küsimused, meditsiinilised vastumeetmed) levitamine Euroopa Liidu liikmesriikides koolitusel, mis korraldatakse ELi sidevõrgu kaudu. (21)

(Projektikonkursid)

| — | Kriisijuhtimisel kasutatavate teabevahetusmehhanismide järelevalve ja side välismaiste teabevahetusvahenditega, sealhulgas sellealane tõhustatud koostöö Teadusuuringute Ühiskeskusega ja globaalse terviseohutuse töörühma (22) tasandil.
  (Projektikonkurss halduskokkuleppel Teadusuuringute Ühiskeskusega) |
| --- | --- |

—

Kriisijuhtimisel kasutatavate teabevahetusmehhanismide järelevalve ja side välismaiste teabevahetusvahenditega, sealhulgas sellealane tõhustatud koostöö Teadusuuringute Ühiskeskusega ja globaalse terviseohutuse töörühma (22) tasandil.

(Projektikonkurss halduskokkuleppel Teadusuuringute Ühiskeskusega)

Toetus selleks, et kiiresti välja töötada farmatseutilisi vastumeetmeid uute ja saabuvate ohtude vastu, sealhulgas vaktsiine

Kasvab tõenäosus, et piirkondadesse, mis olid varem nakkusvabad, ilmuvad uued patogeenid, mis võivad põhjustada laia levikuga haigusi, mille levikutegurid on üha kasvav reisimine, kliima ja keskkonna muutused ning patogeeni/vektori/reservuaari vahekord. Ülesanne seisneb selles, et teha võimalikuks uute ja alles tekkivate haiguste vastaste vaktsiinide kiire väljatöötamine, tootmine ja heakskiitmine, et kaitsta inimesi Euroopas ja väljaspool.

Tuleb töötada välja järgmised meetmed:

| — | töötada välja protsess, millega kiirendatakse vaktsiinide tootmisse lubamist hädaolukordade tarbeks; |
| --- | --- |

—

töötada välja protsess, millega kiirendatakse vaktsiinide tootmisse lubamist hädaolukordade tarbeks;

| — | tugevdada kliiniliste asutuste võrku, et toetada laiaulatuslikku vaktsiinide väljatöötamist; |
| --- | --- |

—

tugevdada kliiniliste asutuste võrku, et toetada laiaulatuslikku vaktsiinide väljatöötamist;

| — | luua lai alus vaktsiinidealase koostöö jaoks.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

luua lai alus vaktsiinidealase koostöö jaoks.

(Projektikonkursid)

Tervishoiusektori kohanemine kliima muutumisega

Euroopa võtab meetmeid, et tulla toime ülemaailmse kliimasoojenemisega ja ennetada võimalikke katastroofilisi kliimamuutusi. (23)
   (24) Kohanemine kliimamuutuste tagajärgedega puudutab kõiki tervishoiu valdkondi (ravi, ennetustöö, tervishoiualane haridus, terviseohud, sealhulgas kliimamuutuste mõju nakkushaigustele ja muud terviseprobleemid, nagu näiteks hingamiselundite haigused).

| — | Selle punkti meetmete temaatika võiks olla selliste meetmete ja tegevuse ülekantavuse võrdlus ja analüüs ning sellekohane teabevahetus, mis on seotud tervise varajase kohanemisega kliimamuutustega.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Selle punkti meetmete temaatika võiks olla selliste meetmete ja tegevuse ülekantavuse võrdlus ja analüüs ning sellekohane teabevahetus, mis on seotud tervise varajase kohanemisega kliimamuutustega.

(Projektikonkursid)

3.2.1.3.   Nakkushaiguste ja muude terviseohtude varajase avastamise ja tõrje parandamine

Tuberkuloosi tõrje alase suutlikkuse suurendamine ja väljaõpe tuberkuloosi all kannatavates riikides (tõenditel põhinevad standardid) ja riskirühmades

Euroopa Komisjon pöördus 2007. aasta märtsis Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse poole palvega töötada välja ettepanek meetmete kohta võitluseks tuberkuloosiga Euroopa Liidus. (25) Mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis on tuberkuloosivastane võitlus edukas ja nad jõuavad tõenäoliselt selle haiguse täieliku likvideerimise eelsesse järku. Riigiti on olukord ikkagi väga erinev (26) ning tõrjet raskendab tuberkuloosi resistentsus ja lai levik riskirühmades.

| — | Toetus võitluseks tuberkuloosiga, eelkõige suure tuberkuloosikoormusega riikides. Suutlikkuse arendamine ja väljaõpe aitaks kaasa riiklike kavade väljatöötamisele. Tõrjemeetmeid tuleks välja töötada ja kohandada tuberkuloosi tõrjeks väikese tuberkuloosi levikuga riikides, kus tuleks tähelepanu juhtida raskesti ligipääsetavatele elanikkonnarühmadele. |
| --- | --- |

—

Toetus võitluseks tuberkuloosiga, eelkõige suure tuberkuloosikoormusega riikides. Suutlikkuse arendamine ja väljaõpe aitaks kaasa riiklike kavade väljatöötamisele. Tõrjemeetmeid tuleks välja töötada ja kohandada tuberkuloosi tõrjeks väikese tuberkuloosi levikuga riikides, kus tuleks tähelepanu juhtida raskesti ligipääsetavatele elanikkonnarühmadele.

| — | Vahendite väljatöötamine tõrjekavade hindamiseks kohortanalüüsi alusel.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Vahendite väljatöötamine tõrjekavade hindamiseks kohortanalüüsi alusel.

(Projektikonkursid)

Toetada viirusliku hepatiidi varajast diagnoosimist, ennetamist ja tõrjet ning teadlikkuse suurendamist

Viirusliku hepatiidi liigid on olulised nakkushaigused, mille tagajärjed tervisele, ühiskonnale ja majandusele on rasked ning mis võivad tekitada tõsiseid ja kauakestvaid tüsistusi. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus vastutab selliste haiguste järelevalve eest. (27) Elanikud ja selle eriala töötajad peavad teadma, milliseid ennetamise, leevendamise ja tõrje meetmeid on olemas.

| — | Töötajate koolitamine, teabe jagamine üldsusele ja erialatöötajatele on näited selliste meetmete kohta.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Töötajate koolitamine, teabe jagamine üldsusele ja erialatöötajatele on näited selliste meetmete kohta.

(Projektikonkursid)

Terviseohtude varajane avastamine ja sündmuste mõju hindamine tervisele

Tekkinud on uus huvi haigussündroomide järelevalvemeetodite vastu. Mitu Euroopa riiki on juba välja töötanud laialdase haigussündroomide järelevalve mitmel alal (nakkushaigused, keskkonnatervis, veterinaaria), mitmest allikast pärinevate andmete põhjal (erakorralise meditsiini osakonnad, suremus, abitelefonid) ja erinevaid meetodeid kasutades (tagasiulatuvad ja tuleviku-uuringud).

| — | Euroopa sündroomijärelevalve kohta võiks teha ülevaate, mis hõlmaks mitut liikmesriiki ja milles määratletaks ühine lähenemisviis, kus arvestataks olemasolevaid projekte.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Euroopa sündroomijärelevalve kohta võiks teha ülevaate, mis hõlmaks mitut liikmesriiki ja milles määratletaks ühine lähenemisviis, kus arvestataks olemasolevaid projekte.

(Projektikonkursid)

3.2.1.4.   Suutlikkuse tõhusam suurendamine (lisa punktid 1.1.1 – 1.1.4)

Toetus rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamiseks liikmesriikides

Rahvusvahelisi tervise-eeskirju (28) (2005) hakati täitma alates 15. juunist 2007. Euroopa tasandil on komisjoni otsust 2000/57/EÜ (29) muudetud komisjoni otsusega 2008/351/EÜ (30) nii, et süsteemi EWRS kaudu edastatakse teatisi üheaegselt teatamisega vastavalt rahvusvahelistele tervise-eeskirjadele.

Rahvusvaheliste tervise-eeskirjade täitmiseks liikmesriikides tuleb tegeleda järgmisega:

| — | läbi vaadata ja võrrelda liikmesriikide tervishoiuvaldkonna hädaolukorra (kriisiolukorra) terviseohutusmeetmeid käsitlevad õigusaktid; |
| --- | --- |

—

läbi vaadata ja võrrelda liikmesriikide tervishoiuvaldkonna hädaolukorra (kriisiolukorra) terviseohutusmeetmeid käsitlevad õigusaktid;

| — | tervishoiuvaldkonna erakorraliste meetmete mõju teistele poliitikavaldkondadele, nagu liikuvus, sisseränne ja inimõiguste kaitse; |
| --- | --- |

—

tervishoiuvaldkonna erakorraliste meetmete mõju teistele poliitikavaldkondadele, nagu liikuvus, sisseränne ja inimõiguste kaitse;

| — | rahvusvahelistes tervise-eeskirjades sätestatud kesksete meetmete rakendamise jooksvad poliitilised küsimused ja praktika liikmesriikides ning nende seos Euroopa Liidu õigusaktidega.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

rahvusvahelistes tervise-eeskirjades sätestatud kesksete meetmete rakendamise jooksvad poliitilised küsimused ja praktika liikmesriikides ning nende seos Euroopa Liidu õigusaktidega.

(Projektikonkursid)

Keemia, radioloogia ja tuumaenergia tugilaboratooriumide võrk ning mürgiste tööstuslike kemikaalide ja radioaktiivsuse ohu kiire hindamine ja teaduslikult kinnitatud tervishoiualaste vastumeetmete arendamine

Väljatöötatavad meetmed toetavad terviseohutuse komitee prioriteete keemia ja radioaktiivsuse alastes küsimustes. 2009. aastal tuleb eelistada järgmist:

| — | keemia ja radioaktiivsete ainete riiklike tugilaborite inventeerimine ja auditeerimine, sealhulgas koolitus võimete ja suutlikkuse jagamise kohta; |
| --- | --- |

—

keemia ja radioaktiivsete ainete riiklike tugilaborite inventeerimine ja auditeerimine, sealhulgas koolitus võimete ja suutlikkuse jagamise kohta;

| — | mürgiste tööstuslike kemikaalide hindamise ajakohastamine – kiire ohuanalüüsi eeskirjade väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

mürgiste tööstuslike kemikaalide hindamise ajakohastamine – kiire ohuanalüüsi eeskirjade väljatöötamine;

| — | radioaktiivsete ainete hindamise ajakohastamine – kiire ohuanalüüsi eeskirjade väljatöötamine.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

radioaktiivsete ainete hindamise ajakohastamine – kiire ohuanalüüsi eeskirjade väljatöötamine.

(Projektikonkursid)

3.2.2.   Kodanike ohutuse parandamine (lisa punkt 1.2)

3.2.2.1.   Edendada antibiootikumide mõistlikku kasutamist ning võidelda antimikroobse ja antiviraalse resistentsusega (31) (lisa punkt 1.2.3)

Eeskirjade edasiarendamine ja antibiootikumide mõistlik kasutamine

Töötada välja järgmised meetmed:

| — | antibiootikumide kasutamine ambulatoorses ja haiglaravis: analüüs ja aruandlus, sealhulgas selliste kulude hinnang, mis tulenevad ravimiresistentsuse ravimisest, sealhulgas kokkupuude haiglate vahel, kokkupuuted kommunaalhoolekandega, loomade ja toiduga. Siin tuleks analüüsida ka antibiootikumide vähendatud kasutamisest inimravis tulenevaid tervisemõjusid ja kulutasuvust.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

antibiootikumide kasutamine ambulatoorses ja haiglaravis: analüüs ja aruandlus, sealhulgas selliste kulude hinnang, mis tulenevad ravimiresistentsuse ravimisest, sealhulgas kokkupuude haiglate vahel, kokkupuuted kommunaalhoolekandega, loomade ja toiduga. Siin tuleks analüüsida ka antibiootikumide vähendatud kasutamisest inimravis tulenevaid tervisemõjusid ja kulutasuvust.

(Projektikonkursid)

3.2.2.2.   Kvaliteetne ja turvaline arstiabi patsiendi ohutuse suurendamiseks (lisa punkt 1.2.3)

| — | Liikmesriikidevaheline kasulike kogemuste, tervishoiuga seotud nakkuste uurimuste ning nakkuste ärahoidmise ja kontrolli meetmete tasuvuse alase teabe vahetamine.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidevaheline kasulike kogemuste, tervishoiuga seotud nakkuste uurimuste ning nakkuste ärahoidmise ja kontrolli meetmete tasuvuse alase teabe vahetamine.

(Projektikonkursid)

| — | Tervishoiu kvaliteedi ja ohutuse hindamiseks vahendite loomine: juhiste või meetmete väljatöötamine, millega saab hinnata tervishoiu taset erinevates tervishoiuasutustes ja levitada häid tavasid; hindamissüsteemide väljatöötamine, et parandada ravieeskirjade järgimist.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Tervishoiu kvaliteedi ja ohutuse hindamiseks vahendite loomine: juhiste või meetmete väljatöötamine, millega saab hinnata tervishoiu taset erinevates tervishoiuasutustes ja levitada häid tavasid; hindamissüsteemide väljatöötamine, et parandada ravieeskirjade järgimist.

(Projektikonkursid)

| — | Teatises KOM(2008) 689 (telemeditsiini kohta nii patsientide, tervishoiusüsteemi kui ka kogu ühiskonna hüvanguks) osutatud meetmete rakendamine patsientide ja tervishoiutöötajate koostöö edendamiseks tähtsates valdkondades, et suurendada telemeditsiini kasutamist vastavalt kõnealusele teatisele, selleks et töötada välja spetsiifilisi soovitusi selle kohta, kuidas suurendada telemeditsiini vastu usaldust ja telemeditsiini heakskiitmist, arvesse võttes ka privaatsusega seotud küsimusi ja kõlbelisi aspekte.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Teatises KOM(2008) 689 (telemeditsiini kohta nii patsientide, tervishoiusüsteemi kui ka kogu ühiskonna hüvanguks) osutatud meetmete rakendamine patsientide ja tervishoiutöötajate koostöö edendamiseks tähtsates valdkondades, et suurendada telemeditsiini kasutamist vastavalt kõnealusele teatisele, selleks et töötada välja spetsiifilisi soovitusi selle kohta, kuidas suurendada telemeditsiini vastu usaldust ja telemeditsiini heakskiitmist, arvesse võttes ka privaatsusega seotud küsimusi ja kõlbelisi aspekte.

(Projektikonkursid)

3.2.2.3.   Nanomaterjalide ohutus (lisa punkt 1.2.1)

| — | Nanomaterjalide ohutuse ühismeetmed: i) suurendada teadmisi ja jagada teavet selle kohta, kuidas hinnata nanomaterjalide ohtu ja toimet nendega kokkupuutel ning nendega seotud üldist ohtu, ii) tõhustada riskihinnangu ja riskijuhtimise kohta olemasolevate andmete kasutamist ja heade tavade vahetamist ning iii) edendada ligikaudsete metoodikate kasutuselevõtmist kogu Euroopa Liidus.
  (Ühismeetmed) |
| --- | --- |

—

Nanomaterjalide ohutuse ühismeetmed: i) suurendada teadmisi ja jagada teavet selle kohta, kuidas hinnata nanomaterjalide ohtu ja toimet nendega kokkupuutel ning nendega seotud üldist ohtu, ii) tõhustada riskihinnangu ja riskijuhtimise kohta olemasolevate andmete kasutamist ja heade tavade vahetamist ning iii) edendada ligikaudsete metoodikate kasutuselevõtmist kogu Euroopa Liidus.

(Ühismeetmed)

3.2.2.4.   Vere, kudede, rakkude ja elundite ohutus (lisa punkt 1.2.2)

| — | Juurdepääsu soodustamine erimetoodikale ja koolituste tõhustamine selleks, et suurendada elundidoonorlust, eelkõige edendada kvaliteedi parandamise programme elundidoonorluse valdkonnas.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Juurdepääsu soodustamine erimetoodikale ja koolituste tõhustamine selleks, et suurendada elundidoonorlust, eelkõige edendada kvaliteedi parandamise programme elundidoonorluse valdkonnas.

(Projektikonkursid)

| — | Menetluste ja IT vahendite väljatöötamine inimelundite vahetamiseks liikmesriikide vahel eesmärgiga pakkuda ülejäävaid elundeid teistesse riikidesse, spetsiaalselt kiireloomulist ravi vajavaid haigusi või raskesti ravitavaid haigusi põdevatele patsientidele.
  (Projektikonkurss) |
| --- | --- |

—

Menetluste ja IT vahendite väljatöötamine inimelundite vahetamiseks liikmesriikide vahel eesmärgiga pakkuda ülejäävaid elundeid teistesse riikidesse, spetsiaalselt kiireloomulist ravi vajavaid haigusi või raskesti ravitavaid haigusi põdevatele patsientidele.

(Projektikonkurss)

| — | Ad hoc koostöö Euroopa Nõukoguga teatavates inimpäritolu materjaliga (veri, koed, rakud, elundid) seotud küsimustes.
  (Otsetoetuse leping Euroopa Nõukoguga) |
| --- | --- |

—

Ad hoc koostöö Euroopa Nõukoguga teatavates inimpäritolu materjaliga (veri, koed, rakud, elundid) seotud küsimustes.

(Otsetoetuse leping Euroopa Nõukoguga)

| — | Vere, kudede ja rakkude osas jäävad lahtiseks eriküsimused seoses aruandesüsteemi ja kiire reageerimisega tõsiste kõrvalmõjude ja reaktsioonide korral ning kodeerimise kohta. Eelistatakse projekte, millega aidatakse kaasa metoodika väljatöötamisele selles valdkonnas.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Vere, kudede ja rakkude osas jäävad lahtiseks eriküsimused seoses aruandesüsteemi ja kiire reageerimisega tõsiste kõrvalmõjude ja reaktsioonide korral ning kodeerimise kohta. Eelistatakse projekte, millega aidatakse kaasa metoodika väljatöötamisele selles valdkonnas.

(Projektikonkursid)

| — | Kudede, rakkude, vere ja plasma tasuta annetamise printsiip: igapäevase praktika analüüs.
  (Projektikonkurss) |
| --- | --- |

—

Kudede, rakkude, vere ja plasma tasuta annetamise printsiip: igapäevase praktika analüüs.

(Projektikonkurss)

3.3.   Teise eesmärgi „Tervise edendamine” prioriteetsed meetmed

Kõnealuse valdkonna meetmete eesmärk on raskemate haiguste ennetamine ja tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis, pöörates tähelepanu peamistele tervist mõjutavatele teguritele nagu toitumine, füüsiline aktiivsus, alkoholi, tubaka ja narkootikumide tarbimine ning sotsiaalsed ja keskkonnaga seotud tervist mõjutavad tegurid.

2009. aastal on selle eesmärgi eelismeetmed suunatud tervisealase ebavõrdsuse vähendamisele ELi liikmesriikides ja piirkondades; tervise edendamine vastavalt lähenemisviisile, millega kaasatakse tervishoiu edendamine igasse poliitikavaldkonda, ning jätkusuutlike tervishoiuinvesteeringute hindamine ja edendamine riiklikul ja piirkondlikul tasandil, millega toetatakse strateegilisi teemasid, mis on sätestatud Euroopa Liidu tervisestrateegias. Pärast seda, kui on kiidetud heaks komisjoni ettepanek patsientide õiguskindluse kohta seoses piiriüleste tervishoiuteenustega, (32) käsitletakse küsimusi, mis on tulnud esile seoses selle ettepanekuga. Tervishoiu taustategurite osas pööratakse eelkõige tähelepanu laste ja noorte tervist mõjutavatele teguritele.

3.3.1.   Tervislikuma eluviisi edendamine ning tervisest tingitud ebavõrdsuse vähendamine (lisa punkt 2.1.)

3.3.1.1.   Lähenemisviis, millega kaasatakse tervishoiu edendamine igasse poliitikavaldkonda (lisa punkt 2.1.1)

| — | Edendada tervisemõju hinnanguid: võtta meetmeid, et edendada tervisemõju hinnangute kasutamist tervishoiupoliitika kujundamisel Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul (kohalikul) tasandil, võttes arvesse võrdväärsuse põhimõtteid.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Edendada tervisemõju hinnanguid: võtta meetmeid, et edendada tervisemõju hinnangute kasutamist tervishoiupoliitika kujundamisel Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul (kohalikul) tasandil, võttes arvesse võrdväärsuse põhimõtteid.

(Projektikonkursid)

| — | Töötada välja metoodika, et viia poliitikasuundade kujundamisel ja rakendamisel ellu lähenemisviis, millega kaasatakse tervishoiu edendamine igasse poliitikavaldkonda.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Töötada välja metoodika, et viia poliitikasuundade kujundamisel ja rakendamisel ellu lähenemisviis, millega kaasatakse tervishoiu edendamine igasse poliitikavaldkonda.

(Projektikonkursid)

| — | Kaardistada Euroopa institutsioonide ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaasrahastamisel elluviidud tervishoiualased projektid ja üritused alates 2003. aastast.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Kaardistada Euroopa institutsioonide ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaasrahastamisel elluviidud tervishoiualased projektid ja üritused alates 2003. aastast.

(Projektikonkursid)

| — | Uurida Euroopa Liidu poliitikasuundade mõju tervisele ja tervishoiusüsteemidele.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Uurida Euroopa Liidu poliitikasuundade mõju tervisele ja tervishoiusüsteemidele.

(Projektikonkursid)

3.3.1.2.   Rahvatervisealase suutlikkuse arendamine (lisa punkt 2.1.1)

| — | Töötada välja vahendid, menetlused ja näidisprojektid, mis on suunatud rahvatervise uuringute ja poliitikasuundade kujundamise koostoime arendamisele Euroopa Liidu tasandil.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Töötada välja vahendid, menetlused ja näidisprojektid, mis on suunatud rahvatervise uuringute ja poliitikasuundade kujundamise koostoime arendamisele Euroopa Liidu tasandil.

(Projektikonkursid)

| — | Koostada käsiraamatud, millega toetatakse vaimse tervise edendamise ja vaimsete häirete ennetamise liitmist noorsootöö, sotsiaaltöö ja töökeskkonna alaste töötajate koolitusse ja tööpraktikasse, arvestades vaimset tervist ja heaolu käsitlevat Euroopa pakti. (33)

  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Koostada käsiraamatud, millega toetatakse vaimse tervise edendamise ja vaimsete häirete ennetamise liitmist noorsootöö, sotsiaaltöö ja töökeskkonna alaste töötajate koolitusse ja tööpraktikasse, arvestades vaimset tervist ja heaolu käsitlevat Euroopa pakti. (33)

(Projektikonkursid)

| — | Edendada vigastuste vältimise kaasamist tervishoiualasesse kutsekoolitusse: töötada välja asjakohased õppemudelid.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Edendada vigastuste vältimise kaasamist tervishoiualasesse kutsekoolitusse: töötada välja asjakohased õppemudelid.

(Projektikonkursid)

| — | Toetada keskseid tervisetegureid käsitlevate Euroopa Liidu strateegiate elluviimist (toitumine ja sidusrühmade võrk – tervisefoorum).
  (Projektikonkurss) |
| --- | --- |

—

Toetada keskseid tervisetegureid käsitlevate Euroopa Liidu strateegiate elluviimist (toitumine ja sidusrühmade võrk – tervisefoorum).

(Projektikonkurss)

| — | Parandada tervishoiutöötajate oskusi tulla toime patsientide vajadustega, arvestades patsientide sugu, vanust ning sotsiaalmajanduslikke ja kultuurilisi tegureid: korraldada tervishoiutöötajate suhtluskoolituste kaardistamine eesmärgiga lisada tervishoiu õppekavadesse suhtluskoolitus ja võimaluse korral töötada välja õppekava, mis viiks välja magistriõppeni.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Parandada tervishoiutöötajate oskusi tulla toime patsientide vajadustega, arvestades patsientide sugu, vanust ning sotsiaalmajanduslikke ja kultuurilisi tegureid: korraldada tervishoiutöötajate suhtluskoolituste kaardistamine eesmärgiga lisada tervishoiu õppekavadesse suhtluskoolitus ja võimaluse korral töötada välja õppekava, mis viiks välja magistriõppeni.

(Projektikonkursid)

| — | Rahvatervisealase suutlikkuse arendamine: liikmesriikide rahvatervisealase suutlikkuse inventeerimise põhjal määrata puudused ja vajadused ning teha arenguettepanekud, arvestades sealhulgas vajadust teha koostööd Euroopa Liidu tasandil.
  (Projektikonkurss) |
| --- | --- |

—

Rahvatervisealase suutlikkuse arendamine: liikmesriikide rahvatervisealase suutlikkuse inventeerimise põhjal määrata puudused ja vajadused ning teha arenguettepanekud, arvestades sealhulgas vajadust teha koostööd Euroopa Liidu tasandil.

(Projektikonkurss)

3.3.1.3.   Investeerimine tervisesse (lisa punktid 2.1.1 ja 2.1.2)

| — | Analüütiline uuring, millega hinnatakse tervise ja tervishoiualaste investeeringute (sealhulgas tervishoiusüsteemid) ning majanduskasvu ja majandusarengu vahekorda. (Lisa punkt 2.1.1.)
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Analüütiline uuring, millega hinnatakse tervise ja tervishoiualaste investeeringute (sealhulgas tervishoiusüsteemid) ning majanduskasvu ja majandusarengu vahekorda. (Lisa punkt 2.1.1.)

(Projektikonkursid)

| — | Edendada terviseuuringuid Euroopa Liidu liikmesriikides ja piirkondades heade tavade vahetamise teel ning koostöös ELi institutsioonide ja organitega (nt Euroopa Investeerimispank), rahvusvaheliste organisatsioonidega, eraõiguslike äriühingutega ja valitsusväliste organisatsioonidega. (Lisa punkt 2.1.2.)
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Edendada terviseuuringuid Euroopa Liidu liikmesriikides ja piirkondades heade tavade vahetamise teel ning koostöös ELi institutsioonide ja organitega (nt Euroopa Investeerimispank), rahvusvaheliste organisatsioonidega, eraõiguslike äriühingutega ja valitsusväliste organisatsioonidega. (Lisa punkt 2.1.2.)

(Projektikonkursid)

| — | Algatused, millega tehakse kindlaks parimad viisid, kuidas tõhustada ja muuta jätkusuutlikumaks tervishoiuinvesteeringuid kohalikul tasandil. (Lisa punkt 2.1.2.)
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Algatused, millega tehakse kindlaks parimad viisid, kuidas tõhustada ja muuta jätkusuutlikumaks tervishoiuinvesteeringuid kohalikul tasandil. (Lisa punkt 2.1.2.)

(Projektikonkursid)

3.3.1.4.   Tervisealase ebavõrdsuse vähendamine (lisa punkt 2.1.2)

| — | Töötada välja ja levitada häid tavasid programmis osalevate liikmesriikide siseste ja vaheliste ning piirkondlike tervisealase ebavõrdsuse ilmingute vähendamiseks.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Töötada välja ja levitada häid tavasid programmis osalevate liikmesriikide siseste ja vaheliste ning piirkondlike tervisealase ebavõrdsuse ilmingute vähendamiseks.

(Projektikonkursid)

| — | Töötada välja ja levitada tervishoiusüsteemide häid kogemusi tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Töötada välja ja levitada tervishoiusüsteemide häid kogemusi tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks.

(Projektikonkursid)

| — | Uurimus liikmesriikide vahel esineva tervise- ja tervishoiualase ebavõrdsuse ulatuse ja tagajärgede kohta. |
| --- | --- |

—

Uurimus liikmesriikide vahel esineva tervise- ja tervishoiualase ebavõrdsuse ulatuse ja tagajärgede kohta.

| — | Organisatsiooniline ja tehniline abi ELi koostöövõrgule tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Organisatsiooniline ja tehniline abi ELi koostöövõrgule tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks.

(Projektikonkursid)

3.3.1.5.   Piiriülese tervishoiualase koostöö toetus (lisa punkt 2.1.2)

| — | Määrata Euroopa Liidu tervishoiusüsteemi teenuste võrdväärsuse määr: teha kindlaks meditsiinilise sekkumise heakskiitmise ja hüvitamise riiklike kriteeriumide ja otsustusprotsessi võrreldavuse määr.
  (Projektikonkurss/Otsetoetusleping Euroopa Tervishoiupoliitika ja -süsteemide Vaatluskeskusega) |
| --- | --- |

—

Määrata Euroopa Liidu tervishoiusüsteemi teenuste võrdväärsuse määr: teha kindlaks meditsiinilise sekkumise heakskiitmise ja hüvitamise riiklike kriteeriumide ja otsustusprotsessi võrreldavuse määr.

(Projektikonkurss/Otsetoetusleping Euroopa Tervishoiupoliitika ja -süsteemide Vaatluskeskusega)

3.3.2.   Tervislikuma eluviisi edendamine ning peamiste haiguste ja vigastuste vähendamine tervise mõjuteguritele suunatud tegevuse abil (lisa punkt 2.2)

3.3.2.1.   Lapsed ja noored (lisa punktid 2.2.1)

| — | Viia ellu komisjoni algatus noorte tervise kohta: toetada liikmesriikide ja sidusrühmade koostööd ja koostöövõrke. |
| --- | --- |

—

Viia ellu komisjoni algatus noorte tervise kohta: toetada liikmesriikide ja sidusrühmade koostööd ja koostöövõrke.

| — | Uurida iseregulatsioonil põhinevaid lähenemisviise vastutusrikka reklaami osas, kus erilise tähelepanu all on noorte kaitse.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Uurida iseregulatsioonil põhinevaid lähenemisviise vastutusrikka reklaami osas, kus erilise tähelepanu all on noorte kaitse.

(Projektikonkursid)

| — | Noortele suunatud meediakampaania tervislike eluviiside kohta, millega innustatakse noori tegema otsuseid tervisliku eluviisi kasuks.
  (Ühismeetmed) |
| --- | --- |

—

Noortele suunatud meediakampaania tervislike eluviiside kohta, millega innustatakse noori tegema otsuseid tervisliku eluviisi kasuks.

(Ühismeetmed)

| — | Noorsoo-organisatsioonide, noorsootöötajate, üldhariduskoolide, kutsekoolide ja muude õppeasutuste osatähtsuse suurendamine.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Noorsoo-organisatsioonide, noorsootöötajate, üldhariduskoolide, kutsekoolide ja muude õppeasutuste osatähtsuse suurendamine.

(Projektikonkursid)

| — | Töötavate noorte tervisliku seisundi edendamine, haiguste ja vigastuste ennetamine.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Töötavate noorte tervisliku seisundi edendamine, haiguste ja vigastuste ennetamine.

(Projektikonkursid)

| — | Terviseedendamismeetmed, mis on suunatud noortele vanuses 15–25 aastat, kes ei õpi ega tööta.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Terviseedendamismeetmed, mis on suunatud noortele vanuses 15–25 aastat, kes ei õpi ega tööta.

(Projektikonkursid)

3.3.2.2.   Vananemine (lisa punkt 2.2.1)

| — | Uurimus, mis käsitleb elanikkonna vananemise mõju tervishoiuteenuste vajadusele ja seda, kuidas peab Euroopa tervishoiusüsteeme kohandama, et need vastaksid vananeva ühiskonna vajadustele (olemasolevate andmete ja analüüside põhjal).
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Uurimus, mis käsitleb elanikkonna vananemise mõju tervishoiuteenuste vajadusele ja seda, kuidas peab Euroopa tervishoiusüsteeme kohandama, et need vastaksid vananeva ühiskonna vajadustele (olemasolevate andmete ja analüüside põhjal).

(Projektikonkursid)

3.3.2.3.   Tervishoid töökohal (lisa punkt 2.2.1)

| — | Tervise edendamine töö juures, eelkõige parema töökorralduse edendamise ja töökontrolli kaudu, arvestades majanduslikke tahke.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Tervise edendamine töö juures, eelkõige parema töökorralduse edendamise ja töökontrolli kaudu, arvestades majanduslikke tahke.

(Projektikonkursid)

3.3.2.4.   Toitumine ja füüsiline aktiivsus (lisa punktid 2.2.1)

Kooskõlas valge raamatuga toitumise ja kehalise aktiivsuse kohta (34) ja ELi tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise tegevusprogrammiga:

| — | heade tavade vahetamine ja elluviimine eesmärgiga vähendada rasva, küllastunud ja transrasvade, soola ja suhkru sisaldust valmistoitudes;
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

heade tavade vahetamine ja elluviimine eesmärgiga vähendada rasva, küllastunud ja transrasvade, soola ja suhkru sisaldust valmistoitudes;

(Projektikonkursid)

| — | edendada liikumist infrastruktuuri ja tervislike eluviiside, linnade ja muude asumite planeerimise ja füüsilise keskkonna parema kasutamise kaudu, pidades eriti silmas lapsi ja noori: edendada häid tavasid ja kogemusi kohalikul/piirkondlikul tasandil;
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

edendada liikumist infrastruktuuri ja tervislike eluviiside, linnade ja muude asumite planeerimise ja füüsilise keskkonna parema kasutamise kaudu, pidades eriti silmas lapsi ja noori: edendada häid tavasid ja kogemusi kohalikul/piirkondlikul tasandil;

(Projektikonkursid)

| — | koostada Euroopa Liitu käsitlev ülevaade selle kohta, kuidas kohalikul tasandil tegeldakse laste ülekaalulisuse probleemiga, hõlmates sealhulgas ka koolidega seotud algatused; |
| --- | --- |

—

koostada Euroopa Liitu käsitlev ülevaade selle kohta, kuidas kohalikul tasandil tegeldakse laste ülekaalulisuse probleemiga, hõlmates sealhulgas ka koolidega seotud algatused;

| — | hinnata ELi tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise tegevusprogrammi kui mudelit, kuidas Euroopa Liidu tasandil teha tõhusat koostööd ülekaalulisuse küsimuses;
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

hinnata ELi tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse ja tervise tegevusprogrammi kui mudelit, kuidas Euroopa Liidu tasandil teha tõhusat koostööd ülekaalulisuse küsimuses;

(Projektikonkursid)

| — | edendada füüsilise liikumisega tegelevaid Euroopa koostöövõrke.
  (otsetoetusleping Maailma Terviseorganisatsiooniga) |
| --- | --- |

—

edendada füüsilise liikumisega tegelevaid Euroopa koostöövõrke.

(otsetoetusleping Maailma Terviseorganisatsiooniga)

3.3.2.5.   Seksuaaltervis ja HIV-aids (lisa punkt 2.2.1)

Kooskõlas komisjoni teatisega HIV/AIDSi vastu võitlemise kohta (35) ja poliitikasuundade arenguga, mis on suunatud noorsoo- ja seksuaaltervisealastele algatustele, ning julgustades koostööd kolmandate riikidega Ida-Euroopas vastavalt 2008.–2013. aasta terviseprogrammi käsitleva otsuse nr 1350/2007/EÜ artiklile 12, pööratakse erilist tähelepanu järgmistele teemadele:

Seksuaaltervis (lisa punkt 2.2.1)

| — | Aidata kaasa noorte seksuaalkäitumise alase teadmiste baasi täiendamisele kogu Euroopas.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa noorte seksuaalkäitumise alase teadmiste baasi täiendamisele kogu Euroopas.

(Projektikonkursid)

| — | Terviklikku seksuaalharidust tugevdavate ja propageerivate meetmete väljatöötamine.
  (Tegevustoetus) |
| --- | --- |

—

Terviklikku seksuaalharidust tugevdavate ja propageerivate meetmete väljatöötamine.

(Tegevustoetus)

| — | Aidata kaasa seksuaaltervisealaste poliitikasuundade arengule ja nende edendamisele.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa seksuaaltervisealaste poliitikasuundade arengule ja nende edendamisele.

(Projektikonkursid)

| — | Aidata kaasa seksuaalsel teel levivate nakkushaiguste ennetamisele.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa seksuaalsel teel levivate nakkushaiguste ennetamisele.

(Projektikonkursid)

HIV/AIDS

| — | Tegevus, mis on suunatud HIVi/AIDSi 2005.–2009. aasta tegevuskavas sätestatud meetmete võtmiseks, eelkõige juurdepääsu võimaldamine testimisele, ravile ja hooldusele; meetmed olukorra parandamiseks IDA-Euroopas, sealhulgas süstivate uimastisõltlaste hulgas, ning noortele ja riskirühmadele suunatud terviseedendamise meetmed.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Tegevus, mis on suunatud HIVi/AIDSi 2005.–2009. aasta tegevuskavas sätestatud meetmete võtmiseks, eelkõige juurdepääsu võimaldamine testimisele, ravile ja hooldusele; meetmed olukorra parandamiseks IDA-Euroopas, sealhulgas süstivate uimastisõltlaste hulgas, ning noortele ja riskirühmadele suunatud terviseedendamise meetmed.

(Projektikonkursid)

| — | Heade tavade ja kogemuste propageerimine, et tõhustada teadlikkust suurendavaid algatusi ja anda panus edaspidisele poliitika arengule Euroopas (mille erilise tähelepanu all on riskirühmadele HIVi testide vajaduse teadvustamine).
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Heade tavade ja kogemuste propageerimine, et tõhustada teadlikkust suurendavaid algatusi ja anda panus edaspidisele poliitika arengule Euroopas (mille erilise tähelepanu all on riskirühmadele HIVi testide vajaduse teadvustamine).

(Projektikonkursid)

| — | Parandada IDA-Euroopa poliitikasuundade arendamise ja elluviimise üldist olukorda. Parandada HIVi kandvate ja AIDSi põdevate inimeste olukorda, pöörates peatähelepanu ennetamisele ja projektidele soodsate retroviirusravimite kättesaadavaks muutmiseks.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Parandada IDA-Euroopa poliitikasuundade arendamise ja elluviimise üldist olukorda. Parandada HIVi kandvate ja AIDSi põdevate inimeste olukorda, pöörates peatähelepanu ennetamisele ja projektidele soodsate retroviirusravimite kättesaadavaks muutmiseks.

(Projektikonkursid)

| — | Toetada HIVi/AIDSi vastu võitlevaid rühmi ja koostöövõrke, keskendades põhitähelepanu riskirühmadele ja olukorrale Ida-Euroopas.
  (Tegevustoetus) |
| --- | --- |

—

Toetada HIVi/AIDSi vastu võitlevaid rühmi ja koostöövõrke, keskendades põhitähelepanu riskirühmadele ja olukorrale Ida-Euroopas.

(Tegevustoetus)

| — | Tõsta teadlikkust HIVi/AIDSi suhtes, pöörates erilist tähelepanu IDA-Euroopale: toetada ülemaailmset AIDSi konverentsi, mis toimub 2010. aastal Viinis.
  (Otsetoetusleping Maailma Terviseorganisatsiooniga) |
| --- | --- |

—

Tõsta teadlikkust HIVi/AIDSi suhtes, pöörates erilist tähelepanu IDA-Euroopale: toetada ülemaailmset AIDSi konverentsi, mis toimub 2010. aastal Viinis.

(Otsetoetusleping Maailma Terviseorganisatsiooniga)

3.3.2.6.   Vaimne tervis (lisa punkt 2.2.1)

Kooskõlas üldise vaimse tervise strateegilise lähenemisviisiga, (36) mida väljendab ka vaimset tervist ja heaolu käsitlev Euroopa pakt, (37)

| — | arendada koostööd meetmete osas, milles kasutatakse meediat ja internetti, et edendada vaimset tervist, ennetada vaimseid häireid ja võidelda häbimärgistamise vastu, pidades eelkõige silmas noori inimesi ja töökohti, ning lahendada sellega kaasnevaid probleeme, nagu enesetapud ja enesehävituslik käitumine ning söömishäired;
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

arendada koostööd meetmete osas, milles kasutatakse meediat ja internetti, et edendada vaimset tervist, ennetada vaimseid häireid ja võidelda häbimärgistamise vastu, pidades eelkõige silmas noori inimesi ja töökohti, ning lahendada sellega kaasnevaid probleeme, nagu enesetapud ja enesehävituslik käitumine ning söömishäired;

(Projektikonkursid)

| — | toetada Euroopa Liidu vaimse tervise strateegiate elluviimist; |
| --- | --- |

—

toetada Euroopa Liidu vaimse tervise strateegiate elluviimist;

| — | teha kokkuvõte Euroopa Liidu vaimse tervise strateegiatest tulenevatest majanduslikest, ühiskondlikest ja tervise eelistest, pöörates peatähelepanu vaimset tervist ja heaolu käsitlevale Euroopa paktile.
  (Projektikonkurss) |
| --- | --- |

—

teha kokkuvõte Euroopa Liidu vaimse tervise strateegiatest tulenevatest majanduslikest, ühiskondlikest ja tervise eelistest, pöörates peatähelepanu vaimset tervist ja heaolu käsitlevale Euroopa paktile.

(Projektikonkurss)

3.3.2.7.   Sõltuvuskäitumise ärahoidmine (lisa punkt 2.2.1)

Tubakas

Meetmed on välja töötatud kooskõlas Euroopa Liidu üldise lähenemisviisiga tubaka tarbimise vähendamiseks ja tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooniga.

| — | Uurimus tubaka ja tootevastutuse kohta: tuleb üksikasjalikult üle vaadata majanduslikud meetmed tootevastutuse tugevdamiseks ja rakendamiseks ning täitemehhanismid, et parandada suitsetamisest tulenevate lisakulude arvestamist hindades. |
| --- | --- |

—

Uurimus tubaka ja tootevastutuse kohta: tuleb üksikasjalikult üle vaadata majanduslikud meetmed tootevastutuse tugevdamiseks ja rakendamiseks ning täitemehhanismid, et parandada suitsetamisest tulenevate lisakulude arvestamist hindades.

| — | Uurimus tubakat käsitlevatest õigusaktidest, eesmärgiga kaitsta noori inimesi.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Uurimus tubakat käsitlevatest õigusaktidest, eesmärgiga kaitsta noori inimesi.

(Projektikonkursid)

| — | Arendada tubakatarbimise piiramise strateegiate alast suutlikkust kõikides poliitikasuundades, pöörates põhitähelepanu maksustamisele ja salakaubandusele.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Arendada tubakatarbimise piiramise strateegiate alast suutlikkust kõikides poliitikasuundades, pöörates põhitähelepanu maksustamisele ja salakaubandusele.

(Projektikonkursid)

| — | Töötada välja uuenduslikke strateegiaid ja häid tavasid, sealhulgas tervishoiutöötajate ja õpetajate koolitusprogramme, käsitledes kõigi tubakatooteliikide tarbimise piiramist, tarbimisest loobumise viise ja teenuseid. Strateegiate ja töökavade väljatöötamisel tuleb vastavalt vajadusele arvestada sugupoolte aspekte, tervisealast ebavõrdsust, taustategureid ja sihtrühmasid.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Töötada välja uuenduslikke strateegiaid ja häid tavasid, sealhulgas tervishoiutöötajate ja õpetajate koolitusprogramme, käsitledes kõigi tubakatooteliikide tarbimise piiramist, tarbimisest loobumise viise ja teenuseid. Strateegiate ja töökavade väljatöötamisel tuleb vastavalt vajadusele arvestada sugupoolte aspekte, tervisealast ebavõrdsust, taustategureid ja sihtrühmasid.

(Projektikonkursid)

| — | Tubakadirektiivide rakendamise toetamine, eelkõige tubakatoodete koostisaineid ja pilthoiatusi silmas pidades. Tubakatoodete direktiivi täielikuks rakendamiseks tuleb pärast uute tekstihoiatuste vastuvõtmist ajakohastada ka pilthoiatusi.
  (Taotluste tegemine Teadusuuringute Ühiskeskusega sõlmitud halduslepingu kaudu ja projektikonkursside kaudu) |
| --- | --- |

—

Tubakadirektiivide rakendamise toetamine, eelkõige tubakatoodete koostisaineid ja pilthoiatusi silmas pidades. Tubakatoodete direktiivi täielikuks rakendamiseks tuleb pärast uute tekstihoiatuste vastuvõtmist ajakohastada ka pilthoiatusi.

(Taotluste tegemine Teadusuuringute Ühiskeskusega sõlmitud halduslepingu kaudu ja projektikonkursside kaudu)

Alkohol (lisa punkt 2.2.1)

Kooskõlas komisjoni teatisega Euroopa Liidu strateegia kohta liikmesriikide toetamiseks alkoholist põhjustatud kahjude vähendamiseks (38) ning selleks, et arendada edasi alkoholist põhjustatud kahjude vähendamisele suunatud poliitikat, pööratakse erilist tähelepanu sellistele projektidele, milles keskendutakse järgmisele:

| — | alkohol ja töökohad: koguda kasulikke kogemusi tõhusate meetmete kohta, millega kaasatakse tööandjaid ja nende organisatsioone, ametiühinguid ja tervishoiutöötajaid. Seejuures tuleks leida võimalusi heade tavade laiemaks rakendamiseks ja teha kindlaks lüngad praegustes lähenemisviisides.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

alkohol ja töökohad: koguda kasulikke kogemusi tõhusate meetmete kohta, millega kaasatakse tööandjaid ja nende organisatsioone, ametiühinguid ja tervishoiutöötajaid. Seejuures tuleks leida võimalusi heade tavade laiemaks rakendamiseks ja teha kindlaks lüngad praegustes lähenemisviisides.

(Projektikonkursid)

| — | Ohjeldada alaealiste alkoholi tarbimist: koguda kasulikke kogemusi näiteks laste, lastevanemate ja jaemüügiettevõtete töötajate harimise kohta. Erilise tähtsusega on alkoholimüügi vanusepiirangute range järgimine.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Ohjeldada alaealiste alkoholi tarbimist: koguda kasulikke kogemusi näiteks laste, lastevanemate ja jaemüügiettevõtete töötajate harimise kohta. Erilise tähtsusega on alkoholimüügi vanusepiirangute range järgimine.

(Projektikonkursid)

| — | Teha kindlaks turunduskommunikatsiooni mõju tarbimisele, eriti noorte puhul, ning jälgida isereguleerimismehhanismide läbipaistvust ja tõhusust.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Teha kindlaks turunduskommunikatsiooni mõju tarbimisele, eriti noorte puhul, ning jälgida isereguleerimismehhanismide läbipaistvust ja tõhusust.

(Projektikonkursid)

Ebaseaduslikud narkootilised ained (lisa punkt 2.2.1)

Kooskõlas ELi uimastistrateegiaga ja uimastialase tegevuskavaga, (39) narkomaania ennetus- ja teavitusprogrammiga (40) ja nõukogu 18. juuni 2003. aasta soovitusega 2003/488/EÜ narkosõltuvusega seotud tervisekahjustuste ennetamise ja vähendamise kohta: (41)

töötada välja, viia ellu ja hinnata narkootikuminõudlust vähendavaid meetmeid, sealhulgas:

| — | ära hoida noorte esimest uimastitarbimist ja uimastite proovimist erinevates olukordades, võttes arvesse seoseid muude terviseprobleemide (sealhulgas vaimne tervis) ja ühiskondlike probleemidega (nagu näiteks sotsiaalne tõrjutus).
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

ära hoida noorte esimest uimastitarbimist ja uimastite proovimist erinevates olukordades, võttes arvesse seoseid muude terviseprobleemide (sealhulgas vaimne tervis) ja ühiskondlike probleemidega (nagu näiteks sotsiaalne tõrjutus).

(Projektikonkursid)

| — | Ära hoida mitme psühhotroopse aine manustamist koos, eriti tarbimist koos alkoholiga ning uimastite ja/või alkoholi mõju all liiklusvahendi juhtimist, võttes arvesse varasemat liiklusohutusealast tööd.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Ära hoida mitme psühhotroopse aine manustamist koos, eriti tarbimist koos alkoholiga ning uimastite ja/või alkoholi mõju all liiklusvahendi juhtimist, võttes arvesse varasemat liiklusohutusealast tööd.

(Projektikonkursid)

| — | Valikulised ja uuenduslikud ennetusmeetmed, kus kasutatakse IT vahendeid, et näidata uimastikasutajatele nende probleemset käitumist.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Valikulised ja uuenduslikud ennetusmeetmed, kus kasutatakse IT vahendeid, et näidata uimastikasutajatele nende probleemset käitumist.

(Projektikonkursid)

3.3.2.8.   Raskete ja haruldaste haiguste ennetamine (lisa punkt 2.2.2)

Vähk

| — | Töötada välja vähi indikaatoreid ja indekseid, et aidata kaasa vähivastastele meetmetele kogu Euroopa Liidus.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Töötada välja vähi indikaatoreid ja indekseid, et aidata kaasa vähivastastele meetmetele kogu Euroopa Liidus.

(Projektikonkursid)

Haruldased haigused

| — | Arendada Euroopa Liidus koostööd haruldaste haiguste alal, eriti haiguste äratundmise ja asjakohase teabe jagamise alal, ning teha rahvusvahelist koostööd haiguste diagnoosimise ja ravi alal, kasutades üleeuroopalisi võrke.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Arendada Euroopa Liidus koostööd haruldaste haiguste alal, eriti haiguste äratundmise ja asjakohase teabe jagamise alal, ning teha rahvusvahelist koostööd haiguste diagnoosimise ja ravi alal, kasutades üleeuroopalisi võrke.

(Projektikonkursid)

| — | Rakendada komisjoni teatises KOM(2008)679 (lõplik) (haruldaste haiguste kohta) sisalduvad meetmed: Euroopa ees seisvad ülesanded:






  — | liikmesriikides vastsündinute sõeluuringute korraldamise hindamine; |
| --- | --- | --- |

—

Rakendada komisjoni teatises KOM(2008)679 (lõplik) (haruldaste haiguste kohta) sisalduvad meetmed: Euroopa ees seisvad ülesanded:

—

liikmesriikides vastsündinute sõeluuringute korraldamise hindamine;

| — | andmike koostamine haruldaste haiguste andmete, diagnooside ja ravi kohta, kasutades selleks Euroopas olemasolevaid algatusi (eelkõige võrku Orphanet). |
| --- | --- |

—

andmike koostamine haruldaste haiguste andmete, diagnooside ja ravi kohta, kasutades selleks Euroopas olemasolevaid algatusi (eelkõige võrku Orphanet).

(Projektikonkurss)

| — | Toetus katselistele tugivõrkudele ja teabevõrkudele.
  (Projektikonkursid/tegevustoetus) |
| --- | --- |

—

Toetus katselistele tugivõrkudele ja teabevõrkudele.

(Projektikonkursid/tegevustoetus)

3.3.2.9.   Tervislik keskkond (lisa punkt 2.2.3)

Kooskõlas Euroopa keskkonna- ja tervishoiualase tegevuskavaga: (42)

| — | laiatarbekaupadest (hügieeni- ja puhastusvahendid) ja tubakasuitsust pärinevate põhiliste siseruumide saasteainete koguse/sisalduse määramine ning teave nende toodete kasutamise kohta Euroopa Liidu liikmesriikides;
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

laiatarbekaupadest (hügieeni- ja puhastusvahendid) ja tubakasuitsust pärinevate põhiliste siseruumide saasteainete koguse/sisalduse määramine ning teave nende toodete kasutamise kohta Euroopa Liidu liikmesriikides;

(Projektikonkursid)

| — | uurimus selliste meetmete eeldatava mõju kohta, mis on seotud siseõhu kvaliteedi, elektromagnetväljade ning tervise ja keskkonna valdkonna töötajate koolitamisega;
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

uurimus selliste meetmete eeldatava mõju kohta, mis on seotud siseõhu kvaliteedi, elektromagnetväljade ning tervise ja keskkonna valdkonna töötajate koolitamisega;

(Projektikonkursid)

| — | töötada välja üleeuroopalised ja tervisenõuetest lähtuvad ventileerimisjuhised eluruumide, tööruumide ja muude avalike ruumide jaoks, nagu koolid ja hooldekodud. Juhised peavad aitama liikmesriikidel üle vaadata oma ehitusnorme ja ehituspraktikat ehitiste energiatõhususe seisukohast.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

töötada välja üleeuroopalised ja tervisenõuetest lähtuvad ventileerimisjuhised eluruumide, tööruumide ja muude avalike ruumide jaoks, nagu koolid ja hooldekodud. Juhised peavad aitama liikmesriikidel üle vaadata oma ehitusnorme ja ehituspraktikat ehitiste energiatõhususe seisukohast.

(Projektikonkursid)

3.3.2.10.   Vigastuste vältimine (43) (lisa punkt 2.2.4)

Tugevdada koostööd heade tavade vallas seitsmes eelisvaldkonnas, millele on osutatud nõukogu 31. mai 2007. aasta soovituses kehavigastuste vältimise ja ohutuse edendamise kohta, (44) eesmärgiga propageerida ühiseid meetmeid kõikides liikmesriikides.

(Projektikonkursid)

3.4.   Kolmanda valdkonna „Terviseteabe ja tervisealaste teadmiste loomine ja levitamine” prioriteetsed meetmed

3.4.1.   Teadmiste ja parimate tavade vahetamine (lisa punkt 3.1.2)

| — | Hõlbustada liikmesriikide ning programmis osalevate riikide teadmiste ja parimate tavade vahetamist ning tehnilise abi alast koostööd.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Hõlbustada liikmesriikide ning programmis osalevate riikide teadmiste ja parimate tavade vahetamist ning tehnilise abi alast koostööd.

(Projektikonkursid)

| — | Tuginedes tervisetehnoloogia hindamise alal juba omandatud teadmistele ja oskustele tagada tervisetehnoloogia hindamise jätkumine ja areng ELis, kaasates uurimistöid ravimite suhtelise tõhususe kohta.
  (Ühismeetmed) |
| --- | --- |

—

Tuginedes tervisetehnoloogia hindamise alal juba omandatud teadmistele ja oskustele tagada tervisetehnoloogia hindamise jätkumine ja areng ELis, kaasates uurimistöid ravimite suhtelise tõhususe kohta.

(Ühismeetmed)

3.4.2.   Tervisealase teabe kogumine, analüüsimine ja levitamine (lisa punkt 3.2.1)

| — | Koguda Euroopa Liidu, Horvaatia ja Türgi 75 linnas andmeid tervise ja heaolu kohta linnakeskkonnas linnaelu kvaliteedile antud hinnangute uurimise kaudu.
  (Volituste edasidelegeerimine regionaalpoliitika peadirektoraadile) |
| --- | --- |

—

Koguda Euroopa Liidu, Horvaatia ja Türgi 75 linnas andmeid tervise ja heaolu kohta linnakeskkonnas linnaelu kvaliteedile antud hinnangute uurimise kaudu.

(Volituste edasidelegeerimine regionaalpoliitika peadirektoraadile)

| — | Rakendada tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi mudeleid (tubakas, elundid, ravimresistentsus, vaktsineerimine, hooajalise gripi vastu vaktsineerimine), mis kuuluvad komisjoni uurimisvahendite hulka (Eurobarometer).
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Rakendada tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi mudeleid (tubakas, elundid, ravimresistentsus, vaktsineerimine, hooajalise gripi vastu vaktsineerimine), mis kuuluvad komisjoni uurimisvahendite hulka (Eurobarometer).

(Projektikonkursid)

3.4.2.1.   Euroopa tervishoiu teabesüsteem (lisa punkt 3.2.1)

| — | Ühismeede Euroopa terviseuuringute rakendamiseks katseprojektina.
  (Ühismeede) |
| --- | --- |

—

Ühismeede Euroopa terviseuuringute rakendamiseks katseprojektina.

(Ühismeede)

| — | Luua jätkusuutlik teabesüsteem raskete ja krooniliste haiguste ja seisundite kohta, nagu kardiovaskulaarsed haigused, autism, neurodegeneratiivsed haigused/dementsuse vormid, suuõõne tervis, või parandada teabesüsteemi. Luua järelevalvevõrgud, koordineerida registreid ja haiglatest väljakirjutamise andmeid ning kasutada terviseuuringuid.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Luua jätkusuutlik teabesüsteem raskete ja krooniliste haiguste ja seisundite kohta, nagu kardiovaskulaarsed haigused, autism, neurodegeneratiivsed haigused/dementsuse vormid, suuõõne tervis, või parandada teabesüsteemi. Luua järelevalvevõrgud, koordineerida registreid ja haiglatest väljakirjutamise andmeid ning kasutada terviseuuringuid.

(Projektikonkursid)

| — | Vaadata üle rahvusvaheline haiguste klassifikatsioon.
  (Otseleping Maailma Terviseorganisatsiooniga/Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Vaadata üle rahvusvaheline haiguste klassifikatsioon.

(Otseleping Maailma Terviseorganisatsiooniga/Projektikonkursid)

| — | Koguda ja analüüsida kliinilisi andmeid kontaktse dermatiidi levimuse ja sellesse haigestumuse kohta Euroopas ja teha aruanne selle kohta.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Koguda ja analüüsida kliinilisi andmeid kontaktse dermatiidi levimuse ja sellesse haigestumuse kohta Euroopas ja teha aruanne selle kohta.

(Projektikonkursid)

| — | Mitmeaastane raamistik, mille abil arendatakse ja parandatakse tervise- ja eriti tervishoiualaseid andmeid, näitajaid ja analüüse koostöös OECDga, et toetada OECD tervisekomitee tööd.
  (Otsetoetusleping OECDga) |
| --- | --- |

—

Mitmeaastane raamistik, mille abil arendatakse ja parandatakse tervise- ja eriti tervishoiualaseid andmeid, näitajaid ja analüüse koostöös OECDga, et toetada OECD tervisekomitee tööd.

(Otsetoetusleping OECDga)

| — | Mitmeaastane raamistik, mille abil arendatakse ja parandatakse teavet ning tehakse analüüs koostöös Euroopa tervishoiupoliitika ja -süsteemide vaatluskeskusega.
  (Otsetoetusleping Euroopa tervishoiupoliitika ja -süsteemide vaatluskeskusega) |
| --- | --- |

—

Mitmeaastane raamistik, mille abil arendatakse ja parandatakse teavet ning tehakse analüüs koostöös Euroopa tervishoiupoliitika ja -süsteemide vaatluskeskusega.

(Otsetoetusleping Euroopa tervishoiupoliitika ja -süsteemide vaatluskeskusega)

| — | WHO tervishoiuandmete võrgu otsetoetusleping terviseteabe ja tervisealaste teadmiste süsteemi toetuseks.
  (Otsetoetusleping WHOga) |
| --- | --- |

—

WHO tervishoiuandmete võrgu otsetoetusleping terviseteabe ja tervisealaste teadmiste süsteemi toetuseks.

(Otsetoetusleping WHOga)

| — | Luua mehhanismid hetkeseisule vastavate andmete, teabe, tõendite ja tehnilise abi kogumiseks teatavates tervisevaldkondades.
  (Projektikonkursid) |
| --- | --- |

—

Luua mehhanismid hetkeseisule vastavate andmete, teabe, tõendite ja tehnilise abi kogumiseks teatavates tervisevaldkondades.

(Projektikonkursid)

3.4.2.2.   Tervisealase teabe levitamine ja kasutamine (lisa punkt 3.2.2)

| — | Meetmed tervisealase teabe levitamiseks ja kasutamiseks:






  — | Euroopa Liidu tervisealase teabe kasutajate ja nende teabevajaduse analüüs; |
| --- | --- | --- |

—

Meetmed tervisealase teabe levitamiseks ja kasutamiseks:

—

Euroopa Liidu tervisealase teabe kasutajate ja nende teabevajaduse analüüs;

| — | katselised mehhanismid selle jälgimiseks, kuidas sidusrühmad komisjonilt saadud tervisealast teavet levitavad ja kasutavad, ning selle paremaks muutmiseks; |
| --- | --- |

—

katselised mehhanismid selle jälgimiseks, kuidas sidusrühmad komisjonilt saadud tervisealast teavet levitavad ja kasutavad, ning selle paremaks muutmiseks;

| — | kokkuvõtted tervisealasest teabest, mis on seotud tervisestrateegia peamiste eesmärkide ja prioriteetidega; komisjoni tähtsamad ettepanekud ja meetmed tervise ja liikmesriikides valitseva üldise terviseolukorra kohta; |
| --- | --- |

—

kokkuvõtted tervisealasest teabest, mis on seotud tervisestrateegia peamiste eesmärkide ja prioriteetidega; komisjoni tähtsamad ettepanekud ja meetmed tervise ja liikmesriikides valitseva üldise terviseolukorra kohta;

| — | ELi rahvatervise portaali ja muude infotehnoloogiavahendite arendamine ja haldamine tervishoiualase teabe kogumise ja levitamise eesmärgil. |
| --- | --- |

—

ELi rahvatervise portaali ja muude infotehnoloogiavahendite arendamine ja haldamine tervishoiualase teabe kogumise ja levitamise eesmärgil.

(Projektikonkursid)

| — | Teavitamismeetmed tervise alal, sealhulgas:






  — | terviseprogramm 2008–2013: selliste meetmete toetamine, mille eesmärgiks on programmi käsitleva otsuse raames rahastatud meetmete tulemuste teatavaks tegemine; |
| --- | --- | --- |

—

Teavitamismeetmed tervise alal, sealhulgas:

—

terviseprogramm 2008–2013: selliste meetmete toetamine, mille eesmärgiks on programmi käsitleva otsuse raames rahastatud meetmete tulemuste teatavaks tegemine;

| — | rahvatervise programm 2003–2008: lõpparuanne ja programmi tulemuste propageerimine; |
| --- | --- |

—

rahvatervise programm 2003–2008: lõpparuanne ja programmi tulemuste propageerimine;

| — | teavitustöö ELi tervisestrateegia rakendamist edendavate komisjoni prioriteetsete poliitikasuundade kohta, sealhulgas kampaania „Euroopa patsientide heaks” koos ELi tervishoiuteemalise ajakirjanduspreemia andmisega. |
| --- | --- |

—

teavitustöö ELi tervisestrateegia rakendamist edendavate komisjoni prioriteetsete poliitikasuundade kohta, sealhulgas kampaania „Euroopa patsientide heaks” koos ELi tervishoiuteemalise ajakirjanduspreemia andmisega.

(Projektikonkurss)

3.4.3.   Analüüs ja aruandlus (lisa punkt 3.2.3)

| — | Meetmed:






  — | analüüsida terviseküsimuste asjakohasust muude poliitikasuundade ja teemade seisukohast, nagu näiteks Lissaboni tegevuskava, sotsiaalküsimuste, majanduskasvu ja jätkusuutliku arengu, tarbijate, regionaalarengu ja ühtekuuluvuse, keskkonna, veonduse ja hariduse seisukohast; |
| --- | --- | --- |

—

Meetmed:

—

analüüsida terviseküsimuste asjakohasust muude poliitikasuundade ja teemade seisukohast, nagu näiteks Lissaboni tegevuskava, sotsiaalküsimuste, majanduskasvu ja jätkusuutliku arengu, tarbijate, regionaalarengu ja ühtekuuluvuse, keskkonna, veonduse ja hariduse seisukohast;

| — | aruandlus nelja tähtsama terviseküsimuse kohta: meeste tervis, luu- ja lihaskonna seisund, kardiovaskulaarsed haigused ja laste tervis (1–12 eluaastani). |
| --- | --- |

—

aruandlus nelja tähtsama terviseküsimuse kohta: meeste tervis, luu- ja lihaskonna seisund, kardiovaskulaarsed haigused ja laste tervis (1–12 eluaastani).

(Projektikonkurss)

---

(1)  Ligikaudne summa, mille eelarvepädevad institutsioonid peavad heaks kiitma.

(2)  Ligikaudne summa: see on maksimumsumma ja see sõltub EMP/EFTA ja kandidaatriikide osamakse tegelikust summast.

(3)  http://ec.europa.eu/eahc/

(4)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

(5)  Komisjoni otsus 2008/721/EÜ (ELT L 241, 10.9.2008, lk 21).

(6)  Komisjoni 15. märtsi 2005. aasta otsus Euroopa ühenduste üldeelarve täitmise sise-eeskirjade kohta (komisjoni käsitlev jagu).

(7)  Vt http://ec.europa.eu/health/ph_projects/project_en.htm

(8)  Nõukogu 30. septembri 2002. aasta otsus 2002/834/EÜ, millega võetakse vastu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse eriprogramm „Euroopa teadusruumi integreerimine ja tugevdamine” (2002–2006) (EÜT L 294, 29.10.2002, lk 1). Kuuenda raamprogrammi rahvatervisega seotud projektid poliitika teadusalase toetamise raames – CORDISe veebilehekülg: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

(9)  Vt http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm, KOM(2007) 630 (lõplik), 23.10.2007.

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2119/98/EÜ (EÜT L 268, 3.10.1998, lk 1).

(11)  Terviseprogrammi projektikonkursile laekunud ettepanekud ei tohi kattuda Haiguste Ennetamise ja Tõrje Keskuse vastutusvaldkonda kuuluvate küsimustega. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Keskuse mitmeaastane strateegiline kava 2007–2013 on kättesaadav aadressil http://www.ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/Documents/ECDC_MAS_.pdf

(12)  Terviseohutuskomitee prioriteedid aastateks 2008–2013 on kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/health/ph_threats/Bioterrorisme/docs/keydo_bio_05_en.pdf

(13)  Lisateavet leiab veebilehel: http://www.undg.org/docs/9517/GoE-final-SeS-statement.pdf

(14)  Vt WHO kava leetrite ja punetiste ärakaotamiseks: http://www.euro.who.int/Document/E87772.pdf

(15)  Vt WHO resolutsiooni hooajalise gripi kohta: http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA56/ea56r19.pdf

(16)  Vt Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse teaduslikku nõuannet laste vaktsineerimise kohta hooajalise gripi vastu: http://ecdc.europa.eu/documents/pdf/Flu_vacc_18_Jan.pdf. Teaduslik nõuanne inimese papilloomiviiruse kohta: http://ecdc.europa.eu/pdf/HPV_report.pdf. Teaduslik nõuanne hooajalise gripi riskirühmade kohta: http://ecdc.europa.eu/en/files/pdf/Publications/priority_risk_groups_forinfluenza_vaccination.pdf

(17)  Vt allpool „vaktsineerimise alase strateegia nõupidamine”.

(18)  Vt Euroopa veebilehte: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/action2_en.htm

(19)  http://ec.europa.eu/health-eu/doc/vaccination_workshop.pdf; http://ec.europa.eu/phea/technical_meetings/technical_meetings_en.html

(20)  Teadusuuringute Ühiskeskus on teadusuuringutel põhinevaid poliitikasuundi toetav organisatsioon ja Euroopa Komisjoni osa. Teadusuuringute Ühiskeskus annab teaduslikku nõu ja tehnilist oskusteavet paljude Euroopa Liidu poliitikasuundade toetamiseks, sealhulgas terviseohtude kohta. http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm

(21)  ELi sidevõrk tegutseb terviseohutuskomitee egiidi all. Selle pädevuses on kriisiteavitustöö, sealhulgas valmisolekuküsimused seoses terviseohtudega. Selle võrgu kaudu edastatakse ka riskijuhtimise alast teavet, mis hõlmab reageerimisvõimelist suhtlust kriisiolukorras, nagu materjalide koostamine internetis avaldamiseks seoses mingi sündmusega või vastava sündmuse korral kasutamiseks sobivate teadete ühtlustamine.

(22)  2001. aasta novembris toimus Ottawas globaalse terviseohutuse algatuse esimene ministrite kohtumine, kus olid kõne all ülemaailmse terviseohutuse küsimused. Maailma Terviseorganisatsioon on globaalse tervishoiu algatuse tehniline nõustaja ja Euroopa Komisjon selle liige. Globaalse terviseohutuse töörühma ekspertidele tehti ülesandeks ülemaailmse terviseohutuse alaste ettepanekute ja konkreetsete meetmete väljatöötamine. Globaalse terviseohutuse töörühm on ühtlasi kiire teabevahetuse/reageerimise võrk kriisi olukorras. http://www.ghsi.ca/english/background.asp

(23)  Roheline raamat „Kliimamuutustega kohanemine Euroopas – võimalused ELi meetmete võtmiseks”, 29. juuni 2007 (vt lk 16 tervishoiuaspektide kohta): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = COM:2007:0354:FIN:EN:PDF

(24)  Järgmistelt aadressidelt võib leida teavet valge raamatu kohta, mis käsitleb kliimamuutustega kohanemist: http://ec.europa.eu/research/environment/newsanddoc/article_4059_en.htm, http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/stakeholder_consultation.htm

(25)  Võrdlusdokument on Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse tuberkuloosimeetmete kava: http://ecdc.europa.eu/pdf/080317_TB_Action_plan.pdf. Vt ka Berliini deklaratsiooni tuberkuloosi kohta: http://www.euro.who.int/document/e90833.pdf

(26)  WHO kava peatada tuberkuloosi levik Euroopa piirkonna 18 kõrge prioriteediga riigis: http://www.euro.who.int/document/E91049.pdf

(27)  Vt Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse aruannet nakkushaiguste seisu kohta Euroopa Liidus ja EMP/EFTA riikides, lk 107–115: http://ecdc.europa.eu/pdf/ECDC_epi_report_2007.pdf

(28)  Rahvusvahelised tervise-eeskirjad 2005: http://www.who.int/csr/ihr/en/

(29)  EÜT L 21, 26.1.2000, lk 32.

(30)  ELT L 117, 1.5.2008, lk 40.

(31)  Nõukogu 15. novembri 2001. aasta soovitus 2002/77/EÜ antimikroobsete ainete ettevaatliku kasutamise kohta inimmeditsiinis (EÜT L 34, 5.2.2002, lk 13).

Komisjoni aruanne nõukogule liikmesriikide aruannete põhjal, mis käsitlevad nõukogu soovitust 2002/77/EÜ antimikroobsete ainete ettevaatliku kasutamise kohta inimmeditsiinis (22. detsember 2005): http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/mic_res/com684_en.pdf

(32)  Vt http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_operation/healthcare/cross-border_healthcare_en.htm

(33)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(34)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_en.pdf

(35)  Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile (KOM(2005) 654 (lõplik), 15.12.2005).

(36)  Roheline raamat „Elanikkonna vaimse tervise edendamine: Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia suunas” (KOM(2005) 484 (lõplik), 14. oktoober 2005).

(37)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(38)  KOM(2006) 625, 24. oktoober 2006.

(39)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/04/st15/st15074.en04.pdf

(40)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/drugs/funding_drugs_en.htm

(41)  EÜT L 165, 3.7.2003, lk 31.

(42)  Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele – Euroopa keskkonna ja tervise tegevuskava aastateks 2004–2010 (KOM(2004) 416 (lõplik), 9.6.2004).

(43)  Vigastuste vältimise meetmete hulka loetakse ka alkoholist põhjustatud kahjude vähendamisele suunatud meetmed (vt eespool), eriti meetmed joobeseisundis liiklusvahendi juhtimise ärahoidmiseks.

(44)  ELT C 164, 18.7.2007, lk 1.

---

II LISA

Ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) rahalise toetusega seotud üldpõhimõtted, valiku-, toetuse andmise ja muud kriteeriumid

PROJEKTIKONKURSID

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsuse nr 1350/2007/EÜ artikli 4 lõike 1 punkt a)

Käesolevat dokumenti kohaldatakse üksnes teise terviseprogrammi eraldiseisvate meetmete kaasrahastamiseks toetuste kaudu, mida antakse projektikonkursside põhjal.

1.   ÜLDPÕHIMÕTTED

1.   Finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad on viitedokumendid teise terviseprogrammi rakendamiseks.

2.   Toetuste puhul peavad kehtima järgmised põhimõtted:

| — | kaasrahastamise eeskiri: nõutav on ühenduse vahendite väline kaasrahastamine kas toetuse saaja omavahenditest või kolmandate isikute rahalistest vahenditest. Vajaduse korral või kui see on asjakohane, võib kaasrahastamiseks pidada ka kolmandatelt isikutelt pärinevaid mitterahalisi sissemakseid (finantsmääruse artikkel 113 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 172); |
| --- | --- |

—

kaasrahastamise eeskiri: nõutav on ühenduse vahendite väline kaasrahastamine kas toetuse saaja omavahenditest või kolmandate isikute rahalistest vahenditest. Vajaduse korral või kui see on asjakohane, võib kaasrahastamiseks pidada ka kolmandatelt isikutelt pärinevaid mitterahalisi sissemakseid (finantsmääruse artikkel 113 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 172);

| — | kasumi taotlemist keelav eeskiri: toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine (finantsmääruse artikli 109 lõige 2 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 165); |
| --- | --- |

—

kasumi taotlemist keelav eeskiri: toetuse eesmärgiks ega tagajärjeks ei tohi olla abisaajale kasumi tootmine (finantsmääruse artikli 109 lõige 2 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 165);

| — | tagasiulatuvust keelav eeskiri: rahastamiskõlblikud kulutused peavad olema tekkinud pärast lepingule allakirjutamist. Erandjuhtudel võidakse rahastada kulutusi, mis tekkisid alates toetustaotluse esitamise kuupäevast, kuid mitte varem (finantsmääruse artikkel 112); |
| --- | --- |

—

tagasiulatuvust keelav eeskiri: rahastamiskõlblikud kulutused peavad olema tekkinud pärast lepingule allakirjutamist. Erandjuhtudel võidakse rahastada kulutusi, mis tekkisid alates toetustaotluse esitamise kuupäevast, kuid mitte varem (finantsmääruse artikkel 112);

| — | kumuleerimist keelav eeskiri: toetusesaajale on teatava meetme jaoks võimalik määrata ainult üks toetus rahandusaasta kohta (finantsmääruse artikkel 111). (1) |
| --- | --- |

—

kumuleerimist keelav eeskiri: toetusesaajale on teatava meetme jaoks võimalik määrata ainult üks toetus rahandusaasta kohta (finantsmääruse artikkel 111). (1)

3.   Meetmete (projektide) ettepanekuid hinnatakse järgmise kolme kategooria alusel:

| — | välistamise ja abikõlblikkuse kriteeriumid, et hinnata taotleja abikõlblikkust – finantsmääruse artikkel 114; |
| --- | --- |

—

välistamise ja abikõlblikkuse kriteeriumid, et hinnata taotleja abikõlblikkust – finantsmääruse artikkel 114;

| — | valikukriteeriumid, mis võimaldavad hinnata taotleja finants- ja toimevõimet väljapakutud meede lõpule viia – finantsmääruse artikkel 115; |
| --- | --- |

—

valikukriteeriumid, mis võimaldavad hinnata taotleja finants- ja toimevõimet väljapakutud meede lõpule viia – finantsmääruse artikkel 115;

| — | toetuse andmise kriteeriumid, et hinnata ettepaneku sisu, võttes arvesse selle maksumust. |
| --- | --- |

—

toetuse andmise kriteeriumid, et hinnata ettepaneku sisu, võttes arvesse selle maksumust.

Hindamismenetluse käigus arvestatakse neid kolme kriteeriumikategooriat järjestikku. Kui projekt ei vasta ühe kategooria nõuetele, siis ei arvestata seda järgmises hindamise etapis ja projekt lükatakse tagasi.

4.   Teise terviseprogrammi raames on eelistatud projektid,

| — | mis on olemasoleva olukorraga võrreldes uuenduslikud ega korda varasemaid, |
| --- | --- |

—

mis on olemasoleva olukorraga võrreldes uuenduslikud ega korda varasemaid,

| — | mis annavad rahvatervise valdkonnas Euroopa tasandil lisaväärtust: projektid peavad andma asjakohast mastaabisäästu, hõlmama projekti ulatust arvestades sobivat arvu abikõlblikke riike ja olema rakendatavad mujal; |
| --- | --- |

—

mis annavad rahvatervise valdkonnas Euroopa tasandil lisaväärtust: projektid peavad andma asjakohast mastaabisäästu, hõlmama projekti ulatust arvestades sobivat arvu abikõlblikke riike ja olema rakendatavad mujal;

| — | mis edendavad ja toetavad ühenduse tegevuspõhimõtteid rahvatervise valdkonnas, |
| --- | --- |

—

mis edendavad ja toetavad ühenduse tegevuspõhimõtteid rahvatervise valdkonnas,

| — | milles pööratakse piisavat tähelepanu tõhusale juhtimisstruktuurile, selgele hindamisprotsessile ja loodetud tulemuste täpsele kirjeldamisele, |
| --- | --- |

—

milles pööratakse piisavat tähelepanu tõhusale juhtimisstruktuurile, selgele hindamisprotsessile ja loodetud tulemuste täpsele kirjeldamisele,

| — | mis hõlmavad kava, kuidas kasutada ja levitada tulemusi asjakohastele sihtrühmadele Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

—

mis hõlmavad kava, kuidas kasutada ja levitada tulemusi asjakohastele sihtrühmadele Euroopa tasandil.

2.   VÄLISTAMISE JA ABIKÕLBLIKKUSE KRITEERIUMID

1.   Teise terviseprogrammi alusel on välistatud toetuse andmine taotlejatele, kui:

| a) | nad on pankrotis või likvideerimisel, neile on kohus määranud halduri, nad on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, nad on peatanud oma äritegevuse, nende suhtes kohaldatakse nimetatud küsimustega seotud menetlust või nad on samalaadses olukorras, mis tuleneb riiklike õigusnormidega või määrustega ette nähtud samasugusest menetlusest; |
| --- | --- |

a)

nad on pankrotis või likvideerimisel, neile on kohus määranud halduri, nad on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, nad on peatanud oma äritegevuse, nende suhtes kohaldatakse nimetatud küsimustega seotud menetlust või nad on samalaadses olukorras, mis tuleneb riiklike õigusnormidega või määrustega ette nähtud samasugusest menetlusest;

| b) | nad on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos; |
| --- | --- |

b)

nad on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud ametialaste käitumisreeglitega seotud süüteos;

| c) | nad on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu ja lepinguline ametiasutus suudab seda mis tahes viisil tõendada; |
| --- | --- |

c)

nad on raskelt eksinud ametialaste käitumisreeglite vastu ja lepinguline ametiasutus suudab seda mis tahes viisil tõendada;

| d) | nad ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad nende asukohariigi või eelarve käsutaja riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest; |
| --- | --- |

d)

nad ei ole täitnud kohustusi, mis on seotud sotsiaalkindlustusmaksete või maksude tasumisega ja mis tulenevad nende asukohariigi või eelarve käsutaja riigi või lepingu täitmise kohaks oleva riigi õigusnormidest;

| e) | nad on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises või mõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab ühenduste finantshuve; |
| --- | --- |

e)

nad on res judicata jõudu omava kohtuotsusega süüdi mõistetud pettuses, korruptsioonis, kuritegelikus ühenduses osalemises või mõnes muus ebaseaduslikus tegevuses, mis kahjustab ühenduste finantshuve;

| f) | nende suhtes on kohaldatud finantsmääruse artikli 96 lõikes 1 osutatud halduskaristust; |
| --- | --- |

f)

nende suhtes on kohaldatud finantsmääruse artikli 96 lõikes 1 osutatud halduskaristust;

| g) | nad on saanud ebaseaduslikult antud abi, mille suhtes komisjon on vastu võtnud eitava otsuse koos abi sissenõudmiskorraldusega, kuid abi ei ole tagasi nõutud vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (2) artiklile 14. |
| --- | --- |

g)

nad on saanud ebaseaduslikult antud abi, mille suhtes komisjon on vastu võtnud eitava otsuse koos abi sissenõudmiskorraldusega, kuid abi ei ole tagasi nõutud vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (2) artiklile 14.

Tõenduse alus: kandidaadid esitavad vandega kinnitatud, nõuetekohaselt allkirjastatud ja kuupäevastatud avalduse, milles nad kinnitavad, et nad ei ole üheski eespool nimetatud olukorras.

2.   Pärast ettenähtud tähtaega saadud ettepanekud, puudulikud ettepanekud või konkursikutses sätestatud ametlikele nõuetele mittevastavad ettepanekud jäetakse teises tervisevaldkonna programmis osalemisest välja, välja arvatud juhud, mil esinevad ilmselged tehnilised vead finantsmääruse rakenduseeskirjade artikli 178 lõike 2 tähenduses.

Iga taotlus peab olema terviklik ja sellega peavad kaasas olema vähemalt järgmist teavet sisaldavad dokumendid:

| — | haldusandmed põhilise partneri ja seotud partnerite kohta; |
| --- | --- |

—

haldusandmed põhilise partneri ja seotud partnerite kohta;

| — | projekti tehniline kirjeldus; |
| --- | --- |

—

projekti tehniline kirjeldus;

| — | projekti üldeelarve ja ühenduse kaasrahastamise nõutav tase. |
| --- | --- |

—

projekti üldeelarve ja ühenduse kaasrahastamise nõutav tase.

Tõenduse alus: taotluse sisu.

3.   Meetmed, mille rakendamist on alustatud enne toetuse taotluse registreerimise kuupäeva, jäetakse osalusest rahvatervise programmis välja.

Tõenduse alus: toetuse taotluses peab olema näidatud meetme rakendamise kavandatud alguskuupäev ja kestus.

3.   VALIKUKRITEERIUMID

Ainult välistamiskriteeriumide nõuetele vastavad ettepanekud peetakse abikõlblikeks ja kuuluvad hindamisele. Täidetud peavad olema kõik järgmised valikukriteeriumid.

1.   Finantssuutlikkus

Taotlejatel peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, et tagada tegevuse jätkumine kogu projekti läbiviimise perioodil ja osalemine selle kaasrahastamises.

Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama kasumiaruande ja bilansiaruanded kahe viimase majandusaasta kohta.

Finantssuutlikkuse kontrollimist ei kohaldata avalik-õiguslike asutuste ega rahvusvaheliste organisatsioonide suhtes, mis on loodud valitsustevaheliste kokkulepetega, ega selliste organisatsioonide loodud eriagentuuride suhtes.

2.   Toimevõime

Taotlejal peab olema kavandatud meetme lõpuleviimiseks vajalik ametialane suutlikkus, pädevus ja kvalifikatsioon.

Tõenduse alus: taotlejad peavad esitama organisatsiooni viimase aasta tegevusaruande, sealhulgas tegevust ja finantsasju käsitlevad andmed ning tehnilised andmed ning kõigi projekti kaasatud organisatsioonide kõigi asjaomaste töötajate elulookirjeldused.

3.   Komisjoni nõudmisel esitatakse täiendavad dokumendid.

Nõudmise korral peavad taotlejad esitama tunnustatud audiitori koostatud välisauditi aruande, milles kinnitatakse viimane kättesaadav rahandusaasta aruanne ja hinnatakse taotleja rahalist elujõulisust.

4.   TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

Järgmiste toetuse andmise kriteeriumide põhjal hinnatakse ainult neid projekte, mis vastavad välistamis- ja valikukriteeriumidele.

1.   Projekti asjakohasus poliitika ja konteksti seisukohalt (40 punkti, künnis: 20 punkti):

| a) | projekti panus, mis aitab kaasa ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi ja selle iga-aastase töökava eesmärkide ja prioriteetide täitmisele (8 punkti); |
| --- | --- |

a)

projekti panus, mis aitab kaasa ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi ja selle iga-aastase töökava eesmärkide ja prioriteetide täitmisele (8 punkti);

| b) | strateegiline tähendus ELi tervisestrateegia (3) seisukohalt ning praeguste teadmiste ja tervisemõjuga seoses oodatavate panuste seisukohalt (8 punkti); |
| --- | --- |

b)

strateegiline tähendus ELi tervisestrateegia (3) seisukohalt ning praeguste teadmiste ja tervisemõjuga seoses oodatavate panuste seisukohalt (8 punkti);

| c) | lisaväärtus Euroopa tasandil rahvatervise valdkonnas (8 punkti):






  — | mõju sihtrühmadele, pikaajaline toime ja võimalik mitmekordistav mõju, nagu korduvad, ülekantavad ja jätkusuutlikud meetmed; |
| --- | --- | --- |

c)

lisaväärtus Euroopa tasandil rahvatervise valdkonnas (8 punkti):

—

mõju sihtrühmadele, pikaajaline toime ja võimalik mitmekordistav mõju, nagu korduvad, ülekantavad ja jätkusuutlikud meetmed;

| — | vastastikuse täiendavuse, koostoime ja kokkusobivuse edendamine ELi asjaomaste tegevuspõhimõtete ja muude programmidega; |
| --- | --- |

—

vastastikuse täiendavuse, koostoime ja kokkusobivuse edendamine ELi asjaomaste tegevuspõhimõtete ja muude programmidega;

| d) | geograafilise katvuse asjakohasus (8 punkti)
  Taotlejad peavad tagama, et projekti geograafiline katvus vastaks selle eesmärkidele, ning selgitama abikõlblike riikide kui partnerite osa ja nendepoolsete projektiressursside või sihtrühmade asjakohasust.
  Riikliku või piirkondliku mõõtmega projektid (st mis hõlmavad ainult ühte abikõlblikku riiki või riigi piirkonda) lükatakse tagasi; |
| --- | --- |

d)

geograafilise katvuse asjakohasus (8 punkti)

Taotlejad peavad tagama, et projekti geograafiline katvus vastaks selle eesmärkidele, ning selgitama abikõlblike riikide kui partnerite osa ja nendepoolsete projektiressursside või sihtrühmade asjakohasust.

Riikliku või piirkondliku mõõtmega projektid (st mis hõlmavad ainult ühte abikõlblikku riiki või riigi piirkonda) lükatakse tagasi;

| e) | projekti sobivus sotsiaalse, kultuurilise ja poliitilise kontekstiga (8 punkti)
  Taotlejad peavad projekti seostama kaasatud riikide või konkreetsete piirkondade olukorraga, tagades kavandatud meetmete ning sihtrühmade kultuuri ja vaadete kokkusobivuse. |
| --- | --- |

e)

projekti sobivus sotsiaalse, kultuurilise ja poliitilise kontekstiga (8 punkti)

Taotlejad peavad projekti seostama kaasatud riikide või konkreetsete piirkondade olukorraga, tagades kavandatud meetmete ning sihtrühmade kultuuri ja vaadete kokkusobivuse.

2.   Projekti tehniline kvaliteet (30 punkti, künnis: 15 punkti):

| a) | tõenduse alus (6 punkti)
  Taotlejad peavad esitama probleemi analüüsi ja selgelt kirjeldama kavandatud meetmete asjaolusid, mõju, tõhusust ja kohaldatavust; |
| --- | --- |

a)

tõenduse alus (6 punkti)

Taotlejad peavad esitama probleemi analüüsi ja selgelt kirjeldama kavandatud meetmete asjaolusid, mõju, tõhusust ja kohaldatavust;

| b) | sisu kirjeldus (6 punkti)
  Taotlejad peavad selgelt kirjeldama eesmärke ja ülesandeid, sihtrühmi, sealhulgas asjaomaseid geograafilisi tegureid, meetodeid, loodetud mõju ja tulemusi; |
| --- | --- |

b)

sisu kirjeldus (6 punkti)

Taotlejad peavad selgelt kirjeldama eesmärke ja ülesandeid, sihtrühmi, sealhulgas asjaomaseid geograafilisi tegureid, meetodeid, loodetud mõju ja tulemusi;

| c) | uuenduslik olemus, tehniline täiendavus ja ELi tasandil olemasolevate muude meetmete dubleerimise vältimine (6 punkti)
  Taotlejad peavad selgelt kindlaks määrama projektiga nimetatud valdkonnas saavutatavad edusammud olemasoleva olukorraga võrreldes ja tagama, et projektiga ei tekiks osalist või täielikku dubleerimist või kattumist Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil juba täideviidud projektide ja võetud meetmetega; |
| --- | --- |

c)

uuenduslik olemus, tehniline täiendavus ja ELi tasandil olemasolevate muude meetmete dubleerimise vältimine (6 punkti)

Taotlejad peavad selgelt kindlaks määrama projektiga nimetatud valdkonnas saavutatavad edusammud olemasoleva olukorraga võrreldes ja tagama, et projektiga ei tekiks osalist või täielikku dubleerimist või kattumist Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil juba täideviidud projektide ja võetud meetmetega;

| d) | hindamise strateegia (6 punkti)
  Taotlejad peavad täpselt selgitama kavandatud meetmete ja valitud näitajate laadi ja adekvaatsust; |
| --- | --- |

d)

hindamise strateegia (6 punkti)

Taotlejad peavad täpselt selgitama kavandatud meetmete ja valitud näitajate laadi ja adekvaatsust;

| e) | levitamise strateegia (6 punkti)
  Taotlejad peavad täpselt selgitama kavandatud strateegia ja soovitatud metoodika adekvaatsust, et tagada tulemuste ülekantavust ja levitamise jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

e)

levitamise strateegia (6 punkti)

Taotlejad peavad täpselt selgitama kavandatud strateegia ja soovitatud metoodika adekvaatsust, et tagada tulemuste ülekantavust ja levitamise jätkusuutlikkust.

3.   Projekti juhtimise ja eelarve haldamise kvaliteet (30 punkti, künnis: 15 punkti):

| a) | projekti kavandamine ja organiseerimine (5 punkti)
  Taotlejad peavad kirjeldama võetavaid meetmeid, ajakava ja rakendusetappe, tulemusi, ülesannete iseloomu ja jaotust ning riskianalüüsi; |
| --- | --- |

a)

projekti kavandamine ja organiseerimine (5 punkti)

Taotlejad peavad kirjeldama võetavaid meetmeid, ajakava ja rakendusetappe, tulemusi, ülesannete iseloomu ja jaotust ning riskianalüüsi;

| b) | korraldussuutlikkus (5 punkti)
  Taotlejad peavad kirjeldama juhtimisstruktuuri, personali pädevust, vastutusalasid, projektisisest teabevahetust, otsuste tegemist, kontrolli ja järelevalvet; |
| --- | --- |

b)

korraldussuutlikkus (5 punkti)

Taotlejad peavad kirjeldama juhtimisstruktuuri, personali pädevust, vastutusalasid, projektisisest teabevahetust, otsuste tegemist, kontrolli ja järelevalvet;

| c) | partnerlussuhete kvaliteet (5 punkti)
  Taotlejad peavad kirjeldama kavandatud partnerlust selle ulatuse, rollide ja ülesannete seisukohalt, eri partnerite vahelisi suhteid, erinevate projektipartnerite koostoimet ja vastastikust täiendavust ning võrgustiku struktuuri; |
| --- | --- |

c)

partnerlussuhete kvaliteet (5 punkti)

Taotlejad peavad kirjeldama kavandatud partnerlust selle ulatuse, rollide ja ülesannete seisukohalt, eri partnerite vahelisi suhteid, erinevate projektipartnerite koostoimet ja vastastikust täiendavust ning võrgustiku struktuuri;

| d) | kommunikatsioonistrateegia (5 punkti)
  Taotlejad peavad kirjeldama kommunikatsioonistrateegiat planeerimise, sihtrühmade, kasutatud kanalite adekvaatsuse ja ELi kaasrahastamise nähtavaks tegemise seisukohalt; |
| --- | --- |

d)

kommunikatsioonistrateegia (5 punkti)

Taotlejad peavad kirjeldama kommunikatsioonistrateegiat planeerimise, sihtrühmade, kasutatud kanalite adekvaatsuse ja ELi kaasrahastamise nähtavaks tegemise seisukohalt;

| e) | üldine ja üksikasjalik eelarve, sealhulgas finantsjuhtimine (10 punkti, künnis: 5 punkti)
  Taotlejad peavad tagama, et nii eelarve ise kui ka selle jaotus partnerite vahel ja projekti konkreetsete eesmärkide vahel on asja- ja nõuetekohane, tasakaalus ja järjekindel. Eelarve tuleks jaotada partnerite vahel minimaalsel mõistlikul tasemel, vältides ülemäärast killustatust.
  Taotlejad peavad selgitama rahade liikumist, vastutusalasid, aruandlus- ja kontrollimiskorda. |
| --- | --- |

e)

üldine ja üksikasjalik eelarve, sealhulgas finantsjuhtimine (10 punkti, künnis: 5 punkti)

Taotlejad peavad tagama, et nii eelarve ise kui ka selle jaotus partnerite vahel ja projekti konkreetsete eesmärkide vahel on asja- ja nõuetekohane, tasakaalus ja järjekindel. Eelarve tuleks jaotada partnerite vahel minimaalsel mõistlikul tasemel, vältides ülemäärast killustatust.

Taotlejad peavad selgitama rahade liikumist, vastutusalasid, aruandlus- ja kontrollimiskorda.

Projektid, mille hinne jääb künnisest allapoole, lükatakse tagasi.

Pärast hindamist koostatakse saadud punktide alusel rahastamiseks soovitatud ettepanekute pingerida. Sõltuvalt rahaliste vahendite olemasolust kaasrahastatakse pingerea alguses olevaid ettepanekuid. Ülejäänud kaasrahastamiseks soovitatud ettepanekud kantakse varunimekirja.

---

(1)  See tähendab, et komisjon saab heaks kiita toetuse taotleja soovitud konkreetse meetme kaasrahastamist ainult kord aastas, sõltumata nimetatud meetme kestusest.

(2)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

(3)  KOM(2007) 630 lõplik; http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm

---

III LISA

Reisi- ja elamiskulude abikõlblikkus

Käesolevaid suuniseid kohaldatakse reisi- ja elamiskulude hüvitamiseks:

| — | toetuse saaja (peamised ja seotud toetuse saajad) alluvuses töötavale personalile ja ekspertidele, keda toetuse saaja on kutsunud osalema töörühmades; |
| --- | --- |

—

toetuse saaja (peamised ja seotud toetuse saajad) alluvuses töötavale personalile ja ekspertidele, keda toetuse saaja on kutsunud osalema töörühmades;

| — | niisuguste kulude suhtes, kui see on teenuslepingutes sõnaselgelt ette nähtud. |
| --- | --- |

—

niisuguste kulude suhtes, kui see on teenuslepingutes sõnaselgelt ette nähtud.

1.   Kindla määraga päevaraha katab kõik lähetuse ajal kantud elamiskulud, sealhulgas hotellid, restoranid ja kohalik transport (taksod ja/või ühistransport). See kehtib tavaliselt töökohast vähemalt 100 km kaugusele toimuva lähetuse iga päeva kohta. Päevaraha varieerub sõltuvalt lähetuse toimumisriigist. Päevatariifid vastavad päevaraha ja maksimaalse hotellihinna summale, nagu on sätestatud komisjoni otsuses K(2004) 1313 (1) selle muudetud kujul.

2.   Lähetusteks teistesse riikidesse, välja arvatud EL-27, ühinejariigid, kandidaatriigid ja EFTA-EMP riigid, taotletakse komisjonilt nõusolekut. Nõusolek on seotud lähetuse eesmärkide, kulude ja põhjustega.

3.   Reisikulud on abikõlblikud järgmistel tingimustel:

| — | reisimisel kasutatakse kõige otsemat ja ökonoomsemat marsruuti; |
| --- | --- |

—

reisimisel kasutatakse kõige otsemat ja ökonoomsemat marsruuti;

| — | koosolekupaiga ja tavalise töökoha vahemaa on vähemalt 100 km; |
| --- | --- |

—

koosolekupaiga ja tavalise töökoha vahemaa on vähemalt 100 km;

| — | rongireis: esimene klass; |
| --- | --- |

—

rongireis: esimene klass;

| — | lennureis: turistiklass, kui ei saa kasutada odavamat piletit (nt Apex); lennureis on lubatud üksnes edasi-tagasi reisideks üle 800 km vahemaade läbimiseks; |
| --- | --- |

—

lennureis: turistiklass, kui ei saa kasutada odavamat piletit (nt Apex); lennureis on lubatud üksnes edasi-tagasi reisideks üle 800 km vahemaade läbimiseks;

| — | autoreis: hüvitatakse samaväärse esimese klassi rongipileti hinna alusel. |
| --- | --- |

—

autoreis: hüvitatakse samaväärse esimese klassi rongipileti hinna alusel.

---

(1)  Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta otsus üldiste rakendussätete kohta, millega võetakse vastu juhend Euroopa Komisjoni ametnike ja muude teenistujate töölähetuste kohta.

---

IV LISA

Ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi (2008–2013) ühismeetmete rahastamise kriteeriumid

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsuse nr 1350/2007/EÜ artikkel 4.3)

1.   VÄLISTAMISE JA ABIKÕLBLIKKUSE KRITEERIUMID

Ühismeetmeid võivad rakendada avaliku sektori või valitsusvälised asutused:

| — | mis on mittetulunduslikud ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatud; |
| --- | --- |

—

mis on mittetulunduslikud ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatud;

| — | mis püüavad saavutada oma tegevuse peamise sihina üht või mitut programmi eesmärki; |
| --- | --- |

—

mis püüavad saavutada oma tegevuse peamise sihina üht või mitut programmi eesmärki;

| — | mille on määranud ühenduse teises terviseprogrammis osalev riik läbipaistva menetluse teel; |
| --- | --- |

—

mille on määranud ühenduse teises terviseprogrammis osalev riik läbipaistva menetluse teel;

| — | mille üldeesmärgid pole otseselt ega kaudselt Euroopa Liidu poliitikale vastukäivad ega seondu ebasoodsa mainega; |
| --- | --- |

—

mille üldeesmärgid pole otseselt ega kaudselt Euroopa Liidu poliitikale vastukäivad ega seondu ebasoodsa mainega;

| — | mis on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta; |
| --- | --- |

—

mis on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta;

| — | mis ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 loetletud välistavas olukorras. |
| --- | --- |

—

mis ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 loetletud välistavas olukorras.

2.   VALIKUKRITEERIUMID

Valikukriteeriumid võimaldavad hinnata taotleja finants- ja toimevõimet kavandatud tööprogramm lõpule viia.

Taotlejal peab olema kavandatud meetme lõpuleviimiseks vajalik ametialane suutlikkus, pädevus ja kvalifikatsioon.

Taotlejatel peavad olema piisavad rahalised vahendid, et tagada tegevuse jätkamine kogu projekti elluviimise perioodil ja osalemine selle kaasrahastamises.

Iga taotleja peab esitama:

| — | iga ühisprojektis osaleva asutuse tegevusele vastavate kulude selge, ammendava ja üksikasjaliku eelarveprognoosi; |
| --- | --- |

—

iga ühisprojektis osaleva asutuse tegevusele vastavate kulude selge, ammendava ja üksikasjaliku eelarveprognoosi;

| — | deklaratsiooni piisavate omavahendite olemasolu kohta nende kulude katteks, mida ühenduse toetusest ei rahastata, ja otsuse kaasata oma rahastusallikaid, juhul kui ühenduse antud rahaline toetus on ebapiisav; |
| --- | --- |

—

deklaratsiooni piisavate omavahendite olemasolu kohta nende kulude katteks, mida ühenduse toetusest ei rahastata, ja otsuse kaasata oma rahastusallikaid, juhul kui ühenduse antud rahaline toetus on ebapiisav;

| — | ühe eksemplari viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta raamatupidamisaruandest (välja arvatud avaliku sektori mittetulunduslikud asutused). |
| --- | --- |

—

ühe eksemplari viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta raamatupidamisaruandest (välja arvatud avaliku sektori mittetulunduslikud asutused).

Ühismeetmes osalejad peavad olema asutused, millele liikmesriigid on andnud rahvatervise meetmetega seotud ülesandeid, mis sobivad konkursikutsega hõlmatud valdkonnaga.

3.   TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

| — | Meetmed, mis aitavad kaasa ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi ja selle iga-aastase töökava eesmärkide ja prioriteetide täitmisele. |
| --- | --- |

—

Meetmed, mis aitavad kaasa ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi ja selle iga-aastase töökava eesmärkide ja prioriteetide täitmisele.

| — | Võimalik kasu koostöömeetmetest, nagu abi olemasolevate teadmiste parandamiseks või tõhususe suurendamiseks asjaomases valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Võimalik kasu koostöömeetmetest, nagu abi olemasolevate teadmiste parandamiseks või tõhususe suurendamiseks asjaomases valdkonnas.

| — | Osalevate liikmesriikide piisav arv tagab, et projekti geograafiline ulatus on selle eesmärkide seisukohalt asjakohane; antakse selgitus abikõlblike riikide kui partnerite osa kohta ja nende esindatud projektiressursside või sihtrühmade asjakohasuse kohta. |
| --- | --- |

—

Osalevate liikmesriikide piisav arv tagab, et projekti geograafiline ulatus on selle eesmärkide seisukohalt asjakohane; antakse selgitus abikõlblike riikide kui partnerite osa kohta ja nende esindatud projektiressursside või sihtrühmade asjakohasuse kohta.

| — | Eesmärkide, töökava, korralduse ja loodetavate tulemuste kirjelduse ning kommunikatsiooni- ja levitamisstrateegiate selgus ja kvaliteetsus. |
| --- | --- |

—

Eesmärkide, töökava, korralduse ja loodetavate tulemuste kirjelduse ning kommunikatsiooni- ja levitamisstrateegiate selgus ja kvaliteetsus.

| — | Esitajate tasakaalustatud osalus kavandatud meetmetes. |
| --- | --- |

—

Esitajate tasakaalustatud osalus kavandatud meetmetes.

---

V LISA

Valitsusvälise asutuse või erivõrgustiku tegevuskulude rahastamisega seotud kriteeriumid

(Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta otsuse nr 1350/2007/EÜ artikli 4 lõike 1 punkt b))

1.   VÄLISTAMISE JA ABIKÕLBLIKKUSE KRITEERIUMID

Ühenduse rahalist toetust võib anda sellise valitsusvälise asutuse või erivõrgustiku (edaspidi „organisatsioon”) tegevuskulude katmiseks,

| — | mis on mittetulunduslik ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatu; |
| --- | --- |

—

mis on mittetulunduslik ning tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatu;

| — | millel on liikmeid vähemalt pooltes liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

millel on liikmeid vähemalt pooltes liikmesriikides;

| — | mille geograafiline katvus on tasakaalustatud; |
| --- | --- |

—

mille geograafiline katvus on tasakaalustatud;

| — | mis püüab saavutada oma tegevuse peamise sihina üht või mitut programmi eesmärki; |
| --- | --- |

—

mis püüab saavutada oma tegevuse peamise sihina üht või mitut programmi eesmärki;

| — | mille üldeesmärgid pole otseselt ega kaudselt Euroopa Liidu poliitikale vastukäivad ega seondu ebasoodsa mainega; |
| --- | --- |

—

mille üldeesmärgid pole otseselt ega kaudselt Euroopa Liidu poliitikale vastukäivad ega seondu ebasoodsa mainega;

| — | mis on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta, |
| --- | --- |

—

mis on esitanud komisjonile rahuldavad andmed oma liikmeskonna, sisekorra ja rahastamisallikate kohta,

| — | mis on esitanud komisjonile oma majandusaasta tegevuskava ja viimase aasta tegevusaruande ning, kui on olemas, viimase hindamisaruande; |
| --- | --- |

—

mis on esitanud komisjonile oma majandusaasta tegevuskava ja viimase aasta tegevusaruande ning, kui on olemas, viimase hindamisaruande;

| — | mis ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 loetletud välistavas olukorras. |
| --- | --- |

—

mis ei ole üheski finantsmääruse artiklites 93 ja 94 loetletud välistavas olukorras.

Kriteerium „tööstus-, kaubandus- ja ärihuvidest või muudest vastandlikest huvidest sõltumatu” sisaldab endas kolme tahku ja taotlev organisatsioon peab täitma neid kõiki.

| | Juriidiline iseseisvus

  Kahte õigussubjekti tuleb käsitada teineteisest sõltumatutena, kui kumbki neist ei ole teise otsese või kaudse kontrolli all või kui üks neist ei ole teisega sama kolmanda subjekti otsese või kaudse kontrolli all.
  Kontroll võib näiteks olla ühel kujul järgmistest:






  a) | otsene või kaudne osalus, mis on üle 50 % asjaomase õigussubjekti aktsiakapitali nimiväärtusest, või aktsionäride või osanike häälteenamusest selles õigussubjektis; |
| --- | --- | --- |

Juriidiline iseseisvus

Kahte õigussubjekti tuleb käsitada teineteisest sõltumatutena, kui kumbki neist ei ole teise otsese või kaudse kontrolli all või kui üks neist ei ole teisega sama kolmanda subjekti otsese või kaudse kontrolli all.

Kontroll võib näiteks olla ühel kujul järgmistest:

a)

otsene või kaudne osalus, mis on üle 50 % asjaomase õigussubjekti aktsiakapitali nimiväärtusest, või aktsionäride või osanike häälteenamusest selles õigussubjektis;

| b) | otsene või kaudne tegelik või õiguslik otsustamisõigus asjaomases õigussubjektis. |
| --- | --- |

b)

otsene või kaudne tegelik või õiguslik otsustamisõigus asjaomases õigussubjektis.

Järgmised suhted õigussubjektide vahel ei kujuta endast siiski veel kontrollisuhet:

| a) | otsene või kaudne osalus, mis on üle 50 % taotleva organisatsiooni aktsiakapitali nimiväärtusest, või aktsionäride või osanike häälteenamus õigussubjektides kuulub ühele ja samale avalik-õiguslikule asutusele; |
| --- | --- |

a)

otsene või kaudne osalus, mis on üle 50 % taotleva organisatsiooni aktsiakapitali nimiväärtusest, või aktsionäride või osanike häälteenamus õigussubjektides kuulub ühele ja samale avalik-õiguslikule asutusele;

| b) | üks ja sama avalik-õiguslik asutus on asjaomaste õigussubjektide omanik või teostab nende järelevalvet. |
| --- | --- |

b)

üks ja sama avalik-õiguslik asutus on asjaomaste õigussubjektide omanik või teostab nende järelevalvet.

| | Rahaline iseseisvus

  Üldiselt loetakse rahaliselt sõltuvaks taotlevaid organisatsioone, mis saavad oma tegevuse rahastamiseks (põhirahastamine) üle 20 % vahendeid erasektorist (1) või mujalt, kus on huvide vastuolu. |
| --- | --- |

Rahaline iseseisvus

Üldiselt loetakse rahaliselt sõltuvaks taotlevaid organisatsioone, mis saavad oma tegevuse rahastamiseks (põhirahastamine) üle 20 % vahendeid erasektorist (1) või mujalt, kus on huvide vastuolu.

| | Taotleja tegevuse ja rahastamise läbipaistvus







  a) | Taotleja aastaaruandes tuleb nimetada kõik taotleja tegevusalad (2). Taotlejaid, kes teevad koostööd erasektori esindajatega, keda ei peeta abikõlblikeks näiteks nende tegevuse iseloomu tõttu, mis ei ole kooskõlas Euroopa Liidu põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklites 2 ja 3, võidakse pidada vastuvõetamatuks. |
| --- | --- | --- |

Taotleja tegevuse ja rahastamise läbipaistvus

a)

Taotleja aastaaruandes tuleb nimetada kõik taotleja tegevusalad (2). Taotlejaid, kes teevad koostööd erasektori esindajatega, keda ei peeta abikõlblikeks näiteks nende tegevuse iseloomu tõttu, mis ei ole kooskõlas Euroopa Liidu põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklites 2 ja 3, võidakse pidada vastuvõetamatuks.

| b) | Kõik andmed rahastamise kohta tuleb avalikustada taotleja veebilehel ja esitada liikide kaupa (põhirahastamine ja projektide rahastamine, mitterahalised sissemaksed) ja rahastajate lõikes. |
| --- | --- |

b)

Kõik andmed rahastamise kohta tuleb avalikustada taotleja veebilehel ja esitada liikide kaupa (põhirahastamine ja projektide rahastamine, mitterahalised sissemaksed) ja rahastajate lõikes.

| c) | Taotlejate avaldused, mis käsitlevad nende tingimusi läbipaistvuse kohta, tuleb teha üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

c)

Taotlejate avaldused, mis käsitlevad nende tingimusi läbipaistvuse kohta, tuleb teha üldsusele kättesaadavaks.

2.   VALIKUKRITEERIUMID

Valikukriteeriumid võimaldavad hinnata taotleja organisatsiooni finants- ja toimevõimet väljapakutud programm lõpule viia.

Toetust saavad ainult need organisatsioonid, millel on olemas oma tegevuse tagamiseks vajalikud vahendid. Selle tõendamiseks peavad organisatsioonid:

| — | esitama viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta raamatupidamisaruande eksemplari. Kui toetuse taotlus pärineb uuelt Euroopa organisatsioonilt, peab taotleja esitama uue asutuse liikmesorganisatsioonide viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta raamatupidamisaruanded (sealhulgas kasumiaruande ja bilansiaruande); |
| --- | --- |

—

esitama viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta raamatupidamisaruande eksemplari. Kui toetuse taotlus pärineb uuelt Euroopa organisatsioonilt, peab taotleja esitama uue asutuse liikmesorganisatsioonide viimase enne taotluse esitamist suletud eelarveaasta raamatupidamisaruanded (sealhulgas kasumiaruande ja bilansiaruande);

| — | esitama organisatsiooni eelarveprojekti koos tasakaalustatud tulu- ja kuluarvestusega; |
| --- | --- |

—

esitama organisatsiooni eelarveprojekti koos tasakaalustatud tulu- ja kuluarvestusega;

| — | juhul, kui taotletakse tegevustoetust, mille summa ületab 100 000 eurot, esitama välisauditi aruande, mille on koostanud tunnustatud audiitor ja milles kinnitatakse viimane kättesaadav rahandusaasta aruanne ja hinnatakse taotleja rahalist elujõulisust. |
| --- | --- |

—

juhul, kui taotletakse tegevustoetust, mille summa ületab 100 000 eurot, esitama välisauditi aruande, mille on koostanud tunnustatud audiitor ja milles kinnitatakse viimane kättesaadav rahandusaasta aruanne ja hinnatakse taotleja rahalist elujõulisust.

Toetust antakse üksnes neile organisatsioonidele, millel on olemas tegevuseks vajalikud vahendid, oskused ja erialane kogemus. Selle tõendamiseks tuleb taotlusele lisada järgmine teave:

| — | organisatsiooni tegevuse viimane aastaaruanne või äsja moodustatud organisatsiooni puhul organisatsiooni juhatuse liikmete ja muu personali elulookirjeldused ning uue organisatsiooni liikmesorganisatsioonide tegevuse aastaaruanded; |
| --- | --- |

—

organisatsiooni tegevuse viimane aastaaruanne või äsja moodustatud organisatsiooni puhul organisatsiooni juhatuse liikmete ja muu personali elulookirjeldused ning uue organisatsiooni liikmesorganisatsioonide tegevuse aastaaruanded;

| — | viited osalusele sellises tegevuses või taotlused selliseks tegevuseks, mida rahastab Euroopa Komisjon, toetuse andmise lepingutele ja lepingutele, mida rahastatakse ühenduse eelarvest. |
| --- | --- |

—

viited osalusele sellises tegevuses või taotlused selliseks tegevuseks, mida rahastab Euroopa Komisjon, toetuse andmise lepingutele ja lepingutele, mida rahastatakse ühenduse eelarvest.

3.   TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

Toetuse andmise kriteeriumid võimaldavad välja valida töökavasid, mis tagavad vastavuse komisjoni eesmärkidele ja prioriteetidele ning asjakohase levitamise ja teabevahetuse, sealhulgas ühendusepoolse rahastamise nähtavuse.

Toetuse andmise kriteeriumidele vastamiseks peab ühenduse toetust taotlev iga-aastane töökava vastama järgmistele kriteeriumidele:

| a) | asjakohasus poliitika ja konteksti seisukohalt
  Iga-aastases töökavas tuleb järgida ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi eesmärke 2009. aasta töökava osas; |
| --- | --- |

a)

asjakohasus poliitika ja konteksti seisukohalt

Iga-aastases töökavas tuleb järgida ühenduse tervisevaldkonna teise tegevusprogrammi eesmärke 2009. aasta töökava osas;

| b) | soovitatud töökava tehniline kvaliteet
  Töökava peab olema selge, realistlik ja üksikasjalik, eelkõige järgmistes aspektides:






  — | eesmärkide selgus ja sobivus, et saavutada oodatud tulemusi; |
| --- | --- | --- |

b)

soovitatud töökava tehniline kvaliteet

Töökava peab olema selge, realistlik ja üksikasjalik, eelkõige järgmistes aspektides:

—

eesmärkide selgus ja sobivus, et saavutada oodatud tulemusi;

| — | kavandatud meetmete, ülesannete ja vastutusalade kirjeldus ning ajakava, sealhulgas teabevahetus- ja levitamismeetmed; |
| --- | --- |

—

kavandatud meetmete, ülesannete ja vastutusalade kirjeldus ning ajakava, sealhulgas teabevahetus- ja levitamismeetmed;

| — | meetmete sisemise ja välise hindamise kirjeldus ning töökava eesmärkide täitmise kindlakstegemiseks kasutatavate näitajate kirjeldus. |
| --- | --- |

—

meetmete sisemise ja välise hindamise kirjeldus ning töökava eesmärkide täitmise kindlakstegemiseks kasutatavate näitajate kirjeldus.

Töökava peab olema kulutõhus ja näitama, et eelarve vastab kasutada olevatele vahenditele.

| c) | Juhtimise kvaliteet
  Toetust taotlev organisatsioon peab:






  — | tagama sobiva juhtimisstruktuuri, juhtimisprotsessid, inimressursid, rahalised vahendid ja haldamise ning head töösuhted asjaomaste partnerite ja sidusrühmadega; |
| --- | --- | --- |

c)

Juhtimise kvaliteet

Toetust taotlev organisatsioon peab:

—

tagama sobiva juhtimisstruktuuri, juhtimisprotsessid, inimressursid, rahalised vahendid ja haldamise ning head töösuhted asjaomaste partnerite ja sidusrühmadega;

| — | olema võimeline näitama oma organisatsiooniliste eesmärkide saavutamise taset ja võimet tulemusi saavutada. |
| --- | --- |

—

olema võimeline näitama oma organisatsiooniliste eesmärkide saavutamise taset ja võimet tulemusi saavutada.

---

(1)  Termin „erasektor” hõlmab siin tulu saavaid äriühinguid, ettevõtteid, korporatiivseid ettevõtteid, ärilisi organisatsioone ja muid üksuseid vaatamata nende õiguslikule iseloomule (kas registreeritud või registreerimata), omandiõigusele (kuuluvad täielikult või osaliselt eraomanikule või riigile) või suurusele (suur või väike), kui nad ei ole avalik-õigusliku kontrolli all.

(2)  Loetleda tuleb partnerid, kelle seisund võib põhjustada huvide konflikti (finantsmääruse artikkel 52 ja finantsmääruse rakenduseeskirjade artikkel 34).

---

| 26.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/74

---

KOMISJONI OTSUS,

25. veebruar 2009,

Austriale erandi tegemise kohta vastavalt otsusele 2008/671/EÜ raadiospektri sagedusala 5 875–5 905 MHz ühtlustatud kasutamise kohta intelligentsetes transpordisüsteemides ohutusega seotud rakenduste jaoks

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 1136 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2009/159/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 5,

võttes arvesse komisjoni 5. augusti 2008. aasta otsust 2008/671/EÜ raadiospektri sagedusala 5 875–5 905 MHz ühtlustatud kasutamise kohta intelligentsetes transpordisüsteemides ohutusega seotud rakenduste jaoks, (2) eelkõige selle artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Austria 25. novembri 2008. aasta taotlust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2008/671/EÜ kohaselt eraldavad liikmesriigid hiljemalt 6. veebruariks 2009 sagedusala 5 875–5 905 MHz kasutamiseks intelligentsetes transpordisüsteemides ja teevad selle ühiskasutatavaks määratud tehniliste näitajate alusel. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2008/671/EÜ kohaselt eraldavad liikmesriigid hiljemalt 6. veebruariks 2009 sagedusala 5 875–5 905 MHz kasutamiseks intelligentsetes transpordisüsteemides ja teevad selle ühiskasutatavaks määratud tehniliste näitajate alusel.

| (2) | Otsuse 2008/671/EÜ artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid võivad taotleda erandina üleminekuperioodi ja/või raadiospektri jagamist vastavalt otsuse 676/2002/EÜ artikli 4 lõikele 5. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2008/671/EÜ artikli 3 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid võivad taotleda erandina üleminekuperioodi ja/või raadiospektri jagamist vastavalt otsuse 676/2002/EÜ artikli 4 lõikele 5.

| (3) | Austria on teatanud komisjonile, et kuna nimetatud sagedusala on praegu eraldatud ainukasutuseks elektroonilise uudistekogumise (Electronic News Gathering, ENG) punkt-punkt-raadiosüsteemidele, ei ole tal võimalik nõutud ajaks täita otsuses 2008/671/EÜ esitatud nõudeid. |
| --- | --- |

(3)

Austria on teatanud komisjonile, et kuna nimetatud sagedusala on praegu eraldatud ainukasutuseks elektroonilise uudistekogumise (Electronic News Gathering, ENG) punkt-punkt-raadiosüsteemidele, ei ole tal võimalik nõutud ajaks täita otsuses 2008/671/EÜ esitatud nõudeid.

| (4) | Austria pädev asutus andis Austria ringhäälingule 1989. aastal loa paigaldada ja käitada elektroonilise uudistekogumise punkt-punkt-süsteeme ja see luba kehtib kogu Austria territooriumil ilma geograafiliste või ajaliste piiranguteta. Austria on teatanud, et Austria ringhääling võtab muus sagedusalas töötamiseks kasutusele uued elektroonilise uudistekogumise punkt-punkt-ülekandeseadmed ja on nõustunud loobuma sagedusala 5 875–5 905 MHz kasutamise loast 31. detsembriks 2011. Alates 1. jaanuarist 2012 muutub sagedusala 5 875–5 905 MHz täielikult kättesaadavaks intelligentsete transpordisüsteemide ohutusalaste rakenduste jaoks, nagu on ette nähtud otsusega 2008/671/EÜ. |
| --- | --- |

(4)

Austria pädev asutus andis Austria ringhäälingule 1989. aastal loa paigaldada ja käitada elektroonilise uudistekogumise punkt-punkt-süsteeme ja see luba kehtib kogu Austria territooriumil ilma geograafiliste või ajaliste piiranguteta. Austria on teatanud, et Austria ringhääling võtab muus sagedusalas töötamiseks kasutusele uued elektroonilise uudistekogumise punkt-punkt-ülekandeseadmed ja on nõustunud loobuma sagedusala 5 875–5 905 MHz kasutamise loast 31. detsembriks 2011. Alates 1. jaanuarist 2012 muutub sagedusala 5 875–5 905 MHz täielikult kättesaadavaks intelligentsete transpordisüsteemide ohutusalaste rakenduste jaoks, nagu on ette nähtud otsusega 2008/671/EÜ.

| (5) | Austria on 25. novembril komisjonile saadetud kirjaga ametlikult taotlenud üleminekuaega, mille jooksul intelligentseid transpordisüsteeme võidakse Austrias kasutada ainult ajaliste ja geograafiliste piirangutega, mille määrab Austria spektrihalduse eest vastutav asutus, arvestades Austria ringhäälingu käitatavaid elektroonilise uudistekogumise punkt-punkt-ülekandesüsteeme. |
| --- | --- |

(5)

Austria on 25. novembril komisjonile saadetud kirjaga ametlikult taotlenud üleminekuaega, mille jooksul intelligentseid transpordisüsteeme võidakse Austrias kasutada ainult ajaliste ja geograafiliste piirangutega, mille määrab Austria spektrihalduse eest vastutav asutus, arvestades Austria ringhäälingu käitatavaid elektroonilise uudistekogumise punkt-punkt-ülekandesüsteeme.

| (6) | Austria on oma taotluse toetamiseks esitanud piisavalt teavet ja tehnilise põhjenduse, mis tugineb eelkõige CEPTi järeldustele, et punkt-punkt-süsteemid ja intelligentsete transpordisüsteemide ohutusalased rakendused võivad häirida üksteise tööd, kui riigi tasandil ei võeta meetmeid nimetatud süsteemide kooseksisteerimise tagamiseks. Selline häirimine võib põhjustada suuri liiklusõnnetusi. |
| --- | --- |

(6)

Austria on oma taotluse toetamiseks esitanud piisavalt teavet ja tehnilise põhjenduse, mis tugineb eelkõige CEPTi järeldustele, et punkt-punkt-süsteemid ja intelligentsete transpordisüsteemide ohutusalased rakendused võivad häirida üksteise tööd, kui riigi tasandil ei võeta meetmeid nimetatud süsteemide kooseksisteerimise tagamiseks. Selline häirimine võib põhjustada suuri liiklusõnnetusi.

| (7) | Sagedusala 5 875–5 905 MHz kasutamine intelligentsetes transpordisüsteemides ohutusega seotud rakenduste jaoks oleks täielikult keelatud üksnes väikestes Austria osades ja lühikestel ajavahemikel. Austria teistes osades oleks nimetatud sagedusala kasutamine intelligentsetes transpordisüsteemides endiselt lubatud, kooskõlastatult Austria spektrihalduse eest vastutava asutusega. Erand ei mõjutaks seepärast oluliselt intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõttu Austrias, arvestades eriti seda, et sellistel süsteemidel põhinevad rakendused on enne 2011. aastat kättesaadavad arvatavasti üksnes piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

(7)

Sagedusala 5 875–5 905 MHz kasutamine intelligentsetes transpordisüsteemides ohutusega seotud rakenduste jaoks oleks täielikult keelatud üksnes väikestes Austria osades ja lühikestel ajavahemikel. Austria teistes osades oleks nimetatud sagedusala kasutamine intelligentsetes transpordisüsteemides endiselt lubatud, kooskõlastatult Austria spektrihalduse eest vastutava asutusega. Erand ei mõjutaks seepärast oluliselt intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõttu Austrias, arvestades eriti seda, et sellistel süsteemidel põhinevad rakendused on enne 2011. aastat kättesaadavad arvatavasti üksnes piiratud ulatuses.

| (8) | Arvestades, et tegemist on erakorralise erandiga, tuleks üleminekuperioodi sujuva korraldamise hõlbustamiseks esitada aruanne intelligentsete transpordisüsteemide ja elektroonilise uudistekogumise olukorra kujunemise kohta Austrias. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades, et tegemist on erakorralise erandiga, tuleks üleminekuperioodi sujuva korraldamise hõlbustamiseks esitada aruanne intelligentsete transpordisüsteemide ja elektroonilise uudistekogumise olukorra kujunemise kohta Austrias.

| (9) | Raadiospektrikomitee liikmed on 2008. aasta 17. detsembri kohtumisel märkinud, et neil ei ole kõnealuse ajutise erandi kohta vastuväiteid. |
| --- | --- |

(9)

Raadiospektrikomitee liikmed on 2008. aasta 17. detsembri kohtumisel märkinud, et neil ei ole kõnealuse ajutise erandi kohta vastuväiteid.

| (10) | Taotletud erand ei lükka põhjendamatult edasi otsuse 2008/671/EÜ kohaldamist ega loo põhjendamatuid erinevusi liikmesriikide konkurentsiolukorra ega regulatiivse keskkonna vahel. Austria olukorda arvesse võttes on erandi tegemine piisavalt põhjendatud ja otsuse 2008/671/EÜ täies ulatuses kohaldamist Austrias on vaja hõlbustada, |
| --- | --- |

(10)

Taotletud erand ei lükka põhjendamatult edasi otsuse 2008/671/EÜ kohaldamist ega loo põhjendamatuid erinevusi liikmesriikide konkurentsiolukorra ega regulatiivse keskkonna vahel. Austria olukorda arvesse võttes on erandi tegemine piisavalt põhjendatud ja otsuse 2008/671/EÜ täies ulatuses kohaldamist Austrias on vaja hõlbustada,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Austrial on õigus erandina ja arvestades käesolevas otsuses esitatud tingimusi otsusega 2008/671/EÜ (raadiospektri sagedusala 5 875–5 905 MHz ühtlustatud kasutamise kohta intelligentsetes transpordisüsteemides ohutusega seotud rakenduste jaoks) kehtestatud kohustused täitmata jätta.

Artikkel 2

Kuni 31. detsembrini 2011 võib Austria seada ajalisi ja geograafilisi piiranguid sagedusala 5 875–5 905 MHz kasutamisele intelligentsete transpordisüsteemide ohutusalaste rakenduste jaoks, et tagada kooskõla Austria ringhäälingu poolt samas sagedusalas rakendatavate punkt-punkt-süsteemidega.

Artikkel 3

Austria esitab komisjonile 30. juuniks 2011 aruande käesoleva otsuse rakendamise kohta.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Austria Vabariigile.

Brüssel, 25. veebruar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 220, 15.8.2008, lk 24.

2

---

SUUNISED

Euroopa Keskpank

| 26.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/76 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/76

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

19. detsember 2008,

millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine)

(EKP/2008/31)

(2009/160/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1, 12.1, 14.3,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/32), (1)

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (2)

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude finantsasutuste raamatupidamise ja konsolideeritud aastaaruannete kohta, (3)

võttes arvesse 10. novembri 2006. aasta suunist EKP/2006/16 Euroopa Keskpankade Süsteemi raamatupidamise ja finantsaruandluse õigusraamistiku kohta, (4)

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ESA 95)) A lisa, (5)

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 24/2009 väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2008/30), (6)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) (väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions, edaspidi „FVCd”)) kohaselt võib teatavatel tingimustel FVCd mõnedest või kõikidest määruses (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) sätestatud aruandlusnõuetest vabastada ja selle asemel võivad riikide keskpangad (RKPd) tuletada nõutavad andmed muudest statistika, avalikkuselt kogutavatest või järelevalvega seotud andmeallikatest. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) (väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions, edaspidi „FVCd”)) kohaselt võib teatavatel tingimustel FVCd mõnedest või kõikidest määruses (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) sätestatud aruandlusnõuetest vabastada ja selle asemel võivad riikide keskpangad (RKPd) tuletada nõutavad andmed muudest statistika, avalikkuselt kogutavatest või järelevalvega seotud andmeallikatest.

| (2) | Andmeid FVCde poolt emiteeritud väärtpaberite ja/või FVCde poolt hoitavate väärtpaberite kohta saab tuletada väärtpaberite keskandmebaasist (centralised securities database, CSDB); seetõttu peetakse CSDB talitlust väga oluliseks andmete tuletamisel FVCde poolt emiteeritud väärtpaberite ja/või FVCde poolt hoitavate väärtpaberite kohta, |
| --- | --- |

(2)

Andmeid FVCde poolt emiteeritud väärtpaberite ja/või FVCde poolt hoitavate väärtpaberite kohta saab tuletada väärtpaberite keskandmebaasist (centralised securities database, CSDB); seetõttu peetakse CSDB talitlust väga oluliseks andmete tuletamisel FVCde poolt emiteeritud väärtpaberite ja/või FVCde poolt hoitavate väärtpaberite kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Suunist EKP/2007/9 (7) muudetakse järgmiselt:

| 1. | Lisatakse järgmine artikkel 18a:
  „Artikkel 18a
  FVCde varade ja kohustuste statistika
  RKPd peavad koostama ja esitama iseseisva agregeeritud statistilise teabe FVCde varade ja kohustuste kohta kooskõlas käesoleva suunise III lisa 15. osaga. Andmed tuleb esitada järgmises kolmes alajaotuses: i) traditsioonilise väärtpaberistamisega tegelevad FVCd, ii) sünteetilise väärtpaberistamisega tegelevad FVCd ja iii) muud FVCd.
  FVC statistika eesmärgil toimub traditsioonilise väärtpaberistamise puhul riski ülekanne väärtpaberistatud varade majanduslikus mõttes ülekandega FVC-le. Ülekanne on toimunud, kui algataja (originator) on väärtpaberistatud varade omandi üle andnud, või muu osalemise kaudu.
  Sünteetilise väärtpaberistamise puhul toimub riski ülekanne krediidituletisinstrumentide, garantiide või muu samalaadse mehhanismi kasutamisega.
  Osutatud nõuded hõlmavad kvartalilõpu positsioone, finantsvooge ja kustutamist/väärtuse vähendamist, mida esitatakse kord kvartalis.
  RKPd võivad esitada EKP-le nõutavad andmed kustutamise/väärtuse vähendamise kohta võimaluste piires.
  RKPd peavad EKP-le esitama FVCde bilansiseisude, finantsvoogude ja kustutamise/väärtuse vähendamise andmed kord kvartalis 28. tööpäeva lõpuks pärast kvartali lõppu, mille kohta andmed esitatakse.
  Kvartaliandmete parandustele kohaldatakse järgmisi üldpõhimõtteid:






  a) | tavalise andmete koostamise tsükli kestel, s.o alates 28. tööpäevast, mis järgneb vaatluskvartali lõpule, kuni andmete RKPdele tagasisaatmise kuupäevale eelneva päevani, võivad RKPd parandada andmeid eelmise vaatluskvartali osas; |
| --- | --- | --- |

1.

Lisatakse järgmine artikkel 18a:

„Artikkel 18a

FVCde varade ja kohustuste statistika

RKPd peavad koostama ja esitama iseseisva agregeeritud statistilise teabe FVCde varade ja kohustuste kohta kooskõlas käesoleva suunise III lisa 15. osaga. Andmed tuleb esitada järgmises kolmes alajaotuses: i) traditsioonilise väärtpaberistamisega tegelevad FVCd, ii) sünteetilise väärtpaberistamisega tegelevad FVCd ja iii) muud FVCd.

FVC statistika eesmärgil toimub traditsioonilise väärtpaberistamise puhul riski ülekanne väärtpaberistatud varade majanduslikus mõttes ülekandega FVC-le. Ülekanne on toimunud, kui algataja (originator) on väärtpaberistatud varade omandi üle andnud, või muu osalemise kaudu.

Sünteetilise väärtpaberistamise puhul toimub riski ülekanne krediidituletisinstrumentide, garantiide või muu samalaadse mehhanismi kasutamisega.

Osutatud nõuded hõlmavad kvartalilõpu positsioone, finantsvooge ja kustutamist/väärtuse vähendamist, mida esitatakse kord kvartalis.

RKPd võivad esitada EKP-le nõutavad andmed kustutamise/väärtuse vähendamise kohta võimaluste piires.

RKPd peavad EKP-le esitama FVCde bilansiseisude, finantsvoogude ja kustutamise/väärtuse vähendamise andmed kord kvartalis 28. tööpäeva lõpuks pärast kvartali lõppu, mille kohta andmed esitatakse.

Kvartaliandmete parandustele kohaldatakse järgmisi üldpõhimõtteid:

a)

tavalise andmete koostamise tsükli kestel, s.o alates 28. tööpäevast, mis järgneb vaatluskvartali lõpule, kuni andmete RKPdele tagasisaatmise kuupäevale eelneva päevani, võivad RKPd parandada andmeid eelmise vaatluskvartali osas;

| b) | väljaspool tavalisi andmete koostamise tsükleid võivad RKPd parandada andmeid eelmisele vaatluskvartalile eelnenud vaatlusperioodide osas, sh vead, ümberliigitamised või aruandluskorra täiustamine; |
| --- | --- |

b)

väljaspool tavalisi andmete koostamise tsükleid võivad RKPd parandada andmeid eelmisele vaatluskvartalile eelnenud vaatlusperioodide osas, sh vead, ümberliigitamised või aruandluskorra täiustamine;

| c) | Euroopa Keskpanga määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) (8) alusel euroala RAde poolt algatatud ja teenindatud laenude kohta esitatud andmeid saab asjakohastel juhtudel parandada FVC statistikas vastavalt lõigetele a ja b. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Keskpanga määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) (8) alusel euroala RAde poolt algatatud ja teenindatud laenude kohta esitatud andmeid saab asjakohastel juhtudel parandada FVC statistikas vastavalt lõigetele a ja b.

Statistikaaruandluse nõuete osas, millest FVCd on vabastatud Euroopa Keskpanga määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) (9) artikli 5 lõike 1 punkti c alusel, valivad RKPd pärast EKPga konsulteerimist kohaseima meetodi FVCde varade ja kohustuste andmete koostamiseks, mis oleneb asjaomaste turgude ülesehitusest ja muu asjakohase statistika, avalikkuselt saadava või järelevalvega seotud teabe kättesaadavusest liikmesriigis.

Juhul kui RKPd tuletavad andmed FVCde poolt emiteeritud väärtpaberite ja/või FVCde poolt hoitavate väärtpaberite kohta väärtpaberite keskandmebaasist (CSDB) või muust väärtpaberite andmebaasist ja/või andmed FVCde varade ja kohustuste kohta muudest statistika andmeallikatest, avalikkuselt saadavatest (näiteks müügieelse aruandluse või investoraruannete) või järelevalvega seotud andmeallikatest, tuleb kohaldada allpool kirjeldatud andmekvaliteedistandardeid.

Käesoleva suunise III lisa 15. osas eristatakse põhistatistikat, mille suhtes kohaldatakse kõrgemaid kvaliteedinõudeid, mis on võrreldavad FVCde poolt määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) III lisa alusel vahetult esitatavate andmetega ja mida saab hiljem kontrollida kooskõlas lõikega 9, ja lisastatistikat, mida võib prognoosida lihtsamate kvaliteedinõuete alusel. (10)

Juhul kui RKPd tuletavad andmed FVCde varade ja kohustuste kohta järelevalvega seotud andmeallikatest, peavad RKPd tagama, et need allikad vastaksid piisaval määral FVCde suhtes kohaldatavate aruandlusnõuete aluseks olevatele statistikamõistetele. See kehtib ka muudest statistika andmeallikatest tuletatud andmete osas.

Juhul kui FVCd ei esita andmeid vahetult kooskõlas määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) artikli 5 lõike 1 punktiga c, peavad RKPd andmekvaliteeti jälgima aastaaruannetest kättesaadava teabe alusel kooskõlas lõikega 9. Juhul kui kvartaliandmete ja aastaaruannete vahelisest ristkontrollist selgub, et kõrged kvaliteedinõuded ei ole täidetud, peavad RKPd võtma vajalikud meetmed tagamaks, et andmed vastavad nõutavale kvaliteedistandardile; võimalik on andmete vahetu kogumine määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) alusel.

Juhul kui FVCde võlaväärtpaberite ja/või FVCde poolt hoitavate väärtpaberite positsioonide ja uute emissioonide andmeid kogutakse CSDB-st või muust väärtpaberite andmebaasist, peab RKP tagama FVCde poolt emiteeritud võlaväärtpaberite ja/või FVCde poolt hoitavate väärtpaberite hõlmatuse suures ulatuses ja jälgima andmeid regulaarselt kooskõlas lõikega 10. Juhul kui CSDBs või muus väärtpaberite andmebaasis hõlmatud väärtpaberite asjaomaste andmekogumite hõlmatusest ja kvaliteedinäitajatest selgub, et kõrged kvaliteedinõuded ei ole täidetud, peavad RKPd võtma vajalikud meetmed tagamaks, et andmed vastavad nõutavale kvaliteedistandardile; võimalik on andmete vahetu kogumine määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) alusel.

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikliga 5 koguvad RKPd andmeid FVCde poolt ostetud laenude kohta, mille on algatanud ja mida teenindavad euroala RAd; esitada tuleb jaotused tähtaegade, sektori ja võlgniku residentsuse kohta vastavalt käesoleva suunise III lisa 15. osale.

Juhul kui väärtpaberistatud laenude algatajad on FVCga sama riigi residentideks olevad RAd ja need riigisisesed RAd jäävad väärtpaberistatud varade teenindajateks, võivad RKPd koostada positsioonide ja finantsvoogude andmed FVC laenuportfelli selle osa kohta andmete põhjal, mis on saadud riigisisestelt RAdelt kooskõlas määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikliga 5, ning mitte kogudes neid vahetult FVCdelt.

Juhul kui väärtpaberistatud laenude algatajad on muu riigi residentideks olevad RAd ja need RAd jäävad väärtpaberistatud varade teenindajateks, vahetavad RKPd nendelt RAdelt kogutud teavet kooskõlas määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikliga 5. Kõik RKPd peavad koguma määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 5 alusel teavet laenude kohta, mille on algatanud ja mida teenindavad riigisisesed RAd ja mis on väärtpaberistatud teises euroala liikmesriigis residendiks oleva FVC kaudu.

Piiriülese teabe vahetamisel edastavad RKPd EKP-le teabe määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 5 alusel riigisiseste RAde poole algatatud ja teenindatud laenude kohta kooskõlas käesoleva suunise III lisa 15. osaga.

RKPd edastavad need andmed EKP-le 23ndaks tööpäevaks pärast kvartali lõppu, mille kohta andmeid esitatakse.

EKP loob selleks piiriülese teabe edastamiseks tehnilise võimaluse, võttes arvesse asjaomaseid õigusakte konfidentsiaalsete andmete kaitse kohta. EKP edastab need andmed asjaomastele RKPdele 24ndaks tööpäevaks pärast kvartali lõppu, mille kohta andmeid esitatakse.

Väärtpaberistamistega seotud andmevahetuses hõlmatud RKPd peavad mis tahes küsimused ja koordineerimise lahendama omavahel ja vajaduse korral vahetama vajalikku teavet. Uute väärtpaberistamiste puhul võib asjaomane RKP taotleda EKP-lt koordinaatorina tegutsemist.

Juhul kui RKPd koguvad andmed FVCde varade ja kohustuste kohta vahetult FVCdelt või asjakohastel juhtudel RA-de aruandluse põhjal määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel ja kui RKPd teevad FVCdele erandi kooskõlas määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) artikli 5 lõike 1 punktiga b, peavad RKPd tegema juurdearvestuse 100 % hõlmatuse tagamiseks FVCde varade ja kohustuste kvartaliandmete koostamisel, mille aruandlus esitatakse EKP-le positsioonide, finantsvoogude ja kustutamise/väärtuse vähendamise osas.

Juhul kui RKPd koostavad andmed FVCde varade ja kohustuste kohta statistika, avalikkuselt kogutavatest või järelevalvega seotud andmeallikatest, võivad need põhineda FVCde valimil, kui FVCd moodustavad vähemalt 95 % FVCde vaadeldavast andmeid esitavast üldkogumi varade seisudest vastavas liikmesriigis, võttes arvesse FVCde nimekirja. RKPd teevad juurdearvestuse 100 % hõlmatuse saavutamiseks FVCde varade ja kohustuste kvartaliandmete koostamisel, mille aruandlus esitatakse EKP-le positsioonide, finantsvoogude ja kustutamise/väärtuse vähendamise osas.

RKPd esitavad EKP-le selgitavad märkused oluliste paranduste põhjuste kohta ning paranduste kohta, mis on tehtud käesoleva suunise artikli 18a lõike 3 punkti b alusel.

RKPd kontrollivad nende kvartaliandmete kvaliteeti, mida FVCd või RAd ei esita vahetult kooskõlas määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) artikli 5 lõikega 3, aastaaruannetest saadava teabe põhjal.

Kvaliteedikontrolli tulemused tuleb edastada EKP-le iga aasta septembri lõpuks või sellele järgneval lähimal ajahetkel kooskõlas liikmesriigis, kus FVC on resident, kehtiva õigustavaga.

Juhul kui FVC statistika andmeallikana kasutatakse kooskõlas lõikega 5 CSDBi või muud väärtpaberite andmebaasi, esitavad RKPd EKP-le kord aastas näitajad CSDBs või muus väärtpaberite andmebaasis hõlmatud väärtpaberite asjaomase kogumi hõlmatuse ja kvaliteedi kohta kooskõlas RKPdele eraldi teatatud meetodiga.

Eespool osutatud teave tuleb edastada EKP-le iga aasta veebruari lõpus eelmise aasta detsembrilõpu vaatlusandmete kohta.

| 2. | Lisatakse järgmine artikkel 20a:
  „Artikkel 20a
  Statistilistel eesmärkidel koostatud FVCde nimekiri
  Määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) artiklis 3 sätestatud statistilistel eesmärkidel koostatud FVCde nimekirja koostamiseks ja muutmiseks vajalikud tunnused on määratletud käesoleva suunise VIII lisas.
  RKPd peavad teatama käesoleva suunise VIII lisa 1. osas määratletud tunnuste muutumisest, kui muutub FVC sektor, s.o asutus lisandub FVC sektorisse või FVC väljub FVC sektorist, või kui muutuvad FVC omadused.
  RKPd koostavad ajakohastused, võrreldes oma riigisisest FVCde nimekirja kahe järjestikuse kvartali lõpus, s.o nad ei võta arvesse kvartalisiseseid muutusi.
  Kui RKP esitab uue või muudetava asutusega seotud aruandluse, peab ta esitama kõik nõutavad tunnused.
  Kui RKP esitab FVCde sektorist väljuva asutusega seotud aruandluse, peab ta esitama vähemalt järgmised andmed: taotluse liik, s.o kustutamine, ja FVC tunnuskood, s.o tunnus „fvc_id”.
  Võimaluse korral ei määra RKPd kustutatud FVCde tunnuskoode uutele või muudetud FVCdele.
  Ajakohastatud aruande võivad RKPd esitada oma riigi tähestikus, kui nad kasutavad ladina tähestikku. RKPd kasutavad Unicode-standardit, et EKP-lt RIAD andmevahetussüsteemi kaudu saadav teave esitaks kõiki erandlikke tähemärke õigesti.
  Enne ajakohastuste edastamist EKP-le peavad RKPd teostama käesoleva suunise VIII lisa 2. osas sätestatud kehtivaks tunnistamise kontrolli.
  RKPd peavad EKP-le edastamata käesoleva suunise VIII lisa 1. osas osutatud tunnuste ajakohastatud andmed vähemalt kord kvartalis, tähtajaga 14 tööpäeva alates vaatluskuupäevast.
  RKPd peavad edastama ajakohastused XML-vormingus. Seejärel töötleb EKP andmeid RIAD andmevahetussüsteemi kaudu. Juhul kui EXDI ja/või RIAD andmevahetussüsteemis esineb häire, tuleb ajakohastused edastada XML-vormingus N13 Cebamaili konto kaudu. Juhul kui Cebamail-süsteem ei tööta FVCde ajakohastusi või parandusi sisaldavate dokumentide edastamiseks, edastavad RKPd XML-vormingus dokumendid e-postiga järgmisele aadressile: birs@ecb.europa.eu
  Mehhaanilise sisestamise korral peab RKPdes kehtima piisav kontrollimehhanism töötajate vigade vähendamiseks ja RIAD andmevahetussüsteemi kaudu edastatavate FVCde ajakohastuste täpsuse ja kooskõla tagamiseks.
  Ajakohastuste saamisel teostab EKP viivitamata käesoleva suunise VIII lisa 2. osas sätestatud kehtivaks tunnistamise kontrolli.
  EKP saadab RKPdele viivitamata: i) teate muutmise kohta, mis sisaldab FVCde ajakohastuste kokkuvõtet, mis on edukalt töödeldud ja EKP FVCde andmebaasi lisatud, ja/või ii) veateate, mis sisaldab täpseid andmeid FVCde ajakohastuste ja kehtivaks tunnistamise kontrolli ebaõnnestumise kohta. EKP täidab osaliselt või täielikult puudustega, ebatäpsed või puuduvate ajakohastuste andmetega taotlused või lükkab need tagasi kooskõlas käesoleva suunise VIII lisa 1. osaga.
  Veateate korral peavad RKPd viivitamata edastama parandatud teabe. Juhul kui viivitamata tegutsemine ei ole võimalik, on neil parandatud teabe edastamiseks aega kuni kaks tööpäeva, s.o kuni teise tööpäeva kella 17.59ni Kesk-Euroopa aja järgi, alates aruandluseks sätestatud tähtpäevast.
  EKP fikseerib muutused FVCde andmekogumis, jättes välja konfidentsiaalsed andmed, kell 18.00 Kesk-Euroopa aja järgi teisel tööpäeval, mis järgneb lõikes 2 osutatud aruandluse esitamise tähtpäevale. Ajakohastatud teave avaldatakse järgmisel päeval kell 12.00 Kesk-Euroopa aja järgi.
  EKP ei avaldada tunnuseid, mis on märgitud kui konfidentsiaalsed.
  EKP saadab FVCde nimekirja RKPdele RIAD andmevahetussüsteemi kaudu samaaegselt selle avaldamisega oma kodulehel.” |
| --- | --- |

2.

Lisatakse järgmine artikkel 20a:

„Artikkel 20a

Statistilistel eesmärkidel koostatud FVCde nimekiri

Määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) artiklis 3 sätestatud statistilistel eesmärkidel koostatud FVCde nimekirja koostamiseks ja muutmiseks vajalikud tunnused on määratletud käesoleva suunise VIII lisas.

RKPd peavad teatama käesoleva suunise VIII lisa 1. osas määratletud tunnuste muutumisest, kui muutub FVC sektor, s.o asutus lisandub FVC sektorisse või FVC väljub FVC sektorist, või kui muutuvad FVC omadused.

RKPd koostavad ajakohastused, võrreldes oma riigisisest FVCde nimekirja kahe järjestikuse kvartali lõpus, s.o nad ei võta arvesse kvartalisiseseid muutusi.

Kui RKP esitab uue või muudetava asutusega seotud aruandluse, peab ta esitama kõik nõutavad tunnused.

Kui RKP esitab FVCde sektorist väljuva asutusega seotud aruandluse, peab ta esitama vähemalt järgmised andmed: taotluse liik, s.o kustutamine, ja FVC tunnuskood, s.o tunnus „fvc_id”.

Võimaluse korral ei määra RKPd kustutatud FVCde tunnuskoode uutele või muudetud FVCdele.

Ajakohastatud aruande võivad RKPd esitada oma riigi tähestikus, kui nad kasutavad ladina tähestikku. RKPd kasutavad Unicode-standardit, et EKP-lt RIAD andmevahetussüsteemi kaudu saadav teave esitaks kõiki erandlikke tähemärke õigesti.

Enne ajakohastuste edastamist EKP-le peavad RKPd teostama käesoleva suunise VIII lisa 2. osas sätestatud kehtivaks tunnistamise kontrolli.

RKPd peavad EKP-le edastamata käesoleva suunise VIII lisa 1. osas osutatud tunnuste ajakohastatud andmed vähemalt kord kvartalis, tähtajaga 14 tööpäeva alates vaatluskuupäevast.

RKPd peavad edastama ajakohastused XML-vormingus. Seejärel töötleb EKP andmeid RIAD andmevahetussüsteemi kaudu. Juhul kui EXDI ja/või RIAD andmevahetussüsteemis esineb häire, tuleb ajakohastused edastada XML-vormingus N13 Cebamaili konto kaudu. Juhul kui Cebamail-süsteem ei tööta FVCde ajakohastusi või parandusi sisaldavate dokumentide edastamiseks, edastavad RKPd XML-vormingus dokumendid e-postiga järgmisele aadressile: birs@ecb.europa.eu

Mehhaanilise sisestamise korral peab RKPdes kehtima piisav kontrollimehhanism töötajate vigade vähendamiseks ja RIAD andmevahetussüsteemi kaudu edastatavate FVCde ajakohastuste täpsuse ja kooskõla tagamiseks.

Ajakohastuste saamisel teostab EKP viivitamata käesoleva suunise VIII lisa 2. osas sätestatud kehtivaks tunnistamise kontrolli.

EKP saadab RKPdele viivitamata: i) teate muutmise kohta, mis sisaldab FVCde ajakohastuste kokkuvõtet, mis on edukalt töödeldud ja EKP FVCde andmebaasi lisatud, ja/või ii) veateate, mis sisaldab täpseid andmeid FVCde ajakohastuste ja kehtivaks tunnistamise kontrolli ebaõnnestumise kohta. EKP täidab osaliselt või täielikult puudustega, ebatäpsed või puuduvate ajakohastuste andmetega taotlused või lükkab need tagasi kooskõlas käesoleva suunise VIII lisa 1. osaga.

Veateate korral peavad RKPd viivitamata edastama parandatud teabe. Juhul kui viivitamata tegutsemine ei ole võimalik, on neil parandatud teabe edastamiseks aega kuni kaks tööpäeva, s.o kuni teise tööpäeva kella 17.59ni Kesk-Euroopa aja järgi, alates aruandluseks sätestatud tähtpäevast.

EKP fikseerib muutused FVCde andmekogumis, jättes välja konfidentsiaalsed andmed, kell 18.00 Kesk-Euroopa aja järgi teisel tööpäeval, mis järgneb lõikes 2 osutatud aruandluse esitamise tähtpäevale. Ajakohastatud teave avaldatakse järgmisel päeval kell 12.00 Kesk-Euroopa aja järgi.

EKP ei avaldada tunnuseid, mis on märgitud kui konfidentsiaalsed.

EKP saadab FVCde nimekirja RKPdele RIAD andmevahetussüsteemi kaudu samaaegselt selle avaldamisega oma kodulehel.”

| 3. | III lisa muudetakse ja VIII lisa lisatakse kooskõlas käesoleva suunise lisaga. |
| --- | --- |

3.

III lisa muudetakse ja VIII lisa lisatakse kooskõlas käesoleva suunise lisaga.

| 4. | Sõnastikus asendatakse finantsvahendusettevõtte mõiste järgmisega:
  „Väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions, FVC): määratlus määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) artikli 1 lõikes 1.” |
| --- | --- |

4.

Sõnastikus asendatakse finantsvahendusettevõtte mõiste järgmisega:

„Väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions, FVC): määratlus määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) artikli 1 lõikes 1.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev suunis jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolevat suunist kohaldatakse kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 19. detsember 2008

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 15, 20.1.2009, lk 14.

1

(2)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

2

(3)  EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1.

3

(4)  ELT L 348, 11.12.2006, lk 1.

4

(5)  EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1.

5

(6)  ELT L 15, 20.1.2009, lk 1.

6

(7)  ELT L 341, 27.12.2007, lk 1.

7

(8)  ELT L 15, 20.1.2009, lk 14.

8

(9)  ELT L 15, 20.1.2009, lk 1.

9

(10)  Näiteks võivad prognoosid (nt interpolatsioon ja ekstrapolatsioon) olla vajalikud, kui avalikkuselt või järelevalvega seotud andmeid kogutakse harvem kui kord kvartalis ja tähtajaga, mis lõpeb pärast vaatlusperioodile järgnevat 28. tööpäeva.”

10

---

LISA

| 1. | III lisale lisatakse järgmine 15. osa:
  „15.   OSA
  FVC aruandlusvorm
  Tabel 1
  Seisud ja vood

  Kvartaalselt esitatavad andmed | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- | --- |

1.

III lisale lisatakse järgmine 15. osa:

„15.   OSA

FVC aruandlusvorm

Tabel 1

Seisud ja vood

Kvartaalselt esitatavad andmed

A.

Riigisisesed

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

Muud osalevad liikmesriigid

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Välismaailm

| D. | Kokku |
| --- | --- |

D.

Kokku

Kokku

RAd

Mitte-RAd – Kokku

Kokku

RAd

Mitte-RAd – kokku

Valitsussektor

Muud residendid

valitsussektor

Muud residendid

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted (OFI) + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123+S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (ICPF) (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (NFC) (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14+S.15)

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted (OFI) + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123+S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14+S.15)

sellest FVCd

sellest FVCd

VARAD

| 1. | Hoiused ja laenunõuded |
| --- | --- |

1.

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

| 2. | Väärtpaberistatud laenud |
| --- | --- |

2.

ANC

| 2a. | euroala RA (algataja) (kogutähtaeg) |
| --- | --- |

2a.

euroala RA (algataja) (kogutähtaeg)

ANC/RA

ANC/RA

ANC/RA

ANC/RA

ANC/RA

ANC/RA

ANC/RA

ANC/RA

ANC/RA

kuni üks aasta

ANC/RA

ANC/RA

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

ANC/RA

ANC/RA

üle viie aasta

ANC/RA

ANC/RA

| 2b. | euroala valitsussektor (algataja) |
| --- | --- |

2b.

euroala valitsussektor (algataja)

ANC

| 2c. | euroala OFI ja ICPF (algataja) |
| --- | --- |

2c.

euroala OFI ja ICPF (algataja)

ANC

| 2d. | euroala NFC (algataja) |
| --- | --- |

2d.

euroala NFC (algataja)

ANC

| 2e. | mitteeuroala algataja |
| --- | --- |

2e.

mitteeuroala algataja

ANC

| 3. | Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

3.

ANC

kuni üks aast

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

üle kahe aasta

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

| 4. | Muud väärtpaberistatud varad |
| --- | --- |

4.

ANC

| 4a. | sellest euroala valitsussektor (algataja) |
| --- | --- |

4a.

sellest euroala valitsussektor (algataja)

ANC

| 4b. | sellest euroala NFC (algataja) |
| --- | --- |

4b.

sellest euroala NFC (algataja)

ANC

| 5. | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

5.

mitte-ANC

mitte-ANC

mitte-ANC

| 6. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

6.

ANC

| 7. | Põhivara |
| --- | --- |

7.

mitte-ANC

| 8. | Muu vara |
| --- | --- |

8.

mitte-ANC

KOHUSTUSED

| 9. | Saadud laenud ja hoiused |
| --- | --- |

9.

ANC

ANC

ANC

| 10. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

10.

kuni üks aasta

ANC

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

ANC

üle kahe aasta

ANC

| 11. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

11.

ANC

| 12. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

12.

ANC

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

mitte-ANC

ANC Põhiseeriad.

mitte-ANC Lisaseeriad.

ANC/RA Põhiseeriad, mida tuletatakse osaliselt RAdelt määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) alusel kogutud andmete põhjal, kui euroala RAd on laenude algatajad ja teenindajad.

Tabel 2

Laenude kustutamine/väärtuse vähendamine

Kvartaalselt esitatavad andmed

| | D. | Kokku |
| --- | --- | --- |

D.

Kokku

VARAD

| 2. | Väärtpaberistatud laenud |
| --- | --- |

2.

Tabel 3

RKPde vahel edastatavad seisud

| Bilansikirjed | Kokku (1) | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- | --- |

Bilansikirjed

Kokku (1)

A.

Riigisisesed

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

Muud osalevad liikmesriigid

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Kokku

Kokku

OFId ja muud finantsvahendusettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

NFC (S.11)

Kodumajapidamised (S.14+S.15)

Kokku

Kokku

OFId ja muud finantsvahendusettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

NFC (S.11)

Kodumajapidamised (S.14+S.15)

VARAD

Väärtpaberistatud laenud

FVCd euroala riigis A

FVCd euroala riigis B

FVCd euroala riigis C

jne

kuni üks aasta

FVCd euroala riigis A

FVCd euroala riigis B

FVCd euroala riigis C

jne

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

FVCd euroala riigis A

FVCd euroala riigis B

FVCd euroala riigis C

jne

üle viie aasta

FVCd euroala riigis A

FVCd euroala riigis B

FVCd euroala riigis C

jne

| 2. | Lisatakse järgmine VIII lisa:

  „VIII LISA
  STATISTILISTEL EESMÄRKIDEL KOOSTATUD FVCDE NIMEKIRI
  1.   OSA
  Tunnused statistilistel eesmärkidel koostatud finantsvahendusettevõtete (FVCd) nimekirja aruandluse jaoks







  Tunnuse nimetus | Tunnuse kirjeldus | Staatus |
| --- | --- | --- | --- |
| object_request | See tunnus määratleb FVC liigi, millel võib olla üks kuuest määratletud väärtusest: | fvc_req_new: uue FVC lisamise taotlus |

2.

Lisatakse järgmine VIII lisa:

„VIII LISA

STATISTILISTEL EESMÄRKIDEL KOOSTATUD FVCDE NIMEKIRI

1.   OSA

Tunnused statistilistel eesmärkidel koostatud finantsvahendusettevõtete (FVCd) nimekirja aruandluse jaoks

Tunnuse nimetus

Tunnuse kirjeldus

Staatus

object_request

See tunnus määratleb FVC liigi, millel võib olla üks kuuest määratletud väärtusest:

fvc_req_new: uue FVC lisamise taotlus

| | fvc_req_mod: FVC muutmise taotlus |
| --- | --- |

fvc_req_mod: FVC muutmise taotlus

| | fvc_req_del: FVC kustutamise taotlus |
| --- | --- |

fvc_req_del: FVC kustutamise taotlus

| | fvc_req_realloc: kustutatud FVC tunnuskoodi uuele FVC-le määramise taotlus |
| --- | --- |

fvc_req_realloc: kustutatud FVC tunnuskoodi uuele FVC-le määramise taotlus

| | fvc_req_mod_id_realloc: kustutatud FVC tunnuskoodi muule FVC-le määramise taotlus |
| --- | --- |

fvc_req_mod_id_realloc: kustutatud FVC tunnuskoodi muule FVC-le määramise taotlus

| | fvc_req_mod_id: FVC tunnuskoodi (fvc_id) muuks tunnuskoodiks muutmise taotlus |
| --- | --- |

fvc_req_mod_id: FVC tunnuskoodi (fvc_id) muuks tunnuskoodiks muutmise taotlus

Kohustuslik

fvc_confidentiality_flag

See tunnus osutab kogu kirje konfidentsiaalsuse staatusele. Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult kasutamiseks Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) poolt, mitte väljaspool seda) või C (konfidentsiaalne, ei või edastada EKPSis ega avalikkusele)

Kui soovitakse ühe konkreetse tunnuse osalist konfidentsiaalsust, tuleb valida F

Kohustuslik

fvc_id

FVC andmekogumi peamine osa on iga FVC unikaalne tunnuskood (edaspidi tunnuskood)

See koosneb kahest osast: host ja id

Kahe osa väärtuste kombinatsioon peaks tagama, et fvc_id on FVC jaoks unikaalne.

Kohustuslik

host

Kahetäheline ISO riigikood riigi jaoks, kus FVC on registreeritud, üks kahest fvc_id tunnuse osast, vt eespool

Tunnuskoodi osana kohustuslik

id

FVC tunnuskood – üks kahest fvc_id tunnuse osast, vt eespool

Tunnuskoodi osana kohustuslik

name

FVC terviklik registreeritud nimi, sh äriühingu määratlus (näiteks Plc, Ltd, SpA jne).

Kohustuslik

address

FVC või tema haldaja asukoha üksikasjad; koosneb neljast osast (kui on): postal_address, postal_box, postal_code ja city.

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

postal_address

Tänava nimi ja majanumber

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

postal_box

Postiasutuse nimekast kooskõlas riigi nimekasti tavadega.

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

postal_code

Postiindeks kooskõlas riigi postisüsteemi tavadega.

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

city

Asukoha linn

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

management company name

FVC haldaja täielik registreeritud nimi.

Kui selle kohta teave puudub, tuleb esitada väärtus not available (kui FVC-l on haldaja) või not applicable (kui FVC-l ei ole haldajat)

Kohustuslik

management company name_confidentiality_flag

See tunnus osutab, kas teave haldaja nime kohta on konfidentsiaalne.

Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult kasutamiseks EKPS poolt) või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele).

Kohustuslik

nature of securitisation

See tunnus osutab FVC poolt teostatud väärtpaberistamise liigile.

Valida tuleb üks neljast antud väärtusest: traditional, synthetic, other või not available

Kohustuslik

nature of securitisation_confidentiality_flag

See tunnus osutab, kas teave väärtpaberistamise olemuse kohta on konfidentsiaalne.

Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult kasutamiseks EKPS poolt) või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele).

Kohustuslik

ISIN codes

See tunnus määratleb ISIN (2) koodid ühe väärtpaberistamise käigus FVC poolt emiteeritud väärtpaberite iga liigi kohta.

See tunnus koosneb mitmest osast, sealhulgas järgmistest viidetest: ISIN_1, ISIN_2, ISIN_3, ISIN_4 ja ISIN_n.

Aruandluse miinimumnõudeks on vähemalt ühe ISIN-koodi (ISIN_1) esitamine.

Kui aruandlus puudutab FVCd, mille osas ISIN-koodid ei kehti, tuleb esitada 12-märgiline XXXXXXXXXXXX mõiste ISIN_1 osas.

Kohustuslik

free_text

Selgitused FVC kohta

2.   OSA

Andmete kontroll

1.   Üldine kontroll

Tuleb kontrollida, et:

| — | kõik kohustuslikud tunnused on sisestatud; |
| --- | --- |

—

kõik kohustuslikud tunnused on sisestatud;

| — | tunnuse object_request väärtus on üks käesoleva lisa 1. osas sätestatud kuuest antud liigist (fvc_req_new, fvc_req_mod, fvc_req_del, fvc_req_realloc, fvc_req_mod_id_realloc ja fvc_req_mod_id) vastavalt edastatava teabe liigile ja |
| --- | --- |

—

tunnuse object_request väärtus on üks käesoleva lisa 1. osas sätestatud kuuest antud liigist (fvc_req_new, fvc_req_mod, fvc_req_del, fvc_req_realloc, fvc_req_mod_id_realloc ja fvc_req_mod_id) vastavalt edastatava teabe liigile ja

| — | RKPd kasutavad ajakohastuste Euroopa Keskpangale (EKP) saatmisel ladina tähestikku. |
| --- | --- |

—

RKPd kasutavad ajakohastuste Euroopa Keskpangale (EKP) saatmisel ladina tähestikku.

2.   Tunnuskoodi kontroll

Tuleb kontrollida, et:

| — | tunnus fvc_id koosneb kahest eraldi osast, host-tunnusest ja id-tunnusest, ja et kahe osa väärtus kokku moodustab FVC jaoks unikaalse fvc_id. |
| --- | --- |

—

tunnus fvc_id koosneb kahest eraldi osast, host-tunnusest ja id-tunnusest, ja et kahe osa väärtus kokku moodustab FVC jaoks unikaalse fvc_id.

| — | FVC tunnuse host väärtus on kahemärgiline riigi ISO-kood; |
| --- | --- |

—

FVC tunnuse host väärtus on kahemärgiline riigi ISO-kood;

| — | kasutusel olnud tunnuskoodi uuele FVC-le ei määrata. Kui see on vältimatu, peavad RKPd saatma EKP-le fvc_req_realloc’i taotluse; |
| --- | --- |

—

kasutusel olnud tunnuskoodi uuele FVC-le ei määrata. Kui see on vältimatu, peavad RKPd saatma EKP-le fvc_req_realloc’i taotluse;

| — | olemasoleva FVC tunnuskoodi muutuse aruandluses kasutatakse eritaotlust fvc_req_mod_id ja |
| --- | --- |

—

olemasoleva FVC tunnuskoodi muutuse aruandluses kasutatakse eritaotlust fvc_req_mod_id ja

| — | kustutatud tunnuskoodi muutmisest teatamise korral kasutatakse eritaotlust fvc_req_mod_id_realloc. |
| --- | --- |

—

kustutatud tunnuskoodi muutmisest teatamise korral kasutatakse eritaotlust fvc_req_mod_id_realloc.

Kui tunnuskoodi on juba kasutatud (kas olemasoleva või varem kustutatud FVC puhul) ja taotlus ei ole fvc_req_mod_id_realloc või kui uue FVC tunnuskood esineb kehtivas nimekirjas, lükkab EKP taotluse tagasi.

Juhul kui tunnus fvc_id on mittetäielik, ebaõige või puudub, lükkab EKP kogu taotluse tagasi.

3.   Nimi

Tuleb kontrollida, et:

| — | tunnus määratleb FVC nime; |
| --- | --- |

—

tunnus määratleb FVC nime;

| — | FVC nimi ja tema määratlus esineb aruandluses kõikides kasutuskohtades ühetaoliselt; |
| --- | --- |

—

FVC nimi ja tema määratlus esineb aruandluses kõikides kasutuskohtades ühetaoliselt;

| — | diakriitikute puhul kasutatakse väiketähti ja |
| --- | --- |

—

diakriitikute puhul kasutatakse väiketähti ja

| — | kohaldatavatel juhtudel kasutatakse väiketähti. |
| --- | --- |

—

kohaldatavatel juhtudel kasutatakse väiketähti.

Juhul kui tunnus name puudub, lükkab EKP kogu taotluse tagasi.

4.   Aadress

Tuleb kontrollida, et:

| — | täidetud on vähemalt üks aadressi tunnustest postal_address, postal_box või postal_code; |
| --- | --- |

—

täidetud on vähemalt üks aadressi tunnustest postal_address, postal_box või postal_code;

| — | tunnus postal_address osutab FVC (asjakohastel juhtudel selle haldaja) tänava nimele ja majanumbrile; |
| --- | --- |

—

tunnus postal_address osutab FVC (asjakohastel juhtudel selle haldaja) tänava nimele ja majanumbrile;

| — | tunnus postal_box on kooskõlas riigi nimekasti tavadega ja et postal_box’i numbrite ette ei ole lisatud postiasutuse nimekastiga seotud teksti ja |
| --- | --- |

—

tunnus postal_box on kooskõlas riigi nimekasti tavadega ja et postal_box’i numbrite ette ei ole lisatud postiasutuse nimekastiga seotud teksti ja

| — | tunnus postal_code järgib riigi postisüsteemi tava ja määratleb asjakohase postiindeksi. |
| --- | --- |

—

tunnus postal_code järgib riigi postisüsteemi tava ja määratleb asjakohase postiindeksi.

Juhul kui tunnus address puudub, lükkab EKP kogu taotluse tagasi.

5.   Linn

Tuleb kontrollida, et tunnus city määratleb FVC asukoha linna.

Juhul kui tunnus city puudub, lükkab EKP kogu taotluse tagasi.

6.   Haldaja nimi ja seonduv konfidentsiaalsuse tähis

Haldaja on asutus, kes ostab FVC-le juhtimise või haldamise teenust.

Tuleb kontrollida, et:

| — | tunnuse management company name all on sisestatud äriühingu nimi või not available või not applicable; |
| --- | --- |

—

tunnuse management company name all on sisestatud äriühingu nimi või not available või not applicable;

| — | juhul kui tunnuse management company name all on sisestatud not available, tuleb põhjendused esitada väljal free_text; vastasel juhul annab EKP hoiatusteate. |
| --- | --- |

—

juhul kui tunnuse management company name all on sisestatud not available, tuleb põhjendused esitada väljal free_text; vastasel juhul annab EKP hoiatusteate.

| — | tunnuse management company name_confidentiality_flag all on märgitud F, N või C. |
| --- | --- |

—

tunnuse management company name_confidentiality_flag all on märgitud F, N või C.

Juhul kui tunnus management company name puudub, lükkab EKP kogu taotluse tagasi.

7.   Väärtpaberistamise olemus ja seonduv konfidentsiaalsuse tähis

Tuleb kontrollida, et:

| — | Tunnuse nature of securitisation osas on esitatud üks neljast antud väärtusest: traditional, synthetic, other või not available; |
| --- | --- |

—

Tunnuse nature of securitisation osas on esitatud üks neljast antud väärtusest: traditional, synthetic, other või not available;

| — | juhul kui tunnuse nature of securitisation all on sisestatud not available, tuleb põhjendused esitada väljal free_text; vastasel juhul annab EKP hoiatusteate. |
| --- | --- |

—

juhul kui tunnuse nature of securitisation all on sisestatud not available, tuleb põhjendused esitada väljal free_text; vastasel juhul annab EKP hoiatusteate.

| — | tunnuse management company name_confidentiality_flag all on märgitud F, N või C. |
| --- | --- |

—

tunnuse management company name_confidentiality_flag all on märgitud F, N või C.

Juhul kui tunnus nature of securitisation puudub, lükkab EKP kogu taotluse tagasi.

8.   ISIN-koodid

Tuleb kontrollida, et:

| — | tunnuse ISIN codes osas on iga FVC kohta esitatud vähemalt tunnus ISIN_1 ja et ISIN_1 väärtus on kas kehtiv kood või 12-täheline mõiste XXXXXXXXXXXX; |
| --- | --- |

—

tunnuse ISIN codes osas on iga FVC kohta esitatud vähemalt tunnus ISIN_1 ja et ISIN_1 väärtus on kas kehtiv kood või 12-täheline mõiste XXXXXXXXXXXX;

| — | FVCga seotud ISIN-koode ei ole korratud; |
| --- | --- |

—

FVCga seotud ISIN-koode ei ole korratud;

| — | erinevate FVCde ISIN-koode ei ole korratud. |
| --- | --- |

—

erinevate FVCde ISIN-koode ei ole korratud.

Juhul kui tunnused ISIN codes ja ISIN_1 puuduvad (st esitatud ei ole kehtivat koodi ega mõistet XXXXXXXXXXXX), lükkab EKP kogu taotluse tagasi.

9.   Konfidentsiaalsuse kontroll

FVC ajakohastuse aruandes EKP-le võivad RKPd märkida teatavad väärtused või terve kirje konfidentsiaalseteks, kasutades konfidentsiaalsuse tähist.

Sellistel juhtudel tuleb konfidentsiaalsuse tähist põhjendav teave esitada väljal free_text.

EKP ei avaldada neid väärtusi ega tagasta neid RKPdele. Konfidentsiaalsuse tähised on täpsustatud allpool:

| F | Vaba: väärtus ei ole konfidentsiaalne ja seda võib avaldada |
| --- | --- |
| N | Konfidentsiaalne statistiline teave: väärtust võib edastada EKPSi-siseselt, kuid mitte avaldada |
| C | Konfidentsiaalne statistiline teave: väärtust ei või edastada EKPSi-siseselt ega avaldada; see peab jääma EKP statistika tootmise keskkonda |

F

Vaba: väärtus ei ole konfidentsiaalne ja seda võib avaldada

N

Konfidentsiaalne statistiline teave: väärtust võib edastada EKPSi-siseselt, kuid mitte avaldada

C

Konfidentsiaalne statistiline teave: väärtust ei või edastada EKPSi-siseselt ega avaldada; see peab jääma EKP statistika tootmise keskkonda

Tuleb kontrollida, et:

| — | tunnuste fvc_confidentiality_flag, management company name_confidentiality_flag ja nature of securitisation_confidentiality_flag puhul on märgitud üks järgmistest väärtustest: F, N või C; |
| --- | --- |

—

tunnuste fvc_confidentiality_flag, management company name_confidentiality_flag ja nature of securitisation_confidentiality_flag puhul on märgitud üks järgmistest väärtustest: F, N või C;

| — | kui management company name_confidentiality_flag ja/või nature of securitisation_confidentiality_flag on N või C, peab fvc_confidentiality_flag olema F.” |
| --- | --- |

—

kui management company name_confidentiality_flag ja/või nature of securitisation_confidentiality_flag on N või C, peab fvc_confidentiality_flag olema F.”

---

(1)  Siia kuuluvad riigisisene ala, muud euroala liikmesriigid ja välismaailm.”

1

(2)  Rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber: väärtpaberiemissiooni unikaalne tunnuskood, mis koosneb 12 tähtnumbrilisest märgist.

2

---

26.2.2009

| 26.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 53/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 53/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---