# Eiropas Savienības L 25/2009

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 25 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 29. janvāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 25

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 29. janvāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 85/2009 (2009. gada 19. janvāris), ar kuru Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, groza attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 86/2009 (2009. gada 28. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 4 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 87/2009 (2009. gada 28. janvāris) par rīsu importa licenču izdošanu saskaņā ar tarifa kvotām, kas ar Regulu (EK) Nr. 327/98 atvērtas 2009. gada janvāra apakšperiodam | 6 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 88/2009 (2009. gada 28. janvāris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 19. janvāra līdz 2009. gada 23. janvārim, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem | 9 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 89/2009 (2009. gada 28. janvāris), ar ko atklāj tarifa kvotu 2009. gadam dažu tādu lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtu Norvēģijas izcelsmes preču importam Eiropas Kopienā, uz ko attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 3448/93 | 14 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 85/2009 (2009. gada 19. janvāris), ar kuru Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, groza attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 86/2009 (2009. gada 28. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

4

Komisijas Regula (EK) Nr. 87/2009 (2009. gada 28. janvāris) par rīsu importa licenču izdošanu saskaņā ar tarifa kvotām, kas ar Regulu (EK) Nr. 327/98 atvērtas 2009. gada janvāra apakšperiodam

6

Komisijas Regula (EK) Nr. 88/2009 (2009. gada 28. janvāris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 19. janvāra līdz 2009. gada 23. janvārim, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

9

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 89/2009 (2009. gada 28. janvāris), ar ko atklāj tarifa kvotu 2009. gadam dažu tādu lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtu Norvēģijas izcelsmes preču importam Eiropas Kopienā, uz ko attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 3448/93

14

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/75/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 18. decembris), ar ko ieceļ amatā četrus Eiropas Zāļu aģentūras (EMEA) valdes locekļus | 16 |
| | | 2009/76/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 20. janvāris), ar ko attiecībā uz Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem | 17 |
| | | Komisija |
| | | 2009/77/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 23. janvāris), ar ko izveido Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju (
  1
  ) | 18 |
| | | 2009/78/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 23. janvāris), ar ko izveido Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju (
  1
  ) | 23 |
| | | 2009/79/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 23. janvāris), ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju (
  1
  ) | 28 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2009/75/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 18. decembris), ar ko ieceļ amatā četrus Eiropas Zāļu aģentūras (EMEA) valdes locekļus

EMEA

16

2009/76/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 20. janvāris), ar ko attiecībā uz Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem

Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

17

Komisija

2009/77/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 23. janvāris), ar ko izveido Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju (
  1
  )

1

18

2009/78/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 23. janvāris), ar ko izveido Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju (
  1
  )

1

23

2009/79/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 23. janvāris), ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju (
  1
  )

1

28

| | | IV   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | | EEZ kopīgā komiteja |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 127/2008 (2008. gada 5. decembris), ar ko groza EEZ līguma VII pielikumu (Profesionālās kvalifikācijas savstarpēja atzīšana) | 33 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 128/2008 (2008. gada 5. decembris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 35 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 129/2008 (2008. gada 5. decembris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports) | 36 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 130/2008 (2008. gada 5. decembris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika) | 38 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 131/2008 (2008. gada 5. decembris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika) | 40 |

IV   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

EEZ kopīgā komiteja

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 127/2008 (2008. gada 5. decembris), ar ko groza EEZ līguma VII pielikumu (Profesionālās kvalifikācijas savstarpēja atzīšana)

33

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 128/2008 (2008. gada 5. decembris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

35

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 129/2008 (2008. gada 5. decembris), ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

36

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 130/2008 (2008. gada 5. decembris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

38

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 131/2008 (2008. gada 5. decembris), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 85/2009

(2009. gada 19. janvāris),

ar kuru Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, groza attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 161. panta trešo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Vēl nepieredzēta krīze starptautiskajos finanšu tirgos ir radījusi Kopienai ievērojamas problēmas, un ir steidzami jārīkojas, lai novērstu šīs krīzes ietekmi uz ekonomiku kopumā un jo īpaši lai veicinātu ieguldījumus un tādējādi sekmētu izaugsmi un nodarbinātību. |
| --- | --- |

(1)

Vēl nepieredzēta krīze starptautiskajos finanšu tirgos ir radījusi Kopienai ievērojamas problēmas, un ir steidzami jārīkojas, lai novērstu šīs krīzes ietekmi uz ekonomiku kopumā un jo īpaši lai veicinātu ieguldījumus un tādējādi sekmētu izaugsmi un nodarbinātību.

| (2) | Reglamentējošie noteikumi 2007.–2013. gada plānošanas periodam ir pieņemti ar mērķi vēl vairāk vienkāršot Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda plānošanu un fondu pārvaldību, to efektivitāti un subsidiaritāti to īstenošanā. |
| --- | --- |

(2)

Reglamentējošie noteikumi 2007.–2013. gada plānošanas periodam ir pieņemti ar mērķi vēl vairāk vienkāršot Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda plānošanu un fondu pārvaldību, to efektivitāti un subsidiaritāti to īstenošanā.

| (3) | Ir jāpielāgo daži noteikumi Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (1), lai atvieglinātu Kopienas finanšu līdzekļu piešķiršanu darbības programmu uzsākšanai un šajās programmās atbalstītajiem projektiem, tādējādi paātrinot šādu ieguldījumu īstenošanu un ietekmi uz ekonomiku. |
| --- | --- |

(3)

Ir jāpielāgo daži noteikumi Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006 (2006. gada 11. jūlijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (1), lai atvieglinātu Kopienas finanšu līdzekļu piešķiršanu darbības programmu uzsākšanai un šajās programmās atbalstītajiem projektiem, tādējādi paātrinot šādu ieguldījumu īstenošanu un ietekmi uz ekonomiku.

| (4) | Ir jāuzlabo Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Investīciju fonda (EIF) iespējas palīdzēt dalībvalstīm sagatavot un īstenot darbības programmas. |
| --- | --- |

(4)

Ir jāuzlabo Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Investīciju fonda (EIF) iespējas palīdzēt dalībvalstīm sagatavot un īstenot darbības programmas.

| (5) | Ņemot vērā uzdevumus, ko EIB un EIF veic kā Kopienas finanšu struktūras saskaņā ar Līgumu, ja ar to starpniecību līdzdalības fonda veidā tiek organizētas finansēšanas vadības darbības, vajadzētu nodrošināt iespēju tiem tieši piešķirt līgumus. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā uzdevumus, ko EIB un EIF veic kā Kopienas finanšu struktūras saskaņā ar Līgumu, ja ar to starpniecību līdzdalības fonda veidā tiek organizētas finansēšanas vadības darbības, vajadzētu nodrošināt iespēju tiem tieši piešķirt līgumus.

| (6) | Lai atvieglotu finansēšanas vadības instrumentu izmantošanu jo īpaši pilsētu ilgtspējīgas attīstības sektorā, ir jāparedz iespēja ieguldījumus natūrā uzskatīt par atbilstīgiem izdevumiem, izveidojot fondus un ieguldot tajos. |
| --- | --- |

(6)

Lai atvieglotu finansēšanas vadības instrumentu izmantošanu jo īpaši pilsētu ilgtspējīgas attīstības sektorā, ir jāparedz iespēja ieguldījumus natūrā uzskatīt par atbilstīgiem izdevumiem, izveidojot fondus un ieguldot tajos.

| (7) | Attiecībā uz valsts atbalstu uzņēmumiem, un jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, Līguma 87. panta nozīmē ir arī jāpadara elastīgāki nosacījumi, ko piemēro atbalsta saņēmējiem piešķirtajiem avansa maksājumiem, kurus var iekļaut izdevumu deklarācijā. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz valsts atbalstu uzņēmumiem, un jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, Līguma 87. panta nozīmē ir arī jāpadara elastīgāki nosacījumi, ko piemēro atbalsta saņēmējiem piešķirtajiem avansa maksājumiem, kurus var iekļaut izdevumu deklarācijā.

| (8) | Lai paātrinātu lielo projektu īstenošanu, izdevumu deklarācijā ir jāļauj iekļaut izdevumus saistībā ar lielajiem projektiem, kurus Komisija vēl nav apstiprinājusi. |
| --- | --- |

(8)

Lai paātrinātu lielo projektu īstenošanu, izdevumu deklarācijā ir jāļauj iekļaut izdevumus saistībā ar lielajiem projektiem, kurus Komisija vēl nav apstiprinājusi.

| (9) | Lai palielinātu dalībvalstīm pieejamos finanšu līdzekļus darbības programmu ātrai uzsākšanai krīzes kontekstā, ir jāgroza noteikumi par avansa maksājumiem. |
| --- | --- |

(9)

Lai palielinātu dalībvalstīm pieejamos finanšu līdzekļus darbības programmu ātrai uzsākšanai krīzes kontekstā, ir jāgroza noteikumi par avansa maksājumiem.

| (10) | Avansa maksājumam darbības programmu sākumā būtu jānodrošina regulāra naudas plūsma un jāatvieglina maksājumi atbalsta saņēmējiem darbības programmu īstenošanas laikā. Tādēļ nolūkā paātrināt darbības programmu īstenošanu būtu jāparedz avansa maksājumi struktūrfondos: 7,5 % apjomā (Eiropas Savienības dalībvalstīm pirms 2004. gada 1. maija) un 9 % apjomā (dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas). |
| --- | --- |

(10)

Avansa maksājumam darbības programmu sākumā būtu jānodrošina regulāra naudas plūsma un jāatvieglina maksājumi atbalsta saņēmējiem darbības programmu īstenošanas laikā. Tādēļ nolūkā paātrināt darbības programmu īstenošanu būtu jāparedz avansa maksājumi struktūrfondos: 7,5 % apjomā (Eiropas Savienības dalībvalstīm pirms 2004. gada 1. maija) un 9 % apjomā (dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas).

| (11) | Saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes un juridiskās noteiktības principiem grozījumi attiecībā uz 56. panta 2. punktu un 78. panta 1. punktu būtu jāpiemēro visā 2007.–2013. gada plānošanas periodā. Tādējādi atpakaļejoša piemērošana ir jāsāk no 2006. gada 1. augusta – Regulas (EK) Nr. 1083/2006 spēkā stāšanās dienas. Tā kā nepieredzētā krīze starptautiskajos finanšu tirgos prasa ātru reakciju, lai risinātu ietekmi uz ekonomiku kopumā, citiem grozījumiem būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes un juridiskās noteiktības principiem grozījumi attiecībā uz 56. panta 2. punktu un 78. panta 1. punktu būtu jāpiemēro visā 2007.–2013. gada plānošanas periodā. Tādējādi atpakaļejoša piemērošana ir jāsāk no 2006. gada 1. augusta – Regulas (EK) Nr. 1083/2006 spēkā stāšanās dienas. Tā kā nepieredzētā krīze starptautiskajos finanšu tirgos prasa ātru reakciju, lai risinātu ietekmi uz ekonomiku kopumā, citiem grozījumiem būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (12) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1083/2006 būtu jāgroza, |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1083/2006 būtu jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EK) Nr. 1083/2006 groza šādi.

| 1) | Regulas 44. panta otro daļu groza šādi:






  a) | panta b) punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “b) | kad vienošanās nav pakalpojumu valsts līgums, kā noteikts publiskā iepirkuma tiesību aktos – paredzot piešķīrumu, kas šim nolūkam definēts kā tiešs finansiāls ieguldījums dāvinājuma veidā finanšu iestādei bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumu, ja tas ir atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktiem, kas ir saderīgi ar Līgumu;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Regulas 44. panta otro daļu groza šādi:

a)

panta b) punktu aizstāj ar šādu punktu:

“b)

kad vienošanās nav pakalpojumu valsts līgums, kā noteikts publiskā iepirkuma tiesību aktos – paredzot piešķīrumu, kas šim nolūkam definēts kā tiešs finansiāls ieguldījums dāvinājuma veidā finanšu iestādei bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumu, ja tas ir atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktiem, kas ir saderīgi ar Līgumu;”;

| b) | pievieno šādu c) punktu:






  “c) | tieši piešķirot līguma slēgšanas tiesības EIB vai EIF.” |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu c) punktu:

“c)

tieši piešķirot līguma slēgšanas tiesības EIB vai EIF.”

| 2) | Regulas 46. panta 1. punktam pievieno šādu otro daļu:
  “Pēc dalībvalstu pieprasījuma EIB un EIF var piedalīties šā punkta pirmajā daļā minētajos tehniskās palīdzības pasākumos.” |
| --- | --- |

2)

Regulas 46. panta 1. punktam pievieno šādu otro daļu:

“Pēc dalībvalstu pieprasījuma EIB un EIF var piedalīties šā punkta pirmajā daļā minētajos tehniskās palīdzības pasākumos.”

| 3) | Regulas 56. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ieguldījumu natūrā, amortizācijas izmaksas un vispārējās izmaksas var uzskatīt par izdevumiem, ko atbalsta saņēmēji maksājuši, īstenojot darbības, ar nosacījumiem, kas paredzēti šā punkta trešajā daļā.
  Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, finansēšanas vadības instrumentu gadījumā un saskaņā ar 78. panta 6. punkta pirmo daļu ieguldījumus natūrā var uzskatīt par izdevumiem, kas veikti, izveidojot fondus vai līdzdalības fondus vai ieguldot šādos fondos, saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šā punkta trešajā daļā.
  Šā punkta pirmajā un otrajā daļā minētajiem izdevumiem ir jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | saskaņā ar 4. punktu pieņemtie atbilstības noteikumi paredz šādu izdevumu atbilstību; |
| --- | --- | --- |

3)

Regulas 56. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ieguldījumu natūrā, amortizācijas izmaksas un vispārējās izmaksas var uzskatīt par izdevumiem, ko atbalsta saņēmēji maksājuši, īstenojot darbības, ar nosacījumiem, kas paredzēti šā punkta trešajā daļā.

Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, finansēšanas vadības instrumentu gadījumā un saskaņā ar 78. panta 6. punkta pirmo daļu ieguldījumus natūrā var uzskatīt par izdevumiem, kas veikti, izveidojot fondus vai līdzdalības fondus vai ieguldot šādos fondos, saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šā punkta trešajā daļā.

Šā punkta pirmajā un otrajā daļā minētajiem izdevumiem ir jāatbilst šādiem nosacījumiem:

a)

saskaņā ar 4. punktu pieņemtie atbilstības noteikumi paredz šādu izdevumu atbilstību;

| b) | izdevumu apjoms ir pamatots ar pavaddokumentiem, kuru pierādījuma vērtība ir līdzvērtīga rēķiniem, neskarot konkrētās regulās izklāstītus noteikumus; |
| --- | --- |

b)

izdevumu apjoms ir pamatots ar pavaddokumentiem, kuru pierādījuma vērtība ir līdzvērtīga rēķiniem, neskarot konkrētās regulās izklāstītus noteikumus;

| c) | attiecībā uz ieguldījumu natūrā fondu līdzfinansējums nepārsniedz atbilstīgo izdevumu kopapjomu, atskaitot šāda ieguldījuma vērtību.” |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz ieguldījumu natūrā fondu līdzfinansējums nepārsniedz atbilstīgo izdevumu kopapjomu, atskaitot šāda ieguldījuma vērtību.”

| 4) | Regulas 78. pantu groza šādi:






  a) | 1. punkta pirmās daļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “Atbalsta saņēmēju veiktos izdevumus pamato ar kvitētiem rēķiniem vai grāmatvedības dokumentiem ar līdzvērtīgu pierādījuma vērtību, ja vien konkrētās regulās par katru fondu nav noteikts citādi.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Regulas 78. pantu groza šādi:

a)

1. punkta pirmās daļas pēdējo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Atbalsta saņēmēju veiktos izdevumus pamato ar kvitētiem rēķiniem vai grāmatvedības dokumentiem ar līdzvērtīgu pierādījuma vērtību, ja vien konkrētās regulās par katru fondu nav noteikts citādi.”;

| b) | svītro 2. punkta b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

svītro 2. punkta b) apakšpunktu;

| c) | 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Ja saskaņā ar 41. panta 3. punktu Komisija atsakās sniegt finansiālu ieguldījumu lielā projektā, tad ir attiecīgi jālabo izdevumu deklarācija pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas.” |
| --- | --- |

c)

4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Ja saskaņā ar 41. panta 3. punktu Komisija atsakās sniegt finansiālu ieguldījumu lielā projektā, tad ir attiecīgi jālabo izdevumu deklarācija pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas.”

| 5) | Regulas 82. panta 1. punkta otrās daļas a), b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:






  “a) | Eiropas Savienības dalībvalstīm, kāda tā bija pirms 2004. gada 1. maija, – 2 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2007. gadā, 3 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2008. gadā un 2,5 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2009. gadā; |
| --- | --- | --- |

5)

Regulas 82. panta 1. punkta otrās daļas a), b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“a)

Eiropas Savienības dalībvalstīm, kāda tā bija pirms 2004. gada 1. maija, – 2 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2007. gadā, 3 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2008. gadā un 2,5 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2009. gadā;

| b) | dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, – 2 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2007. gadā, 3 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2008. gadā un 2 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2009. gadā; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, – 2 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2007. gadā, 3 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2008. gadā un 2 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2009. gadā;

| c) | ja darbības programma attiecas uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi un ja vismaz viens no dalībniekiem ir dalībvalsts, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, – 2 % no ERAF ieguldījuma darbības programmā 2007. gadā, 3 % no ERAF ieguldījuma darbības programmā 2008. gadā un 4 % no ERAF ieguldījuma darbības programmā 2009. gadā.” |
| --- | --- |

c)

ja darbības programma attiecas uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi un ja vismaz viens no dalībniekiem ir dalībvalsts, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, – 2 % no ERAF ieguldījuma darbības programmā 2007. gadā, 3 % no ERAF ieguldījuma darbības programmā 2008. gadā un 4 % no ERAF ieguldījuma darbības programmā 2009. gadā.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tomēr 1. panta 3. punktu un 1. panta 4. punkta a) apakšpunktu piemēro no 2006. gada 1. augusta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 19. janvārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. GANDALOVIČ

---

(1)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

1

---

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/4

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 86/2009

(2009. gada 28. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 29. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | JO | 78,3 |
| MA | 48,5 |
| TN | 134,4 |
| TR | 97,0 |
| ZZ | 89,6 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 116,0 |
| TR | 131,2 |
| ZZ | 138,1 |
| 0709 90 70 | MA | 146,2 |
| TR | 112,5 |
| ZZ | 129,4 |
| 0709 90 80 | EG | 82,9 |
| ZZ | 82,9 |
| 0805 10 20 | EG | 50,5 |
| IL | 62,4 |
| MA | 63,7 |
| TN | 43,2 |
| TR | 55,0 |
| ZZ | 55,0 |
| 0805 20 10 | IL | 144,6 |
| MA | 85,8 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 94,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 66,3 |
| EG | 88,5 |
| IL | 74,9 |
| JM | 93,7 |
| PK | 46,6 |
| TR | 61,0 |
| ZZ | 71,8 |
| 0805 50 10 | EG | 48,1 |
| MA | 67,1 |
| TR | 62,8 |
| ZZ | 59,3 |
| 0808 10 80 | CA | 84,9 |
| CN | 65,1 |
| MK | 32,6 |
| US | 101,9 |
| ZZ | 71,1 |
| 0808 20 50 | CL | 115,7 |
| CN | 34,8 |
| TR | 40,0 |
| US | 110,3 |
| ZA | 119,5 |
| ZZ | 84,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

JO

78,3

MA

48,5

TN

134,4

TR

97,0

ZZ

89,6

0707 00 05

JO

167,2

MA

116,0

TR

131,2

ZZ

138,1

0709 90 70

MA

146,2

TR

112,5

ZZ

129,4

0709 90 80

EG

82,9

ZZ

82,9

0805 10 20

EG

50,5

IL

62,4

MA

63,7

TN

43,2

TR

55,0

ZZ

55,0

0805 20 10

IL

144,6

MA

85,8

TR

54,0

ZZ

94,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

66,3

EG

88,5

IL

74,9

JM

93,7

PK

46,6

TR

61,0

ZZ

71,8

0805 50 10

EG

48,1

MA

67,1

TR

62,8

ZZ

59,3

0808 10 80

CA

84,9

CN

65,1

MK

32,6

US

101,9

ZZ

71,1

0808 20 50

CL

115,7

CN

34,8

TR

40,0

US

110,3

ZA

119,5

ZZ

84,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 87/2009

(2009. gada 28. janvāris)

par rīsu importa licenču izdošanu saskaņā ar tarifa kvotām, kas ar Regulu (EK) Nr. 327/98 atvērtas 2009. gada janvāra apakšperiodam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 1998. gada 10. februāra Regulu (EK) Nr. 327/98, ar ko atver konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredz šo kvotu pārvaldību (3), un jo īpaši tās 5. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 327/98 ir atvērtas konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredzēta šo kvotu pārvaldība; kvotas ir sagrupētas pēc produkta izcelsmes valsts un iedalītas apakšperiodos saskaņā ar minētās regulas IX pielikumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 327/98 ir atvērtas konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredzēta šo kvotu pārvaldība; kvotas ir sagrupētas pēc produkta izcelsmes valsts un iedalītas apakšperiodos saskaņā ar minētās regulas IX pielikumu.

| (2) | Janvāra apakšperiods ir pirmais apakšperiods Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā noteiktajām kvotām. |
| --- | --- |

(2)

Janvāra apakšperiods ir pirmais apakšperiods Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā noteiktajām kvotām.

| (3) | No paziņojuma, kas sniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 327/98 8. panta a) punktu, izriet, ka daudzumi, kas norādīti pieteikumos, kuri atbilstīgi minētās regulas 4. panta 1. punktam iesniegti 2009. gada janvāra pirmajās desmit darbdienās par kvotām ar kārtas numuriem 09.4148 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu daudzumu importa licences drīkst izdot, attiecīgi paredzot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams attiecīgo kvotu ietvaros pieprasītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(3)

No paziņojuma, kas sniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 327/98 8. panta a) punktu, izriet, ka daudzumi, kas norādīti pieteikumos, kuri atbilstīgi minētās regulas 4. panta 1. punktam iesniegti 2009. gada janvāra pirmajās desmit darbdienās par kvotām ar kārtas numuriem 09.4148 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu daudzumu importa licences drīkst izdot, attiecīgi paredzot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams attiecīgo kvotu ietvaros pieprasītajiem daudzumiem.

| (4) | Turklāt no minētā paziņojuma izriet, ka daudzumi, kas norādīti pieteikumos, kuri atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 327/98 4. panta 1. punktam iesniegti 2009. gada janvāra pirmajās desmit darbdienās par kvotām ar numuriem 09.4127 – 09.4128 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt no minētā paziņojuma izriet, ka daudzumi, kas norādīti pieteikumos, kuri atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 327/98 4. panta 1. punktam iesniegti 2009. gada janvāra pirmajās desmit darbdienās par kvotām ar numuriem 09.4127 – 09.4128 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153, ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem.

| (5) | Tāpēc atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 327/98 5. panta pirmajai daļai kvotām, kuru kārtas numuri ir 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166, ir jānosaka kopējie daudzumi, kas būs pieejami nākamajā kvotas apakšperiodā, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 327/98 5. panta pirmajai daļai kvotām, kuru kārtas numuri ir 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166, ir jānosaka kopējie daudzumi, kas būs pieejami nākamajā kvotas apakšperiodā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Par rīsu importa licenču pieteikumiem, kuri iesniegti 2009. gada janvāra pirmajās desmit darbdienās par Regulā (EK) Nr. 327/98 minētajām kvotām ar kārtas numuriem 09.4148 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166, izdod licences, pieprasītajiem daudzumiem piemērojot šīs regulas pielikumā noteiktos piešķīruma koeficientus.

2.   Šīs regulas pielikumā ir noteikti kopējie daudzumi, kuri attiecas uz Regulā (EK) Nr. 327/98 paredzētajām kvotām ar kārtas numuriem 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 – 09.4166 un ir pieejami nākamajā kvotas apakšperiodā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 37, 11.2.1998., 5. lpp.

3

---

PIELIKUMS

2009. gada janvāra apakšperiodā piešķiramie daudzumi un nākamajā apakšperiodā pieejamie daudzumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 327/98

a)   Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētā kvota pilnīgi vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30:

| Izcelsme | Kvotas numurs | Piešķīruma koeficients 2009. gada janvāra apakšperiodā | 2009. gada aprīļa apakšperiodā pieejamie kopējie daudzumi
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4127 | — (2) | 22 545 000 |
| Taizeme | 09.4128 | — (2) | 8 738 852 |
| Austrālija | 09.4129 | — (3) | 1 019 000 |
| Citas valstis | 09.4130 | — (3) | 1 805 000 |

Izcelsme

Kvotas numurs

Piešķīruma koeficients 2009. gada janvāra apakšperiodā

2009. gada aprīļa apakšperiodā pieejamie kopējie daudzumi

(kg)

Amerikas Savienotās Valstis

09.4127

— (2)

22 545 000

Taizeme

09.4128

— (2)

8 738 852

Austrālija

09.4129

— (3)

1 019 000

Citas valstis

09.4130

— (3)

1 805 000

b)   Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētā kvota lobītiem rīsiem ar KN kodu 1006 20:

| Izcelsme | Kvotas numurs | Piešķīruma koeficients 2009. gada janvāra apakšperiodā | 2009. gada jūlija apakšperiodā pieejamie kopējie daudzumi
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Visas valstis | 09.4148 | 1,690006 % | 0 |

Izcelsme

Kvotas numurs

Piešķīruma koeficients 2009. gada janvāra apakšperiodā

2009. gada jūlija apakšperiodā pieejamie kopējie daudzumi

(kg)

Visas valstis

09.4148

1,690006 %

0

c)   Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētā kvota šķeltiem rīsiem ar KN kodu 1006 40:

| Izcelsme | Kvotas numurs | Piešķīruma koeficients 2009. gada janvāra apakšperiodā | 2009. gada jūlija apakšperiodā pieejamie kopējie daudzumi
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taizeme | 09.4149 | — (2) | 31 370 790 |
| Austrālija | 09.4150 | — (1) | 16 000 000 |
| Gajāna | 09.4152 | — (1) | 11 000 000 |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4153 | — (2) | 6 215 000 |
| Citas valstis | 09.4154 | 1,449194 % | 6 000 010 |

Izcelsme

Kvotas numurs

Piešķīruma koeficients 2009. gada janvāra apakšperiodā

2009. gada jūlija apakšperiodā pieejamie kopējie daudzumi

(kg)

Taizeme

09.4149

— (2)

31 370 790

Austrālija

09.4150

— (1)

16 000 000

Gajāna

09.4152

— (1)

11 000 000

Amerikas Savienotās Valstis

09.4153

— (2)

6 215 000

Citas valstis

09.4154

1,449194 %

6 000 010

d)   Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzētā kvota pilnīgi vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30:

| Izcelsme | Kvotas numurs | Piešķīruma koeficients 2009. gada janvara apakšperiodā | 2009. gada jūlija apakšperiodā pieejamie kopējie daudzumi
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Taizeme | 09.4112 | 1,298370 % | 0 |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4116 | 2,081253 % | 0 |
| Indija | 09.4117 | 1,315789 % | 0 |
| Pakistāna | 09.4118 | 1,072615 % | 0 |
| Citas valstis | 09.4119 | 1,092084 % | 0 |
| Visas valstis | 09.4166 | 1,002539 % | 17 011 012 |

Izcelsme

Kvotas numurs

Piešķīruma koeficients 2009. gada janvara apakšperiodā

2009. gada jūlija apakšperiodā pieejamie kopējie daudzumi

(kg)

Taizeme

09.4112

1,298370 %

0

Amerikas Savienotās Valstis

09.4116

2,081253 %

0

Indija

09.4117

1,315789 %

0

Pakistāna

09.4118

1,072615 %

0

Citas valstis

09.4119

1,092084 %

0

Visas valstis

09.4166

1,002539 %

17 011 012

---

(1)  Šim kvotas apakšperiodam nepiemēro piešķīruma koeficientu, jo Komisijai nav iesniegts neviens atļaujas pieteikums.

(2)  Pieprasītie daudzumi ir mazāki par vai vienādi ar pieejamajiem daudzumiem, tātad pieņemami ir visi pieprasītie daudzumi.

(3)  Šajā apakšperiodā daudzumi nav pieejami.

---

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 88/2009

(2009. gada 28. janvāris),

ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 19. janvāra līdz 2009. gada 23. janvārim, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem (2), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006 un/vai Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 508/2007, ar ko atver tarifu kvotas niedru jēlcukura importam Bulgārijā un Rumānijā, lai nodrošinātu piegādes rafinēšanas uzņēmumiem 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), laikposmā no 19. janvāra līdz 2009. gada 23. janvārim, kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa licenču pieteikumi, kuros pieprasītais daudzums ir vienāds ar vai lielāks par daudzumu, kurš pieejams par kvotu ar kārtas numuru 09.4332 (2008–2009). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006 un/vai Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 508/2007, ar ko atver tarifu kvotas niedru jēlcukura importam Bulgārijā un Rumānijā, lai nodrošinātu piegādes rafinēšanas uzņēmumiem 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), laikposmā no 19. janvāra līdz 2009. gada 23. janvārim, kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa licenču pieteikumi, kuros pieprasītais daudzums ir vienāds ar vai lielāks par daudzumu, kurš pieejams par kvotu ar kārtas numuru 09.4332 (2008–2009).

| (2) | Ņemot vērā šos apstākļos, Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot licences proporcionāli pieejamajam daudzumam, un/vai jāinformē dalībvalstis par to, ka noteiktais daudzums ir izsmelts, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā šos apstākļos, Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot licences proporcionāli pieejamajam daudzumam, un/vai jāinformē dalībvalstis par to, ka noteiktais daudzums ir izsmelts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Par importa licenču pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 950/2006 4. panta 2. punktu un/vai Regulas (EK) Nr. 508/2007 3. pantu iesniegti laikā no 19. janvāra līdz 2009. gada 23. janvārim, licences izdod tā, lai nepārsniegtu šīs regulas pielikumā norādītos kvantitatīvos ierobežojumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 122, 11.5.2007., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

ĀKK valstu un Indijas izcelsmes preferences cukurs –

Regulas (EK) Nr. 950/2006 IV nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosa | 100 | |
| 09.4332 | Beliza | 100 | Sasniegts |
| 09.4333 | Kotdivuāra | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Republika | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gajāna | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Sasniegts |
| 09.4338 | Jamaika | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskara | 100 | |
| 09.4341 | Malāvija | 100 | |
| 09.4342 | Maurīcija | 100 | |
| 09.4343 | Mozambika | 0 | Sasniegts |
| 09.4344 | Sentkitsa un Nevisa | — | |
| 09.4345 | Surinama | — | |
| 09.4346 | Svazilenda | 0 | Sasniegts |
| 09.4347 | Tanzānija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidāda un Tobāgo | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4331

Barbadosa

100

09.4332

Beliza

100

Sasniegts

09.4333

Kotdivuāra

100

09.4334

Kongo Republika

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gajāna

100

09.4337

Indija

0

Sasniegts

09.4338

Jamaika

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskara

100

09.4341

Malāvija

100

09.4342

Maurīcija

100

09.4343

Mozambika

0

Sasniegts

09.4344

Sentkitsa un Nevisa

—

09.4345

Surinama

—

09.4346

Svazilenda

0

Sasniegts

09.4347

Tanzānija

100

09.4348

Trinidāda un Tobāgo

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

100

ĀKK valstu un Indijas izcelsmes preferences cukurs –

Regulas (EK) Nr. 950/2006 IV nodaļa

2009. jūlijs–septembris tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosa | — | |
| 09.4332 | Beliza | — | |
| 09.4333 | Kotdivuāra | — | |
| 09.4334 | Kongo Republika | — | |
| 09.4335 | Fidži | — | |
| 09.4336 | Gajāna | — | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Sasniegts |
| 09.4338 | Jamaika | — | |
| 09.4339 | Kenija | — | |
| 09.4340 | Madagaskara | — | |
| 09.4341 | Malāvija | — | |
| 09.4342 | Maurīcija | — | |
| 09.4343 | Mozambika | 100 | |
| 09.4344 | Sentkitsa un Nevisa | — | |
| 09.4345 | Surinama | — | |
| 09.4346 | Svazilenda | 100 | |
| 09.4347 | Tanzānija | — | |
| 09.4348 | Trinidāda un Tobāgo | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | — | |
| 09.4351 | Zimbabve | — | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4331

Barbadosa

—

09.4332

Beliza

—

09.4333

Kotdivuāra

—

09.4334

Kongo Republika

—

09.4335

Fidži

—

09.4336

Gajāna

—

09.4337

Indija

0

Sasniegts

09.4338

Jamaika

—

09.4339

Kenija

—

09.4340

Madagaskara

—

09.4341

Malāvija

—

09.4342

Maurīcija

—

09.4343

Mozambika

100

09.4344

Sentkitsa un Nevisa

—

09.4345

Surinama

—

09.4346

Svazilenda

100

09.4347

Tanzānija

—

09.4348

Trinidāda un Tobāgo

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

—

09.4351

Zimbabve

—

Papildu cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 V nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | — | |
| 09.4316 | Valstis, kas parakstījušas ĀKK Protokolu | — | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4315

Indija

—

09.4316

Valstis, kas parakstījušas ĀKK Protokolu

—

CXL koncesiju cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VI nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrālija | 0 | Sasniegts |
| 09.4318 | Brazīlija | 0 | Sasniegts |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Sasniegts |
| 09.4320 | Citas trešās valstis | 0 | Sasniegts |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4317

Austrālija

0

Sasniegts

09.4318

Brazīlija

0

Sasniegts

09.4319

Kuba

0

Sasniegts

09.4320

Citas trešās valstis

0

Sasniegts

Balkānu valstu izcelsmes cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VII nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albānija | 100 | |
| 09.4325 | Bosnija un Hercegovina | 0 | Sasniegts |
| 09.4326 | Serbija un Kosova (1) | 100 | |
| 09.4327 | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 100 | |
| 09.4328 | Horvātija | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4324

Albānija

100

09.4325

Bosnija un Hercegovina

0

Sasniegts

09.4326

Serbija un Kosova (1)

100

09.4327

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

100

09.4328

Horvātija

100

Cukurs, kas importēts īpašām un rūpnieciskām vajadzībām

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VIII nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Veids | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Īpašais | — | |
| 09.4390 | Rūpnieciskais | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Veids

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4380

Īpašais

—

09.4390

Rūpnieciskais

100

Papildu EPA cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VIII.a nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komoru salas, Madagaskara, Maurīcija, Seišelu salas, Zambija, Zimbabve | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzānija, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svazilenda | 100 | |
| 09.4434 | Mozambika | 0 | Sasniegts |
| 09.4435 | Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Dominika, Dominikānas Republika, Grenāda, Gajāna, Haiti, Jamaika, Sentkitsa un Nevisa, Sentlusija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Surinama, Trinidāda un Tobāgo | 0 | Sasniegts |
| 09.4436 | Dominikānas Republika | 0 | Sasniegts |
| 09.4437 | Fidži, Papua-Jaungvineja | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4431

Komoru salas, Madagaskara, Maurīcija, Seišelu salas, Zambija, Zimbabve

100

09.4432

Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzānija, Uganda

100

09.4433

Svazilenda

100

09.4434

Mozambika

0

Sasniegts

09.4435

Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Dominika, Dominikānas Republika, Grenāda, Gajāna, Haiti, Jamaika, Sentkitsa un Nevisa, Sentlusija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Surinama, Trinidāda un Tobāgo

0

Sasniegts

09.4436

Dominikānas Republika

0

Sasniegts

09.4437

Fidži, Papua-Jaungvineja

100

Cukurs, kas importēts saskaņā ar Bulgārijai un Rumānijai atvērtajām pārejas posma tarifu kvotām

Regulas (EK) Nr. 508/2007 1. pants

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Veids | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgārija | 0 | Sasniegts |
| 09.4366 | Rumānija | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Veids

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 19.1.2009-23.1.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4365

Bulgārija

0

Sasniegts

09.4366

Rumānija

100

---

(1)  Kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

---

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 89/2009

(2009. gada 28. janvāris),

ar ko atklāj tarifa kvotu 2009. gadam dažu tādu lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtu Norvēģijas izcelsmes preču importam Eiropas Kopienā, uz ko attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 3448/93

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 3448/93, ar ko nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm (1), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 25. oktobra Lēmumu 2004/859/EK par Nolīguma vēstuļu apmaiņas formā noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolu Nr. 2 (2) un jo īpaši tā 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti protokols Nr. 2 (3) un EEZ līguma 3. protokols (4) nosaka tirdzniecības režīmu dažiem lauksaimniecības produktiem un apstrādātiem lauksaimniecības produktiem starp līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

(1)

Divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti protokols Nr. 2 (3) un EEZ līguma 3. protokols (4) nosaka tirdzniecības režīmu dažiem lauksaimniecības produktiem un apstrādātiem lauksaimniecības produktiem starp līgumslēdzējām pusēm.

| (2) | EEZ līguma 3. protokols, kas grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 138/2004 (5), paredz nulles nodokļa piemērošanu dažiem ūdeņiem ar cukura vai citu saldinātāju, vai aromātisko vielu piedevu, kuri ir klasificēti ar KN kodu 2202 10 00, un dažiem citiem bezalkoholiskajiem dzērieniem, kas satur cukuru, kuri ir klasificēti ar KN kodu ex 2202 90 10. |
| --- | --- |

(2)

EEZ līguma 3. protokols, kas grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 138/2004 (5), paredz nulles nodokļa piemērošanu dažiem ūdeņiem ar cukura vai citu saldinātāju, vai aromātisko vielu piedevu, kuri ir klasificēti ar KN kodu 2202 10 00, un dažiem citiem bezalkoholiskajiem dzērieniem, kas satur cukuru, kuri ir klasificēti ar KN kodu ex 2202 90 10.

| (3) | Ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolu Nr. 2 (6), turpmāk – “nolīgums”, kas apstiprināts ar Lēmumu 2004/859/EK, Norvēģijai uz laiku ir atlikts nulles nodoklis ūdeņiem un citiem attiecīgajiem dzērieniem. Saskaņā ar nolīguma saskaņotā protokola IV pantu tādu preču beznodokļu imports, kas apzīmētas ar KN kodu 2202 10 00 un ex 2202 90 10, kuru izcelsme ir Norvēģijā, ir atļauts vienīgi beznodokļu kvotas robežās, bet par importu, kas pārsniedz noteikto kvotu, jāmaksā nodoklis. |
| --- | --- |

(3)

Ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas formā, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti Protokolu Nr. 2 (6), turpmāk – “nolīgums”, kas apstiprināts ar Lēmumu 2004/859/EK, Norvēģijai uz laiku ir atlikts nulles nodoklis ūdeņiem un citiem attiecīgajiem dzērieniem. Saskaņā ar nolīguma saskaņotā protokola IV pantu tādu preču beznodokļu imports, kas apzīmētas ar KN kodu 2202 10 00 un ex 2202 90 10, kuru izcelsme ir Norvēģijā, ir atļauts vienīgi beznodokļu kvotas robežās, bet par importu, kas pārsniedz noteikto kvotu, jāmaksā nodoklis.

| (4) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 93/2008 (7) uz laiku no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim atcēla beznodokļu režīma pagaidu ierobežojumu attiecībā uz dažu Norvēģijas izcelsmes preču, kas klasificētas ar KN kodu 2202 10 00 un ex 2202 90 10, importu Kopienā. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 93/2008 (7) uz laiku no 2008. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim atcēla beznodokļu režīma pagaidu ierobežojumu attiecībā uz dažu Norvēģijas izcelsmes preču, kas klasificētas ar KN kodu 2202 10 00 un ex 2202 90 10, importu Kopienā.

| (5) | Ir nepieciešams atklāt tarifa kvotu 2009. gadam attiecīgajiem bezalkoholiskajiem dzērieniem. Iepriekšējo gada kvotu 2007. gadam attiecīgajiem produktiem atklāja ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1795/2006 (8). 2008. gadam nav atklāta gada kvota. Tāpēc kvotas apjoms 2009. gadam jāsaglabā tāds pats, kāds bija noteikts 2007. gadam. |
| --- | --- |

(5)

Ir nepieciešams atklāt tarifa kvotu 2009. gadam attiecīgajiem bezalkoholiskajiem dzērieniem. Iepriekšējo gada kvotu 2007. gadam attiecīgajiem produktiem atklāja ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1795/2006 (8). 2008. gadam nav atklāta gada kvota. Tāpēc kvotas apjoms 2009. gadam jāsaglabā tāds pats, kāds bija noteikts 2007. gadam.

| (6) | Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas muitas kodeksa izveidi (9), izklāstīti tarifa kvotu pārvaldības noteikumi. Ir lietderīgi noteikt, ka ar šo regulu atklāto tarifa kvotu pārvalda saskaņā ar minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas muitas kodeksa izveidi (9), izklāstīti tarifa kvotu pārvaldības noteikumi. Ir lietderīgi noteikt, ka ar šo regulu atklāto tarifa kvotu pārvalda saskaņā ar minētajiem noteikumiem.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja, kas nodarbojas ar horizontāliem jautājumiem par I pielikumā neuzskaitītu pārstrādātu produktu tirdzniecību, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Pārvaldības komiteja, kas nodarbojas ar horizontāliem jautājumiem par I pielikumā neuzskaitītu pārstrādātu produktu tirdzniecību,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Pielikumā norādītā Kopienas tarifa kvota Norvēģijas izcelsmes precēm, kas uzskaitītas minētajā pielikumā atbilstoši norādītajiem nosacījumiem, tiek atklāta laikposmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

2.   Izcelsmes noteikumi, kas abpusēji piemērojami pielikumā minētajām precēm, ir izklāstīti divpusējā Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti protokolā Nr. 3.

3.   Pārsniedzot šīs kvotas apjomu, importētajiem daudzumiem piemēro preferenciālu nodokli EUR 0,047/l.

2. pants

Kopienas tarifa kvotu, kas minēta 1. panta 1. punktā, pārvalda Komisija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp.

1

(2)  OV L 370, 17.12.2004., 70. lpp.

2

(3)  OV L 171, 27.6.1973., 2. lpp.

3

(4)  OV L 22, 24.1.2002., 34. lpp.

4

(5)  OV L 342, 18.11.2004., 30. lpp.

5

(6)  OV L 370, 17.12.2004., 72. lpp.

6

(7)  OV L 28, 1.2.2008., 12. lpp.

7

(8)  OV L 341, 7.12.2006., 17. lpp.

8

(9)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

9

---

PIELIKUMS

Tarifa kvota 2009. gadam, kas piemērojama Norvēģijas izcelsmes preču importam Kopienā

| Rīkojums Nr. | KN kods | Produkta apraksts | 2009. gada kvotas apjoms | Kvotas robežās piemērojamā nodokļu likme | Nodokļu likme, ko piemēro, ja pārsniedz kvotas robežas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0709 | 2202 10 00 | Ūdens, ieskaitot minerālūdeni un gāzēto ūdeni ar cukura vai citu saldinātāju vai aromātisko vielu piedevu | 17,303 miljoni litru | Atbrīvojums | EUR 0,047/l |
| ex 2202 90 10 | Citi bezalkoholiskie dzērieni, kas satur cukuru (saharozi vai invertcukuru) |

Rīkojums Nr.

KN kods

Produkta apraksts

2009. gada kvotas apjoms

Kvotas robežās piemērojamā nodokļu likme

Nodokļu likme, ko piemēro, ja pārsniedz kvotas robežas

09.0709

2202 10 00

Ūdens, ieskaitot minerālūdeni un gāzēto ūdeni ar cukura vai citu saldinātāju vai aromātisko vielu piedevu

17,303 miljoni litru

Atbrīvojums

EUR 0,047/l

ex 2202 90 10

Citi bezalkoholiskie dzērieni, kas satur cukuru (saharozi vai invertcukuru)

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/16

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 18. decembris),

ar ko ieceļ amatā četrus Eiropas Zāļu aģentūras (EMEA) valdes locekļus

(2009/75/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (2004. gada 31. marts), ar ko nosaka Kopienas procedūras cilvēkiem paredzētu un veterināru zāļu reģistrācijai un uzraudzībai un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (1), un jo īpaši tās 65. panta 1. punktu un 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 16. septembrī sagatavoto kandidātu sarakstu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

| | Mary G. BAKER kundze, dzimusi Londonā (Apvienotā Karaliste) 1936. gada 27. oktobrī, |
| --- | --- |

Mary G. BAKER kundze, dzimusi Londonā (Apvienotā Karaliste) 1936. gada 27. oktobrī,

| | Mike O'DONOVAN kungs, dzimis Londonā (Apvienotā Karaliste) 1946. gada 26. septembrī, |
| --- | --- |

Mike O'DONOVAN kungs, dzimis Londonā (Apvienotā Karaliste) 1946. gada 26. septembrī,

| | Lisette TIDDENS-ENGWIRDA kundze, dzimusi Amsterdamā (Nīderlande) 1950. gada 25. jūnijā,
  un |
| --- | --- |

Lisette TIDDENS-ENGWIRDA kundze, dzimusi Amsterdamā (Nīderlande) 1950. gada 25. jūnijā,

un

| | Henk VAARKAMP kungs, dzimis Tershūrā (Nīderlande) 1950. gada 22. jūnijā, |
| --- | --- |

Henk VAARKAMP kungs, dzimis Tershūrā (Nīderlande) 1950. gada 22. jūnijā,

ar šo uz trim gadiem tiek iecelti par Eiropas Zāļu aģentūras (EMEA) valdes locekļiem.

2. pants

Eiropas Zāļu aģentūras (EMEA) valde nosaka 1. pantā minētā trīs gadu laikposma sākuma dienu.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. BARNIER

---

(1)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

1

---

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/17

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 20. janvāris),

ar ko attiecībā uz Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem

(2009/76/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem un jo īpaši tā 27. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu ECB/2008/19 (2008. gada 5. decembris) Eiropas Savienības Padomei par Maltas Centrālās bankas ārējiem revidentiem (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

| (2) | Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta pašreizējā ārējā revidenta pilnvaras beigsies pēc 2008. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ jāieceļ ārējais revidents laikposmam, kas sākas 2009. finanšu gadā. |
| --- | --- |

(2)

Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta pašreizējā ārējā revidenta pilnvaras beigsies pēc 2008. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ jāieceļ ārējais revidents laikposmam, kas sākas 2009. finanšu gadā.

| (3) | Eiropas Centrālās bankas Padome ir ieteikusi par ārējo revidentu no 2009. līdz 2013. finanšu gadam izvēlēties KPMG. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Centrālās bankas Padome ir ieteikusi par ārējo revidentu no 2009. līdz 2013. finanšu gadam izvēlēties KPMG.

| (4) | Būtu jāievēro ECB Padomes ieteikums un atbilstīgi jāgroza Padomes Lēmums 1999/70/EK (2), |
| --- | --- |

(4)

Būtu jāievēro ECB Padomes ieteikums un atbilstīgi jāgroza Padomes Lēmums 1999/70/EK (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Lēmuma 1999/70/EK 1. panta 15. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“15.   Ar šo par Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta ārējo revidentu no 2009. līdz 2013. finanšu gadam apstiprināts KPMG.”

2. pants

Šo lēmumu dara zināmu ECB.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2009. gada 20. janvārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. KALOUSEK

---

(1)  OV C 322, 17.12.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp.

2

---

Komisija

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/18

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 23. janvāris),

ar ko izveido Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/77/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

tā kā:

| (1) | Kā daļu no tā sauktā Lamfalisī (Lamfalussy) procesa Komisija 2001. gada 6. jūnijā pieņēma Lēmumu 2001/527/EK, ar ko izveido Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju (1) (turpmāk tekstā – “Komiteja”). Komiteja sāka darbu 2001. gada 7. jūnijā kā neatkarīga izvērtētāja, diskusiju un padomdevēja iestāde Komisijā vērtspapīru jomā. |
| --- | --- |

(1)

Kā daļu no tā sauktā Lamfalisī (Lamfalussy) procesa Komisija 2001. gada 6. jūnijā pieņēma Lēmumu 2001/527/EK, ar ko izveido Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju (1) (turpmāk tekstā – “Komiteja”). Komiteja sāka darbu 2001. gada 7. jūnijā kā neatkarīga izvērtētāja, diskusiju un padomdevēja iestāde Komisijā vērtspapīru jomā.

| (2) | Īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (2), Komisija 2007. gadā pārskatīja Lamfalisī procesu un 2007. gada 20. novembra paziņojumā “Lamfalisī procesa pārskats – pastiprināta uzraudzības konverģence” (3) iepazīstināja ar savu novērtējumu. |
| --- | --- |

(2)

Īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (2), Komisija 2007. gadā pārskatīja Lamfalisī procesu un 2007. gada 20. novembra paziņojumā “Lamfalisī procesa pārskats – pastiprināta uzraudzības konverģence” (3) iepazīstināja ar savu novērtējumu.

| (3) | Šajā paziņojumā Komisija norādīja uz Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas (turpmāk tekstā – “uzraudzītāju komitejas”) nozīmi arvien vairāk integrēta Eiropas finanšu tirgus apstākļos. Tika atzīta vajadzība pēc skaidras sistēmas šo komiteju rīcībai un sadarbībai uzraudzības konverģences jomā. |
| --- | --- |

(3)

Šajā paziņojumā Komisija norādīja uz Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas (turpmāk tekstā – “uzraudzītāju komitejas”) nozīmi arvien vairāk integrēta Eiropas finanšu tirgus apstākļos. Tika atzīta vajadzība pēc skaidras sistēmas šo komiteju rīcībai un sadarbībai uzraudzības konverģences jomā.

| (4) | Pārskatot Lamfalisī procesa darbību, Padome aicināja Komisiju precizēt uzraudzītāju komiteju funkcijas un apsvērt visas dažādās iespējas šo komiteju darba stiprināšanai, neapdraudot pašreizējās institucionālās struktūras līdzsvaru un nemazinot uzraudzītāju pārskatatbildību (4). |
| --- | --- |

(4)

Pārskatot Lamfalisī procesa darbību, Padome aicināja Komisiju precizēt uzraudzītāju komiteju funkcijas un apsvērt visas dažādās iespējas šo komiteju darba stiprināšanai, neapdraudot pašreizējās institucionālās struktūras līdzsvaru un nemazinot uzraudzītāju pārskatatbildību (4).

| (5) | Eiropadome 2008. gada 13. un 14. marta sanāksmē aicināja strauji uzlabot uzraudzītāju komiteju darbību (5). |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2008. gada 13. un 14. marta sanāksmē aicināja strauji uzlabot uzraudzītāju komiteju darbību (5).

| (6) | Padome 2008. gada 14. maijā (6) aicināja Komisiju pārskatīt Komisijas lēmumus, ar kuriem izveido uzraudzītāju komitejas, lai nodrošinātu šo komiteju pilnvaru un uzdevumu konsekvenci un saskaņotību, kā arī lai stiprinātu to devumu uzraudzības sadarbībā un konverģencē. Padome atzīmēja, ka komitejām ir piešķirami konkrēti un specifiski uzraudzības sadarbības un konverģences veicināšanas uzdevumi, stiprinot to lomu finanšu stabilitātes risku izvērtēšanā. Tādēļ attiecībā uz šīm Komitejas funkcijām un uzdevumiem ir jāpastiprina tiesiskais regulējums. |
| --- | --- |

(6)

Padome 2008. gada 14. maijā (6) aicināja Komisiju pārskatīt Komisijas lēmumus, ar kuriem izveido uzraudzītāju komitejas, lai nodrošinātu šo komiteju pilnvaru un uzdevumu konsekvenci un saskaņotību, kā arī lai stiprinātu to devumu uzraudzības sadarbībā un konverģencē. Padome atzīmēja, ka komitejām ir piešķirami konkrēti un specifiski uzraudzības sadarbības un konverģences veicināšanas uzdevumi, stiprinot to lomu finanšu stabilitātes risku izvērtēšanā. Tādēļ attiecībā uz šīm Komitejas funkcijām un uzdevumiem ir jāpastiprina tiesiskais regulējums.

| (7) | Komitejai jādarbojas kā neatkarīgai padomdevēju grupai, kas konsultē Komisiju vērtspapīru jomas jautājumos. |
| --- | --- |

(7)

Komitejai jādarbojas kā neatkarīgai padomdevēju grupai, kas konsultē Komisiju vērtspapīru jomas jautājumos.

| (8) | Komitejai arī jāveicina Kopienas tiesību aktu vispārēja, pastāvīga un vienāda īstenošana un to konsekventa piemērošana uzraudzības iestāžu darbā. |
| --- | --- |

(8)

Komitejai arī jāveicina Kopienas tiesību aktu vispārēja, pastāvīga un vienāda īstenošana un to konsekventa piemērošana uzraudzības iestāžu darbā.

| (9) | Kopienas līmenī Komitejai nav nekādu reglamentējošu pilnvaru. Tai jāveic lietpratēju salīdzinošais novērtējums, jāveicina laba prakse un, lai visā Kopienā palielinātu konverģenci, jāizstrādā nesaistošas pamatnostādnes, ieteikumi un standarti. |
| --- | --- |

(9)

Kopienas līmenī Komitejai nav nekādu reglamentējošu pilnvaru. Tai jāveic lietpratēju salīdzinošais novērtējums, jāveicina laba prakse un, lai visā Kopienā palielinātu konverģenci, jāizstrādā nesaistošas pamatnostādnes, ieteikumi un standarti.

| (10) | Ciešāka divpusēja un daudzpusēja sadarbība uzraudzības jomā ir atkarīga no uzraudzības iestāžu savstarpējās sapratnes un uzticēšanās. Komitejai ir jāveicina šīs sadarbības uzlabošana. |
| --- | --- |

(10)

Ciešāka divpusēja un daudzpusēja sadarbība uzraudzības jomā ir atkarīga no uzraudzības iestāžu savstarpējās sapratnes un uzticēšanās. Komitejai ir jāveicina šīs sadarbības uzlabošana.

| (11) | Komitejai ir jāstimulē arī uzraudzības konverģence visā Kopienā. Lai šo mērķi konkretizētu, ir jāizstrādā ieteicošs un papildināms Komitejas uzdevumu saraksts. |
| --- | --- |

(11)

Komitejai ir jāstimulē arī uzraudzības konverģence visā Kopienā. Lai šo mērķi konkretizētu, ir jāizstrādā ieteicošs un papildināms Komitejas uzdevumu saraksts.

| (12) | Lai risinātu pārrobežu strīdus uzraudzības iestāžu, it īpaši uzraudzītāju kolēģiju, starpā, Komitejai ir jānodrošina brīvprātīgs un nesaistošs starpniecības mehānisms. |
| --- | --- |

(12)

Lai risinātu pārrobežu strīdus uzraudzības iestāžu, it īpaši uzraudzītāju kolēģiju, starpā, Komitejai ir jānodrošina brīvprātīgs un nesaistošs starpniecības mehānisms.

| (13) | Lai, neierobežojot uzraudzības iestāžu pilnvaras, gūtu labumu no Komitejas apkopotās pieredzes, uzraudzības iestādēm ir vajadzīga iespēja iesniegt lietas izskatīšanai Komitejā un saņemt nesaistošu tās atzinumu. |
| --- | --- |

(13)

Lai, neierobežojot uzraudzības iestāžu pilnvaras, gūtu labumu no Komitejas apkopotās pieredzes, uzraudzības iestādēm ir vajadzīga iespēja iesniegt lietas izskatīšanai Komitejā un saņemt nesaistošu tās atzinumu.

| (14) | Uzraudzības iestāžu funkciju pamatā ir informācijas apmaiņa starp šīm iestādēm. Tai ir galvenā loma vērtspapīru tirgus efektīvā uzraudzībā un finansiālās stabilitātes nodrošināšanā. Uzraudzības iestādēm vērtspapīru jomas tiesību aktos ir paredzētas precīzas juridiskās saistības attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu, savukārt Komitejai ir jāveicina ikdienas informācijas apmaiņa šo iestāžu starpā, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus, kas noteikti tiesību aktos, kuri piemērojami šai jomā. |
| --- | --- |

(14)

Uzraudzības iestāžu funkciju pamatā ir informācijas apmaiņa starp šīm iestādēm. Tai ir galvenā loma vērtspapīru tirgus efektīvā uzraudzībā un finansiālās stabilitātes nodrošināšanā. Uzraudzības iestādēm vērtspapīru jomas tiesību aktos ir paredzētas precīzas juridiskās saistības attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu, savukārt Komitejai ir jāveicina ikdienas informācijas apmaiņa šo iestāžu starpā, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus, kas noteikti tiesību aktos, kuri piemērojami šai jomā.

| (15) | Lai samazinātu uzraudzības pienākumu dublēšanos un tādējādi racionalizētu uzraudzības procesu, kā arī mazinātu tirgus dalībnieku slogu, Komitejai jāveicina uzdevumu deleģēšana starp uzraudzības iestādēm, it sevišķi gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(15)

Lai samazinātu uzraudzības pienākumu dublēšanos un tādējādi racionalizētu uzraudzības procesu, kā arī mazinātu tirgus dalībnieku slogu, Komitejai jāveicina uzdevumu deleģēšana starp uzraudzības iestādēm, it sevišķi gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos.

| (16) | Lai visu uzraudzītāju kolēģiju starpā sekmētu konverģenci un konsekvenci un tādējādi nodrošinātu līdzvērtīgus nosacījumus, Komitejai jāuzrauga to darbība, taču jāizvairās ierobežot kolēģiju locekļu neatkarību. |
| --- | --- |

(16)

Lai visu uzraudzītāju kolēģiju starpā sekmētu konverģenci un konsekvenci un tādējādi nodrošinātu līdzvērtīgus nosacījumus, Komitejai jāuzrauga to darbība, taču jāizvairās ierobežot kolēģiju locekļu neatkarību.

| (17) | Uzraudzības ziņojumu kvalitātei, salīdzināmībai un konsekvencei ir galvenā nozīme attiecībā uz Kopienas uzraudzības pasākumu rentabilitāti un pārrobežu iestāžu atbilstības pienākumu. Komitejai ir jācenšas mazināt pārklāšanos un dublēšanos, kā arī jānodrošina ziņojumu datu salīdzināmība un jāpanāk atbilstīga to kvalitāte. |
| --- | --- |

(17)

Uzraudzības ziņojumu kvalitātei, salīdzināmībai un konsekvencei ir galvenā nozīme attiecībā uz Kopienas uzraudzības pasākumu rentabilitāti un pārrobežu iestāžu atbilstības pienākumu. Komitejai ir jācenšas mazināt pārklāšanos un dublēšanos, kā arī jānodrošina ziņojumu datu salīdzināmība un jāpanāk atbilstīga to kvalitāte.

| (18) | Kopienas finanšu sistēmas ir cieši saistītas, un notikumi vienā dalībvalstī var nopietni ietekmēt citu dalībvalstu finanšu iestādes un tirgus. Turpina veidoties finanšu konglomerāti, un izzūd atšķirības banku, vērtspapīru un apdrošināšanas nozares uzņēmumu darbībā, tāpēc uzraudzībai dalībvalstu un Kopienas līmenī rodas arvien jauni pārbaudījumi. Lai garantētu finansiālo stabilitāti, Komitejas, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas līmenī ir vajadzīga sistēma, kas ļautu laikus atklāt iespējamos draudus dažādās valstīs un dažādās nozarēs un vajadzības gadījumā informēt Komisiju un pārējās komitejas. Turklāt ir būtiski, lai Komiteja nodrošinātu informācijas sniegšanu dalībvalstu finanšu ministrijām un centrālajām bankām. Šajā ziņā Komitejas uzdevums ir noteikt vērtspapīru nozares draudus un regulāri ziņot Komisijai par rezultātu. Par šo novērtējumu ir jāinformē arī Padome. Komitejai ir jāsadarbojas arī ar Eiropas Parlamentu un periodiski jāsniedz tam informācija par situāciju vērtspapīru nozarē. Šajā saistībā Komiteja nedrīkst izpaust informāciju par konkrētām uzraugāmajām organizācijām. |
| --- | --- |

(18)

Kopienas finanšu sistēmas ir cieši saistītas, un notikumi vienā dalībvalstī var nopietni ietekmēt citu dalībvalstu finanšu iestādes un tirgus. Turpina veidoties finanšu konglomerāti, un izzūd atšķirības banku, vērtspapīru un apdrošināšanas nozares uzņēmumu darbībā, tāpēc uzraudzībai dalībvalstu un Kopienas līmenī rodas arvien jauni pārbaudījumi. Lai garantētu finansiālo stabilitāti, Komitejas, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas līmenī ir vajadzīga sistēma, kas ļautu laikus atklāt iespējamos draudus dažādās valstīs un dažādās nozarēs un vajadzības gadījumā informēt Komisiju un pārējās komitejas. Turklāt ir būtiski, lai Komiteja nodrošinātu informācijas sniegšanu dalībvalstu finanšu ministrijām un centrālajām bankām. Šajā ziņā Komitejas uzdevums ir noteikt vērtspapīru nozares draudus un regulāri ziņot Komisijai par rezultātu. Par šo novērtējumu ir jāinformē arī Padome. Komitejai ir jāsadarbojas arī ar Eiropas Parlamentu un periodiski jāsniedz tam informācija par situāciju vērtspapīru nozarē. Šajā saistībā Komiteja nedrīkst izpaust informāciju par konkrētām uzraugāmajām organizācijām.

| (19) | Lai pienācīgi risinātu starpnozaru jautājumus, Komitejas darbības jāsaskaņo ar darbībām, ko veic Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteja un Eiropas Centrālo banku sistēmas Banku uzraudzības komiteja. Tas ir īpaši svarīgi, risinot jautājumus, kas saistīti ar iespējamiem starpnozaru draudiem finansiālajai stabilitātei. |
| --- | --- |

(19)

Lai pienācīgi risinātu starpnozaru jautājumus, Komitejas darbības jāsaskaņo ar darbībām, ko veic Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteja un Eiropas Centrālo banku sistēmas Banku uzraudzības komiteja. Tas ir īpaši svarīgi, risinot jautājumus, kas saistīti ar iespējamiem starpnozaru draudiem finansiālajai stabilitātei.

| (20) | Lai novērstu darba dublēšanos un nekonsekvenci, nodrošinātu Komiteju ar aktuālu informāciju un saistībā ar finanšu konglomerātu uzraudzību ļautu tai dalīties informācijā ar Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju, Komiteja var piedalīties Apvienotajā finanšu konglomerātu komitejā. |
| --- | --- |

(20)

Lai novērstu darba dublēšanos un nekonsekvenci, nodrošinātu Komiteju ar aktuālu informāciju un saistībā ar finanšu konglomerātu uzraudzību ļautu tai dalīties informācijā ar Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju, Komiteja var piedalīties Apvienotajā finanšu konglomerātu komitejā.

| (21) | Ņemot vērā finanšu pakalpojumu globalizāciju un starptautisko standartu pieaugošo nozīmi, Komitejai jāveicina dialogs un sadarbība arī ar uzraudzības iestādēm ārpus Kopienas. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā finanšu pakalpojumu globalizāciju un starptautisko standartu pieaugošo nozīmi, Komitejai jāveicina dialogs un sadarbība arī ar uzraudzības iestādēm ārpus Kopienas.

| (22) | Ļoti svarīga ir Komitejas pārskatatbildība attiecībā pret Kopienas iestādēm; tai jāatbilst vispāratzītiem standartiem un vienlaikus jāņem vērā uzraudzītāju neatkarība. |
| --- | --- |

(22)

Ļoti svarīga ir Komitejas pārskatatbildība attiecībā pret Kopienas iestādēm; tai jāatbilst vispāratzītiem standartiem un vienlaikus jāņem vērā uzraudzītāju neatkarība.

| (23) | Komitejai ir jāizstrādā savs reglaments un pilnībā jāievēro Līgumā paredzētās iestāžu prerogatīvas un institucionālais līdzsvars. Pilnveidotā Komitejas darbības shēma jāpapildina ar uzlabotu darba procesu. Tālab gadījumos, kad nav iespējams panākt vienprātību, atbilstīgi Līguma noteikumiem lēmumi ir jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

(23)

Komitejai ir jāizstrādā savs reglaments un pilnībā jāievēro Līgumā paredzētās iestāžu prerogatīvas un institucionālais līdzsvars. Pilnveidotā Komitejas darbības shēma jāpapildina ar uzlabotu darba procesu. Tālab gadījumos, kad nav iespējams panākt vienprātību, atbilstīgi Līguma noteikumiem lēmumi ir jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu.

| (24) | Tiesiskās drošības un skaidrības labad Lēmums 2001/527/EK ir jāatceļ, |
| --- | --- |

(24)

Tiesiskās drošības un skaidrības labad Lēmums 2001/527/EK ir jāatceļ,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo izveido neatkarīgu Kopienas vērtspapīru jomas konsultatīvo grupu, kuras nosaukums ir Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (turpmāk tekstā – “Komiteja”).

2. pants

Komiteja pēc savas iniciatīvas vai pēc Komisijas pieprasījuma konsultē Komisiju, it īpaši saistībā ar īstenošanas pasākumu projektu sagatavošanu vērtspapīru jomā, arī attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU).

Pieprasot Komitejai sniegt konsultāciju, Komisija var noteikt termiņu, kurā šī konsultācija ir jāsniedz. Šo termiņu nosaka, ņemot vērā jautājuma steidzamību.

3. pants

Komiteja pilda tai uzticētos uzdevumus un sekmē Kopienas tiesību aktu vispārēju un vienotu īstenošanu un konsekventu piemērošanu, izstrādājot nesaistošus norādījumus, ieteikumus un standartus.

4. pants

1.   Komiteja stiprina valstu uzraudzības iestāžu sadarbību vērtspapīru jomā un visā Kopienā sekmē dalībvalstu uzraudzības darbību un pieeju konverģenci. Šai nolūkā tā veic vismaz šādus uzdevumus:

| a) | gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestādes pieprasījuma nodrošina un veicina starpniecību starp uzraudzības iestādēm; |
| --- | --- |

a)

gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestādes pieprasījuma nodrošina un veicina starpniecību starp uzraudzības iestādēm;

| b) | gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestāžu pieprasījuma sniedz tām atzinumus; |
| --- | --- |

b)

gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestāžu pieprasījuma sniedz tām atzinumus;

| c) | veicina efektīvu divpusēju vai daudzpusēju informācijas apmaiņu starp uzraudzības iestādēm, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus; |
| --- | --- |

c)

veicina efektīvu divpusēju vai daudzpusēju informācijas apmaiņu starp uzraudzības iestādēm, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus;

| d) | sekmē uzdevumu deleģēšanu uzraudzības iestāžu starpā, gan nosakot tos uzdevumus, kurus ir iespējams deleģēt, gan veicinot labāko praksi; |
| --- | --- |

d)

sekmē uzdevumu deleģēšanu uzraudzības iestāžu starpā, gan nosakot tos uzdevumus, kurus ir iespējams deleģēt, gan veicinot labāko praksi;

| e) | stimulē uzraudzītāju kolēģiju efektīvu un konsekventu darbību, izstrādājot konkrētas kolēģiju darbības pamatnostādnes, kontrolējot dažādu kolēģiju darba saskaņotību un izplatot labākās prakses piemērus; |
| --- | --- |

e)

stimulē uzraudzītāju kolēģiju efektīvu un konsekventu darbību, izstrādājot konkrētas kolēģiju darbības pamatnostādnes, kontrolējot dažādu kolēģiju darba saskaņotību un izplatot labākās prakses piemērus;

| f) | sekmē kvalitatīvu un vispārēju uzraudzības ziņojumu standartu izstrādi; |
| --- | --- |

f)

sekmē kvalitatīvu un vispārēju uzraudzības ziņojumu standartu izstrādi;

| g) | pārskata Komitejas izstrādāto nesaistošo norādījumu, ieteikumu un standartu praktisko piemērošanu. |
| --- | --- |

g)

pārskata Komitejas izstrādāto nesaistošo norādījumu, ieteikumu un standartu praktisko piemērošanu.

2.   Komiteja pārlūko dalībvalstu uzraudzības darbības un pastāvīgi izvērtē to konverģenci. Komiteja ik gadu ziņo par panākto progresu un konstatē atlikušos šķēršļus.

3.   Lai veicinātu vienotu uzraudzības pieeju, Komiteja izstrādā jaunus praktiskus konverģences instrumentus.

5. pants

1.   Komiteja pārrauga un izvērtē situāciju vērtspapīru nozarē un vajadzības gadījumā informē Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju un Komisiju. Komiteja nodrošina dalībvalstu finanšu ministriju un centrālo banku informēšanu par iespējamām vai gaidāmām problēmām.

2.   Vismaz divas reizes gadā Komiteja sniedz Komisijai mikroekonomisko tendenču, iespējamo risku un apdraudējumu izvērtējumu vērtspapīru nozarē.

Šajā izvērtējumā Komiteja iekļauj galveno risku un apdraudējumu klasifikāciju un norāda, cik lielā mērā šie riski un apdraudējumi ir bīstami finansiālajai stabilitātei, kā arī iesaka vajadzīgās profilaktiskās un koriģējošās darbības.

Par šo izvērtējumu informē Padomi.

3.   Komiteja sagatavo tādas procedūras, kas ļauj uzraudzības iestādēm nekavējoties reaģēt. Vajadzības gadījumā Komiteja sekmē kopīga Kopienas uzraudzītāju vērtējuma izstrādi attiecībā uz riskiem un apdraudējumiem, kas var negatīvi ietekmēt Kopienas finansiālās sistēmas stabilitāti.

4.   Cieši sadarbojoties ar Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju un Eiropas Centrālo banku sistēmas Banku uzraudzības komiteju, Komiteja nodrošina pietiekamu darbības segumu attiecībā uz aktuālo starpnozaru situāciju, riskiem un apdraudējumiem.

6. pants

1.   Komiteja veicina vienotas uzraudzības prakses izstrādi gan vērtspapīru jomā, gan starpnozaru līmenī ciešā sadarbībā ar Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju.

2.   Šai nolūkā tā sagatavo nozaru un starpnozaru apmācības programmas, sekmē darbinieku apmaiņu un stimulē kompetentās iestādes aktīvāk izmantot personāla rotācijas shēmas, apvienotās kontroles grupas, uzraudzības apmeklējumus un citus līdzekļus.

3.   Lai veicinātu vienotas uzraudzības prakses izveidi, Komiteja attiecīgos gadījumos izstrādā jaunus instrumentus.

4.   Komiteja stiprina sadarbību ar trešo valstu uzraudzības iestādēm, it īpaši iesaistot tās kopīgās apmācības programmās.

7. pants

1.   Komitejā ir augsta līmeņa pārstāvji no valsts varas iestādēm, kas ir atbildīgas par vērtspapīru nozari, arī par PVKIU. Katra dalībvalsts dalībai Komitejas sanāksmēs norīko augsta līmeņa pārstāvi no savas kompetentās iestādes.

2.   Komisija piedalās Komitejas sanāksmēs un norīko augsta līmeņa pārstāvi dalībai tās apspriedēs.

3.   Komiteja no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju.

4.   Komiteja var uzaicināt ekspertus un novērotājus piedalīties tās sanāksmēs.

8. pants

1.   Komitejas locekļi apņemas neizpaust informāciju, uz ko attiecas dienesta noslēpums. Visiem diskusiju dalībniekiem ir pienākums ievērot attiecīgos dienesta noslēpuma noteikumus.

2.   Ja apspriedes par kādu darba kārtības punktu ir saistītas ar konfidenciālas informācijas apmaiņu par uzraugāmo iestādi, dalību šādās diskusijās var ierobežot tā, ka tajās piedalās tikai tieši iesaistītie locekļi.

9. pants

1.   Komiteja regulāri informē Komisiju par savas darbības rezultātiem. Tā regulāri sazinās ar Eiropas Vērtspapīru komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2001/528/EK (7), un ar kompetento Eiropas Parlamenta komiteju.

2.   Komiteja nodrošina starpnozaru darba saskaņotību finanšu pakalpojumu nozarē, regulāri un cieši sadarbojoties ar Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju.

3.   Komitejas priekšsēdētājs regulāri, vismaz reizi mēnesī, sazinās ar Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas priekšsēdētāju un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas priekšsēdētāju.

10. pants

Komiteja var izveidot darba grupas. Komisiju uzaicina piedalīties darba grupu sanāksmēs kā novērotāju.

11. pants

Komiteja var piedalīties Apvienotajā finanšu konglomerātu komitejā.

12. pants

Pirms atzinuma nosūtīšanas Komisijai Komiteja laikus veic plašas, atklātas un pārskatāmas konsultācijas ar tirgus dalībniekiem, patērētājiem un tiešajiem lietotājiem. Komiteja publicē konsultāciju rezultātus, ja vien respondents nepieprasa rīkoties citādi.

13. pants

Komiteja katru gadu izstrādā gada darba programmu un līdz oktobra beigām iesniedz to Padomei, Eiropas Parlamentam un Komisijai. Periodiski un vismaz reizi gadā Komiteja informē Padomi, Eiropas Parlamentu un Komisiju par darba programmā norādīto darbību izpildi.

14. pants

Komiteja darbojas pēc tās locekļu vienprātības principa. Ja vienprātību panākt nav iespējams, lēmumus pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. Komitejas locekļu pārstāvju balsis atbilst dalībvalstu balsīm, kā noteikts Līguma 205. panta 2. un 4. punktā.

Komitejas locekļiem, kas nerīkojas saskaņā ar Komitejas pieņemtajām pamatnostādnēm, ieteikumiem, standartiem un citiem pasākumiem, jābūt gataviem izklāstīt šādas izvēles iemeslus.

15. pants

Komiteja pieņem savu reglamentu un organizē savu darbības režīmu.

Attiecībā uz lēmumiem, kas saistīti ar reglamenta grozījumiem un valdes ievēlēšanu un atlaišanu, reglamentā var paredzēt tādas lēmumu pieņemšanas procedūras, kas atšķiras no 14. pantā noteiktajām.

16. pants

Atceļ Lēmumu 2001/527/EK.

17. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 23. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 191, 13.7.2001., 43. lpp.

1

(2)  OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.

2

(3)  COM(2007) 727, galīgā redakcija.

3

(4)  Padomes 2007. gada 4. decembra secinājumi 15698/07.

4

(5)  Padomes secinājumi 7652/1/08, Rev 1.

5

(6)  Padomes secinājumi 8515/3/08, Rev 3.

6

(7)  OV L 191, 13.7.2001., 45. lpp.

7

---

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/23

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 23. janvāris),

ar ko izveido Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/78/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

tā kā:

| (1) | Kā daļu no tā sauktā Lamfalisī (Lamfalussy) procesa Komisija 2003. gada 5. novembrī pieņēma Lēmumu 2004/5/EK, ar ko izveido Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju (1) (turpmāk tekstā – “Komiteja”). Komiteja sāka darbu 2004. gada 1. janvārī kā neatkarīga izvērtētāja, diskusiju un padomdevēja iestāde Komisijā banku darbības regulējuma un pārraudzības jomā. |
| --- | --- |

(1)

Kā daļu no tā sauktā Lamfalisī (Lamfalussy) procesa Komisija 2003. gada 5. novembrī pieņēma Lēmumu 2004/5/EK, ar ko izveido Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju (1) (turpmāk tekstā – “Komiteja”). Komiteja sāka darbu 2004. gada 1. janvārī kā neatkarīga izvērtētāja, diskusiju un padomdevēja iestāde Komisijā banku darbības regulējuma un pārraudzības jomā.

| (2) | Īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (2), Komisija 2007. gadā pārskatīja Lamfalisī procesu un 2007. gada 20. novembra paziņojumā “Lamfalisī procesa pārskats – pastiprināta uzraudzības konverģence” (3) iepazīstināja ar savu novērtējumu. |
| --- | --- |

(2)

Īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (2), Komisija 2007. gadā pārskatīja Lamfalisī procesu un 2007. gada 20. novembra paziņojumā “Lamfalisī procesa pārskats – pastiprināta uzraudzības konverģence” (3) iepazīstināja ar savu novērtējumu.

| (3) | Šajā paziņojumā Komisija norādīja uz Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas (turpmāk tekstā – “uzraudzītāju komitejas”) nozīmi arvien vairāk integrēta Eiropas finanšu tirgus apstākļos. Tika atzīta vajadzība pēc skaidras sistēmas šo komiteju rīcībai un sadarbībai uzraudzības konverģences jomā. |
| --- | --- |

(3)

Šajā paziņojumā Komisija norādīja uz Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas (turpmāk tekstā – “uzraudzītāju komitejas”) nozīmi arvien vairāk integrēta Eiropas finanšu tirgus apstākļos. Tika atzīta vajadzība pēc skaidras sistēmas šo komiteju rīcībai un sadarbībai uzraudzības konverģences jomā.

| (4) | Pārskatot Lamfalisī procesa darbību, Padome aicināja Komisiju precizēt uzraudzītāju komiteju funkcijas un apsvērt visas dažādās iespējas šo komiteju darba stiprināšanai, neapdraudot pašreizējās institucionālās struktūras līdzsvaru un nemazinot uzraudzītāju pārskatatbildību (4). |
| --- | --- |

(4)

Pārskatot Lamfalisī procesa darbību, Padome aicināja Komisiju precizēt uzraudzītāju komiteju funkcijas un apsvērt visas dažādās iespējas šo komiteju darba stiprināšanai, neapdraudot pašreizējās institucionālās struktūras līdzsvaru un nemazinot uzraudzītāju pārskatatbildību (4).

| (5) | Eiropadome 2008. gada 13 un 14. marta sanāksmē aicināja strauji uzlabot uzraudzītāju komiteju darbību (5). |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2008. gada 13 un 14. marta sanāksmē aicināja strauji uzlabot uzraudzītāju komiteju darbību (5).

| (6) | Padome 2008. gada 14. maijā (6) aicināja Komisiju pārskatīt Komisijas lēmumus, ar kuriem izveido uzraudzītāju komitejas, lai nodrošinātu šo komiteju pilnvaru un uzdevumu konsekvenci un saskaņotību, kā arī lai stiprinātu to devumu uzraudzības sadarbībā un konverģencē. Padome atzīmēja, ka komitejām ir piešķirami konkrēti un specifiski uzraudzības sadarbības un konverģences veicināšanas uzdevumi, stiprinot to lomu finanšu stabilitātes risku izvērtēšanā. Tādēļ attiecībā uz šīm Komitejas funkcijām un uzdevumiem ir jāpastiprina tiesiskais regulējums. |
| --- | --- |

(6)

Padome 2008. gada 14. maijā (6) aicināja Komisiju pārskatīt Komisijas lēmumus, ar kuriem izveido uzraudzītāju komitejas, lai nodrošinātu šo komiteju pilnvaru un uzdevumu konsekvenci un saskaņotību, kā arī lai stiprinātu to devumu uzraudzības sadarbībā un konverģencē. Padome atzīmēja, ka komitejām ir piešķirami konkrēti un specifiski uzraudzības sadarbības un konverģences veicināšanas uzdevumi, stiprinot to lomu finanšu stabilitātes risku izvērtēšanā. Tādēļ attiecībā uz šīm Komitejas funkcijām un uzdevumiem ir jāpastiprina tiesiskais regulējums.

| (7) | Komitejas sastāvam jāatspoguļo banku uzraudzības darba struktūra, ņemot vērā arī centrālo banku nozīmi vispārējā banku nozares stabilitātē gan dalībvalstu, gan Kopienas līmenī. Skaidri jānosaka attiecīgās dažādu kategoriju dalībnieku tiesības. Vadības tiesības un balsstiesības piešķiramas tikai katras dalībvalsts kompetentām uzraudzības iestādēm. Dalība konfidenciālās diskusijās par konkrētām uzraugāmajām iestādēm vajadzības gadījumā ir jāierobežo, ļaujot šajās diskusijās piedalīties vienīgi tām kompetentajām uzraudzības iestādēm un centrālajām bankām, kurām ir īpaša operatīvā atbildība attiecībā uz minēto iestāžu uzraudzību. |
| --- | --- |

(7)

Komitejas sastāvam jāatspoguļo banku uzraudzības darba struktūra, ņemot vērā arī centrālo banku nozīmi vispārējā banku nozares stabilitātē gan dalībvalstu, gan Kopienas līmenī. Skaidri jānosaka attiecīgās dažādu kategoriju dalībnieku tiesības. Vadības tiesības un balsstiesības piešķiramas tikai katras dalībvalsts kompetentām uzraudzības iestādēm. Dalība konfidenciālās diskusijās par konkrētām uzraugāmajām iestādēm vajadzības gadījumā ir jāierobežo, ļaujot šajās diskusijās piedalīties vienīgi tām kompetentajām uzraudzības iestādēm un centrālajām bankām, kurām ir īpaša operatīvā atbildība attiecībā uz minēto iestāžu uzraudzību.

| (8) | Komitejai jādarbojas kā neatkarīgai padomdevēju grupai, kas konsultē Komisiju banku uzraudzības jautājumos. |
| --- | --- |

(8)

Komitejai jādarbojas kā neatkarīgai padomdevēju grupai, kas konsultē Komisiju banku uzraudzības jautājumos.

| (9) | Komitejas pilnvarām jāattiecas arī uz finanšu konglomerātu uzraudzību. Lai novērstu darba dublēšanos un nekonsekvenci, nodrošinātu Komiteju ar aktuālo informāciju un ļautu tai dalīties informācijā, finanšu konglomerātu uzraudzības jautājumi ir risināmi Apvienotajā finanšu konglomerātu komitejā sadarbībā ar Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju. |
| --- | --- |

(9)

Komitejas pilnvarām jāattiecas arī uz finanšu konglomerātu uzraudzību. Lai novērstu darba dublēšanos un nekonsekvenci, nodrošinātu Komiteju ar aktuālo informāciju un ļautu tai dalīties informācijā, finanšu konglomerātu uzraudzības jautājumi ir risināmi Apvienotajā finanšu konglomerātu komitejā sadarbībā ar Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju.

| (10) | Komitejai arī jāveicina Kopienas tiesību aktu vispārēja, pastāvīga un vienāda īstenošana un to konsekventa piemērošana uzraudzības iestāžu darbā. |
| --- | --- |

(10)

Komitejai arī jāveicina Kopienas tiesību aktu vispārēja, pastāvīga un vienāda īstenošana un to konsekventa piemērošana uzraudzības iestāžu darbā.

| (11) | Kopienas līmenī Komitejai nav nekādu reglamentējošu pilnvaru. Tai jāveic lietpratēju salīdzinošais novērtējums, jāveicina laba prakse un, lai visā Kopienā palielinātu konverģenci, jāizstrādā nesaistošas pamatnostādnes, ieteikumi un standarti. |
| --- | --- |

(11)

Kopienas līmenī Komitejai nav nekādu reglamentējošu pilnvaru. Tai jāveic lietpratēju salīdzinošais novērtējums, jāveicina laba prakse un, lai visā Kopienā palielinātu konverģenci, jāizstrādā nesaistošas pamatnostādnes, ieteikumi un standarti.

| (12) | Ciešāka divpusēja un daudzpusēja sadarbība uzraudzības jomā ir atkarīga no uzraudzības iestāžu savstarpējās sapratnes un uzticēšanās. Komitejai ir jāveicina šīs sadarbības uzlabošana. |
| --- | --- |

(12)

Ciešāka divpusēja un daudzpusēja sadarbība uzraudzības jomā ir atkarīga no uzraudzības iestāžu savstarpējās sapratnes un uzticēšanās. Komitejai ir jāveicina šīs sadarbības uzlabošana.

| (13) | Komitejai ir jāstimulē arī uzraudzības konverģence visā Kopienā. Lai šo mērķi konkretizētu, ir jāizstrādā ieteicošs un papildināms Komitejas uzdevumu saraksts. |
| --- | --- |

(13)

Komitejai ir jāstimulē arī uzraudzības konverģence visā Kopienā. Lai šo mērķi konkretizētu, ir jāizstrādā ieteicošs un papildināms Komitejas uzdevumu saraksts.

| (14) | Lai risinātu pārrobežu strīdus uzraudzības iestāžu, it īpaši uzraudzītāju kolēģiju, starpā, Komitejai ir jānodrošina brīvprātīgs un nesaistošs starpniecības mehānisms. |
| --- | --- |

(14)

Lai risinātu pārrobežu strīdus uzraudzības iestāžu, it īpaši uzraudzītāju kolēģiju, starpā, Komitejai ir jānodrošina brīvprātīgs un nesaistošs starpniecības mehānisms.

| (15) | Lai, neierobežojot uzraudzības iestāžu pilnvaras, gūtu labumu no Komitejas apkopotās pieredzes, uzraudzības iestādēm ir vajadzīga iespēja iesniegt lietas izskatīšanai Komitejā un saņemt nesaistošu tās atzinumu. |
| --- | --- |

(15)

Lai, neierobežojot uzraudzības iestāžu pilnvaras, gūtu labumu no Komitejas apkopotās pieredzes, uzraudzības iestādēm ir vajadzīga iespēja iesniegt lietas izskatīšanai Komitejā un saņemt nesaistošu tās atzinumu.

| (16) | Uzraudzības iestāžu funkciju pamatā ir informācijas apmaiņa starp šīm iestādēm. Tai ir galvenā loma banku grupu efektīvā uzraudzībā un finansiālās stabilitātes nodrošināšanā. Banku darbības jomas tiesību aktos uzraudzības iestādēm ir paredzētas precīzas juridiskās saistības attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu, savukārt Komitejai ir jāveicina ikdienas informācijas apmaiņa šo iestāžu starpā, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus, kas noteikti tiesību aktos, kuri piemērojami šai jomā. |
| --- | --- |

(16)

Uzraudzības iestāžu funkciju pamatā ir informācijas apmaiņa starp šīm iestādēm. Tai ir galvenā loma banku grupu efektīvā uzraudzībā un finansiālās stabilitātes nodrošināšanā. Banku darbības jomas tiesību aktos uzraudzības iestādēm ir paredzētas precīzas juridiskās saistības attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu, savukārt Komitejai ir jāveicina ikdienas informācijas apmaiņa šo iestāžu starpā, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus, kas noteikti tiesību aktos, kuri piemērojami šai jomā.

| (17) | Lai samazinātu uzraudzības pienākumu dublēšanos un tādējādi racionalizētu uzraudzības procesu, kā arī mazinātu banku grupu slogu, Komitejai jāveicina uzdevumu deleģēšana starp uzraudzības iestādēm, it sevišķi gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(17)

Lai samazinātu uzraudzības pienākumu dublēšanos un tādējādi racionalizētu uzraudzības procesu, kā arī mazinātu banku grupu slogu, Komitejai jāveicina uzdevumu deleģēšana starp uzraudzības iestādēm, it sevišķi gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos.

| (18) | Lai visu uzraudzītāju kolēģiju starpā sekmētu konverģenci un konsekvenci un tādējādi nodrošinātu līdzvērtīgus nosacījumus, Komitejai jāuzrauga to darbība, taču jāizvairās ierobežot kolēģiju locekļu neatkarību. |
| --- | --- |

(18)

Lai visu uzraudzītāju kolēģiju starpā sekmētu konverģenci un konsekvenci un tādējādi nodrošinātu līdzvērtīgus nosacījumus, Komitejai jāuzrauga to darbība, taču jāizvairās ierobežot kolēģiju locekļu neatkarību.

| (19) | Uzraudzības ziņojumu kvalitātei, salīdzināmībai un konsekvencei ir galvenā nozīme attiecībā uz Kopienas uzraudzības pasākumu rentabilitāti un pārrobežu iestāžu atbilstības pienākumu. Komitejai ir jācenšas mazināt pārklāšanos un dublēšanos, kā arī jānodrošina ziņojumu datu salīdzināmība un jāpanāk atbilstīga to kvalitāte. |
| --- | --- |

(19)

Uzraudzības ziņojumu kvalitātei, salīdzināmībai un konsekvencei ir galvenā nozīme attiecībā uz Kopienas uzraudzības pasākumu rentabilitāti un pārrobežu iestāžu atbilstības pienākumu. Komitejai ir jācenšas mazināt pārklāšanos un dublēšanos, kā arī jānodrošina ziņojumu datu salīdzināmība un jāpanāk atbilstīga to kvalitāte.

| (20) | Kopienas finanšu sistēmas ir cieši saistītas, un notikumi vienā dalībvalstī var nopietni ietekmēt citu dalībvalstu finanšu iestādes un tirgus. Turpina veidoties finanšu konglomerāti un izzūd atšķirības banku, vērtspapīru un apdrošināšanas nozares uzņēmumu darbībā, tāpēc uzraudzībai dalībvalstu un Kopienas līmenī rodas arvien jauni pārbaudījumi. Lai garantētu finansiālo stabilitāti, Komitejas, Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas līmenī ir vajadzīga sistēma, kas ļautu laikus atklāt iespējamos draudus dažādās valstīs un dažādās nozarēs un vajadzības gadījumā informēt Komisiju un pārējās komitejas. Turklāt ir būtiski, lai Komiteja nodrošinātu informācijas sniegšanu dalībvalstu finanšu ministrijām un centrālajām bankām. Šajā ziņā Komitejas uzdevums ir noteikt banku nozares draudus un regulāri ziņot Komisijai par rezultātu. Par šo novērtējumu ir jāinformē arī Padome. Komitejai ir jāsadarbojas arī ar Eiropas Parlamentu un periodiski jāsniedz tam informācija par situāciju banku nozarē. Šajā saistībā Komiteja nedrīkst izpaust informāciju par konkrētām uzraugāmajām organizācijām. |
| --- | --- |

(20)

Kopienas finanšu sistēmas ir cieši saistītas, un notikumi vienā dalībvalstī var nopietni ietekmēt citu dalībvalstu finanšu iestādes un tirgus. Turpina veidoties finanšu konglomerāti un izzūd atšķirības banku, vērtspapīru un apdrošināšanas nozares uzņēmumu darbībā, tāpēc uzraudzībai dalībvalstu un Kopienas līmenī rodas arvien jauni pārbaudījumi. Lai garantētu finansiālo stabilitāti, Komitejas, Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas līmenī ir vajadzīga sistēma, kas ļautu laikus atklāt iespējamos draudus dažādās valstīs un dažādās nozarēs un vajadzības gadījumā informēt Komisiju un pārējās komitejas. Turklāt ir būtiski, lai Komiteja nodrošinātu informācijas sniegšanu dalībvalstu finanšu ministrijām un centrālajām bankām. Šajā ziņā Komitejas uzdevums ir noteikt banku nozares draudus un regulāri ziņot Komisijai par rezultātu. Par šo novērtējumu ir jāinformē arī Padome. Komitejai ir jāsadarbojas arī ar Eiropas Parlamentu un periodiski jāsniedz tam informācija par situāciju banku nozarē. Šajā saistībā Komiteja nedrīkst izpaust informāciju par konkrētām uzraugāmajām organizācijām.

| (21) | Lai pienācīgi risinātu starpnozaru jautājumus, Komitejas darbības jāsaskaņo ar darbībām, ko veic Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteja un Eiropas Centrālo banku sistēmas Banku uzraudzības komiteja. Tas ir īpaši svarīgi, risinot jautājumus, kas saistīti ar iespējamiem starpnozaru draudiem finansiālajai stabilitātei. |
| --- | --- |

(21)

Lai pienācīgi risinātu starpnozaru jautājumus, Komitejas darbības jāsaskaņo ar darbībām, ko veic Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteja un Eiropas Centrālo banku sistēmas Banku uzraudzības komiteja. Tas ir īpaši svarīgi, risinot jautājumus, kas saistīti ar iespējamiem starpnozaru draudiem finansiālajai stabilitātei.

| (22) | Ņemot vērā finanšu pakalpojumu globalizāciju un starptautisko standartu pieaugošo nozīmi, Komitejai jāveicina dialogs un sadarbība arī ar uzraudzības iestādēm ārpus Kopienas. |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā finanšu pakalpojumu globalizāciju un starptautisko standartu pieaugošo nozīmi, Komitejai jāveicina dialogs un sadarbība arī ar uzraudzības iestādēm ārpus Kopienas.

| (23) | Ļoti svarīga ir Komitejas pārskatatbildība attiecībā pret Kopienas iestādēm; tai jāatbilst vispāratzītiem standartiem un vienlaikus jāņem vērā uzraudzītāju neatkarība. |
| --- | --- |

(23)

Ļoti svarīga ir Komitejas pārskatatbildība attiecībā pret Kopienas iestādēm; tai jāatbilst vispāratzītiem standartiem un vienlaikus jāņem vērā uzraudzītāju neatkarība.

| (24) | Komitejai ir jāizstrādā savs reglaments un pilnībā jāievēro Līgumā paredzētās iestāžu prerogatīvas un institucionālais līdzsvars. Pilnveidotā Komitejas darbības shēma jāpapildina ar uzlabotu darba procesu. Tālab gadījumos, kad nav iespējams panākt vienprātību, atbilstīgi Līguma noteikumiem lēmumi ir jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

(24)

Komitejai ir jāizstrādā savs reglaments un pilnībā jāievēro Līgumā paredzētās iestāžu prerogatīvas un institucionālais līdzsvars. Pilnveidotā Komitejas darbības shēma jāpapildina ar uzlabotu darba procesu. Tālab gadījumos, kad nav iespējams panākt vienprātību, atbilstīgi Līguma noteikumiem lēmumi ir jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu.

| (25) | Tiesiskās drošības un skaidrības labad Lēmums 2004/5/EK ir jāatceļ, |
| --- | --- |

(25)

Tiesiskās drošības un skaidrības labad Lēmums 2004/5/EK ir jāatceļ,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo izveido neatkarīgu Kopienas banku uzraudzības jomas konsultatīvo grupu, kuras nosaukums ir Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja (turpmāk tekstā – “Komiteja”).

2. pants

Komiteja pēc savas iniciatīvas vai pēc Komisijas pieprasījuma konsultē Komisiju, it īpaši saistībā ar īstenošanas pasākumu projektu sagatavošanu banku darbību un finanšu konglomerātu jomā.

Pieprasot Komitejai sniegt konsultāciju, Komisija var noteikt termiņu, kurā šī konsultācija ir jāsniedz. Šo termiņu nosaka, ņemot vērā jautājuma steidzamību.

3. pants

Komiteja pilda tai uzticētos uzdevumus un sekmē Kopienas tiesību aktu vispārēju un vienotu īstenošanu un konsekventu piemērošanu, izstrādājot nesaistošus norādījumus, ieteikumus un standartus.

4. pants

1.   Komiteja stiprina valstu uzraudzības iestāžu sadarbību banku jomā un visā Kopienā sekmē dalībvalstu uzraudzības darbību un pieeju konverģenci. Šai nolūkā tā veic vismaz šādus uzdevumus:

| a) | gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestādes pieprasījuma nodrošina un veicina starpniecību starp uzraudzības iestādēm; |
| --- | --- |

a)

gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestādes pieprasījuma nodrošina un veicina starpniecību starp uzraudzības iestādēm;

| b) | gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestāžu pieprasījuma sniedz tām atzinumus; |
| --- | --- |

b)

gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestāžu pieprasījuma sniedz tām atzinumus;

| c) | veicina efektīvu divpusēju vai daudzpusēju informācijas apmaiņu starp uzraudzības iestādēm, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus; |
| --- | --- |

c)

veicina efektīvu divpusēju vai daudzpusēju informācijas apmaiņu starp uzraudzības iestādēm, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus;

| d) | sekmē uzdevumu deleģēšanu uzraudzības iestāžu starpā, gan nosakot tos uzdevumus, kurus ir iespējams deleģēt, gan veicinot labāko praksi; |
| --- | --- |

d)

sekmē uzdevumu deleģēšanu uzraudzības iestāžu starpā, gan nosakot tos uzdevumus, kurus ir iespējams deleģēt, gan veicinot labāko praksi;

| e) | stimulē uzraudzītāju kolēģiju efektīvu un konsekventu darbību, izstrādājot konkrētas kolēģiju darbības pamatnostādnes, kontrolējot dažādu kolēģiju darba saskaņotību un izplatot labākās prakses piemērus; |
| --- | --- |

e)

stimulē uzraudzītāju kolēģiju efektīvu un konsekventu darbību, izstrādājot konkrētas kolēģiju darbības pamatnostādnes, kontrolējot dažādu kolēģiju darba saskaņotību un izplatot labākās prakses piemērus;

| f) | sekmē kvalitatīvu un vispārēju uzraudzības ziņojumu standartu izstrādi; |
| --- | --- |

f)

sekmē kvalitatīvu un vispārēju uzraudzības ziņojumu standartu izstrādi;

| g) | pārskata Komitejas izstrādāto nesaistošo norādījumu, ieteikumu un standartu praktisko piemērošanu. |
| --- | --- |

g)

pārskata Komitejas izstrādāto nesaistošo norādījumu, ieteikumu un standartu praktisko piemērošanu.

2.   Komiteja pārlūko dalībvalstu uzraudzības darbības un pastāvīgi izvērtē to konverģenci. Komiteja ik gadu ziņo par panākto progresu un konstatē atlikušos šķēršļus.

3.   Lai veicinātu vienotu uzraudzības pieeju, Komiteja izstrādā jaunus praktiskus konverģences instrumentus.

5. pants

1.   Komiteja pārrauga un izvērtē situāciju banku nozarē un vajadzības gadījumā informē Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju un Komisiju. Komiteja nodrošina dalībvalstu finanšu ministriju un centrālo banku informēšanu par iespējamām vai gaidāmām problēmām.

2.   Vismaz divas reizes gadā Komiteja sniedz Komisijai mikroekonomisko tendenču, iespējamo risku un apdraudējumu izvērtējumu banku nozarē.

Šajā izvērtējumā Komiteja iekļauj galveno risku un apdraudējumu klasifikāciju un norāda, cik lielā mērā šie riski un apdraudējumi ir bīstami finansiālajai stabilitātei, kā arī iesaka vajadzīgās profilaktiskās un koriģējošās darbības.

Par šo izvērtējumu informē Padomi.

3.   Komiteja sagatavo tādas procedūras, kas ļauj uzraudzības iestādēm nekavējoties reaģēt. Vajadzības gadījumā Komiteja sekmē kopīga Kopienas uzraudzītāju vērtējuma izstrādi attiecībā uz riskiem un apdraudējumiem, kas var negatīvi ietekmēt Kopienas finansiālās sistēmas stabilitāti.

4.   Cieši sadarbojoties ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju un Eiropas Centrālo banku sistēmas Banku uzraudzības komiteju, Komiteja nodrošina pietiekamu darbības segumu attiecībā uz aktuālo starpnozaru situāciju, riskiem un apdraudējumiem.

6. pants

1.   Komiteja veicina vienotas uzraudzības prakses izstrādi gan banku jomā, gan starpnozaru līmenī ciešā sadarbībā ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju.

2.   Šai nolūkā tā sagatavo nozaru un starpnozaru apmācības programmas, sekmē darbinieku apmaiņu un stimulē kompetentās iestādes aktīvāk izmantot personāla rotācijas shēmas, apvienotās kontroles grupas, uzraudzības apmeklējumus un citus līdzekļus.

3.   Lai veicinātu vienotu uzraudzības praksi, Komiteja attiecīgos gadījumos izstrādā jaunus instrumentus.

4.   Komiteja stiprina sadarbību ar trešo valstu uzraudzības iestādēm, it īpaši iesaistot tās kopīgās apmācības programmās.

7. pants

1.   Komitejā ir augsta līmeņa pārstāvji no šādām organizācijām:

| a) | valstu iestādēm, kuras ir kompetentas kredītiestāžu uzraudzības jautājumos, turpmāk tekstā – “kompetentās uzraudzības iestādes”; |
| --- | --- |

a)

valstu iestādēm, kuras ir kompetentas kredītiestāžu uzraudzības jautājumos, turpmāk tekstā – “kompetentās uzraudzības iestādes”;

| b) | valstu centrālajām bankām, kurām kopā ar kompetento uzraudzības iestādi ir īpaša operatīvā atbildība attiecībā uz atsevišķu kredītiestāžu uzraudzību; |
| --- | --- |

b)

valstu centrālajām bankām, kurām kopā ar kompetento uzraudzības iestādi ir īpaša operatīvā atbildība attiecībā uz atsevišķu kredītiestāžu uzraudzību;

| c) | centrālajām bankām, kuras nav tieši iesaistītas atsevišķu kredītiestāžu uzraudzībā, arī no Eiropas Centrālās bankas. |
| --- | --- |

c)

centrālajām bankām, kuras nav tieši iesaistītas atsevišķu kredītiestāžu uzraudzībā, arī no Eiropas Centrālās bankas.

2.   Katra dalībvalsts dalībai Komitejas sanāksmēs norīko augsta līmeņa pārstāvjus. Eiropas Centrālā banka norīko augsta līmeņa pārstāvi dalībai Komitejā.

3.   Komisija piedalās Komitejas sanāksmēs un norīko augsta līmeņa pārstāvi dalībai tās apspriedēs.

4.   No kompetento uzraudzības iestāžu pārstāvju vidus Komiteja ievēl priekšsēdētāju.

5.   Komiteja var uzaicināt ekspertus un novērotājus piedalīties tās sanāksmēs.

8. pants

1.   Komitejas locekļi apņemas neizpaust informāciju, uz ko attiecas dienesta noslēpums. Visiem diskusiju dalībniekiem ir pienākums ievērot attiecīgos dienesta noslēpuma noteikumus.

2.   Ja apspriedes par kādu darba kārtības punktu ir saistītas ar konfidenciālas informācijas apmaiņu par uzraugāmo iestādi, dalību šādās diskusijās var ierobežot tā, ka tajās piedalās tikai tieši iesaistītās kompetentās uzraudzības iestādes un tās valstu centrālās bankas, kurām ir īpaša operatīvā atbildība attiecībā uz konkrēto kredītiestāžu uzraudzību.

9. pants

1.   Komiteja regulāri informē Komisiju par savas darbības rezultātiem. Tā regulāri sazinās ar Eiropas Banku komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2004/10/EK (7), un ar kompetento Eiropas Parlamenta komiteju.

2.   Komiteja nodrošina starpnozaru darba saskaņotību finanšu pakalpojumu nozarē, regulāri un cieši sadarbojoties ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju.

3.   Komitejas priekšsēdētājs vismaz reizi mēnesī tiekas ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas priekšsēdētāju un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas priekšsēdētāju.

10. pants

Komiteja var izveidot darba grupas. Komisiju uzaicina piedalīties darba grupu sanāksmēs kā novērotāju.

11. pants

Finanšu konglomerātu uzraudzības jomā Komiteja Apvienotajā finanšu konglomerātu komitejā sadarbojas ar Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju.

Komisiju un Eiropas Centrālo banku uzaicina piedalīties Apvienotās finanšu konglomerātu komitejas sanāksmēs kā novērotājus.

12. pants

Pirms atzinuma nosūtīšanas Komisijai Komiteja laikus veic plašas, atklātas un pārskatāmas konsultācijas ar tirgus dalībniekiem, patērētājiem un tiešajiem lietotājiem. Komiteja publicē konsultāciju rezultātus, ja vien respondents nepieprasa rīkoties citādi.

Pirms Komiteja sniedz padomu par noteikumiem, kas piemērojami gan kredītiestādēm, gan ieguldījumu sabiedrībām, tā konsultējas ar visām iestādēm, kuras atbild par ieguldījumu sabiedrību uzraudzību un kuras vēl nav pārstāvētas Komitejā.

13. pants

Komiteja katru gadu izstrādā gada darba programmu un līdz oktobra beigām iesniedz to Padomei, Eiropas Parlamentam un Komisijai. Periodiski un vismaz reizi gadā Komiteja informē Padomi, Eiropas Parlamentu un Komisiju par darba programmā norādīto darbību izpildi.

14. pants

Komiteja darbojas pēc tās locekļu vienprātības principa. Ja vienprātību panākt nav iespējams, lēmumus pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. Komitejas locekļu pārstāvju balsis atbilst dalībvalstu balsīm, kā noteikts Līguma 205. panta 2. un 4. punktā.

Komitejas locekļiem, kas nerīkojas saskaņā ar Komitejas pieņemtajām pamatnostādnēm, ieteikumiem, standartiem un citiem pasākumiem, jābūt gataviem izklāstīt šādas izvēles iemeslus.

15. pants

Komiteja pieņem savu reglamentu un organizē savu darbības režīmu.

Attiecībā uz lēmumiem, kas saistīti ar reglamenta grozījumiem un valdes ievēlēšanu un atlaišanu, reglamentā var paredzēt tādas lēmumu pieņemšanas procedūras, kas atšķiras no 14. pantā noteiktajām.

16. pants

Atceļ Lēmumu 2004/5/EK.

17. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 23. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 3, 7.1.2004., 28. lpp.

1

(2)  OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.

2

(3)  COM(2007) 727, galīgā redakcija.

3

(4)  Padomes 2007. gada 4. decembra secinājumi 15698/07.

4

(5)  Padomes secinājumi 7652/1/08 Rev 1.

5

(6)  Padomes secinājumi 8515/3/08 Rev 3.

6

(7)  OV L 3, 7.1.2004., 36. lpp.

7

---

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/28

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 23. janvāris),

ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/79/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

tā kā:

| (1) | Kā daļu no tā sauktā Lamfalisī (Lamfalussy) procesa Komisija 2003. gada 5. novembrī pieņēma Lēmumu 2004/6/EK, ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju (1) (turpmāk tekstā – “Komiteja”). Komiteja sāka darbu 2003. gada 24. novembrī kā neatkarīga izvērtētāja, diskusiju un padomdevēja iestāde Komisijā apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju jomā. |
| --- | --- |

(1)

Kā daļu no tā sauktā Lamfalisī (Lamfalussy) procesa Komisija 2003. gada 5. novembrī pieņēma Lēmumu 2004/6/EK, ar ko izveido Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju (1) (turpmāk tekstā – “Komiteja”). Komiteja sāka darbu 2003. gada 24. novembrī kā neatkarīga izvērtētāja, diskusiju un padomdevēja iestāde Komisijā apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju jomā.

| (2) | Īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (2), Komisija 2007. gadā pārskatīja Lamfalisī procesu un 2007. gada 20. novembra paziņojumā “Lamfalisī procesa pārskats – pastiprināta uzraudzības konverģence” (3) iepazīstināja ar savu novērtējumu. |
| --- | --- |

(2)

Īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (2), Komisija 2007. gadā pārskatīja Lamfalisī procesu un 2007. gada 20. novembra paziņojumā “Lamfalisī procesa pārskats – pastiprināta uzraudzības konverģence” (3) iepazīstināja ar savu novērtējumu.

| (3) | Šajā paziņojumā Komisija norādīja uz Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas (turpmāk tekstā – “uzraudzītāju komitejas”) nozīmi arvien vairāk integrēta Eiropas finanšu tirgus apstākļos. Uzskatīja, ka ir nepieciešama skaidra šo komiteju rīcības sistēma uzraudzības konverģences un sadarbības jomā. |
| --- | --- |

(3)

Šajā paziņojumā Komisija norādīja uz Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas (turpmāk tekstā – “uzraudzītāju komitejas”) nozīmi arvien vairāk integrēta Eiropas finanšu tirgus apstākļos. Uzskatīja, ka ir nepieciešama skaidra šo komiteju rīcības sistēma uzraudzības konverģences un sadarbības jomā.

| (4) | Pārskatot Lamfalisī procesa darbību, Padome aicināja Komisiju ieviest skaidrību par uzraudzītāju komiteju lomu un apsvērt visas dažādās iespējas šo komiteju darba stiprināšanai, neapdraudot pašreizējās institucionālās struktūras līdzsvaru vai nemazinot uzraudzītāju pārskatatbildību (4). |
| --- | --- |

(4)

Pārskatot Lamfalisī procesa darbību, Padome aicināja Komisiju ieviest skaidrību par uzraudzītāju komiteju lomu un apsvērt visas dažādās iespējas šo komiteju darba stiprināšanai, neapdraudot pašreizējās institucionālās struktūras līdzsvaru vai nemazinot uzraudzītāju pārskatatbildību (4).

| (5) | Eiropadome 2008. gada 13. un 14. marta sanāksmē aicināja strauji uzlabot uzraudzītāju komiteju darbību (5). |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2008. gada 13. un 14. marta sanāksmē aicināja strauji uzlabot uzraudzītāju komiteju darbību (5).

| (6) | Padome 2008. gada 14. maijā (6) aicināja Komisiju pārskatīt Komisijas lēmumus, ar kuriem izveido uzraudzītāju komitejas, lai nodrošinātu šo komiteju pilnvaru un uzdevumu konsekvenci un saskaņotību, kā arī lai stiprinātu to devumu uzraudzības sadarbībā un konverģencē. Padome atzīmēja, ka komitejām ir piešķirami konkrēti un specifiski uzraudzības sadarbības un konverģences veicināšanas uzdevumi, stiprinot to lomu finanšu stabilitātes risku izvērtēšanā. Tādēļ attiecībā uz šīm Komitejas funkcijām un uzdevumiem ir jāpastiprina tiesiskais regulējums. |
| --- | --- |

(6)

Padome 2008. gada 14. maijā (6) aicināja Komisiju pārskatīt Komisijas lēmumus, ar kuriem izveido uzraudzītāju komitejas, lai nodrošinātu šo komiteju pilnvaru un uzdevumu konsekvenci un saskaņotību, kā arī lai stiprinātu to devumu uzraudzības sadarbībā un konverģencē. Padome atzīmēja, ka komitejām ir piešķirami konkrēti un specifiski uzraudzības sadarbības un konverģences veicināšanas uzdevumi, stiprinot to lomu finanšu stabilitātes risku izvērtēšanā. Tādēļ attiecībā uz šīm Komitejas funkcijām un uzdevumiem ir jāpastiprina tiesiskais regulējums.

| (7) | Komitejai jādarbojas kā neatkarīgai padomdevēju grupai, kas konsultē Komisiju apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju jomas jautājumos. Tomēr fondēto pensiju jomā Komitejai ir jāaplūko šādu pasākumu reglamentējošie un uzraudzības aspekti, nevis jautājumi, kas attiecas uz darba un sociālajām tiesībām, piemēram, pensijas plānu organizācija, un jo īpaši jautājumi, kas skar obligātu dalību vai darba koplīgumus. |
| --- | --- |

(7)

Komitejai jādarbojas kā neatkarīgai padomdevēju grupai, kas konsultē Komisiju apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju jomas jautājumos. Tomēr fondēto pensiju jomā Komitejai ir jāaplūko šādu pasākumu reglamentējošie un uzraudzības aspekti, nevis jautājumi, kas attiecas uz darba un sociālajām tiesībām, piemēram, pensijas plānu organizācija, un jo īpaši jautājumi, kas skar obligātu dalību vai darba koplīgumus.

| (8) | Komitejas pilnvarām jāattiecas arī uz finanšu konglomerātu uzraudzību. Lai novērstu darba dublēšanos un nekonsekvenci, nodrošinātu Komiteju ar aktuālo informāciju un dotu tai iespēju dalīties informācijā, sadarbība ar Eiropas Banku uzraudzības komiteju finanšu konglomerātu uzraudzības jautājumos ir īstenojama Apvienotajā finanšu konglomerātu komitejā. |
| --- | --- |

(8)

Komitejas pilnvarām jāattiecas arī uz finanšu konglomerātu uzraudzību. Lai novērstu darba dublēšanos un nekonsekvenci, nodrošinātu Komiteju ar aktuālo informāciju un dotu tai iespēju dalīties informācijā, sadarbība ar Eiropas Banku uzraudzības komiteju finanšu konglomerātu uzraudzības jautājumos ir īstenojama Apvienotajā finanšu konglomerātu komitejā.

| (9) | Komitejai arī jāveicina Kopienas tiesību aktu vispārēja un vienveidīga pastāvīga īstenošana un to konsekventa piemērošana uzraudzības iestāžu darbā. |
| --- | --- |

(9)

Komitejai arī jāveicina Kopienas tiesību aktu vispārēja un vienveidīga pastāvīga īstenošana un to konsekventa piemērošana uzraudzības iestāžu darbā.

| (10) | Kopienas līmenī Komitejai nav nekādu reglamentējošu pilnvaru. Tai jārīko ekspertu salīdzinošā vērtēšana, jāveicina labākā prakse un, lai visā Kopienā palielinātu konverģenci, jāizdod nesaistošas pamatnostādnes, ieteikumi un standarti. |
| --- | --- |

(10)

Kopienas līmenī Komitejai nav nekādu reglamentējošu pilnvaru. Tai jārīko ekspertu salīdzinošā vērtēšana, jāveicina labākā prakse un, lai visā Kopienā palielinātu konverģenci, jāizdod nesaistošas pamatnostādnes, ieteikumi un standarti.

| (11) | Ciešāka divpusēja un daudzpusēja sadarbība uzraudzības jomā ir atkarīga no uzraudzības iestāžu savstarpējās sapratnes un uzticēšanās. Komitejai ir jāveicina šādas sadarbības pilnveidošana. |
| --- | --- |

(11)

Ciešāka divpusēja un daudzpusēja sadarbība uzraudzības jomā ir atkarīga no uzraudzības iestāžu savstarpējās sapratnes un uzticēšanās. Komitejai ir jāveicina šādas sadarbības pilnveidošana.

| (12) | Komitejai ir jāstimulē arī uzraudzības konverģence visā Kopienā. Lai šo mērķi konkretizētu, ir jāizstrādā orientējošs un atvērts Komitejas uzdevumu saraksts. |
| --- | --- |

(12)

Komitejai ir jāstimulē arī uzraudzības konverģence visā Kopienā. Lai šo mērķi konkretizētu, ir jāizstrādā orientējošs un atvērts Komitejas uzdevumu saraksts.

| (13) | Lai risinātu pārrobežu strīdus uzraudzības iestāžu, it īpaši uzraudzītāju kolēģiju, starpā, Komitejai ir jānodrošina brīvprātīgs un nesaistošs starpniecības mehānisms. |
| --- | --- |

(13)

Lai risinātu pārrobežu strīdus uzraudzības iestāžu, it īpaši uzraudzītāju kolēģiju, starpā, Komitejai ir jānodrošina brīvprātīgs un nesaistošs starpniecības mehānisms.

| (14) | Lai, neierobežojot uzraudzības iestāžu pilnvaras, gūtu labumu no Komitejas apkopotās pieredzes, uzraudzības iestādēm ir jādod iespēja iesniegt lietas izskatīšanai Komitejā un saņemt nesaistošu tās atzinumu. |
| --- | --- |

(14)

Lai, neierobežojot uzraudzības iestāžu pilnvaras, gūtu labumu no Komitejas apkopotās pieredzes, uzraudzības iestādēm ir jādod iespēja iesniegt lietas izskatīšanai Komitejā un saņemt nesaistošu tās atzinumu.

| (15) | Uzraudzības iestāžu pienākumu pamatā ir informācijas apmaiņa starp šīm iestādēm. Informācijas apmaiņai ir svarīga nozīme apdrošināšanas uzņēmumu grupu efektīvā uzraudzībā un finansiālās stabilitātes nodrošināšanā. Apdrošināšanas jomas tiesību aktos uzraudzības iestādēm ir paredzētas precīzas juridiskās saistības attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu, savukārt Komitejai ir jāveicina ikdienas informācijas apmaiņa šo iestāžu starpā, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus, kas noteikti tiesību aktos, kuri piemērojami šai jomā. |
| --- | --- |

(15)

Uzraudzības iestāžu pienākumu pamatā ir informācijas apmaiņa starp šīm iestādēm. Informācijas apmaiņai ir svarīga nozīme apdrošināšanas uzņēmumu grupu efektīvā uzraudzībā un finansiālās stabilitātes nodrošināšanā. Apdrošināšanas jomas tiesību aktos uzraudzības iestādēm ir paredzētas precīzas juridiskās saistības attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu, savukārt Komitejai ir jāveicina ikdienas informācijas apmaiņa šo iestāžu starpā, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus, kas noteikti tiesību aktos, kuri piemērojami šai jomā.

| (16) | Lai samazinātu uzraudzības pienākumu dublēšanos un tādējādi racionalizētu uzraudzības procesu, kā arī mazinātu apdrošināšanas uzņēmumu grupu slogu, Komitejai jāveicina uzdevumu deleģēšana starp uzraudzības iestādēm, it sevišķi gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos. |
| --- | --- |

(16)

Lai samazinātu uzraudzības pienākumu dublēšanos un tādējādi racionalizētu uzraudzības procesu, kā arī mazinātu apdrošināšanas uzņēmumu grupu slogu, Komitejai jāveicina uzdevumu deleģēšana starp uzraudzības iestādēm, it sevišķi gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos.

| (17) | Lai visu uzraudzītāju kolēģiju starpā sekmētu konverģenci un konsekvenci un tādējādi nodrošinātu līdzvērtīgus nosacījumus, Komitejai jāuzrauga to darbība, taču jāizvairās ierobežot kolēģiju locekļu neatkarību. |
| --- | --- |

(17)

Lai visu uzraudzītāju kolēģiju starpā sekmētu konverģenci un konsekvenci un tādējādi nodrošinātu līdzvērtīgus nosacījumus, Komitejai jāuzrauga to darbība, taču jāizvairās ierobežot kolēģiju locekļu neatkarību.

| (18) | Uzraudzības ziņojumu kvalitātei, salīdzināmībai un konsekvencei ir galvenā nozīme attiecībā uz Kopienas uzraudzības pasākumu rentabilitāti un pārrobežu iestāžu atbilstības pienākumu. Komitejai ir jācenšas mazināt pārklāšanos un dublēšanos, kā arī jānodrošina ziņojumu datu salīdzināmība un jāpanāk to atbilstīga kvalitāte. |
| --- | --- |

(18)

Uzraudzības ziņojumu kvalitātei, salīdzināmībai un konsekvencei ir galvenā nozīme attiecībā uz Kopienas uzraudzības pasākumu rentabilitāti un pārrobežu iestāžu atbilstības pienākumu. Komitejai ir jācenšas mazināt pārklāšanos un dublēšanos, kā arī jānodrošina ziņojumu datu salīdzināmība un jāpanāk to atbilstīga kvalitāte.

| (19) | Kopienas finanšu sistēmas ir cieši saistītas, un notikumi vienā dalībvalstī var nopietni ietekmēt citu dalībvalstu finanšu iestādes un tirgus. Turpina veidoties finanšu konglomerāti, un izzūd atšķirības banku, vērtspapīru un apdrošināšanas nozares uzņēmumu darbībā, tāpēc uzraudzībai dalībvalstu un Kopienas līmenī rodas arvien jauni pārbaudījumi. Lai garantētu finansiālo stabilitāti, Komitejas, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas un Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas līmenī ir vajadzīga sistēma, kas ļautu laikus atklāt iespējamos draudus dažādās valstīs un dažādās nozarēs un vajadzības gadījumā informēt Komisiju un pārējās komitejas. Turklāt ir būtiski, lai Komiteja nodrošinātu informācijas sniegšanu dalībvalstu finanšu ministrijām un centrālajām bankām. Šajā ziņā Komitejas funkcija ir identificēt apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju nozares draudus un regulāri ziņot Komisijai par rezultātu. Par šo novērtējumu ir jāinformē arī Padome. Komitejai ir jāsadarbojas arī ar Eiropas Parlamentu un periodiski jāsniedz tam informācija par situāciju apdrošināšanas nozarē. Šajā kontekstā Komiteja nedrīkst izpaust informāciju par konkrētām uzraugāmajām organizācijām. |
| --- | --- |

(19)

Kopienas finanšu sistēmas ir cieši saistītas, un notikumi vienā dalībvalstī var nopietni ietekmēt citu dalībvalstu finanšu iestādes un tirgus. Turpina veidoties finanšu konglomerāti, un izzūd atšķirības banku, vērtspapīru un apdrošināšanas nozares uzņēmumu darbībā, tāpēc uzraudzībai dalībvalstu un Kopienas līmenī rodas arvien jauni pārbaudījumi. Lai garantētu finansiālo stabilitāti, Komitejas, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas un Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas līmenī ir vajadzīga sistēma, kas ļautu laikus atklāt iespējamos draudus dažādās valstīs un dažādās nozarēs un vajadzības gadījumā informēt Komisiju un pārējās komitejas. Turklāt ir būtiski, lai Komiteja nodrošinātu informācijas sniegšanu dalībvalstu finanšu ministrijām un centrālajām bankām. Šajā ziņā Komitejas funkcija ir identificēt apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju nozares draudus un regulāri ziņot Komisijai par rezultātu. Par šo novērtējumu ir jāinformē arī Padome. Komitejai ir jāsadarbojas arī ar Eiropas Parlamentu un periodiski jāsniedz tam informācija par situāciju apdrošināšanas nozarē. Šajā kontekstā Komiteja nedrīkst izpaust informāciju par konkrētām uzraugāmajām organizācijām.

| (20) | Lai pienācīgi risinātu starpnozaru jautājumus, Komitejas darbības jāsaskaņo ar darbībām, ko veic Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja, Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja un Eiropas Centrālo banku sistēmas Banku uzraudzības komiteja. Tas ir īpaši svarīgi, risinot jautājumus, kas saistīti ar iespējamiem starpnozaru draudiem finansiālajai stabilitātei. |
| --- | --- |

(20)

Lai pienācīgi risinātu starpnozaru jautājumus, Komitejas darbības jāsaskaņo ar darbībām, ko veic Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja, Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja un Eiropas Centrālo banku sistēmas Banku uzraudzības komiteja. Tas ir īpaši svarīgi, risinot jautājumus, kas saistīti ar iespējamiem starpnozaru draudiem finansiālajai stabilitātei.

| (21) | Ņemot vērā finanšu pakalpojumu globalizāciju un starptautisko standartu pieaugošo nozīmi, Komitejai jāveicina dialogs un sadarbība arī ar uzraudzības iestādēm ārpus Kopienas. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā finanšu pakalpojumu globalizāciju un starptautisko standartu pieaugošo nozīmi, Komitejai jāveicina dialogs un sadarbība arī ar uzraudzības iestādēm ārpus Kopienas.

| (22) | Ļoti svarīga ir Komitejas pārskatatbildība attiecībā pret Kopienas iestādēm; tai jāatbilst vispāratzītiem standartiem, vienlaikus ievērojot uzraudzītāju neatkarību. |
| --- | --- |

(22)

Ļoti svarīga ir Komitejas pārskatatbildība attiecībā pret Kopienas iestādēm; tai jāatbilst vispāratzītiem standartiem, vienlaikus ievērojot uzraudzītāju neatkarību.

| (23) | Komitejai ir jāizstrādā savs reglaments un pilnībā jāievēro Līgumā paredzētās iestāžu prerogatīvas un institucionālais līdzsvars. Pilnveidotās Komitejas darbības jomas jāpapildina ar uzlabotu darba procesu. Tālab gadījumos, kad nav iespējams panākt vienprātību, atbilstīgi Līguma noteikumiem lēmumi ir jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

(23)

Komitejai ir jāizstrādā savs reglaments un pilnībā jāievēro Līgumā paredzētās iestāžu prerogatīvas un institucionālais līdzsvars. Pilnveidotās Komitejas darbības jomas jāpapildina ar uzlabotu darba procesu. Tālab gadījumos, kad nav iespējams panākt vienprātību, atbilstīgi Līguma noteikumiem lēmumi ir jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu.

| (24) | Tiesiskās drošības un skaidrības labad Lēmums 2004/6/EK ir jāatceļ, |
| --- | --- |

(24)

Tiesiskās drošības un skaidrības labad Lēmums 2004/6/EK ir jāatceļ,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo izveido neatkarīgu Kopienas apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzības jomas konsultatīvo grupu, kuras nosaukums ir Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteja (turpmāk tekstā – “Komiteja”).

2. pants

Komiteja pēc pašas iniciatīvas vai pēc Komisijas pieprasījuma konsultē Komisiju, it īpaši saistībā ar īstenošanas pasākumu projektu sagatavošanu apdrošināšanas, pārapdrošināšanas, fondēto pensiju un finanšu konglomerātu jomā.

Pieprasot Komitejai sniegt konsultāciju, Komisija var noteikt termiņu, kurā šī konsultācija ir jāsniedz. Šo termiņu nosaka, ņemot vērā jautājuma steidzamību.

3. pants

Komiteja pilda tai uzticētos uzdevumus un sekmē Kopienas tiesību aktu vispārēju un vienotu īstenošanu un konsekventu piemērošanu, izstrādājot norādījumus, ieteikumus un standartus.

4. pants

1.   Komiteja stiprina valstu uzraudzības iestāžu sadarbību apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju jomā un visā Kopienā sekmē dalībvalstu uzraudzības darbību un pieeju konverģenci. Šai nolūkā tā veic vismaz šādus uzdevumus:

| a) | gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestādes pieprasījuma nodrošina un veicina starpniecību starp uzraudzības iestādēm; |
| --- | --- |

a)

gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestādes pieprasījuma nodrošina un veicina starpniecību starp uzraudzības iestādēm;

| b) | gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestāžu pieprasījuma sniedz tām atzinumus; |
| --- | --- |

b)

gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestāžu pieprasījuma sniedz tām atzinumus;

| c) | veicina efektīvu divpusēju vai daudzpusēju informācijas apmaiņu starp uzraudzības iestādēm, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus; |
| --- | --- |

c)

veicina efektīvu divpusēju vai daudzpusēju informācijas apmaiņu starp uzraudzības iestādēm, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus;

| d) | sekmē uzdevumu deleģēšanu uzraudzības iestāžu starpā, gan nosakot tos uzdevumus, kurus ir iespējams deleģēt, gan veicinot labāko praksi; |
| --- | --- |

d)

sekmē uzdevumu deleģēšanu uzraudzības iestāžu starpā, gan nosakot tos uzdevumus, kurus ir iespējams deleģēt, gan veicinot labāko praksi;

| e) | stimulē uzraudzītāju kolēģiju efektīvu un konsekventu darbību, izstrādājot konkrētas kolēģiju darbības pamatnostādnes, kontrolējot dažādu kolēģiju darba saskaņotību un izplatot labākās prakses piemērus; |
| --- | --- |

e)

stimulē uzraudzītāju kolēģiju efektīvu un konsekventu darbību, izstrādājot konkrētas kolēģiju darbības pamatnostādnes, kontrolējot dažādu kolēģiju darba saskaņotību un izplatot labākās prakses piemērus;

| f) | sekmē kvalitatīvu un vispārēju uzraudzības ziņojumu standartu izstrādi; |
| --- | --- |

f)

sekmē kvalitatīvu un vispārēju uzraudzības ziņojumu standartu izstrādi;

| g) | pārskata Komitejas izstrādāto nesaistošo norādījumu, ieteikumu un standartu praktisko piemērošanu. |
| --- | --- |

g)

pārskata Komitejas izstrādāto nesaistošo norādījumu, ieteikumu un standartu praktisko piemērošanu.

2.   Komiteja pārlūko dalībvalstu uzraudzības darbības un pastāvīgi izvērtē to konverģenci. Komiteja ik gadu ziņo par panākto progresu un konstatē atlikušos šķēršļus.

3.   Lai veicinātu vienotu uzraudzības pieeju, Komiteja izstrādā jaunus praktiskus konverģences instrumentus.

5. pants

1.   Komiteja pārrauga un izvērtē situāciju apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju nozarē un vajadzības gadījumā informē Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju, Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju un Komisiju. Komiteja nodrošina dalībvalstu finanšu ministriju un centrālo banku informēšanu par iespējamām vai gaidāmām problēmām.

2.   Vismaz divas reizes gadā Komiteja sniedz Komisijai piesardzīgu mikroekonomisko tendenču, iespējamo risku un apdraudējumu izvērtējumu apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju nozarē.

Šajā izvērtējumā Komiteja iekļauj galveno risku un apdraudējumu klasifikāciju un norāda, cik lielā mērā šie riski un apdraudējumi ir bīstami finansiālajai stabilitātei, kā arī iesaka vajadzīgās profilaktiskās un koriģējošās darbības.

Par šo izvērtējumu informē Padomi.

3.   Komiteja sagatavo tādas procedūras, kas ļauj uzraudzības iestādēm nekavējoties reaģēt. Vajadzības gadījumā Komiteja sekmē kopējas nostājas izstrādi Kopienā attiecībā uz riskiem un apdraudējumiem, kas var negatīvi ietekmēt Kopienas finansiālās sistēmas stabilitāti.

4.   Cieši sadarbojoties ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju, Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju un Eiropas Centrālo banku sistēmas Banku uzraudzības komiteju, Komiteja nodrošina pietiekamu starpnozaru tendenču, risku un apdraudējumu atspoguļojumu.

6. pants

1.   Komiteja stimulē vienotas uzraudzības prakses izstrādi gan apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju jomā, gan starpnozaru līmenī, cieši sadarbojoties ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju un Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju.

2.   Šai nolūkā tā sagatavo nozaru un starpnozaru apmācības programmas, sekmē darbinieku apmaiņu un stimulē kompetentās iestādes aktīvāk izmantot personāla rotācijas shēmas, apvienotās kontroles grupas, uzraudzības apmeklējumus un citus līdzekļus.

3.   Lai veicinātu vienotas uzraudzības prakses izveidi, Komiteja attiecīgos gadījumos izstrādā jaunus instrumentus.

4.   Komiteja stiprina sadarbību ar trešo valstu uzraudzības iestādēm, it īpaši iesaistot tās kopīgās apmācības programmās.

7. pants

1.   Komiteju veido augsta līmeņa pārstāvji no valsts varas iestādēm, kas ir atbildīgas par apdrošināšanas, pārapdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzību. Katra dalībvalsts dalībai Komitejas sanāksmēs norīko augsta līmeņa pārstāvi no savām kompetentajām iestādēm.

2.   Komisija piedalās Komitejas sanāksmēs un norīko augsta līmeņa pārstāvi dalībai tās apspriedēs.

3.   Komiteja no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju.

4.   Komiteja var uzaicināt ekspertus un novērotājus piedalīties tās sanāksmēs.

5.   Komiteja nerisina jautājumus, kas attiecas uz darba un sociālajām tiesībām, piemēram, pensijas plānu organizāciju, jo īpaši jautājumus, kas skar obligātu dalību un darba koplīgumus.

8. pants

1.   Komitejas locekļi apņemas neizpaust informāciju, uz ko attiecas dienesta noslēpums. Visiem diskusiju dalībniekiem ir pienākums ievērot attiecīgos dienesta noslēpuma noteikumus.

2.   Ja apspriedes par kādu darba kārtības punktu ir saistītas ar konfidenciālas informācijas apmaiņu par uzraugāmo iestādi, dalību šādās diskusijās var ierobežot tā, ka tajās piedalās tikai tieši iesaistītie locekļi.

9. pants

1.   Komiteja regulāri informē Komisiju par savas darbības rezultātiem. Tā regulāri sazinās ar Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2004/9/EK (7), un ar kompetento Eiropas Parlamenta komiteju.

2.   Komiteja nodrošina starpnozaru darba saskaņotību finanšu pakalpojumu nozarē, regulāri un cieši sadarbojoties ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju un Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju.

3.   Komitejas priekšsēdētājs regulāri vismaz reizi mēnesī sazinās ar Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas priekšsēdētāju un Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas priekšsēdētāju.

10. pants

Komiteja var izveidot darba grupas. Komisiju uzaicina piedalīties darba grupas sanāksmēs kā novērotāju.

11. pants

Finanšu konglomerātu uzraudzības jomā Komiteja Apvienotajā finanšu konglomerātu komitejā sadarbojas ar Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju.

Komisiju un Eiropas Centrālo banku uzaicina piedalīties Apvienotās finanšu konglomerātu komitejas sanāksmēs kā novērotājus.

12. pants

Pirms atzinuma nosūtīšanas Komisijai Komiteja laikus rīko plašas, atklātas un pārskatāmas konsultācijas ar tirgus dalībniekiem, patērētājiem un tiešajiem lietotājiem. Komiteja publicē konsultāciju rezultātus, ja vien respondents nepieprasa rīkoties citādi.

13. pants

Komiteja katru gadu izstrādā gada darba programmu un līdz oktobra beigām iesniedz to Padomei, Eiropas Parlamentam un Komisijai. Periodiski un vismaz reizi gadā Komiteja informē Padomi, Eiropas Parlamentu un Komisiju par darba programmā norādīto darbību izpildi.

14. pants

Komiteja darbojas pēc tās locekļu vienprātības principa. Ja vienprātību panākt nav iespējams, lēmumus pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. Komitejas locekļu pārstāvju balsis atbilst dalībvalstu balsīm, kā noteikts Līguma 205. panta 2. un 4. punktā.

Komitejas locekļiem, kas nerīkojas saskaņā ar Komitejas pieņemtajām pamatnostādnēm, ieteikumiem, standartiem un citiem pasākumiem, jābūt gataviem izklāstīt šādas izvēles iemeslus.

15. pants

Komiteja pieņem savu reglamentu un organizē savu darbības režīmu.

Attiecībā uz lēmumiem, kas saistīti ar reglamenta grozījumiem un valdes ievēlēšanu un atlaišanu, reglamentā var paredzēt tādas lēmumu pieņemšanas procedūras, kas atšķiras no 14. pantā noteiktajām.

16. pants

Lēmums 2004/6/EK tiek atcelts.

17. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 23. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 3, 7.1.2004., 30. lpp.

1

(2)  OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.

2

(3)  COM(2007) 727, galīgā redakcija.

3

(4)  Padomes 2007. gada 4. decembra secinājumi 15698/07.

4

(5)  Padomes secinājumi 7652/1/08 Rev. 1.

5

(6)  Padomes secinājumi 8515/3/08 Rev. 3.

6

(7)  OV L 3, 7.1.2004., 34. lpp.

7

---

IV Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

EEZ kopīgā komiteja

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/33

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 127/2008

(2008. gada 5. decembris),

ar ko groza EEZ līguma VII pielikumu (Profesionālās kvalifikācijas savstarpēja atzīšana)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma VII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 25. aprīļa Lēmumu Nr. 50/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma VII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 25. aprīļa Lēmumu Nr. 50/2008 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 31. jūlija Regula (EK) Nr. 755/2008, ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 31. jūlija Regula (EK) Nr. 755/2008, ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma VII pielikuma 1. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK) pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32008 R 0755: Komisijas 2008. gada 31. jūlija Regulu (EK) Nr. 755/2008 (OV L 205, 1.8.2008., 10. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32008 R 0755: Komisijas 2008. gada 31. jūlija Regulu (EK) Nr. 755/2008 (OV L 205, 1.8.2008., 10. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 755/2008 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 6. decembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3) vai EEZ Apvienotās komitejas 2007. gada 26. oktobra Lēmuma Nr. 142/2007 spēkā stāšanās dienā, vēlākajā no abiem datumiem.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 5. decembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 223, 21.8.2008., 47. lpp.

1

(2)  OV L 205, 1.8.2008., 10. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/35

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 128/2008

(2008. gada 5. decembris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 7. novembra Lēmumu Nr. 119/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 7. novembra Lēmumu Nr. 119/2008 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 27. jūnija Direktīva 2008/65/EK, ar ko groza Direktīvu 91/439/EEK par vadītāju apliecībām (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 27. jūnija Direktīva 2008/65/EK, ar ko groza Direktīvu 91/439/EEK par vadītāju apliecībām (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XIII pielikuma 24.a punktu (Padomes Direktīva 91/439/EEK) papildina ar šādu ievilkumu:

| “— | 32008 L 0065: Komisijas 2008. gada 27. jūnija Direktīva 2008/65/EK (OV L 168, 28.6.2008., 36. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32008 L 0065: Komisijas 2008. gada 27. jūnija Direktīva 2008/65/EK (OV L 168, 28.6.2008., 36. lpp.).”

2. pants

Direktīvas 2008/65/EK teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 6. decembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 5. decembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 339, 18.12.2008., 110. lpp.

1

(2)  OV L 168, 28.6.2008., 36. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/36

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 129/2008

(2008. gada 5. decembris),

ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 7. novembra Lēmumu Nr. 119/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XIII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 7. novembra Lēmumu Nr. 119/2008 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2007. gada 20. decembra Lēmums 2008/217/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2007. gada 20. decembra Lēmums 2008/217/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (2).

| (3) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 1. februāra Lēmums 2008/231/EK par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Padomes Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par Komisijas 2002. gada 30. maija Lēmuma 2002/734/EK atcelšanu (3). |
| --- | --- |

(3)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 1. februāra Lēmums 2008/231/EK par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Padomes Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par Komisijas 2002. gada 30. maija Lēmuma 2002/734/EK atcelšanu (3).

| (4) | Ar Lēmumu 2008/217/EK atsauc Komisijas Lēmumu 2002/732/EK (4), kas ir iekļauts Līgumā un kurš tādējādi Līgumā ir jāatsauc. |
| --- | --- |

(4)

Ar Lēmumu 2008/217/EK atsauc Komisijas Lēmumu 2002/732/EK (4), kas ir iekļauts Līgumā un kurš tādējādi Līgumā ir jāatsauc.

| (5) | Lēmums 2008/231/EK atsauc Komisijas Lēmumu 2002/734/EK (5), kas ir iekļauts Līgumā un kurš tādējādi Līgumā ir jāatsauc, |
| --- | --- |

(5)

Lēmums 2008/231/EK atsauc Komisijas Lēmumu 2002/734/EK (5), kas ir iekļauts Līgumā un kurš tādējādi Līgumā ir jāatsauc,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XIII pielikumu groza šādi.

| 1) | 37.ac punktu (Komisijas Lēmums 2002/732/EK) aizstāj ar šādu punktu:
  “32008 D 0217: Komisijas 2007. gada 20. decembra Lēmums 2008/217/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (OV L 77, 19.3.2008., 1. lpp.).” |
| --- | --- |

1)

37.ac punktu (Komisijas Lēmums 2002/732/EK) aizstāj ar šādu punktu:

“32008 D 0217: Komisijas 2007. gada 20. decembra Lēmums 2008/217/EK par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (OV L 77, 19.3.2008., 1. lpp.).”

| 2) | 37.ae punktu (Komisijas Lēmums 2002/734/EK) aizstāj ar šādu punktu:
  “32008 D 0231: Komisijas 2008. gada 1. februāra Lēmums 2008/231/EK par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Padomes Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par Komisijas 2002. gada 30. maija Lēmuma 2002/734/EK atcelšanu (OV L 84, 26.3.2008., 1. lpp.).” |
| --- | --- |

2)

37.ae punktu (Komisijas Lēmums 2002/734/EK) aizstāj ar šādu punktu:

“32008 D 0231: Komisijas 2008. gada 1. februāra Lēmums 2008/231/EK par savstarpējās izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Padomes Direktīvas 96/48/EK 6. panta 1. punktā minēto Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par Komisijas 2002. gada 30. maija Lēmuma 2002/734/EK atcelšanu (OV L 84, 26.3.2008., 1. lpp.).”

2. pants

Lēmuma 2008/217/EK un 2008/231/EK teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 6. decembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (6).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 5. decembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 339, 18.12.2008., 110. lpp.

1

(2)  OV L 77, 19.3.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 84, 26.3.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV L 245, 12.9.2002., 143. lpp.

4

(5)  OV L 245, 12.9.2002., 370. lpp.

5

(6)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

6

---

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/38

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 130/2008

(2008. gada 5. decembris),

ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 7. novembra Lēmumu Nr. 126/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 7. novembra Lēmumu Nr. 126/2008 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Padomes 2008. gada 14. aprīļa Regula (EK) Nr. 362/2008, ar ko attiecībā uz to sekundāro mērķa mainīgo lielumu 2009. gada sarakstu, kuri attiecas uz materiālo nenodrošinātību, īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Padomes 2008. gada 14. aprīļa Regula (EK) Nr. 362/2008, ar ko attiecībā uz to sekundāro mērķa mainīgo lielumu 2009. gada sarakstu, kuri attiecas uz materiālo nenodrošinātību, īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (2).

| (3) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 365/2008, ar ko pieņem 2010., 2011. un 2012. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98 (3). |
| --- | --- |

(3)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 365/2008, ar ko pieņem 2010., 2011. un 2012. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98 (3).

| (4) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 377/2008, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā attiecībā uz datu nosūtīšanai izmantojamo kodēšanu, sākot ar 2009. gadu, izlases grupas izmantošanu statistikas datu vākšanai par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem un pārskata ceturkšņu definēšanu (4). |
| --- | --- |

(4)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 377/2008, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā attiecībā uz datu nosūtīšanai izmantojamo kodēšanu, sākot ar 2009. gadu, izlases grupas izmantošanu statistikas datu vākšanai par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem un pārskata ceturkšņu definēšanu (4).

| (5) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 30. aprīļa Regula (EK) Nr. 391/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 102/2007, ar ko pieņem specifikācijas 2008. gada ad hoc modulim par migrantu un viņu tiešo pēcnācēju stāvokli darba tirgū (5), |
| --- | --- |

(5)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 30. aprīļa Regula (EK) Nr. 391/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 102/2007, ar ko pieņem specifikācijas 2008. gada ad hoc modulim par migrantu un viņu tiešo pēcnācēju stāvokli darba tirgū (5),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XXI pielikumu groza šādi.

| 1) | Aiz 18.w punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 452/2008) iekļauj šādu punktu:






  “18.x | 32008 R 0362: Padomes 2008. gada 14. aprīļa Regula (EK) Nr. 362/2008, ar ko attiecībā uz to sekundāro mērķa mainīgo lielumu 2009. gada sarakstu, kuri attiecas uz materiālo nenodrošinātību, īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 112, 24.4.2008., 1. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1)

Aiz 18.w punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 452/2008) iekļauj šādu punktu:

“18.x

32008 R 0362: Padomes 2008. gada 14. aprīļa Regula (EK) Nr. 362/2008, ar ko attiecībā uz to sekundāro mērķa mainīgo lielumu 2009. gada sarakstu, kuri attiecas uz materiālo nenodrošinātību, īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (OV L 112, 24.4.2008., 1. lpp.).”

| 2) | Aiz 18.al punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 207/2008) iekļauj šādus punktus:






  “18.am | 32008 R 0365: Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 365/2008, ar ko pieņem 2010., 2011. un 2012. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98 (OV L 112, 24.4.2008., 22. lpp.). |
| --- | --- | --- |

2)

Aiz 18.al punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 207/2008) iekļauj šādus punktus:

“18.am

32008 R 0365: Komisijas 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 365/2008, ar ko pieņem 2010., 2011. un 2012. gada ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam, kas paredzēts Padomes Regulā (EK) Nr. 577/98 (OV L 112, 24.4.2008., 22. lpp.).

| 18.an | 32008 R 0377: Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 377/2008, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā attiecībā uz datu nosūtīšanai izmantojamo kodēšanu, sākot ar 2009. gadu, izlases grupas izmantošanu statistikas datu vākšanai par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem un pārskata ceturkšņu definēšanu (OV L 114, 26.4.2008., 57. lpp.).” |
| --- | --- |

18.an

32008 R 0377: Komisijas 2008. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 377/2008, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā attiecībā uz datu nosūtīšanai izmantojamo kodēšanu, sākot ar 2009. gadu, izlases grupas izmantošanu statistikas datu vākšanai par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem un pārskata ceturkšņu definēšanu (OV L 114, 26.4.2008., 57. lpp.).”

| 3) | 8.ak punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 102/2007) iekļauj šādu tekstu:
  “, kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32008 R 0391: Komisijas 2008. gada 30. aprīļa Regulu (EK) Nr. 391/2008 (OV L 117, 1.5.2008., 15. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

3)

8.ak punktā (Komisijas Regula (EK) Nr. 102/2007) iekļauj šādu tekstu:

“, kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32008 R 0391: Komisijas 2008. gada 30. aprīļa Regulu (EK) Nr. 391/2008 (OV L 117, 1.5.2008., 15. lpp.).”

2. pants

Regulu (EK) Nr. 362/2008 (EK) Nr. 365/2008, (EK) Nr. 377/2008 un (EK) Nr. 391/2008 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 6. decembrī, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (6).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 5. decembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 339, 18.12.2008., 119. lpp.

1

(2)  OV L 112, 24.4.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 112, 24.4.2008., 22. lpp.

3

(4)  OV L 114, 26.4.2008., 57. lpp.

4

(5)  OV L 117, 1.5.2008., 15. lpp.

5

(6)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

6

---

| 29.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 25/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 25/40

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 131/2008

(2008. gada 5. decembris),

ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 7. novembra Lēmumu Nr. 126/2008 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXI pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2008. gada 7. novembra Lēmumu Nr. 126/2008 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 30. jūlija Regula (EK) Nr. 747/2008, ar ko attiecībā uz raksturlielumu definīcijām un NACE 2. red. īstenošanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 716/2007 attiecībā uz Kopienas statistiku par ārvalstu saistītu uzņēmumu struktūru un darbību (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2008. gada 30. jūlija Regula (EK) Nr. 747/2008, ar ko attiecībā uz raksturlielumu definīcijām un NACE 2. red. īstenošanu groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 716/2007 attiecībā uz Kopienas statistiku par ārvalstu saistītu uzņēmumu struktūru un darbību (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XXI pielikuma 19.x punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 716/2007) pievieno šādu tekstu:

“, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | 32008 R 0747: Komisijas 2008. gada 30. jūlija Regulu (EK) Nr. 747/2008 (OV L 202, 31.7.2008., 20. lpp.).” |
| --- | --- |

—

32008 R 0747: Komisijas 2008. gada 30. jūlija Regulu (EK) Nr. 747/2008 (OV L 202, 31.7.2008., 20. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 747/2008 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 6. decembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2008. gada 5. decembrī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

---

(1)  OV L 339, 18.12.2008., 119. lpp.

1

(2)  OV L 202, 31.7.2008., 20. lpp.

2

(3)  Konstitucionālās prasības nav norādītas.

3

---