# Euroopa Liidu L 16/2009

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 16 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide21. jaanuar 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 16

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide21. jaanuar 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 40/2009, 20. jaanuar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 41/2009, 20. jaanuar 2009, gluteenitalumatusega inimestele sobiva toidu koostise ja märgistamise kohta (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 42/2009, 20. jaanuar 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 555/2008, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veinisektoris seoses toetusprogrammide, kolmandate riikidega kauplemise, tootmisvõimsuse ja kontrollidega | 6 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 40/2009, 20. jaanuar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 41/2009, 20. jaanuar 2009, gluteenitalumatusega inimestele sobiva toidu koostise ja märgistamise kohta (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 42/2009, 20. jaanuar 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 555/2008, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veinisektoris seoses toetusprogrammide, kolmandate riikidega kauplemise, tootmisvõimsuse ja kontrollidega

6

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/40/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2009, Regioonide Komitee ühe Taani liikme ja kahe Taani asendusliikme ametisse nimetamise kohta | 11 |
| | | 2009/41/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2009, Regioonide Komitee Austria liikme ametisse nimetamise kohta | 12 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/40/EÜ

*

Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2009, Regioonide Komitee ühe Taani liikme ja kahe Taani asendusliikme ametisse nimetamise kohta

11

2009/41/EÜ

*

Nõukogu otsus, 19. jaanuar 2009, Regioonide Komitee Austria liikme ametisse nimetamise kohta

12

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 21.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 40/2009,

20. jaanuar 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 138,6 |
| JO | 75,8 |
| MA | 43,6 |
| TN | 134,4 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 99,8 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 108,6 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 130,6 |
| 0709 90 70 | MA | 168,4 |
| TR | 106,3 |
| ZZ | 137,4 |
| 0805 10 20 | EG | 58,5 |
| IL | 56,2 |
| MA | 65,3 |
| TN | 49,2 |
| TR | 66,4 |
| ZZ | 59,1 |
| 0805 20 10 | MA | 75,6 |
| ZZ | 75,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 64,7 |
| EG | 88,6 |
| IL | 75,0 |
| JM | 93,4 |
| PK | 46,6 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 71,8 |
| 0805 50 10 | MA | 67,1 |
| TR | 60,6 |
| ZZ | 63,9 |
| 0808 10 80 | CN | 65,6 |
| MK | 32,6 |
| TR | 67,5 |
| US | 101,1 |
| ZZ | 66,7 |
| 0808 20 50 | CN | 71,5 |
| KR | 148,7 |
| TR | 97,0 |
| US | 106,3 |
| ZZ | 105,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

138,6

JO

75,8

MA

43,6

TN

134,4

TR

106,4

ZZ

99,8

0707 00 05

JO

155,5

MA

108,6

TR

127,6

ZZ

130,6

0709 90 70

MA

168,4

TR

106,3

ZZ

137,4

0805 10 20

EG

58,5

IL

56,2

MA

65,3

TN

49,2

TR

66,4

ZZ

59,1

0805 20 10

MA

75,6

ZZ

75,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

64,7

EG

88,6

IL

75,0

JM

93,4

PK

46,6

TR

62,7

ZZ

71,8

0805 50 10

MA

67,1

TR

60,6

ZZ

63,9

0808 10 80

CN

65,6

MK

32,6

TR

67,5

US

101,1

ZZ

66,7

0808 20 50

CN

71,5

KR

148,7

TR

97,0

US

106,3

ZZ

105,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 21.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 41/2009,

20. jaanuar 2009,

gluteenitalumatusega inimestele sobiva toidu koostise ja märgistamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiivi 89/398/EMÜ eritoiduks ettenähtud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3 ja artiklit 4a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 89/398/EMÜ käsitletakse eritoitu, mis tänu oma erilisele koostisele või tootmisprotsessile on ette nähtud teatavate elanikerühmade eriliste toitumisvajaduste rahuldamiseks. Üheks selliseks elanikerühmaks on tsöliaakiat põdevad inimesed, kellel on püsiv gluteenitalumatus. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 89/398/EMÜ käsitletakse eritoitu, mis tänu oma erilisele koostisele või tootmisprotsessile on ette nähtud teatavate elanikerühmade eriliste toitumisvajaduste rahuldamiseks. Üheks selliseks elanikerühmaks on tsöliaakiat põdevad inimesed, kellel on püsiv gluteenitalumatus.

| (2) | Toidutööstus on loonud tootevaliku, mille esitlemiseks kasutatakse väljendit „gluteenivaba” või mõnda muud samaväärset väljendit. Selliste tootekirjelduste kasutamise tingimuste erinevused liikmesriikide õigusaktides võivad takistada asjaomaste toodete vaba liikumist ning põhjustada olukorra, kus ei saa tagada tarbijate kaitse ühtviisi kõrget taset. Selguse huvides ning liikmesriikides erinevate tootekirjelduste kasutamisega tarbijates segaduse tekitamise vältimiseks tuleks gluteeni puudumisega seotud väljendite kasutamise tingimused sätestada ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

(2)

Toidutööstus on loonud tootevaliku, mille esitlemiseks kasutatakse väljendit „gluteenivaba” või mõnda muud samaväärset väljendit. Selliste tootekirjelduste kasutamise tingimuste erinevused liikmesriikide õigusaktides võivad takistada asjaomaste toodete vaba liikumist ning põhjustada olukorra, kus ei saa tagada tarbijate kaitse ühtviisi kõrget taset. Selguse huvides ning liikmesriikides erinevate tootekirjelduste kasutamisega tarbijates segaduse tekitamise vältimiseks tuleks gluteeni puudumisega seotud väljendite kasutamise tingimused sätestada ühenduse tasandil.

| (3) | Nisu (st kõik Triticum’i liigid nagu kõva nisu, spelta nisu ja kamut), rukis ja oder on teraviljad, mille gluteenisisaldus on teaduslikult tõestatud. Nendes teraviljades sisalduv gluteen võib kahjustada gluteenitalumatusega inimeste tervist ning seetõttu peaksid nad neid teravilju vältima. |
| --- | --- |

(3)

Nisu (st kõik Triticum’i liigid nagu kõva nisu, spelta nisu ja kamut), rukis ja oder on teraviljad, mille gluteenisisaldus on teaduslikult tõestatud. Nendes teraviljades sisalduv gluteen võib kahjustada gluteenitalumatusega inimeste tervist ning seetõttu peaksid nad neid teravilju vältima.

| (4) | Gluteeni eemaldamine gluteeni sisaldavast teraviljast on tehniliselt väga raske ja majanduslikult piiratud, mistõttu on täiesti gluteenivaba toidu tootmine keeruline. Sellest tulenevalt võib turul olev selline eritoit sisaldada vähesel määral gluteenijääke. |
| --- | --- |

(4)

Gluteeni eemaldamine gluteeni sisaldavast teraviljast on tehniliselt väga raske ja majanduslikult piiratud, mistõttu on täiesti gluteenivaba toidu tootmine keeruline. Sellest tulenevalt võib turul olev selline eritoit sisaldada vähesel määral gluteenijääke.

| (5) | Enamik gluteenitalumatusega inimestest (kuid mitte kõik) võib oma toiduvalikusse kaasata kaera, ilma et see kahjustaks nende tervist. Selles valdkonnas käib pidev teadustöö ja uurimine. Suur probleem on see, et kaera hulka võib sattuda nisu, rukist või otra vilja koristamise, transpordi, ladustamise või töötlemise ajal. Seetõttu tuleks kaera sisaldavate toodete märgistamisel võtta arvesse võimalikku gluteenisisaldust. |
| --- | --- |

(5)

Enamik gluteenitalumatusega inimestest (kuid mitte kõik) võib oma toiduvalikusse kaasata kaera, ilma et see kahjustaks nende tervist. Selles valdkonnas käib pidev teadustöö ja uurimine. Suur probleem on see, et kaera hulka võib sattuda nisu, rukist või otra vilja koristamise, transpordi, ladustamise või töötlemise ajal. Seetõttu tuleks kaera sisaldavate toodete märgistamisel võtta arvesse võimalikku gluteenisisaldust.

| (6) | Erinevad gluteenitalumatusega inimesed võivad teatavates piirides taluda erinevaid väikseid gluteenikoguseid. Et võimaldada inimestel leida turult erinevat toitu, mis vastaks nende vajadustele ja gluteenitundlikkusele, peaks olema võimalik nendes piirides valida erineva madala gluteenisisaldusega tooteid. On siiski oluline, et erinevad tooted oleksid korralikult märgistatud, et gluteenitalumatusega inimesed saaksid neid õigesti kasutada; selle juures on neile abiks liikmesriikides korraldatavad teavituskampaaniad. |
| --- | --- |

(6)

Erinevad gluteenitalumatusega inimesed võivad teatavates piirides taluda erinevaid väikseid gluteenikoguseid. Et võimaldada inimestel leida turult erinevat toitu, mis vastaks nende vajadustele ja gluteenitundlikkusele, peaks olema võimalik nendes piirides valida erineva madala gluteenisisaldusega tooteid. On siiski oluline, et erinevad tooted oleksid korralikult märgistatud, et gluteenitalumatusega inimesed saaksid neid õigesti kasutada; selle juures on neile abiks liikmesriikides korraldatavad teavituskampaaniad.

| (7) | Spetsiaalselt gluteenitalumatusega inimeste toitumisvajadusi arvestades koostatud, töödeldud või valmistatud eritoit, mida sellisena ka turustatakse, peaks olema märgistatud kas väljendiga „väga madala gluteenisisaldusega” või „gluteenivaba” vastavalt käeoleva määruse sätetele. Nende sätete tingimustele vastamiseks võib kasutada toitu, mida on spetsiaalselt töödeldud, et vähendada ühe või mitme gluteeni sisaldava koostisosa gluteenisisaldust, ja/või toitu, milles gluteeni sisaldavad koostisosad on asendatud muude, looduslikult gluteenivabade koostisosadega. |
| --- | --- |

(7)

Spetsiaalselt gluteenitalumatusega inimeste toitumisvajadusi arvestades koostatud, töödeldud või valmistatud eritoit, mida sellisena ka turustatakse, peaks olema märgistatud kas väljendiga „väga madala gluteenisisaldusega” või „gluteenivaba” vastavalt käeoleva määruse sätetele. Nende sätete tingimustele vastamiseks võib kasutada toitu, mida on spetsiaalselt töödeldud, et vähendada ühe või mitme gluteeni sisaldava koostisosa gluteenisisaldust, ja/või toitu, milles gluteeni sisaldavad koostisosad on asendatud muude, looduslikult gluteenivabade koostisosadega.

| (8) | Direktiivi 89/398/EMÜ artikli 2 lõikes 3 on sätestatud võimalus eritoiduks sobiva tavatoidu puhul sellisele sobivusele viidata. Seetõttu peaks olema võimalik kasutada gluteeni puudumisele viitavaid väljendeid sellise tavatoidu puhul, mis sobib gluteenivabasse toiduvalikusse, sest see ei sisalda gluteeni sisaldavast teraviljast või kaerast saadud koostisosi. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (2) on nõutud, et märgistus ei tohi tarbijat eksitada, omistades toidule eriomadusi, kui sellised omadused on tegelikult kõigil sarnastel toitudel. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivi 89/398/EMÜ artikli 2 lõikes 3 on sätestatud võimalus eritoiduks sobiva tavatoidu puhul sellisele sobivusele viidata. Seetõttu peaks olema võimalik kasutada gluteeni puudumisele viitavaid väljendeid sellise tavatoidu puhul, mis sobib gluteenivabasse toiduvalikusse, sest see ei sisalda gluteeni sisaldavast teraviljast või kaerast saadud koostisosi. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (2) on nõutud, et märgistus ei tohi tarbijat eksitada, omistades toidule eriomadusi, kui sellised omadused on tegelikult kõigil sarnastel toitudel.

| (9) | Komisjoni 22. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/141/EÜ (imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta ning millega muudetakse direktiivi 1999/21/EÜ) (3) on keelatud kasutada nimetatud toidu tootmisel gluteeni sisaldavaid koostisosi. Seetõttu peaks olema keelatud kasutada kõnealuste toodete märgistamisel väljendeid „väga madala gluteenisisaldusega” või „gluteenivaba”, sest käesoleva määruse kohaselt kasutatakse neid väljendeid sellise gluteenisisalduse tähistamiseks, mis ei ületa vastavalt 100 mg/kg või 20 mg/kg. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni 22. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/141/EÜ (imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta ning millega muudetakse direktiivi 1999/21/EÜ) (3) on keelatud kasutada nimetatud toidu tootmisel gluteeni sisaldavaid koostisosi. Seetõttu peaks olema keelatud kasutada kõnealuste toodete märgistamisel väljendeid „väga madala gluteenisisaldusega” või „gluteenivaba”, sest käesoleva määruse kohaselt kasutatakse neid väljendeid sellise gluteenisisalduse tähistamiseks, mis ei ületa vastavalt 100 mg/kg või 20 mg/kg.

| (10) | Komisjoni 5. detsembri 2006. aasta direktiivis 2006/125/EÜ (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta) (4) on sätestatud nõue märkida teave gluteeni sisalduse või selle puudumise kohta alla kuue kuu vanusele imikule ettenähtud toidu puhul. Gluteeni puudumisele sellistes toodetes tuleks viidata käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni 5. detsembri 2006. aasta direktiivis 2006/125/EÜ (imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta) (4) on sätestatud nõue märkida teave gluteeni sisalduse või selle puudumise kohta alla kuue kuu vanusele imikule ettenähtud toidu puhul. Gluteeni puudumisele sellistes toodetes tuleks viidata käesolevas määruses sätestatud nõuete kohaselt.

| (11) | 2008. aasta juulis võttis Codex Alimentarius’e komisjon oma 31. istungil vastu Codexi gluteenitalumatusega inimeste eritoidu standardi, (5) mille eesmärk on aidata neil inimestel leida turult nende vajadustele ja gluteenitundlikkusele vastavat toitu. Seda standardit tuleks käesolevas määruses asjakohaselt arvesse võtta. |
| --- | --- |

(11)

2008. aasta juulis võttis Codex Alimentarius’e komisjon oma 31. istungil vastu Codexi gluteenitalumatusega inimeste eritoidu standardi, (5) mille eesmärk on aidata neil inimestel leida turult nende vajadustele ja gluteenitundlikkusele vastavat toitu. Seda standardit tuleks käesolevas määruses asjakohaselt arvesse võtta.

| (12) | Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev peaks võimaldama ettevõtjatele tootmisprotsessi kohandamiseks vajaliku üleminekuaja. Tooteid, mis käesoleva määruse jõustumise kuupäeval juba vastavad selle sätetele, võib siiski ühenduses turustada alates määruse jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev peaks võimaldama ettevõtjatele tootmisprotsessi kohandamiseks vajaliku üleminekuaja. Tooteid, mis käesoleva määruse jõustumise kuupäeval juba vastavad selle sätetele, võib siiski ühenduses turustada alates määruse jõustumise kuupäevast.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse toidu, välja arvatud direktiiviga 2006/141/EÜ reguleeritavate imiku piimasegude ja jätkupiimasegude suhtes.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „gluteenitalumatusega inimestele ette nähtud toit” – eritoit, mis on spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud gluteenitalumatusega inimeste erilisi toitumisvajadusi arvestades; |
| --- | --- |

a)

„gluteenitalumatusega inimestele ette nähtud toit” – eritoit, mis on spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud gluteenitalumatusega inimeste erilisi toitumisvajadusi arvestades;

| b) | „gluteen” – nisus, rukkis, odras, kaeras või nende ristandites ja derivaatides sisalduv valgufraktsioon, mida osa inimestest ei talu, ning mis on vees ja 0,5 M naatriumkloriidi lahuses lahustumatu; |
| --- | --- |

b)

„gluteen” – nisus, rukkis, odras, kaeras või nende ristandites ja derivaatides sisalduv valgufraktsioon, mida osa inimestest ei talu, ning mis on vees ja 0,5 M naatriumkloriidi lahuses lahustumatu;

| c) | „nisu” – kõik Triticum’i liigid. |
| --- | --- |

c)

„nisu” – kõik Triticum’i liigid.

Artikkel 3

Gluteenitalumatusega inimestele ette nähtud toidu koostis ja märgistamine

1.   Gluteenitalumatusega inimestele ette nähtud toit, mis koosneb ühest või enamast nisust, rukkist, odrast, kaerast või nende ristanditest valmistatud koostisosast, mida on spetsiaalselt töödeldud gluteenisisalduse vähendamiseks, või mis sisaldab nimetatud koostisosi, ei tohi sisaldada gluteeni rohkem kui 100 mg/kg lõpptarbijale müüdavas toidus.

2.   Lõikes 1 nimetatud toodete märgistamisel, reklaamimisel ja esitlemisel kasutatakse väljendit „väga madala gluteenisisaldusega”. Väljendit „gluteenivaba” võib nende toodete puhul kasutada juhul, kui gluteenisisaldus lõpptarbijale müüdavas toidus ei ületa 20 mg/kg.

3.   Gluteenitalumatusega inimestele ette nähtud toidus sisalduv kaer peab olema spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud nii, et oleks välditud kokkupuude nisu, rukki, odra või nende ristanditega, ning sellise kaera gluteenisisaldus ei tohi ületada 20 mg/kg.

4.   Gluteenitalumatusega inimestele ette nähtud toidu, mis koosneb ühest või enamast nisu, rukist, otra, kaera või nende ristandeid asendavast koostisosast või mis sisaldab neid koostisosi, gluteenisisaldus ei tohi lõpptarbijale müüdavas toidus ületada 20 mg/kg. Nimetatud toodete märgistamisel, reklaamimisel ja esitlemisel kasutatakse väljendit „gluteenivaba”.

5.   Kui gluteenitalumatusega inimestele ette nähtud toit sisaldab nii koostisosi, mis asendavad nisu, rukist, otra, kaera või nende ristandeid, kui ka koostisosi, mis on valmistatud nisust, rukkist, odrast, kaerast või nende ristanditest, mida on gluteenisisalduse vähendamiseks spetsiaalselt töödeldud, kohaldatakse lõikeid 1, 2 ja 3 ning ei kohaldata lõiget 4.

6.   Lõigetes 2 ja 4 nimetatud väljendid „väga madala gluteenisisaldusega” või „gluteenivaba” esitatakse toidu nimetuse läheduses.

Artikkel 4

Gluteenitalumatusega inimestele sobiva muu toidu koostis ja märgistamine

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iii kohaldamist, võib järgmise toidu märgistamisel, reklaamimisel ja esitlemisel kasutada väljendit „gluteenivaba”, kui gluteenisisaldus lõpptarbijale müüdavas toidus ei ületa 20 mg/kg:

| a) | tavatoit; |
| --- | --- |

a)

tavatoit;

| b) | eritoit, mis on spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud muude kui gluteenitalumatusega inimeste erilisi toitumisvajadusi arvestades, kuid mis on oma koostiselt siiski sobiv gluteenitalumatusega inimeste eridieeti. |
| --- | --- |

b)

eritoit, mis on spetsiaalselt toodetud, valmistatud ja/või töödeldud muude kui gluteenitalumatusega inimeste erilisi toitumisvajadusi arvestades, kuid mis on oma koostiselt siiski sobiv gluteenitalumatusega inimeste eridieeti.

2.   Lõikes 1 nimetatud toidu märgistamisel, reklaamimisel ja esitlemisel ei tohi kasutada väljendit „väga madala gluteenisisaldusega”.

Artikkel 5

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Toitu, mis käesoleva määruse jõustumise päeval vastab selle sätetele, võib ühenduse turule viia.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 186, 30.6.1989, lk 27.

1

(2)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

2

(3)  ELT L 401, 30.12.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 339, 6.12.2006, lk 16.

4

(5)  http://www.codexalimentarius.net/download/standards/291/cxs_118e.pdf

5

---

| 21.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 42/2009,

20. jaanuar 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 555/2008, milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veinisektoris seoses toetusprogrammide, kolmandate riikidega kauplemise, tootmisvõimsuse ja kontrollidega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 479/2008, mis käsitleb veinituru ühist korraldust ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 1493/1999, (EÜ) nr 1782/2003, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 3/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2392/86 ja (EÜ) nr 1493/1999, (1) eelkõige selle artikleid 22, 84 ja 107,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Veinisektori konkurentsivõime suurendamiseks potentsiaalselt olemasolevate vahendite optimaalse kasutamise eesmärgil on asjakohane lubada liikmesriikidel nii palju kui võimalik kasutada võimalusi, mida pakuvad nii veinisektori toetusprogrammid, eelkõige määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 11 kohane ümberkorraldus- ja muutmismeede ja kõnealuse määruse artikli 15 kohased investeeringud, kui ka maaelu arengu fondid. Selleks, et välistada sama meetme topeltrahastamine nimetatud kahe fondi raames, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 4 lõikes 3, tuleks tegevuste tasandil luua selge eristus. |
| --- | --- |

(1)

Veinisektori konkurentsivõime suurendamiseks potentsiaalselt olemasolevate vahendite optimaalse kasutamise eesmärgil on asjakohane lubada liikmesriikidel nii palju kui võimalik kasutada võimalusi, mida pakuvad nii veinisektori toetusprogrammid, eelkõige määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 11 kohane ümberkorraldus- ja muutmismeede ja kõnealuse määruse artikli 15 kohased investeeringud, kui ka maaelu arengu fondid. Selleks, et välistada sama meetme topeltrahastamine nimetatud kahe fondi raames, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 4 lõikes 3, tuleks tegevuste tasandil luua selge eristus.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 16 lõike 1 teise lõigu teise lause kohaselt ei maksta toetust destilleeritavates kõrvalsaadustes sisalduva alkoholikoguse eest, mis on suurem kui 10 % toodetud veini alkoholisisaldusest. Tuleks täpsustada, et liikmesriik võib näha ette kõnealuse piirangu järgimise üksiktootjate või riiklikul tasandil teostatavate kontrollide kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 16 lõike 1 teise lõigu teise lause kohaselt ei maksta toetust destilleeritavates kõrvalsaadustes sisalduva alkoholikoguse eest, mis on suurem kui 10 % toodetud veini alkoholisisaldusest. Tuleks täpsustada, et liikmesriik võib näha ette kõnealuse piirangu järgimise üksiktootjate või riiklikul tasandil teostatavate kontrollide kaudu.

| (3) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 555/2008 (2) artikli 41 punkti c alapunkti vi kohaselt peavad tootjad analüüsiaruandele lisama ka teabe eri sortide ristamisel saadud veiniviinamarjasortide esinemise kohta (otseselt tootja hübriidid või muud sordid, mis ei kuulu Vitis vinifera sortide hulka). Kuid tehnilistel põhjustel ei peaks osutatud teabe esitamist nõudma ja see tuleks seega kõnealusest sättest välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 555/2008 (2) artikli 41 punkti c alapunkti vi kohaselt peavad tootjad analüüsiaruandele lisama ka teabe eri sortide ristamisel saadud veiniviinamarjasortide esinemise kohta (otseselt tootja hübriidid või muud sordid, mis ei kuulu Vitis vinifera sortide hulka). Kuid tehnilistel põhjustel ei peaks osutatud teabe esitamist nõudma ja see tuleks seega kõnealusest sättest välja jätta.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 555/2008 artikli 103 lõike 1 punktis b on sätestatud, et määruse (EÜ) nr 1227/2000 (3) lisa tabelit 10 kohaldatakse jätkuvalt, kui veinide märgistamist ja esitlemist käsitlevas rakendusmääruses, mis võetakse vastu määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 63 alusel, ei sätestata teisiti. Kuid osutada tuleks hoopis määruse (EÜ) nr 1227/2000 lisa tabelile 9. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 555/2008 artikli 103 lõike 1 punktis b on sätestatud, et määruse (EÜ) nr 1227/2000 (3) lisa tabelit 10 kohaldatakse jätkuvalt, kui veinide märgistamist ja esitlemist käsitlevas rakendusmääruses, mis võetakse vastu määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 63 alusel, ei sätestata teisiti. Kuid osutada tuleks hoopis määruse (EÜ) nr 1227/2000 lisa tabelile 9.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 555/2008 artikli 5 lõikes 8, artikli 16 kolmandas lõigus ja artikli 20 teises lõigus on sätestatud, et kui liikmesriik annab riiklikku toetust, teatab ta sellest kõnealuse määruse VII lisas sätestatud vormi asjaomases osas. VII lisa tuleks seega muuta, et see hõlmaks kõnealust teavet. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 555/2008 artikli 5 lõikes 8, artikli 16 kolmandas lõigus ja artikli 20 teises lõigus on sätestatud, et kui liikmesriik annab riiklikku toetust, teatab ta sellest kõnealuse määruse VII lisas sätestatud vormi asjaomases osas. VII lisa tuleks seega muuta, et see hõlmaks kõnealust teavet.

| (6) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 555/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 555/2008 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 555/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõik:
  „3.   II jaotise kohaldamisel tähendab „tegevus” ühe või enama abisaaja rakendatavat projekti, lepingut, kokkulepet või toetusprogrammiga hõlmatud muud tegevust, mis vastab määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 7 lõikes 1 osutatud meetmete kohasele tegevusele.” |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõik:

„3.   II jaotise kohaldamisel tähendab „tegevus” ühe või enama abisaaja rakendatavat projekti, lepingut, kokkulepet või toetusprogrammiga hõlmatud muud tegevust, mis vastab määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 7 lõikes 1 osutatud meetmete kohasele tegevusele.”

| 2) | II jaotise II peatüki 2. jao artikli 10 järele lisatakse artikkel 10a järgmises sõnastuses:
  „Artikkel 10a
  Kooskõla ja järjepidevus
  1.   Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 11 lõike 4 punktis b osutatud toetus ümberkorraldus- ja muutmiskulude katmiseks ei hõlma põllumajanduslike sõidukite ostuga seotud kulusid.
  2.   Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 11 alusel ei anta kõnealuse määruse II jaotise kohase riikliku toetusprogrammi raames toetust teatava liikmesriigi või piirkonna sellise tegevuse eest, mida toetatakse kõnealuse liikmesriigi või piirkonna maaelu arengu programmi alusel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1698/2005.
  3.   Liikmesriigid kirjeldavad ümberkorraldus- ja muutmismeetme toetusprogrammide raames toetatavaid tegevusi I lisa asjaomases osas nii üksikasjalikult, et oleks võimalik kontrollida, et kõnealust tegevust ei toetata nende maaelu arengu programmide alusel.” |
| --- | --- |

2)

II jaotise II peatüki 2. jao artikli 10 järele lisatakse artikkel 10a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 10a

Kooskõla ja järjepidevus

1.   Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 11 lõike 4 punktis b osutatud toetus ümberkorraldus- ja muutmiskulude katmiseks ei hõlma põllumajanduslike sõidukite ostuga seotud kulusid.

2.   Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 11 alusel ei anta kõnealuse määruse II jaotise kohase riikliku toetusprogrammi raames toetust teatava liikmesriigi või piirkonna sellise tegevuse eest, mida toetatakse kõnealuse liikmesriigi või piirkonna maaelu arengu programmi alusel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1698/2005.

3.   Liikmesriigid kirjeldavad ümberkorraldus- ja muutmismeetme toetusprogrammide raames toetatavaid tegevusi I lisa asjaomases osas nii üksikasjalikult, et oleks võimalik kontrollida, et kõnealust tegevust ei toetata nende maaelu arengu programmide alusel.”

| 3) | Artikkel 20 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 20
  Kooskõla ja järjepidevus
  1.   Toetust ei anta turundusmeetmetele, mis on saanud toetust vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklile 10.
  Kui liikmesriik annab riiklikku investeerimistoetust, teatab ta sellest käesoleva määruse I, V ja VII lisas sätestatud vormi asjaomases osas.
  2.   Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 15 alusel ei anta kõnealuse määruse II jaotise kohase riikliku toetusprogrammi raames toetust teatava liikmesriigi või piirkonna sellise tegevuse eest, mida toetatakse kõnealuse liikmesriigi või piirkonna maaelu arengu programmi alusel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1698/2005.
  3.   Liikmesriigid kirjeldavad investeerimismeetme toetusprogrammide raames toetatavaid tegevusi I lisa asjaomases osas nii üksikasjalikult, et oleks võimalik kontrollida, et kõnealust tegevust ei toetata nende maaelu arengu programmide alusel.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 20

Kooskõla ja järjepidevus

1.   Toetust ei anta turundusmeetmetele, mis on saanud toetust vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2008 artiklile 10.

Kui liikmesriik annab riiklikku investeerimistoetust, teatab ta sellest käesoleva määruse I, V ja VII lisas sätestatud vormi asjaomases osas.

2.   Määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 15 alusel ei anta kõnealuse määruse II jaotise kohase riikliku toetusprogrammi raames toetust teatava liikmesriigi või piirkonna sellise tegevuse eest, mida toetatakse kõnealuse liikmesriigi või piirkonna maaelu arengu programmi alusel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1698/2005.

3.   Liikmesriigid kirjeldavad investeerimismeetme toetusprogrammide raames toetatavaid tegevusi I lisa asjaomases osas nii üksikasjalikult, et oleks võimalik kontrollida, et kõnealust tegevust ei toetata nende maaelu arengu programmide alusel.”

| 4) | II jaotise II peatüki 7. jao artikli 25 järele lisatakse artikkel 25a järgmises sõnastuses:
  „Artikkel 25a
  Tingimuste kontrollimine
  Liikmesriikide pädevad asutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et kontrollida käesoleva määruse artikli 24 lõikes 1 osutatud tingimuste ja määra täitmist koostoimes määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 16 lõikega 3. Liikmesriigid võivad kõnealuse määra täitmist kontrollida üksiktootja või riiklikul tasandil. Riiklikul tasandil teostatava kontrolli valinud liikmesriigid ei hõlma alkoholibilansis koguseid, mis ei ole ette nähtud destilleerimiseks (järelevalve all toimuv kõrvaldamine), ega koguseid, mis on ette nähtud muude toodete kui tööstuslikuks otstarbeks mõeldud alkoholi arendamiseks.” |
| --- | --- |

4)

II jaotise II peatüki 7. jao artikli 25 järele lisatakse artikkel 25a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 25a

Tingimuste kontrollimine

Liikmesriikide pädevad asutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et kontrollida käesoleva määruse artikli 24 lõikes 1 osutatud tingimuste ja määra täitmist koostoimes määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 16 lõikega 3. Liikmesriigid võivad kõnealuse määra täitmist kontrollida üksiktootja või riiklikul tasandil. Riiklikul tasandil teostatava kontrolli valinud liikmesriigid ei hõlma alkoholibilansis koguseid, mis ei ole ette nähtud destilleerimiseks (järelevalve all toimuv kõrvaldamine), ega koguseid, mis on ette nähtud muude toodete kui tööstuslikuks otstarbeks mõeldud alkoholi arendamiseks.”

| 5) | Artikli 41 punkt c alapunkt vi jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

Artikli 41 punkt c alapunkt vi jäetakse välja.

| 6) | Artikli 103 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1227/2000 lisa tabelit 9 jätkuvalt, kui veinide märgistamist ja esitlemist käsitlevas rakendusmääruses, mis võetakse vastu määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 63 alusel, ei sätestata teisiti;” |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 103 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1227/2000 lisa tabelit 9 jätkuvalt, kui veinide märgistamist ja esitlemist käsitlevas rakendusmääruses, mis võetakse vastu määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 63 alusel, ei sätestata teisiti;”

| 7) | VII lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

7)

VII lisa asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 148, 6.6.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 170, 30.6.2008, lk 1.

2

(3)  EÜT L 143, 16.6.2000, lk 1.

3

---

LISA

„VII LISA

Riiklike toetusprogrammide tehnilised andmed vastavalt määruse (EÜ) nr 479/2008 artikli 6 punktile c

| (summa tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik: (1) |
| Teatise kuupäev: (2) | Eelmise teatise kuupäev: |
| Muudetud tabeli number: |
| | Eelarveaasta | |
| | | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku |
| Meetmed | Määrus (EÜ) nr 479/2008 | | Prognoos | Rakendamine | Prognoos | Rakendamine | Prognoos | Rakendamine | Prognoos | Rakendamine | Prognoos | Rakendamine | Rakendamine |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) | (14) |
| 1. | Ühtne otsemaksete kava |

(summa tuhandetes eurodes)

Liikmesriik: (1)

Teatise kuupäev: (2)

Eelmise teatise kuupäev:

Muudetud tabeli number:

Eelarveaasta

2009

2010

2011

2012

2013

Kokku

Meetmed

Määrus (EÜ) nr 479/2008

Prognoos

Rakendamine

Prognoos

Rakendamine

Prognoos

Rakendamine

Prognoos

Rakendamine

Prognoos

Rakendamine

Rakendamine

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

(14)

1.

Ühtne otsemaksete kava

Artikkel 9

Pindala

(ha)

(Kumulatiivne)

Keskmine summa

(eurot/ha) (3)

| 2. | Müügiedendus kolmandate riikide turgudel |
| --- | --- |

2.

Müügiedendus kolmandate riikide turgudel

Artikkel 10

Projektide arv

(Kumulatiivne)

Keskmine ühenduse toetus (4)

Riigiabi

(Kumulatiivne)

| 3a. | Viinamarjaistanduste ümberkujundamine ja muutmine |
| --- | --- |

3a.

Viinamarjaistanduste ümberkujundamine ja muutmine

Artikkel 11

Pindala

(ha)

(Kumulatiivne)

Keskmine summa

(eurot/ha) (3)

| 3b. | Jätkuvad meetmed |
| --- | --- |

3b.

Määrus (EÜ) nr 1493/1999

Pindala

(ha)

(Kumulatiivne)

Keskmine summa

(eurot/ha) (3)

| 4. | Roheline korje |
| --- | --- |

4.

Roheline korje

Artikkel 12

Pindala

(ha)

Keskmine summa

(eurot/ha) (3)

| 5. | Investeerimisfondid |
| --- | --- |

5.

Investeerimisfondid

Artikkel 13

Uute fondide arv

(Kumulatiivne)

Keskmine ühenduse toetus (5)

| 6. | Saagikindlustus |
| --- | --- |

6.

Saagikindlustus

Artikkel 14

Tootjate arv

(Kumulatiivne)

Keskmine ühenduse toetus (6)

Riigiabi

| 7. | Investeeringud ettevõtetesse |
| --- | --- |

7.

Investeeringud ettevõtetesse

Artikkel 15

Abisaajate arv

(Kumulatiivne)

Keskmine ühenduse toetus (7)

Riigiabi

(Kumulatiivne)

| 7.1. | Investeeringud ettevõtetesse lähenemise piirkondades |
| --- | --- |

7.1.

Investeeringud ettevõtetesse lähenemise piirkondades

Artikli 15 lõike 4 punkt a

Abikõlblikud kulud

(Kumulatiivne)

| 7.2. | Investeeringud ettevõtetesse piirkondades, mis ei ole lähenemise piirkonnad |
| --- | --- |

7.2.

Investeeringud ettevõtetesse piirkondades, mis ei ole lähenemise piirkonnad

Artikli 15 lõige 4 punkt b

Abikõlblikud kulud

(Kumulatiivne)

| 7.3. | Investeeringud ettevõtetesse äärepoolseimates piirkondades |
| --- | --- |

7.3.

Investeeringud ettevõtetesse äärepoolseimates piirkondades

Artikli 15 lõike 4 punkt c

Abikõlblikud kulud

(Kumulatiivne)

| 7.4. | Investeeringud ettevõtetesse väiksematel Egeuse mere saartel |
| --- | --- |

7.4.

Investeeringud ettevõtetesse väiksematel Egeuse mere saartel

Artikli 15 lõike 4 punkt d

Abikõlblikud kulud

(Kumulatiivne)

| 7.5. | Investeeringud ettevõtetesse lähenemise piirkondades |
| --- | --- |

7.5.

Investeeringud ettevõtetesse lähenemise piirkondades

Artikli 15 lõike 4 punkt a

Ühenduse toetus

(Kumulatiivne)

| 7.6. | Investeeringud ettevõtetesse piirkondades, mis ei ole lähenemise piirkonnad |
| --- | --- |

7.6.

Investeeringud ettevõtetesse piirkondades, mis ei ole lähenemise piirkonnad

Artikli 15 lõige 4 punkt b

Ühenduse toetus

(Kumulatiivne)

| 7.7. | Investeeringud ettevõtetesse äärepoolseimates piirkondades |
| --- | --- |

7.7.

Investeeringud ettevõtetesse äärepoolseimates piirkondades

Artikli 15 lõike 4 punkt c

Ühenduse toetus

(Kumulatiivne)

| 7.8. | Investeeringud ettevõtetesse väiksematel Egeuse mere saartel |
| --- | --- |

7.8.

Investeeringud ettevõtetesse väiksematel Egeuse mere saartel

Artikli 15 lõike 4 punkt d

Ühenduse toetus

(Kumulatiivne)

| 8. | Kõrvalsaaduste destilleerimine |
| --- | --- |

8.

Kõrvalsaaduste destilleerimine

Artikkel 16

Maksimaalse toetuse ulatus

(eurot/%vol/hl) (8)

Miljonit hl

Keskmine ühenduse toetus (9)

| 9. | Alkohoolsete jookide destilleerimine – pindalatoetus |
| --- | --- |

9.

Alkohoolsete jookide destilleerimine – pindalatoetus

Artikkel 17

Toetuse ulatus

(eurot/ha) (8)

Pindala (ha)

Keskmine toetus (3)

| 10. | Erakorraline destilleerimine |
| --- | --- |

10.

Erakorraline destilleerimine

Artikkel 18

Toetuse ulatus

(eurot/%vol/hl) (8)

Tootja miinimum-hind

(eurot/%vol/hl) (8)

Miljonit hl

Keskmine ühenduse toetus (9)

| 11. | Kontsentreeritud viinamarjavirde kasutamine rikastamiseks |
| --- | --- |

11.

Kontsentreeritud viinamarjavirde kasutamine rikastamiseks

Artikkel 19

Toetuse ulatus

(eurot/%vol/hl) (8)

Miljonit hl

Keskmine ühenduse toetus (9)

---

(1)  Kasutada Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talituse akronüümi.

1

(2)  Teatise esitamise tähtaeg: prognooside puhul esimest korda 30. juuni 2008, seejärel iga aasta 1. märts ja 30. juuni, ning rakendamise puhul iga aasta 1. märts (esimest korda 2010. aastal).

2

(3)  Arvutatakse, jagades II lisas esitatud summa(d) (prognoosid) ja VI lisas esitatud summa (rakendamine) käesolevas lisas märgitud pindala suurusega.

3

(4)  Arvutatakse, jagades II lisas esitatud summa(d) (prognoosid) ja VI lisas esitatud summa (rakendamine) käesolevas lisas märgitud projektide arvuga.

4

(5)  Arvutatakse, jagades II lisas esitatud summa(d) (prognoosid) ja VI lisas esitatud summa (rakendamine) käesolevas lisas märgitud fondide arvuga.

5

(6)  Arvutatakse, jagades II lisas esitatud summa(d) (prognoosid) ja VI lisas esitatud summa (rakendamine) käesolevas lisas märgitud tootjate arvuga.

6

(7)  Arvutatakse, jagades II lisas esitatud summa(d) (prognoosid) ja VI lisas esitatud summa (rakendamine) käesolevas lisas märgitud abisaajate arvuga.

7

(8)  Üksikasjad esitatakse I ja V lisas.

8

(9)  Arvutatakse, jagades II lisas esitatud summa(d) (prognoosid) ja VI lisas esitatud summa (rakendamine) käesolevas lisas märgitud hektoliitrite arvuga.”

9

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 21.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/11

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. jaanuar 2009,

Regioonide Komitee ühe Taani liikme ja kahe Taani asendusliikme ametisse nimetamise kohta

(2009/40/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Taani valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1)

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Eva NEJSTGAARDI tagasiastumisega. Regioonide Komitees on vabanenud kaks asendusliikme kohta seoses Bjørn DAHLI tagasiastumisega ja Anna Margrethe KAALUNDI volituste lõppemisega, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Eva NEJSTGAARDI tagasiastumisega. Regioonide Komitees on vabanenud kaks asendusliikme kohta seoses Bjørn DAHLI tagasiastumisega ja Anna Margrethe KAALUNDI volituste lõppemisega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2010 järgmised isikud:

| a) | liikmeks:






  — | Jens Jørgen NYGAARD, 1. Viceborgmester, Egedal Kommune; |
| --- | --- | --- |

a)

liikmeks:

—

Jens Jørgen NYGAARD, 1. Viceborgmester, Egedal Kommune;

| b) | asendusliikmeteks:






  — | Anna Margrethe KAALUND, Byrådsmedlem, Viborg Kommune (volituste muutus); |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmeteks:

—

Anna Margrethe KAALUND, Byrådsmedlem, Viborg Kommune (volituste muutus);

| — | Jens STENBÆK, Viceborgmester, Holbæk Kommune. |
| --- | --- |

—

Jens STENBÆK, Viceborgmester, Holbæk Kommune.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 19. jaanuar 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

P. GANDALOVIČ

---

(1)  ELT L 56, 25.2.2006, lk 75.

1

---

| 21.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/12

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. jaanuar 2009,

Regioonide Komitee Austria liikme ametisse nimetamise kohta

(2009/41/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Austria valitsuse ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010. (1)

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Jörg HAIDERI surmaga, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud liikmekoht seoses Jörg HAIDERI surmaga,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2010:

Gerhard DÖRFLER, Landeshauptmann, Kärnten.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 19. jaanuar 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

P. GANDALOVIČ

---

(1)  ELT L 56, 25.2.2006, lk 75.

1

---

21.1.2009

| 21.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---