# Úradný vestník L 53/2009

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 53 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5226. februára 2009 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 53

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5226. februára 2009

---

| Obsah | | I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 157/2009 z 25. februára 2009, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 1 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 158/2009 z 25. februára 2009, ktorým sa stanovuje koeficient pridelenia na vydávanie dovozných povolení požadovaných od 16. do 20. februára 2009 na produkty odvetvia cukru v rámci colných kvót a preferenčných dohôd | 3 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 159/2009 z 25. februára 2009, ktorým sa schvaľujú malé zmeny a doplnenia špecifikácie názvu zapísaného do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Chabichou du Poitou (CHOP)] | 8 |

Obsah

I   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

NARIADENIA

Nariadenie Komisie (ES) č. 157/2009 z 25. februára 2009, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

1

Nariadenie Komisie (ES) č. 158/2009 z 25. februára 2009, ktorým sa stanovuje koeficient pridelenia na vydávanie dovozných povolení požadovaných od 16. do 20. februára 2009 na produkty odvetvia cukru v rámci colných kvót a preferenčných dohôd

3

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 159/2009 z 25. februára 2009, ktorým sa schvaľujú malé zmeny a doplnenia špecifikácie názvu zapísaného do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Chabichou du Poitou (CHOP)]

8

| | | II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | Komisia |
| | | 2009/157/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 16. júla 2008 o opatrení pomoci, ktoré zaviedlo Francúzsko v prospech skupiny IFP [C 51/05 (ex NN 84/05)]
  [oznámené pod číslom K(2008) 1330]

   (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/158/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 23. februára 2009 o prijatí pracovného plánu na rok 2009 na realizáciu druhého akčného programu Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013) a o kritériách výberu, kritériách udeľovania a o iných kritériách v súvislosti s finančnými príspevkami na akcie tohto programu (
  1
  ) | 41 |
| | | 2009/159/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 25. februára 2009, ktorým sa podľa rozhodnutia 2008/671/ES o harmonizovanom využívaní rádiového frekvenčného spektra v pásme 5875 – 5905 MHz pre aplikácie inteligentných dopravných systémov (ITS) súvisiace s bezpečnosťou udeľuje výnimka Rakúsku
  [oznámené pod číslom K(2009) 1136] | 74 |
| | | USMERNENIA |
| | | Európska centrálna banka |
| | | 2009/160/ES |
| | * | Usmernenie Európskej centrálnej banky z 19. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie ECB/2007/9 o menovej štatistike a štatistike finančných inštitúcií a trhov (prepracované znenie) (ECB/2008/31) | 76 |

II   Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

2009/157/ES

*

Rozhodnutie Komisie zo 16. júla 2008 o opatrení pomoci, ktoré zaviedlo Francúzsko v prospech skupiny IFP [C 51/05 (ex NN 84/05)]
  [oznámené pod číslom K(2008) 1330]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2008) 1330]

1

13

2009/158/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 23. februára 2009 o prijatí pracovného plánu na rok 2009 na realizáciu druhého akčného programu Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013) a o kritériách výberu, kritériách udeľovania a o iných kritériách v súvislosti s finančnými príspevkami na akcie tohto programu (
  1
  )

1

41

2009/159/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 25. februára 2009, ktorým sa podľa rozhodnutia 2008/671/ES o harmonizovanom využívaní rádiového frekvenčného spektra v pásme 5875 – 5905 MHz pre aplikácie inteligentných dopravných systémov (ITS) súvisiace s bezpečnosťou udeľuje výnimka Rakúsku
  [oznámené pod číslom K(2009) 1136]

[oznámené pod číslom K(2009) 1136]

74

USMERNENIA

Európska centrálna banka

2009/160/ES

*

Usmernenie Európskej centrálnej banky z 19. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie ECB/2007/9 o menovej štatistike a štatistike finančných inštitúcií a trhov (prepracované znenie) (ECB/2008/31)

(ECB/2008/31)

76

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pre čitateľa (pozri vnútornú stranu zadnej obálky) | s3 |

*

Poznámka pre čitateľa (pozri vnútornú stranu zadnej obálky)

Poznámka pre čitateľa

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie je povinné

NARIADENIA

| 26.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/1

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 157/2009

z 25. februára 2009,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

V súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní sa nariadením (ES) č. 1580/2007 ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 26. februára 2009.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2009

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 50,9 |
| SN | 127,1 |
| TN | 101,1 |
| TR | 82,8 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | MA | 102,4 |
| MK | 143,3 |
| TR | 171,9 |
| ZZ | 139,2 |
| 0709 90 70 | MA | 59,9 |
| TR | 131,6 |
| ZZ | 95,8 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 45,1 |
| IL | 49,0 |
| MA | 49,7 |
| TN | 52,8 |
| TR | 65,6 |
| ZZ | 52,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,5 |
| MA | 94,9 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 101,5 |
| JM | 95,1 |
| MA | 72,9 |
| PK | 48,7 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 50 10 | MA | 53,4 |
| TR | 59,1 |
| ZZ | 56,3 |
| 0808 10 80 | CA | 89,6 |
| CL | 67,7 |
| CN | 72,7 |
| MK | 25,7 |
| US | 113,4 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 20 50 | AR | 85,3 |
| CL | 73,7 |
| CN | 46,2 |
| US | 96,7 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 79,7 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MA

50,9

SN

127,1

TN

101,1

TR

82,8

ZZ

90,5

0707 00 05

MA

102,4

MK

143,3

TR

171,9

ZZ

139,2

0709 90 70

MA

59,9

TR

131,6

ZZ

95,8

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

45,1

IL

49,0

MA

49,7

TN

52,8

TR

65,6

ZZ

52,4

0805 20 10

IL

141,5

MA

94,9

TR

71,0

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

101,5

JM

95,1

MA

72,9

PK

48,7

TR

65,3

ZZ

76,7

0805 50 10

MA

53,4

TR

59,1

ZZ

56,3

0808 10 80

CA

89,6

CL

67,7

CN

72,7

MK

25,7

US

113,4

ZZ

73,8

0808 20 50

AR

85,3

CL

73,7

CN

46,2

US

96,7

ZA

96,8

ZZ

79,7

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 26.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/3

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 158/2009

z 25. februára 2009,

ktorým sa stanovuje koeficient pridelenia na vydávanie dovozných povolení požadovaných od 16. do 20. februára 2009 na produkty odvetvia cukru v rámci colných kvót a preferenčných dohôd

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 950/2006 z 28. júna 2006, ktorým sa na hospodárske roky 2006/2007, 2007/2008 a 2008/2009 ustanovujú vykonávacie opatrenia na dovoz a rafináciu produktov zo sektora cukru v rámci určitých colných kvót a preferenčných dohôd (2), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

keďže:

| (1) | V súlade s nariadením Komisie (ES) č. 950/2006 a/alebo s nariadením Rady (ES) č. 508/2007 zo 7. mája 2007, ktorým sa otvárajú colné kvóty na dovoz surového trstinového cukru do Bulharska a Rumunska na zásobovanie rafinérií v hospodárskych rokoch 2006/2007, 2007/2008 a 2008/2009 (3) boli v období od 16. do 20. februára 2009 príslušným orgánom predložené žiadosti o dovozné povolenia na celkové množstvo rovné alebo vyššie ako je dostupné množstvo pre poradovým číslom 09.4351 (2008–2009). |
| --- | --- |

(1)

V súlade s nariadením Komisie (ES) č. 950/2006 a/alebo s nariadením Rady (ES) č. 508/2007 zo 7. mája 2007, ktorým sa otvárajú colné kvóty na dovoz surového trstinového cukru do Bulharska a Rumunska na zásobovanie rafinérií v hospodárskych rokoch 2006/2007, 2007/2008 a 2008/2009 (3) boli v období od 16. do 20. februára 2009 príslušným orgánom predložené žiadosti o dovozné povolenia na celkové množstvo rovné alebo vyššie ako je dostupné množstvo pre poradovým číslom 09.4351 (2008–2009).

| (2) | Za týchto okolností by Komisia mala stanoviť koeficient pridelenia s cieľom umožniť vydávanie povolení v pomere k dostupnému množstvu a/alebo informovať členské štáty, že sa dosiahol stanovený limit, |
| --- | --- |

(2)

Za týchto okolností by Komisia mala stanoviť koeficient pridelenia s cieľom umožniť vydávanie povolení v pomere k dostupnému množstvu a/alebo informovať členské štáty, že sa dosiahol stanovený limit,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Pre žiadosti o dovozné povolenia predložené od 16. do 20. februára 2009 v súlade s článkom 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 950/2006 a/alebo v súlade s článkom 3 nariadenia (ES) č. 508/2007 sa povolenia vydávajú v rozmedzí množstvových limitov stanovených v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2009

Za Komisiu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 178, 1.7.2006, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 122, 11.5.2007, s. 1.

3

---

PRÍLOHA

Preferenčný cukor AKT–INDIA

Kapitola IV nariadenia (ES) č. 950/2006

Hospodársky rok 2008/2009

| Poradové číslo | Krajina | Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Dosiahnutý |
| 09.4333 | Pobrežie Slonoviny | 100 | |
| 09.4334 | Konžská republika | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Dosiahnutý |
| 09.4338 | Jamajka | 100 | |
| 09.4339 | Keňa | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Maurícius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 0 | Dosiahnutý |
| 09.4344 | Svätý Krištof a Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazijsko | 0 | Dosiahnutý |
| 09.4347 | Tanzánia | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad a Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | Dosiahnutý |

Poradové číslo

Krajina

Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Dosiahnutý

09.4333

Pobrežie Slonoviny

100

09.4334

Konžská republika

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Dosiahnutý

09.4338

Jamajka

100

09.4339

Keňa

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Maurícius

100

09.4343

Mozambik

0

Dosiahnutý

09.4344

Svätý Krištof a Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazijsko

0

Dosiahnutý

09.4347

Tanzánia

100

09.4348

Trinidad a Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Dosiahnutý

Preferenčný cukor AKT–INDIA

Kapitola IV nariadenia (ES) č. 950/2006

Hospodársky rok júla–septembra 2009

| Poradové číslo | Krajina | Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Pobrežie Slonoviny | — | |
| 09.4334 | Konžská republika | — | |
| 09.4335 | Fidži | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | India | 0 | Dosiahnutý |
| 09.4338 | Jamajka | — | |
| 09.4339 | Keňa | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Maurícius | — | |
| 09.4343 | Mozambik | 100 | |
| 09.4344 | Svätý Krištof a Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazijsko | 100 | |
| 09.4347 | Tanzánia | — | |
| 09.4348 | Trinidad a Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Poradové číslo

Krajina

Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Pobrežie Slonoviny

—

09.4334

Konžská republika

—

09.4335

Fidži

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

India

0

Dosiahnutý

09.4338

Jamajka

—

09.4339

Keňa

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Maurícius

—

09.4343

Mozambik

100

09.4344

Svätý Krištof a Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazijsko

100

09.4347

Tanzánia

—

09.4348

Trinidad a Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

—

09.4351

Zimbabwe

—

Doplnkový cukor

Kapitola V nariadenia (ES) č. 950/2006

Hospodársky rok 2008/2009

| Poradové číslo | Krajina | Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | — | |
| 09.4316 | Signatárske krajiny protokolu AKT | — | |

Poradové číslo

Krajina

Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4315

India

—

09.4316

Signatárske krajiny protokolu AKT

—

Koncesný cukor CXL

Kapitola VI nariadenia (ES) č. 950/2006

Hospodársky rok 2008/2009

| Poradové číslo | Krajina | Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrália | 0 | Dosiahnutý |
| 09.4318 | Brazília | 0 | Dosiahnutý |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Dosiahnutý |
| 09.4320 | Ostatné tretie krajiny | 0 | Dosiahnutý |

Poradové číslo

Krajina

Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4317

Austrália

0

Dosiahnutý

09.4318

Brazília

0

Dosiahnutý

09.4319

Kuba

0

Dosiahnutý

09.4320

Ostatné tretie krajiny

0

Dosiahnutý

Cukor z Balkánu

Kapitola VII nariadenia (ES) č. 950/2006

Hospodársky rok 2008/2009

| Poradové číslo | Krajina | Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánsko | 100 | |
| 09.4325 | Bosna a Hercegovina | 0 | Dosiahnutý |
| 09.4326 | Srbsko a Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko | 100 | |
| 09.4328 | Chorvátsko | 100 | |

Poradové číslo

Krajina

Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4324

Albánsko

100

09.4325

Bosna a Hercegovina

0

Dosiahnutý

09.4326

Srbsko a Kosovo (1)

100

09.4327

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko

100

09.4328

Chorvátsko

100

Mimoriadne dovezený cukor a cukor na priemyselné spracovanie

Kapitola VIII nariadenia (ES) č. 950/2006

Hospodársky rok 2008/2009

| Poradové číslo | Typ | Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Mimoriadny dovoz | — | |
| 09.4390 | Priemyselné spracovanie | 100 | |

Poradové číslo

Typ

Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4380

Mimoriadny dovoz

—

09.4390

Priemyselné spracovanie

100

Dodatočný cukor podľa DHP

Kapitola VIIIa nariadenia (ES) č. 950/2006

Hospodársky rok 2008/2009

| Poradové číslo | Krajina | Percentuálny podiel na vydanie z množstva požadovaného v týždni od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komory, Madagaskar, Maurícius, Seychely, Zambia, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Keňa, Rwanda, Tanzánia, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svazijsko | 100 | |
| 09.4434 | Mozambik | 0 | Dosiahnutý |
| 09.4435 | Antigua a Barbuda, Bahamy, Barbados, Belize, Dominika, Dominikánska republika, Grenada, Guyana, Haiti, Jamajka, Svätý Krištof a Nevis, Svätá Lucia, Svätý Vincent a Grenadíny, Surinam, Trinidad a Tobago | 0 | Dosiahnutý |
| 09.4436 | Dominikánska republika | 0 | Dosiahnutý |
| 09.4437 | Fidži, Papua-Nová Guinea | 100 | |

Poradové číslo

Krajina

Percentuálny podiel na vydanie z množstva požadovaného v týždni od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4431

Komory, Madagaskar, Maurícius, Seychely, Zambia, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Keňa, Rwanda, Tanzánia, Uganda

100

09.4433

Svazijsko

100

09.4434

Mozambik

0

Dosiahnutý

09.4435

Antigua a Barbuda, Bahamy, Barbados, Belize, Dominika, Dominikánska republika, Grenada, Guyana, Haiti, Jamajka, Svätý Krištof a Nevis, Svätá Lucia, Svätý Vincent a Grenadíny, Surinam, Trinidad a Tobago

0

Dosiahnutý

09.4436

Dominikánska republika

0

Dosiahnutý

09.4437

Fidži, Papua-Nová Guinea

100

Dovoz cukru v rámci prechodných colných kvót otvorených pre Bulharsko a Rumunsko

Článok 1 nariadenia (ES) č. 508/2007

Hospodársky rok 2008/2009

| Poradové číslo | Typ | Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 16.2.2009-20.2.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulharsko | 0 | Dosiahnutý |
| 09.4366 | Rumunsko | 100 | |

Poradové číslo

Typ

Percentuálny podiel na vydanie z množstiev požadovaných v týždni od 16.2.2009-20.2.2009

Limit

09.4365

Bulharsko

0

Dosiahnutý

09.4366

Rumunsko

100

---

(1)  Ako ho definuje rezolúcia Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999.

---

| 26.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/8

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 159/2009

z 25. februára 2009,

ktorým sa schvaľujú malé zmeny a doplnenia špecifikácie názvu zapísaného do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Chabichou du Poitou (CHOP)]

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

sa zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2 druhú vetu,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 9 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 510/2006 a so zreteľom na článok 17 ods. 2 uvedeného nariadenia Komisia preskúmala žiadosť Francúzska o schválenie zmeny a doplnenia prvkov špecifikácie chráneného označenia pôvodu „Chabichou du Poitou“ zapísaného do registra nariadením Komisie (ES) č. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 9 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 510/2006 a so zreteľom na článok 17 ods. 2 uvedeného nariadenia Komisia preskúmala žiadosť Francúzska o schválenie zmeny a doplnenia prvkov špecifikácie chráneného označenia pôvodu „Chabichou du Poitou“ zapísaného do registra nariadením Komisie (ES) č. 1107/96 (2).

| (2) | Cieľom žiadosti je zmeniť a doplniť špecifikáciu spresnením podmienok používania spracovateľských postupov a prísad do mlieka a pri výrobe syra „Chabichou du Poitou“. Týmito postupmi sa zaisťuje zachovanie hlavných charakteristík označenia. |
| --- | --- |

(2)

Cieľom žiadosti je zmeniť a doplniť špecifikáciu spresnením podmienok používania spracovateľských postupov a prísad do mlieka a pri výrobe syra „Chabichou du Poitou“. Týmito postupmi sa zaisťuje zachovanie hlavných charakteristík označenia.

| (3) | Komisia preskúmala uvedenú zmenu a doplnenie a dospela k záveru, že sú opodstatnené. Keďže zmena a doplnenie v zmysle článku 9 nariadenia (ES) č. 510/2006 sú malé, Komisia ich môže schváliť bez použitia postupu opísaného v článkoch 5, 6 a 7 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(3)

Komisia preskúmala uvedenú zmenu a doplnenie a dospela k záveru, že sú opodstatnené. Keďže zmena a doplnenie v zmysle článku 9 nariadenia (ES) č. 510/2006 sú malé, Komisia ich môže schváliť bez použitia postupu opísaného v článkoch 5, 6 a 7 uvedeného nariadenia.

| (4) | V súlade s článkom 18 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1898/2006 (3) a v zmysle článku 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 by sa malo uverejniť zhrnutie špecifikácie, |
| --- | --- |

(4)

V súlade s článkom 18 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1898/2006 (3) a v zmysle článku 17 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006 by sa malo uverejniť zhrnutie špecifikácie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Špecifikácia chráneného označenia pôvodu „Chabichou du Poitou“ sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Upravené zhrnutie hlavných prvkov špecifikácie je uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2009

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Ú. v. ES L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 369, 23.12.2006, s. 1.

3

---

PRÍLOHA I

Schvaľujú sa tieto zmeny a doplnenia špecifikácie chráneného označenia pôvodu „Chabichou du Poitou“:

„Spôsob výroby“

Bod 5 špecifikácie týkajúci sa opisu spôsobu výroby sa dopĺňa takto:

„(...) Syrenie mlieka sa vykonáva výlučne s použitím syridla.

Zhusťovanie mlieka čiastočným odstránením vodnatej časti pred koaguláciou je zakázané.

Okrem mliečnych surovín sú v mlieku a počas výroby syra jedinými povolenými zložkami alebo pomocnými látkami alebo prísadami syridlo, kultúry baktérií, kvasiniek, plesní, ktorých neškodnosť bola preukázaná, chlorid vápenatý a soľ.

(...) Uchovávanie mliečnych surovín, výrobkov počas výroby, syreniny alebo čerstvého syra prostredníctvom ich udržiavania pri mínusovej teplote je zakázané.

(...) Uchovávanie čerstvých syrov a zrejúcich syrov v zmenenej atmosfére je zakázané.“

---

PRÍLOHA II

ZHRNUTIE

Nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

„CHABICHOU DU POITOU“

ES č.: FR-PDO-0117-0115/29.3.2006

CHOP (X) CHZO ( )

Tento prehľad obsahuje hlavné body špecifikácie výrobku na informačné účely.

1.   Príslušný orgán v členskom štáte

| Názov | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | 51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE |
| Tel. | : | +33 153898000 |
| Fax | : | +33 153898060 |
| E-mail | : | info@inao.gouv.fr |

Názov

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Adresa

:

51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE

Tel.

:

+33 153898000

Fax

:

+33 153898060

E-mail

:

info@inao.gouv.fr

2.   Skupina

| Názov | : | Syndicat de défense du Chabichou du Poitou |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE |
| Tel. | : | +33 549447480 |
| Fax | : | +33 549467905 |
| E-mail | : | filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr |
| Zloženie | : | Výrobcovia/spracovatelia (X) Ostaní ( ) |

Názov

:

Syndicat de défense du Chabichou du Poitou

Adresa

:

Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE

Tel.

:

+33 549447480

Fax

:

+33 549467905

E-mail

:

filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr

Zloženie

:

Výrobcovia/spracovatelia (X) Ostaní ( )

3.   Druh výrobku

| Trieda 1.3: | Syry |
| --- | --- |

Trieda 1.3:

Syry

4.   Špecifikácia

[prehľad požiadaviek uvedených v článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 510/2006]

4.1.   Názov

„Chabichou du Poitou“

4.2.   Opis

Mäkký, biely, nelisovaný syr z kozieho mlieka s jemnou kôrkou, ktorý má tvar malého zrezaného kužeľa pripomínajúceho „zátku“. Je vysoký približne 6 cm, váži v priemere 120 gramov a obsahuje 45 % tuku.

4.3.   Zemepisná oblasť

Departmán Vienne:

Kantóny Châtellerault, Charroux, Civray, Couhé, Gençay, Lencloître, Lusignan, Mirebeau, Moncontour, Neuville, Poitiers, Saint-Georges-lès-Baillargeaux, Saint-Julien-l'Ars, La Villedieu-du-Clain, Vivonne, Vouillé: všetky obce.

Obce Arçay, Availles-en-Châtellerault, Beaumont, Berthegon, Bonneuil-Matours, Bouresse, Cenon, Chalais, Chauvigny, Chouppes, Coussay, Curzay-sur-Dive, Dercé, Glenouzé, Guesnes, Lhommaizé, Loudun, Maulay, Mauprévoir, Messemé, Monthoiron, Monts-sur-Guesnes, Moussac, Mouterre-Silly, Prinçay, Queaux, Ranton, La Roche-Rigault, Saint-Laon, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Martin-l'Ars, Saires, Sammarçolles, Sérigny, Ternay, Verrières, Verrue, Le Vigeant, Vouneuil-sur-Vienne.

Departmán Deux-Sèvres

Kantóny Airvault, Celles-sur-Belle, Chef-Boutonne, Lezay, Mazières-en-Gâtine, Melle, Ménigoute, La Mothe-Saint-Héray, Saint-Loup-Lamairé, Saint-Maixent-l'Ecole-2, Saint-Maixent-l'Ecole-Ville, Sauzé-Vaussais, Thénezay, Thouars-1, Thouars-Ville: všetky obce.

Obce Augé, Asnières-en-Poitou, Azay-le-Brûlé, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, La Crèche, Chérigné, Ensigné, Geay, Glénay, Juillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Luzay, Paizay-le-Chapt, Périgné, Pierrefitte, Prahecq, Saint-Martin-de-Bernegoue, Sainte-Gemme, Saint-Varent, Saivres, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Vernoux-sur-Boutonne, Villefollet, Villiers-sur-Chizé, Vouillé.

Departmán Charente

Obce Adjots, Benest, Bernac, Bioussac, Le Bouchage, Brettes, Champagne-Mouton, La Chèvrerie, Condac, Courcôme, Empuré, La Faye, La Forêt-de-Tessé, Londigny, Longré, La Magdeleine, Montjean, Nanteuil-en-Vallée, Paizay-Naudoin-Embourie, Raix, Ruffec, Saint-Gourson, Saint-Martin-du-Clocher, Souvigné, Taizé-Aizié, Theil-Rabier, Vieux-Ruffec, Villefagnan, Villiers-le-Roux.

4.4.   Dôkaz o pôvode:

Každý výrobca mlieka, každá prevádzka na spracovanie syra a každá prevádzka na zretie syra vyplní „prehlásenie o spôsobilosti“ zaregistrované orgánmi INAO, na základe ktorého môže INAO identifikovať všetky hospodárske subjekty. Uvedené hospodárske subjekty musia pre INAO sprístupniť záznamy a všetku dokumentáciu potrebnú na kontrolu pôvodu, kvality a výrobných podmienok mlieka a syrov.

V rámci kontroly charakteristík výrobku označenia pôvodu má analytická a organoleptická skúška zaručiť kvalitu a typické vlastnosti skúšaných výrobkov.

4.5.   Spôsob výroby

Výroba mlieka, výroba a zrenie syrov sa musia uskutočňovať v zemepisnej oblasti.

Plnotučné kozie mlieko, jemne syrené, sa vyzráža kyselinou mliečnou. Čerstvá, predbežne odkvapkaná alebo neodkvapkaná syrenina sa vloží do perforovanej formy, ktorá má tvar zrezaného kužeľa, na povrchu osolená sa nechá 18 až 24 hodín odkvapkávať a 24 až 48 hodín sušiť. Syr dozrieva počas minimálne 10 dní pri teplote 10 až 12 °C a pri vlhkosti vzduchu 80 až 90 %.

4.6.   Spojenie

Pod pôvodne arabským názvom „chebli“, ktorý znamená koza, vyrábali tento syr Saracéni, ktorí síce ostali po porážke v roku 732 na území Francúzska, avšak boli vykázaní na kopec susediaci s mestom Poitiers. V roku 1782 sa syr spomína v knihe Guide du voyageur à Poitiers od Charles de Cherge pod pomenovaním „Chabichou“. Je ospevovaný v sonete Emila Bergerata z roku 1910 a v piesni z roku 1914, čo svedčí o jeho reputácii v okolí Poitiers. Žiadosť o označenie z roku 1989 bola uznaná v roku 1990 udelením označenia pôvodu.

Jeho výroba, spojená s geologickou oblasťou nazvanou Seuil du Poitou, sa rozvinula na homogénnom území, ktoré sa vyznačuje vápenatou pôdou, tradičným chovom kôz a na ktorom sídlia výrobcovia a spracovatelia syra Chabichou du Poitou.

4.7.   Kontrolný orgán

| Názov | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | 51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE |
| Tel. | : | +33 153898000 |
| Fax | : | +33 153898060 |
| E-mail | : | info@inao.gouv.fr |

Názov

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Adresa

:

51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE

Tel.

:

+33 153898000

Fax

:

+33 153898060

E-mail

:

info@inao.gouv.fr

L’Institut National de l’Origine et de la Qualité (Národný inštitút pre označenia pôvodu a kvalitu) je verejný správny úrad s právnou subjektivitou pod dohľadom ministerstva poľnohospodárstva.

| Názov | : | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | 59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE |
| Tel. | : | +33 144871717 |
| Fax | : | + 33 144973037 |

Názov

:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)

Adresa

:

59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE

Tel.

:

+33 144871717

Fax

:

- 33 144973037

DGCCRF je oddelenie ministerstva hospodárstva, financií a priemyslu.

4.8.   Označenie

Povinnosť označovať výrobok nápisom Appellation d'Origine Contrôlée (Chránené označenie pôvodu) a názvom označenia.

Povinný nápis „Appellation d'Origine“ (Označenie pôvodu).

Predpísaný nápis „Fabrication fermière“ (vyrobené na farme) alebo „Fromage fermier“ (syr vyrobený na farme).

---

II Akty prijaté podľa Zmluvy o ES/Zmluvy o Euratome, ktorých uverejnenie nie je povinné

ROZHODNUTIA

Komisia

| 26.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/13

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 16. júla 2008

o opatrení pomoci, ktoré zaviedlo Francúzsko v prospech skupiny IFP [C 51/05 (ex NN 84/05)]

[oznámené pod číslom K(2008) 1330]

(Iba francúzske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2009/157/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | Listom z 25. novembra 2004, zaevidovaným 29. novembra 2004 pod číslom CP221/2004, dostala Komisia sťažnosť týkajúcu sa údajnej protiprávnej štátnej pomoci udelenej Francúzskemu inštitútu ropy (L'Institut Français du Pétrole – IFP) a Axens, jednej z jeho dcérskych spoločností. Z obavy pred negatívnym vplyvom na trh navrhovateľ požiadal, aby sa neprezradila jeho totožnosť. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 25. novembra 2004, zaevidovaným 29. novembra 2004 pod číslom CP221/2004, dostala Komisia sťažnosť týkajúcu sa údajnej protiprávnej štátnej pomoci udelenej Francúzskemu inštitútu ropy (L'Institut Français du Pétrole – IFP) a Axens, jednej z jeho dcérskych spoločností. Z obavy pred negatívnym vplyvom na trh navrhovateľ požiadal, aby sa neprezradila jeho totožnosť.

| (2) | Listom z 21. decembra 2005 Komisia informovala Francúzsko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES proti tomuto opatreniu. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 21. decembra 2005 Komisia informovala Francúzsko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES proti tomuto opatreniu.

| (3) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uvedenému opatreniu. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uvedenému opatreniu.

| (4) | Listom zo 16. januára 2006, zaevidovaným v ten istý deň, Francúzsko požiadalo o dodatočnú lehotu jedného mesiaca na doručenie svojich pripomienok. Túto lehotu Komisia povolila listom z 19. januára 2006. Listom z 23. februára 2006, zaevidovaným v ten istý deň, Francúzsko doručilo Komisii svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(4)

Listom zo 16. januára 2006, zaevidovaným v ten istý deň, Francúzsko požiadalo o dodatočnú lehotu jedného mesiaca na doručenie svojich pripomienok. Túto lehotu Komisia povolila listom z 19. januára 2006. Listom z 23. februára 2006, zaevidovaným v ten istý deň, Francúzsko doručilo Komisii svoje pripomienky.

| (5) | Listom z 15. marca 2006, zaevidovaným v ten istý deň, spoločnosť UOP požiadala o dodatočnú lehotu jedného mesiaca na predloženie svojich pripomienok. Túto lehotu Komisia povolila listom z 22. marca 2006. |
| --- | --- |

(5)

Listom z 15. marca 2006, zaevidovaným v ten istý deň, spoločnosť UOP požiadala o dodatočnú lehotu jedného mesiaca na predloženie svojich pripomienok. Túto lehotu Komisia povolila listom z 22. marca 2006.

| (6) | Listom zo 17. marca 2006, zaevidovaným v ten istý deň, spoločnosť Haldor Topsoe A/S požiadala o dodatočnú lehotu jedného mesiaca na predloženie svojich pripomienok. Túto lehotu Komisia povolila listom z 22. marca 2006. |
| --- | --- |

(6)

Listom zo 17. marca 2006, zaevidovaným v ten istý deň, spoločnosť Haldor Topsoe A/S požiadala o dodatočnú lehotu jedného mesiaca na predloženie svojich pripomienok. Túto lehotu Komisia povolila listom z 22. marca 2006.

| (7) | Listom z 20. marca 2006, zaevidovaným 22. marca 2006, spoločnosť Axens doručila Komisii svoje pripomienky k uvedenému opatreniu. |
| --- | --- |

(7)

Listom z 20. marca 2006, zaevidovaným 22. marca 2006, spoločnosť Axens doručila Komisii svoje pripomienky k uvedenému opatreniu.

| (8) | Listom z 12. apríla 2006, zaevidovaným v ten istý deň, spoločnosť Haldor Topsoe A/S požiadala o dodatočnú lehotu do 24. apríla 2006 na predloženie svojich pripomienok. Túto lehotu Komisia povolila listom z 19. apríla 2006. |
| --- | --- |

(8)

Listom z 12. apríla 2006, zaevidovaným v ten istý deň, spoločnosť Haldor Topsoe A/S požiadala o dodatočnú lehotu do 24. apríla 2006 na predloženie svojich pripomienok. Túto lehotu Komisia povolila listom z 19. apríla 2006.

| (9) | Listom z 18. apríla 2006, zaevidovaným 19. apríla 2006, spoločnosť UOP doručila Komisii svoje pripomienky k uvedenému opatreniu. |
| --- | --- |

(9)

Listom z 18. apríla 2006, zaevidovaným 19. apríla 2006, spoločnosť UOP doručila Komisii svoje pripomienky k uvedenému opatreniu.

| (10) | Listom z 19. apríla 2006 Komisia požiadala navrhovateľa, aby poskytol nedôvernú verziu svojej sťažnosti. Táto verzia bola Komisii doručená listom z 26. apríla 2006, zaevidovaným 27. apríla 2006. |
| --- | --- |

(10)

Listom z 19. apríla 2006 Komisia požiadala navrhovateľa, aby poskytol nedôvernú verziu svojej sťažnosti. Táto verzia bola Komisii doručená listom z 26. apríla 2006, zaevidovaným 27. apríla 2006.

| (11) | Listom z 3. mája 2006, zaevidovaným v ten istý deň, spoločnosť Haldor Topsoe A/S požiadala o dodatočnú lehotu, čo Komisia zamietla listom zo 4. mája 2006. |
| --- | --- |

(11)

Listom z 3. mája 2006, zaevidovaným v ten istý deň, spoločnosť Haldor Topsoe A/S požiadala o dodatočnú lehotu, čo Komisia zamietla listom zo 4. mája 2006.

| (12) | Listom z 22. júna 2006 Komisia doručila Francúzsku kópiu sťažnosti, ako aj pripomienok predložených spoločnosťami UOP a Axens. Zároveň požiadala o doplňujúce informácie. Listom zo 4. júla 2006, zaevidovaným 5. júla 2006, Francúzsko požiadalo o predĺženie lehoty. Toto predĺženie Komisia povolila listom zo 7. júla 2006. Listom z 8. septembra 2006, zaevidovaným Komisiou 12. septembra 2006, Francúzsko doručilo Komisii svoje stanovisko k pripomienkam predloženým zainteresovanými stranami, ako aj odpovede na doplňujúce otázky Komisie. |
| --- | --- |

(12)

Listom z 22. júna 2006 Komisia doručila Francúzsku kópiu sťažnosti, ako aj pripomienok predložených spoločnosťami UOP a Axens. Zároveň požiadala o doplňujúce informácie. Listom zo 4. júla 2006, zaevidovaným 5. júla 2006, Francúzsko požiadalo o predĺženie lehoty. Toto predĺženie Komisia povolila listom zo 7. júla 2006. Listom z 8. septembra 2006, zaevidovaným Komisiou 12. septembra 2006, Francúzsko doručilo Komisii svoje stanovisko k pripomienkam predloženým zainteresovanými stranami, ako aj odpovede na doplňujúce otázky Komisie.

| (13) | Listom z 18. júla 2006, zaevidovaným 19. júla 2006, Francúzsko informovalo Komisiu o zmene IFP na verejnú inštitúciu priemyselnej a obchodnej povahy (établissement public à caractère industriel et commercial – EPIC). |
| --- | --- |

(13)

Listom z 18. júla 2006, zaevidovaným 19. júla 2006, Francúzsko informovalo Komisiu o zmene IFP na verejnú inštitúciu priemyselnej a obchodnej povahy (établissement public à caractère industriel et commercial – EPIC).

| (14) | Listom z 13. októbra 2006 Komisia požiadala Francúzsko o doplňujúce informácie, ktoré Francúzsko oznámilo Komisii listom z 24. októbra 2006, zaevidovaným 26. októbra 2006. |
| --- | --- |

(14)

Listom z 13. októbra 2006 Komisia požiadala Francúzsko o doplňujúce informácie, ktoré Francúzsko oznámilo Komisii listom z 24. októbra 2006, zaevidovaným 26. októbra 2006.

| (15) | Pracovná schôdza Francúzska a Komisie sa uskutočnila 15. júna 2007. |
| --- | --- |

(15)

Pracovná schôdza Francúzska a Komisie sa uskutočnila 15. júna 2007.

| (16) | Listom z 19. júna 2007 Komisia požiadala Francúzsko o doplňujúce informácie. Listom z 10. júla 2007 Francúzsko požiadalo o dodatočnú lehotu do 31. augusta 2007. Listom z 11. júla 2007 Komisia poskytla túto dodatočnú lehotu do 13. augusta 2007. Francúzsko doručilo dodatočné informácie Komisii listami z 9. a 22. augusta 2007, ktoré boli príslušne zaevidované 9. a 22. augusta 2007. |
| --- | --- |

(16)

Listom z 19. júna 2007 Komisia požiadala Francúzsko o doplňujúce informácie. Listom z 10. júla 2007 Francúzsko požiadalo o dodatočnú lehotu do 31. augusta 2007. Listom z 11. júla 2007 Komisia poskytla túto dodatočnú lehotu do 13. augusta 2007. Francúzsko doručilo dodatočné informácie Komisii listami z 9. a 22. augusta 2007, ktoré boli príslušne zaevidované 9. a 22. augusta 2007.

2.   OPIS

2.1.   Skupina IFP

| (17) | Až do roku 2006 bol IFP profesijnou inštitúciou, ktorá sa riadila súkromným právom (3), nemala kapitál ani akcionárov a bola pod hospodárskou a finančnou kontrolou francúzskej vlády (4). V zmysle vyhlášky č. 2006-797 zo 6. júla 2006, ktorou sa uplatňuje zákon č. 2005-781 z 13. júla 2005, sa IFP stal verejnou inštitúciou priemyselnej a obchodnej povahy (EPIC). Otázku existencie štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES vyplývajúcej z tejto zmeny štatútu Komisia skúma v rámci iného konania (NN 11/08). |
| --- | --- |

(17)

Až do roku 2006 bol IFP profesijnou inštitúciou, ktorá sa riadila súkromným právom (3), nemala kapitál ani akcionárov a bola pod hospodárskou a finančnou kontrolou francúzskej vlády (4). V zmysle vyhlášky č. 2006-797 zo 6. júla 2006, ktorou sa uplatňuje zákon č. 2005-781 z 13. júla 2005, sa IFP stal verejnou inštitúciou priemyselnej a obchodnej povahy (EPIC). Otázku existencie štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES vyplývajúcej z tejto zmeny štatútu Komisia skúma v rámci iného konania (NN 11/08).

| (18) | Podľa svojich stanov má IFP tieto tri úlohy: výskum a vývoj v oblasti prieskumu ložísk ropy a plynu a v oblasti rafinérskych a petrochemických technológií, vzdelávanie inžinierov a technických pracovníkov a informačné a dokumentačné činnosti v týchto odvetviach. Zmluva o cieľoch so štátom definuje všeobecné usmernenia jeho pôsobenia na obdobie piatich rokov. |
| --- | --- |

(18)

Podľa svojich stanov má IFP tieto tri úlohy: výskum a vývoj v oblasti prieskumu ložísk ropy a plynu a v oblasti rafinérskych a petrochemických technológií, vzdelávanie inžinierov a technických pracovníkov a informačné a dokumentačné činnosti v týchto odvetviach. Zmluva o cieľoch so štátom definuje všeobecné usmernenia jeho pôsobenia na obdobie piatich rokov.

| (19) | IFP dostáva ako kompenzáciu ročnú dotáciu z rozpočtu. Táto podpora z verejných zdrojov dosiahla 144 miliónov EUR v roku 2005 a 167,5 milióna EUR v roku 2006 (5). |
| --- | --- |

(19)

IFP dostáva ako kompenzáciu ročnú dotáciu z rozpočtu. Táto podpora z verejných zdrojov dosiahla 144 miliónov EUR v roku 2005 a 167,5 milióna EUR v roku 2006 (5).

| (20) | Spoločnosť Axens vzišla z fúzie uskutočnenej 29. mája 2001 (so spätnou účinnosťou od 1. januára 2001) spoločnosti Procatalyse SA (dcérska spoločnosť v 100 % vlastníctve spoločnosti ISIS, ktorú v tom čase kontroloval IFP z 52,8 %) a priemyselného riaditeľstva IFP, ktoré bolo pri tejto príležitosti odčlenené. 22. októbra 2001 IFP odkúpil od ISIS svoj podiel v Axens. V súčasnosti tak IFP vlastní 100 % kapitálu spoločnosti Axens. Axens podniká na trhu katalyzátorov a technológií pre rafinérsky a petrochemický priemysel. Jej konsolidovaný obrat dosiahol 304,9 milióna EUR v roku 2005 a 308,4 milióna EUR v roku 2006, pričom výťažok licencie na výrobné postupy predstavoval približne tretinu jej obratu (6). V roku 2006 zamestnávala 636 osôb (7). Jej podiel na svetovom trhu existujúcich licencovaných rafinérskych jednotiek sa odhaduje na 7 % (8). |
| --- | --- |

(20)

Spoločnosť Axens vzišla z fúzie uskutočnenej 29. mája 2001 (so spätnou účinnosťou od 1. januára 2001) spoločnosti Procatalyse SA (dcérska spoločnosť v 100 % vlastníctve spoločnosti ISIS, ktorú v tom čase kontroloval IFP z 52,8 %) a priemyselného riaditeľstva IFP, ktoré bolo pri tejto príležitosti odčlenené. 22. októbra 2001 IFP odkúpil od ISIS svoj podiel v Axens. V súčasnosti tak IFP vlastní 100 % kapitálu spoločnosti Axens. Axens podniká na trhu katalyzátorov a technológií pre rafinérsky a petrochemický priemysel. Jej konsolidovaný obrat dosiahol 304,9 milióna EUR v roku 2005 a 308,4 milióna EUR v roku 2006, pričom výťažok licencie na výrobné postupy predstavoval približne tretinu jej obratu (6). V roku 2006 zamestnávala 636 osôb (7). Jej podiel na svetovom trhu existujúcich licencovaných rafinérskych jednotiek sa odhaduje na 7 % (8).

| (21) | IFP vlastní priamo alebo nepriamo (prostredníctvom finančnej holdingovej spoločnosti IFP Investissements) všetky podiely vo viacerých spoločnostiach, ku ktorým patrí Beicip-Franlab a Prosernat. Beicip-Franlab je obchodná spoločnosť, ktorú v roku 1967 založil IFP. Táto spoločnosť sa špecializuje na vydávanie a distribúciu softvérov v oblasti Prieskum – Ložiská, ako aj na realizáciu štúdií a poradenstva. V roku 2006 zamestnávala 166 osôb a jej obrat dosiahol 42 miliónov EUR (9). Prosernat je obchodná spoločnosť, ktorú IFP získal v roku 2001 prevodom vlastníctva IFP Investissements spoločnosti ISIS na IFP. Táto spoločnosť poskytuje štúdie a služby, ako aj zariadenia v oblasti úpravy plynu a zachytávania síry. V roku 2006 zamestnávala 71 osôb a jej obrat dosiahol 49,9 milióna EUR (10). |
| --- | --- |

(21)

IFP vlastní priamo alebo nepriamo (prostredníctvom finančnej holdingovej spoločnosti IFP Investissements) všetky podiely vo viacerých spoločnostiach, ku ktorým patrí Beicip-Franlab a Prosernat. Beicip-Franlab je obchodná spoločnosť, ktorú v roku 1967 založil IFP. Táto spoločnosť sa špecializuje na vydávanie a distribúciu softvérov v oblasti Prieskum – Ložiská, ako aj na realizáciu štúdií a poradenstva. V roku 2006 zamestnávala 166 osôb a jej obrat dosiahol 42 miliónov EUR (9). Prosernat je obchodná spoločnosť, ktorú IFP získal v roku 2001 prevodom vlastníctva IFP Investissements spoločnosti ISIS na IFP. Táto spoločnosť poskytuje štúdie a služby, ako aj zariadenia v oblasti úpravy plynu a zachytávania síry. V roku 2006 zamestnávala 71 osôb a jej obrat dosiahol 49,9 milióna EUR (10).

2.2.   Predchádzajúce rozhodnutia Komisie

| (22) | Od svojho založenia v roku 1944 až do konca roku 2002 IFP dostával výnos z osobitnej dane na niektoré ropné produkty. Prevod tejto dane bol predmetom rozhodnutia Komisie 96/615/ES z 29. mája 1996 o obnovení dane na niektoré ropné produkty v prospech Francúzskeho inštitútu ropy v období rokov 1993 – 1997 (11), v závere ktorého sa uviedlo, že vyplácanie výnosu z osobitnej dane v prospech IFP za obdobie 1993 – 1997 nespadalo do článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES podľa bodu 2.4. rámca Spoločenstva o štátnej pomoci pre výskum a vývoj (12) z roku 1996 („rámec pre VaV z roku 1996“). |
| --- | --- |

(22)

Od svojho založenia v roku 1944 až do konca roku 2002 IFP dostával výnos z osobitnej dane na niektoré ropné produkty. Prevod tejto dane bol predmetom rozhodnutia Komisie 96/615/ES z 29. mája 1996 o obnovení dane na niektoré ropné produkty v prospech Francúzskeho inštitútu ropy v období rokov 1993 – 1997 (11), v závere ktorého sa uviedlo, že vyplácanie výnosu z osobitnej dane v prospech IFP za obdobie 1993 – 1997 nespadalo do článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES podľa bodu 2.4. rámca Spoločenstva o štátnej pomoci pre výskum a vývoj (12) z roku 1996 („rámec pre VaV z roku 1996“).

| (23) | Dňa 3. októbra 1997 Francúzsko notifikovalo Komisii novú vyhlášku o osobitnej dani, ktorá sa uvaľuje na niektoré ropné produkty v prospech IFP bez podstatnej zmeny na obdobie 1998 – 2002. Vo svojom rozhodnutí zo 4. februára 1998 (13) Komisia nevzniesla k jej uplatneniu v období 1998 – 2002 žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(23)

Dňa 3. októbra 1997 Francúzsko notifikovalo Komisii novú vyhlášku o osobitnej dani, ktorá sa uvaľuje na niektoré ropné produkty v prospech IFP bez podstatnej zmeny na obdobie 1998 – 2002. Vo svojom rozhodnutí zo 4. februára 1998 (13) Komisia nevzniesla k jej uplatneniu v období 1998 – 2002 žiadne pripomienky.

2.3.   Exkluzívne dohody medzi IFP a Axens

| (24) | Listami z 1. marca a 18. mája 2001 (ďalej len „listy z roku 2001“) Francúzsko informovalo Komisiu o návrhu reorganizácie výskumných činností IFP v oblastiach rafinácie, petrochémie a plynu a požiadalo Komisiu o potvrdenie toho, že tento návrh nebude mať za následok prehodnotenie posúdenia, ktoré Komisia prijala pri svojich predchádzajúcich rozhodnutiach. |
| --- | --- |

(24)

Listami z 1. marca a 18. mája 2001 (ďalej len „listy z roku 2001“) Francúzsko informovalo Komisiu o návrhu reorganizácie výskumných činností IFP v oblastiach rafinácie, petrochémie a plynu a požiadalo Komisiu o potvrdenie toho, že tento návrh nebude mať za následok prehodnotenie posúdenia, ktoré Komisia prijala pri svojich predchádzajúcich rozhodnutiach.

| (25) | Návrh zahŕňal zverenie riadenia komercializácie výsledkov v tejto oblasti obchodnému subjektu zriadenému fúziou priemyselného riaditeľstva IFP a spoločnosti Procatalyse, ktorú nepriamo kontroloval IFP a ktorá sa špecializovala na priemyselný vývoj, výrobu a predaj najrôznejších chemických produktov. |
| --- | --- |

(25)

Návrh zahŕňal zverenie riadenia komercializácie výsledkov v tejto oblasti obchodnému subjektu zriadenému fúziou priemyselného riaditeľstva IFP a spoločnosti Procatalyse, ktorú nepriamo kontroloval IFP a ktorá sa špecializovala na priemyselný vývoj, výrobu a predaj najrôznejších chemických produktov.

| (26) | Okrem prevodu podstatnej časti priemyselného riaditeľstva IFP vrátane klientely a existujúcich zmlúv, ktorý sa uskutočnil ako kompenzácia za väčšinový podiel v novej dcérskej spoločnosti, návrh zahŕňal podpis týchto zmlúv a dohovoru medzi IFP a jeho dcérskou spoločnosťou:






  a) | exkluzívnej rámcovej licenčnej zmluvy v trvaní desiatich rokov, podľa ktorej môže dcérska spoločnosť využívať súčasné a budúce duševné vlastníctvo IFP, najmä pokiaľ ide o postupy v oblasti jej činnosti s cieľom poskytovať zákazníkom inžinierske služby v spojení s týmito postupmi a preniesť právo na používanie súvisiacich technológií formou sublicencie na patenty; |
| --- | --- | --- |

(26)

Okrem prevodu podstatnej časti priemyselného riaditeľstva IFP vrátane klientely a existujúcich zmlúv, ktorý sa uskutočnil ako kompenzácia za väčšinový podiel v novej dcérskej spoločnosti, návrh zahŕňal podpis týchto zmlúv a dohovoru medzi IFP a jeho dcérskou spoločnosťou:

a)

exkluzívnej rámcovej licenčnej zmluvy v trvaní desiatich rokov, podľa ktorej môže dcérska spoločnosť využívať súčasné a budúce duševné vlastníctvo IFP, najmä pokiaľ ide o postupy v oblasti jej činnosti s cieľom poskytovať zákazníkom inžinierske služby v spojení s týmito postupmi a preniesť právo na používanie súvisiacich technológií formou sublicencie na patenty;

| b) | exkluzívnej licenčnej zmluvy na produkty v trvaní desiatich rokov, podľa ktorej môže dcérska spoločnosť využívať súčasnú a budúcu technológiu IFP v oblasti svojej činnosti na výrobu a predaj svojim zákazníkom katalyzátorov, absorbentov, zachycujúcich látok, zariadení, iných produktov a softvérov, ktoré vyvinul IFP; |
| --- | --- |

b)

exkluzívnej licenčnej zmluvy na produkty v trvaní desiatich rokov, podľa ktorej môže dcérska spoločnosť využívať súčasnú a budúcu technológiu IFP v oblasti svojej činnosti na výrobu a predaj svojim zákazníkom katalyzátorov, absorbentov, zachycujúcich látok, zariadení, iných produktov a softvérov, ktoré vyvinul IFP;

| c) | dohovoru o priemyselnom výskume v trvaní desiatich rokov, podľa ktorého [IFP ponúka svojej dcérskej spoločnosti výsledky svojich výskumov v oblasti rafinácie a petrochémie, aby tá mohla, pokiaľ si to želá, pokračovať vo výskume na spoločnom projekte s IFP a potom využívať uvedené výsledky. V prípade, že dcérska spoločnosť nevyužije túto možnosť, IFP môže ponúknuť svoje výsledky iným podnikom. Každý partner znáša náklady svojej účasti na projekte a po ukončení výskumného projektu bude mať IFP vlastnícke práva na produkty a výrobné postupy, zatiaľ čo jeho dcérska spoločnosť bude mať vlastnícke práva na etapy priemyselnej výroby produktov a uplatnenia výrobných postupoch] (14). |
| --- | --- |

c)

dohovoru o priemyselnom výskume v trvaní desiatich rokov, podľa ktorého [IFP ponúka svojej dcérskej spoločnosti výsledky svojich výskumov v oblasti rafinácie a petrochémie, aby tá mohla, pokiaľ si to želá, pokračovať vo výskume na spoločnom projekte s IFP a potom využívať uvedené výsledky. V prípade, že dcérska spoločnosť nevyužije túto možnosť, IFP môže ponúknuť svoje výsledky iným podnikom. Každý partner znáša náklady svojej účasti na projekte a po ukončení výskumného projektu bude mať IFP vlastnícke práva na produkty a výrobné postupy, zatiaľ čo jeho dcérska spoločnosť bude mať vlastnícke práva na etapy priemyselnej výroby produktov a uplatnenia výrobných postupoch] (14).

| (27) | Ako kompenzáciu vypláca dcérska spoločnosť inštitútu IFP na jednej strane poplatky podľa licenčných zmlúv a na strane druhej odmenu [...] (15) za prístup k výskumnej kapacite IFP[...] (15). |
| --- | --- |

(27)

Ako kompenzáciu vypláca dcérska spoločnosť inštitútu IFP na jednej strane poplatky podľa licenčných zmlúv a na strane druhej odmenu [...] (15) za prístup k výskumnej kapacite IFP[...] (15).

| (28) | Komisia usúdila, že predložený návrh reorganizácie IFP bol v súlade s podmienkami stanovenými jej rozhodnutím zo 4. februára 1998 o obnovení dane na niektoré ropné produkty v prospech Francúzskeho inštitútu ropy v období rokov 1998 – 2002, a Francúzsko o tom informovala úradným listom D/52473 z 19. júna 2001. |
| --- | --- |

(28)

Komisia usúdila, že predložený návrh reorganizácie IFP bol v súlade s podmienkami stanovenými jej rozhodnutím zo 4. februára 1998 o obnovení dane na niektoré ropné produkty v prospech Francúzskeho inštitútu ropy v období rokov 1998 – 2002, a Francúzsko o tom informovala úradným listom D/52473 z 19. júna 2001.

| (29) | V súlade s predloženým návrhom bola 29. mája 2001 založená spoločnosť Axens, dcérska spoločnosť inštitútu IFP. Zmluvy medzi IFP a Axens nadobudli účinnosť 1. januára 2001 na obdobie desiatich rokov. |
| --- | --- |

(29)

V súlade s predloženým návrhom bola 29. mája 2001 založená spoločnosť Axens, dcérska spoločnosť inštitútu IFP. Zmluvy medzi IFP a Axens nadobudli účinnosť 1. januára 2001 na obdobie desiatich rokov.

| (30) | Listom z 27. novembra 2002 Francúzsko informovalo Komisiu o nahradení výnosu z osobitnej dane dotáciou z rozpočtu v prospech IFP s platnosťou od 1. januára 2003. |
| --- | --- |

(30)

Listom z 27. novembra 2002 Francúzsko informovalo Komisiu o nahradení výnosu z osobitnej dane dotáciou z rozpočtu v prospech IFP s platnosťou od 1. januára 2003.

2.4.   Exkluzívne dohody medzi IFP a Beicip-Franlab

| (31) | V exkluzívnom dohovore o vývoji, komercializácii a využívaní, podpísanom 28. mája 2003 so spätnou účinnosťou od 1. januára 2003 na obdobie desiatich rokov, sa ustanovuje, že [IPF ponúkne spoločnosti Beicip-Franlab výsledky svojich výskumov o algoritmoch, modeloch a metódach, ktoré vyvinul IFP v oblasti „Prieskum – Ložiská“, pričom Beicip-Franlab môže IFP požiadať o výrobu produktov na tomto základe. IFP vlastní všetky práva na vyvinuté softvérové produkty. Beicip-Franlab pokrýva všetky náklady na vývoj produktov, ktoré IFP podporuje, a vypláca rozličné doplňujúce odmeny určené na pokrytie údržby a užívateľských práv] (14). |
| --- | --- |

(31)

V exkluzívnom dohovore o vývoji, komercializácii a využívaní, podpísanom 28. mája 2003 so spätnou účinnosťou od 1. januára 2003 na obdobie desiatich rokov, sa ustanovuje, že [IPF ponúkne spoločnosti Beicip-Franlab výsledky svojich výskumov o algoritmoch, modeloch a metódach, ktoré vyvinul IFP v oblasti „Prieskum – Ložiská“, pričom Beicip-Franlab môže IFP požiadať o výrobu produktov na tomto základe. IFP vlastní všetky práva na vyvinuté softvérové produkty. Beicip-Franlab pokrýva všetky náklady na vývoj produktov, ktoré IFP podporuje, a vypláca rozličné doplňujúce odmeny určené na pokrytie údržby a užívateľských práv] (14).

| (32) | Dňa 16. decembra 2005 bol podpísaný dodatok so spätnou účinnosťou od 1. januára 2005. Upravujú sa v ňom podmienky odmeňovania, pričom princíp úplného krytia nákladov na vývoj spoločnosťou Beicip-Franlab je zachovaný. |
| --- | --- |

(32)

Dňa 16. decembra 2005 bol podpísaný dodatok so spätnou účinnosťou od 1. januára 2005. Upravujú sa v ňom podmienky odmeňovania, pričom princíp úplného krytia nákladov na vývoj spoločnosťou Beicip-Franlab je zachovaný.

2.5.   Exkluzívne dohody medzi IFP a Prosernat

| (33) | Dňa 18. augusta 2003 podpísali IFP a Prosernat rámcovú licenčnú dohodu a dohovor o priemyselnom výskume so spätnou účinnosťou od 1. januára 2002 na obdobie desiatich rokov, podľa ktorých [IFP ponúka výsledky svojich výskumov uskutočnených v oblasti technológií úpravy plynu a zachytávania síry. IFP vlastní práva týkajúce sa korelácií, výrobných postupov a osobitných zariadení spojených s výrobnými postupmi. Pokiaľ bude mať Prosernat záujem o ich komercializáciu, bude musieť na svoje náklady, pri zachovaní súvisiacich vlastníckych práv, realizovať práce na priemyselnom využití týchto postupov, na ktoré potom môže získať exkluzívnu licenciu] (14). |
| --- | --- |

(33)

Dňa 18. augusta 2003 podpísali IFP a Prosernat rámcovú licenčnú dohodu a dohovor o priemyselnom výskume so spätnou účinnosťou od 1. januára 2002 na obdobie desiatich rokov, podľa ktorých [IFP ponúka výsledky svojich výskumov uskutočnených v oblasti technológií úpravy plynu a zachytávania síry. IFP vlastní práva týkajúce sa korelácií, výrobných postupov a osobitných zariadení spojených s výrobnými postupmi. Pokiaľ bude mať Prosernat záujem o ich komercializáciu, bude musieť na svoje náklady, pri zachovaní súvisiacich vlastníckych práv, realizovať práce na priemyselnom využití týchto postupov, na ktoré potom môže získať exkluzívnu licenciu] (14).

| (34) | Ako odmenu za licenciu na výrobné postupy musí Prosernat platiť poplatok [...] (15) z ročného obratu zložený z poplatkov podľa sublicencií za prvé štyri roky. Ustanovilo sa, že táto sadzba poplatku bude po prvých štyroch rokoch vo výške [...] (15). Sadzba poplatku v rámci zariadení je vymedzená od prípadu k prípadu. Odmena IFP za prístup spoločnosti Prosernat k výsledkom výskumných prác je vo výške [...] (15) z celkového ročného obratu, ktorý spoločnosť Prosernat dosiahla. |
| --- | --- |

(34)

Ako odmenu za licenciu na výrobné postupy musí Prosernat platiť poplatok [...] (15) z ročného obratu zložený z poplatkov podľa sublicencií za prvé štyri roky. Ustanovilo sa, že táto sadzba poplatku bude po prvých štyroch rokoch vo výške [...] (15). Sadzba poplatku v rámci zariadení je vymedzená od prípadu k prípadu. Odmena IFP za prístup spoločnosti Prosernat k výsledkom výskumných prác je vo výške [...] (15) z celkového ročného obratu, ktorý spoločnosť Prosernat dosiahla.

3.   DÔVODY, KTORÉ VIEDLI K ZAČATIU KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA

| (35) | Na začiatku konania vo veci formálneho zisťovania Komisia vyslovila tieto pochybnosti v súvislosti so zásahom francúzskeho štátu v prospech skupiny IFP a s odôvodneniami, ktoré vtedy Francúzsko poskytlo. |
| --- | --- |

(35)

Na začiatku konania vo veci formálneho zisťovania Komisia vyslovila tieto pochybnosti v súvislosti so zásahom francúzskeho štátu v prospech skupiny IFP a s odôvodneniami, ktoré vtedy Francúzsko poskytlo.

| (36) | Po prvé, Komisia sa domnievala, že podmienky stanovené v jej predchádzajúcich rozhodnutiach už neboli plnené. Pripomíname, že jej predchádzajúce rozhodnutia boli zdôvodnené:






  a) | neexistenciou priamej pomoci na úrovni IFP, keďže IFP bol neziskovým výskumným strediskom, ktoré nevykonávalo obchodnú činnosť. V súlade s bodom 2.4 prvým pododsekom rámca pre VaV z roku 1996 ustanovenia článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa všeobecne nevzťahujú na verejné financovanie činností výskumu a vývoja vykonávaných verejnými neziskovými vysokoškolskými alebo výskumnými zariadeniami; |
| --- | --- | --- |

(36)

Po prvé, Komisia sa domnievala, že podmienky stanovené v jej predchádzajúcich rozhodnutiach už neboli plnené. Pripomíname, že jej predchádzajúce rozhodnutia boli zdôvodnené:

a)

neexistenciou priamej pomoci na úrovni IFP, keďže IFP bol neziskovým výskumným strediskom, ktoré nevykonávalo obchodnú činnosť. V súlade s bodom 2.4 prvým pododsekom rámca pre VaV z roku 1996 ustanovenia článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa všeobecne nevzťahujú na verejné financovanie činností výskumu a vývoja vykonávaných verejnými neziskovými vysokoškolskými alebo výskumnými zariadeniami;

| b) | neexistenciou nepriamej pomoci pre podniky, ktoré získali výsledky výskumu inštitútu IFP, keďže potenciálna výhoda vyplývajúca z prevodu výsledkov sa poskytovala bez diskriminácie všetkým podnikom. V tomto smere Komisia poznamenala, že IFP prevádzal výsledky svojich výskumov na podniky štyrmi spôsobmi: šírením vo verejnej oblasti, poskytovaním služieb fakturovaných za reálne náklady, ktoré vznikli IFP, spoluprácou na výskume a predajom licencií. Pokiaľ ide o dva posledné prípady, Komisia sa domnievala, že hoci podniky neznášali všetky náklady na výskum, táto výhoda sa bez diskriminácie poskytovala všetkým podnikom nezávisle od krajiny, z ktorej pochádzali; |
| --- | --- |

b)

neexistenciou nepriamej pomoci pre podniky, ktoré získali výsledky výskumu inštitútu IFP, keďže potenciálna výhoda vyplývajúca z prevodu výsledkov sa poskytovala bez diskriminácie všetkým podnikom. V tomto smere Komisia poznamenala, že IFP prevádzal výsledky svojich výskumov na podniky štyrmi spôsobmi: šírením vo verejnej oblasti, poskytovaním služieb fakturovaných za reálne náklady, ktoré vznikli IFP, spoluprácou na výskume a predajom licencií. Pokiaľ ide o dva posledné prípady, Komisia sa domnievala, že hoci podniky neznášali všetky náklady na výskum, táto výhoda sa bez diskriminácie poskytovala všetkým podnikom nezávisle od krajiny, z ktorej pochádzali;

| c) | neexistenciou nepriamej pomoci spoločnostiam, v ktorých mal IFP svoj podiel, keďže IFP spolupracoval s týmito podnikmi za rovnakých podmienok ako s inými podnikmi, v ktorých nemal svoj podiel. Z dôvodu zapojenia ďalších akcionárov s menšinovým podielom IFP v spoločnostiach pôsobiacich jeho oblasti výskumu a spolupráce s týmito podnikmi za rovnakých podmienok, ako s ostatnými podnikmi, v ktorých nemal svoj podiel, Komisia usúdila, že s týmito podnikmi sa nezaobchádzalo priaznivejšie. |
| --- | --- |

c)

neexistenciou nepriamej pomoci spoločnostiam, v ktorých mal IFP svoj podiel, keďže IFP spolupracoval s týmito podnikmi za rovnakých podmienok ako s inými podnikmi, v ktorých nemal svoj podiel. Z dôvodu zapojenia ďalších akcionárov s menšinovým podielom IFP v spoločnostiach pôsobiacich jeho oblasti výskumu a spolupráce s týmito podnikmi za rovnakých podmienok, ako s ostatnými podnikmi, v ktorých nemal svoj podiel, Komisia usúdila, že s týmito podnikmi sa nezaobchádzalo priaznivejšie.

| (37) | Naproti tomu Komisia konštatovala, že od roku 2001 vďaka zriadeniu spoločnosti Axens a vďaka uzatvoreniu exkluzívnych výskumných a licenčných dohôd s touto spoločnosťou IFP začal vykonávať čoraz štruktúrovanejšiu a rozsiahlejšiu obchodnú činnosť na trhu rafinérskych a petrochemických technológií. Takýmto spôsobom má táto obchodná dcérska spoločnosť, v ktorej má IFP väčšinový podiel, prednostný prístup k prácam VaV vykonávaným IFP v oblasti jeho činností. Komisia sa teda vo svojom rozhodnutí o začatí konania domnievala, že vysvetlenia odôvodňujúce rozhodnutia z rokov 1996 a 1998 už neboli platné a že bod 2.4. prvý pododsek rámca pre VaV z roku 1996 sa už nevzťahoval na oblasť činností spoločnosti Axens. Komisia zároveň usúdila, že v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES existuje štátna pomoc v prospech IFP a jeho dcérskej spoločnosti Axens. |
| --- | --- |

(37)

Naproti tomu Komisia konštatovala, že od roku 2001 vďaka zriadeniu spoločnosti Axens a vďaka uzatvoreniu exkluzívnych výskumných a licenčných dohôd s touto spoločnosťou IFP začal vykonávať čoraz štruktúrovanejšiu a rozsiahlejšiu obchodnú činnosť na trhu rafinérskych a petrochemických technológií. Takýmto spôsobom má táto obchodná dcérska spoločnosť, v ktorej má IFP väčšinový podiel, prednostný prístup k prácam VaV vykonávaným IFP v oblasti jeho činností. Komisia sa teda vo svojom rozhodnutí o začatí konania domnievala, že vysvetlenia odôvodňujúce rozhodnutia z rokov 1996 a 1998 už neboli platné a že bod 2.4. prvý pododsek rámca pre VaV z roku 1996 sa už nevzťahoval na oblasť činností spoločnosti Axens. Komisia zároveň usúdila, že v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES existuje štátna pomoc v prospech IFP a jeho dcérskej spoločnosti Axens.

| (38) | Navyše, keďže IFP má väčšinový podiel v ďalších dvoch obchodných dcérskych spoločnostiach, Beicip-Franlab a Prosernat, a keďže IFP podpísal exkluzívne dohody s týmito dcérskymi spoločnosťami, Komisia nemohla vylúčiť existenciu štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES v oblastiach činností dcérskych spoločností Beicip-Franlab a Prosernat. |
| --- | --- |

(38)

Navyše, keďže IFP má väčšinový podiel v ďalších dvoch obchodných dcérskych spoločnostiach, Beicip-Franlab a Prosernat, a keďže IFP podpísal exkluzívne dohody s týmito dcérskymi spoločnosťami, Komisia nemohla vylúčiť existenciu štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES v oblastiach činností dcérskych spoločností Beicip-Franlab a Prosernat.

| (39) | Po druhé, Komisia posúdila zlučiteľnosť pomoci vo svetle rozličných ustanovení Zmluvy o ES. Dospela k záveru, že so zreteľom na jej ciele bude možné potenciálnu pomoc posúdiť len vo svetle ustanovení článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES a osobitnejšie vo svetle rámca pre VaV z roku 1996. Keďže Francúzsko neposkytlo v tejto veci žiadne zdôvodnenie, Komisia vyslovila pochybnosti o tom, že boli splnené podmienky potrebné na schválenie pomoci podľa týchto ustanovení. |
| --- | --- |

(39)

Po druhé, Komisia posúdila zlučiteľnosť pomoci vo svetle rozličných ustanovení Zmluvy o ES. Dospela k záveru, že so zreteľom na jej ciele bude možné potenciálnu pomoc posúdiť len vo svetle ustanovení článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES a osobitnejšie vo svetle rámca pre VaV z roku 1996. Keďže Francúzsko neposkytlo v tejto veci žiadne zdôvodnenie, Komisia vyslovila pochybnosti o tom, že boli splnené podmienky potrebné na schválenie pomoci podľa týchto ustanovení.

| (40) | Komisia teda vyzvala Francúzsko, aby predložilo svoje pripomienky k týmto bodom:






  a) | základné údaje umožňujúce určiť, do akej miery možno pokladať IFP a jeho dcérske spoločnosti za samostatné subjekty, ktorých vzťahy sa riadia trhovou logikou; |
| --- | --- | --- |

(40)

Komisia teda vyzvala Francúzsko, aby predložilo svoje pripomienky k týmto bodom:

a)

základné údaje umožňujúce určiť, do akej miery možno pokladať IFP a jeho dcérske spoločnosti za samostatné subjekty, ktorých vzťahy sa riadia trhovou logikou;

| b) | jasné vymedzenie hospodárskych a nehospodárskych činností IFP a jeho dcérskych spoločností v súlade so smernicou Komisie 80/723/EHS z 25. júna 1980 o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a verejnoprávnymi podnikmi (16) na účely objasnenia, akým podielom z verejnej dotácie sa podporujú obchodné činnosti skupiny; |
| --- | --- |

b)

jasné vymedzenie hospodárskych a nehospodárskych činností IFP a jeho dcérskych spoločností v súlade so smernicou Komisie 80/723/EHS z 25. júna 1980 o transparentnosti finančných vzťahov medzi členskými štátmi a verejnoprávnymi podnikmi (16) na účely objasnenia, akým podielom z verejnej dotácie sa podporujú obchodné činnosti skupiny;

| c) | presný dôkaz o tom, že prípadná pomoc je zlučiteľná s pravidlami Spoločenstva v oblasti pomoci pre VaV. |
| --- | --- |

c)

presný dôkaz o tom, že prípadná pomoc je zlučiteľná s pravidlami Spoločenstva v oblasti pomoci pre VaV.

4.   PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA K ZAČATIU KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA

4.1.   Ku kontextu prebiehajúceho konania

| (41) | Po prvé, Francúzsko zdôrazňuje, že schéma financovania IFP už bola predmetom dvoch rozhodnutí Komisie, v záveroch ktorých sa uvádza, že neexistuje štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(41)

Po prvé, Francúzsko zdôrazňuje, že schéma financovania IFP už bola predmetom dvoch rozhodnutí Komisie, v záveroch ktorých sa uvádza, že neexistuje štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (42) | Po druhé, pripomína, že reorganizácia z roku 2001 sa prejavila sústredením obchodných činností IFP v oblasti rafinácie a petrochémie do dcérskej spoločnosti, ktoré predtým sčasti interne vykonávalo priemyselné riaditeľstvo IFP a sčasti spoločnosť Procatalyse, nepriamo kontrolovaná IFP. Domnieva sa, že cieľom tejto reorganizácie bola koncentrácia činností IFP na jeho úlohu všeobecného záujmu, zverenú štátom, spočívajúcu v podpore výskumu a vývoja v oblasti uhľovodíkových palív a nových technológií v oblasti energetiky a životného prostredia. |
| --- | --- |

(42)

Po druhé, pripomína, že reorganizácia z roku 2001 sa prejavila sústredením obchodných činností IFP v oblasti rafinácie a petrochémie do dcérskej spoločnosti, ktoré predtým sčasti interne vykonávalo priemyselné riaditeľstvo IFP a sčasti spoločnosť Procatalyse, nepriamo kontrolovaná IFP. Domnieva sa, že cieľom tejto reorganizácie bola koncentrácia činností IFP na jeho úlohu všeobecného záujmu, zverenú štátom, spočívajúcu v podpore výskumu a vývoja v oblasti uhľovodíkových palív a nových technológií v oblasti energetiky a životného prostredia.

| (43) | V tejto spojitosti si Francúzsko myslí, že listy z roku 2001 predstavujú notifikácie v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Zdôrazňuje, že list doručený 5. marca 2001 obsahoval informačnú poznámku, vyplnený formulár notifikácie (17) a päť technických príloh, medzi ktorými bol dohovor o priemyselnom výskume a licenčné dohody. Navyše pripomína následné stretnutie (18) a výmenu informácií (19), v súvislosti s ktorou dostalo od Komisie potvrdenie o doručení zo 7. mája 2001 (20). Pripomína, že Komisiu požiadalo o potvrdenie toho, že návrh reorganizácie nemá za následok prehodnotenie posúdenia Komisie v jej predchádzajúcich rozhodnutiach. |
| --- | --- |

(43)

V tejto spojitosti si Francúzsko myslí, že listy z roku 2001 predstavujú notifikácie v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Zdôrazňuje, že list doručený 5. marca 2001 obsahoval informačnú poznámku, vyplnený formulár notifikácie (17) a päť technických príloh, medzi ktorými bol dohovor o priemyselnom výskume a licenčné dohody. Navyše pripomína následné stretnutie (18) a výmenu informácií (19), v súvislosti s ktorou dostalo od Komisie potvrdenie o doručení zo 7. mája 2001 (20). Pripomína, že Komisiu požiadalo o potvrdenie toho, že návrh reorganizácie nemá za následok prehodnotenie posúdenia Komisie v jej predchádzajúcich rozhodnutiach.

| (44) | V dôsledku toho sa Francúzsko domnieva, že služobným listom D/52473 z 19. júna 2001, v ktorom Komisia uviedla, že predložený návrh reorganizácie IFP je v súlade s podmienkami stanovenými v jej rozhodnutí zo 4. februára 1998 o obnovení dane na niektoré ropné produkty v prospech Francúzskeho inštitútu ropy v období rokov 1998 – 2002, došlo k potvrdeniu legitímnej dôvery. Pripomína, že v tomto liste sa Komisia domnievala, že návrh reorganizácie nemenil ani charakter činností IFP, ani pozíciu francúzskych podnikov v porovnaní s inými podnikmi Spoločenstva, pokiaľ ide o činnosti komercializácie výrobných postupov, a nevzniesla žiadnu námietku k návrhom dohovoru, osobitne k právu prvého odmietnutia, s ktorým už bola oboznámená v rámci výmeny názorov s Francúzskom počnúc 5. marcom 2001. Francúzsko sa tak mohlo legitímne domnievať, že zriadenie spoločnosti Axens a podpis dohovorov medzi IFP a Axens nebudú viesť k vytvoreniu štátnej pomoci. Francúzsko zdôrazňuje, že zriadenie spoločnosti Axens a podpis dohovorov medzi IFP a Axens sa uskutočnili v súlade s návrhom predloženým Komisii v marci 2001. |
| --- | --- |

(44)

V dôsledku toho sa Francúzsko domnieva, že služobným listom D/52473 z 19. júna 2001, v ktorom Komisia uviedla, že predložený návrh reorganizácie IFP je v súlade s podmienkami stanovenými v jej rozhodnutí zo 4. februára 1998 o obnovení dane na niektoré ropné produkty v prospech Francúzskeho inštitútu ropy v období rokov 1998 – 2002, došlo k potvrdeniu legitímnej dôvery. Pripomína, že v tomto liste sa Komisia domnievala, že návrh reorganizácie nemenil ani charakter činností IFP, ani pozíciu francúzskych podnikov v porovnaní s inými podnikmi Spoločenstva, pokiaľ ide o činnosti komercializácie výrobných postupov, a nevzniesla žiadnu námietku k návrhom dohovoru, osobitne k právu prvého odmietnutia, s ktorým už bola oboznámená v rámci výmeny názorov s Francúzskom počnúc 5. marcom 2001. Francúzsko sa tak mohlo legitímne domnievať, že zriadenie spoločnosti Axens a podpis dohovorov medzi IFP a Axens nebudú viesť k vytvoreniu štátnej pomoci. Francúzsko zdôrazňuje, že zriadenie spoločnosti Axens a podpis dohovorov medzi IFP a Axens sa uskutočnili v súlade s návrhom predloženým Komisii v marci 2001.

| (45) | Pokiaľ ide o zmeny, ku ktorým následne došlo a o ktorých nebola Komisia informovaná, Francúzsko poskytuje tieto údaje: prevzatie 100-percentnej kontroly nad spoločnosťami Prosernat a Axens koncom roka 2001 inštitútom IFP nemožno údajne prisúdiť voľbe IFP, keďže išlo o čin nezávislých činiteľov. Francúzsko ďalej upozorňuje, že Komisia vo svojom služobnom liste D/52473 z 19. júna 2001 pokladala skutočnosť, že IFP vlastní aspoň väčšinový podiel v novom subjekte, za záruku nediskriminácie. Na strane druhej, Francúzsko zdôrazňuje, že dohovory medzi IFP a spoločnosťou Prosernat boli podobné ako dohovory medzi IFP a Axens a nepokladalo teda za potrebné doručiť ich Komisii. Francúzsko sa napokon domnievalo, že Komisii nebolo potrebné doručiť ani dohovor medzi IFP a Beicip-Franlab, keďže sa v ňom ustanovovalo úplné krytie nákladov IFP. |
| --- | --- |

(45)

Pokiaľ ide o zmeny, ku ktorým následne došlo a o ktorých nebola Komisia informovaná, Francúzsko poskytuje tieto údaje: prevzatie 100-percentnej kontroly nad spoločnosťami Prosernat a Axens koncom roka 2001 inštitútom IFP nemožno údajne prisúdiť voľbe IFP, keďže išlo o čin nezávislých činiteľov. Francúzsko ďalej upozorňuje, že Komisia vo svojom služobnom liste D/52473 z 19. júna 2001 pokladala skutočnosť, že IFP vlastní aspoň väčšinový podiel v novom subjekte, za záruku nediskriminácie. Na strane druhej, Francúzsko zdôrazňuje, že dohovory medzi IFP a spoločnosťou Prosernat boli podobné ako dohovory medzi IFP a Axens a nepokladalo teda za potrebné doručiť ich Komisii. Francúzsko sa napokon domnievalo, že Komisii nebolo potrebné doručiť ani dohovor medzi IFP a Beicip-Franlab, keďže sa v ňom ustanovovalo úplné krytie nákladov IFP.

| (46) | Francúzsko pripomína, že informovalo Komisiu o zmene spôsobu financovania IFP listom z 27. novembra 2002. |
| --- | --- |

(46)

Francúzsko pripomína, že informovalo Komisiu o zmene spôsobu financovania IFP listom z 27. novembra 2002.

4.2.   K dodržiavaniu smernice 80/723/EHS inštitútom IFP

| (47) | Francúzsko sa domnieva, že sa dodržal princíp oddelenia účtov podľa činností uvedený v článku 1 smernice 80/723/EHS. V tomto smere zdôrazňuje, že rozpočet IFP sa delí na päť stredísk výsledkov, informovanosť, ako aj „exploračný výskum“, čo umožňuje oddeliť jednotlivé činnosti IFP. |
| --- | --- |

(47)

Francúzsko sa domnieva, že sa dodržal princíp oddelenia účtov podľa činností uvedený v článku 1 smernice 80/723/EHS. V tomto smere zdôrazňuje, že rozpočet IFP sa delí na päť stredísk výsledkov, informovanosť, ako aj „exploračný výskum“, čo umožňuje oddeliť jednotlivé činnosti IFP.

| (48) | Francúzsko okrem toho opisuje spôsob klasifikácie projektov v rámci stredísk výsledkov:






  a) | projekty získavania kompetencií, často vypracované v spolupráci s ďalšími výskumnými inštitútmi, majú za cieľ podnecovať vznik nových myšlienok; |
| --- | --- | --- |

(48)

Francúzsko okrem toho opisuje spôsob klasifikácie projektov v rámci stredísk výsledkov:

a)

projekty získavania kompetencií, často vypracované v spolupráci s ďalšími výskumnými inštitútmi, majú za cieľ podnecovať vznik nových myšlienok;

| b) | projekty priemyselného výskumu uskutočňuje IFP v spolupráci alebo bez spolupráce s tretími subjektmi. V súvislosti so strediskom výsledkov „Prieskum – Výroba“ sa projekty týkajú hľadania riešení, ktorých výsledkom môžu byť metodológie, softvéry, chemické aditíva, zariadenia, výrobné postupy a expertízy. V súvislosti so strediskom výsledkov „Rafinácia – Petrochémia“ sa projekty týkajú vývoja výrobných postupov a produktov na výrobu pohonných látok, palív a petrochemických medziproduktov zo všetkých prístupných zdrojov uhlíka; |
| --- | --- |

b)

projekty priemyselného výskumu uskutočňuje IFP v spolupráci alebo bez spolupráce s tretími subjektmi. V súvislosti so strediskom výsledkov „Prieskum – Výroba“ sa projekty týkajú hľadania riešení, ktorých výsledkom môžu byť metodológie, softvéry, chemické aditíva, zariadenia, výrobné postupy a expertízy. V súvislosti so strediskom výsledkov „Rafinácia – Petrochémia“ sa projekty týkajú vývoja výrobných postupov a produktov na výrobu pohonných látok, palív a petrochemických medziproduktov zo všetkých prístupných zdrojov uhlíka;

| c) | projekty „Profesijné vybavenie“ sa týkajú vývoja testovacích stavov, skúšobných a experimentálnych zariadení a skúšobných okruhov, ako aj zavádzania osobitných softvérov a správy databáz; |
| --- | --- |

c)

projekty „Profesijné vybavenie“ sa týkajú vývoja testovacích stavov, skúšobných a experimentálnych zariadení a skúšobných okruhov, ako aj zavádzania osobitných softvérov a správy databáz;

| d) | projekty „Podporné činnosti“ zahŕňajú postupy týkajúce sa kvality, priebežné sledovanie programu a správu práv duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

d)

projekty „Podporné činnosti“ zahŕňajú postupy týkajúce sa kvality, priebežné sledovanie programu a správu práv duševného vlastníctva.

| (49) | Napokon Francúzsko poskytuje informácie o systéme analytického účtovníctva IFP, ktorý umožňuje prideliť výnosy (mimo rozpočtovej dotácie štátu) a náklady podľa projektov v rámci každého strediska výsledkov. |
| --- | --- |

(49)

Napokon Francúzsko poskytuje informácie o systéme analytického účtovníctva IFP, ktorý umožňuje prideliť výnosy (mimo rozpočtovej dotácie štátu) a náklady podľa projektov v rámci každého strediska výsledkov.

4.3.   K rozdielu medzi IFP a jeho dcérskymi spoločnosťami

| (50) | Francúzsko má námietky proti posúdeniu Komisie, podľa ktorého IFP a Axens údajne tvoria jeden hospodársky subjekt. Domnieva sa, že IFP a jeho dcérske spoločnosti tvoria samostatné subjekty, ktorých úlohy majú odlišný charakter. |
| --- | --- |

(50)

Francúzsko má námietky proti posúdeniu Komisie, podľa ktorého IFP a Axens údajne tvoria jeden hospodársky subjekt. Domnieva sa, že IFP a jeho dcérske spoločnosti tvoria samostatné subjekty, ktorých úlohy majú odlišný charakter.

| (51) | Po prvé, Francúzsko sa domnieva, že výskumná činnosť IFP predstavuje úlohu všeobecného záujmu, ktorý zapadá do logického rámca uznávaného na vnútroštátnej úrovni, úrovni Spoločenstva i celosvetovej úrovni, a to dlhodobo zabezpečovať zásobovanie uhľovodíkovými palivami. |
| --- | --- |

(51)

Po prvé, Francúzsko sa domnieva, že výskumná činnosť IFP predstavuje úlohu všeobecného záujmu, ktorý zapadá do logického rámca uznávaného na vnútroštátnej úrovni, úrovni Spoločenstva i celosvetovej úrovni, a to dlhodobo zabezpečovať zásobovanie uhľovodíkovými palivami.

| (52) | Po druhé sa Francúzsko domnieva, že odkaz na pojem prepojených podnikov nie je v tomto osobitnom prípade primeraný, keďže tento pojem je uvedený v prílohe I k odporúčaniu Komisie zo 6. mája 2003, ktoré sa týka definície mikro-, malých a stredných podnikov (21) („odporúčanie MSP“). Francúzsko okrem toho pripomína judikatúru Spoločenstva, podľa ktorej úplné vlastníctvo dcérskej spoločnosti materskou spoločnosťou nestačí na preukázanie existencie kontroly zo strany materskej spoločnosti. Francúzsko navyše uvádza, že existencia exkluzívnej dohody necharakterizuje absenciu autonómie, inak by bol bezpredmetný článok 81 Zmluvy o ES, ktorý sa týka takýchto dohôd medzi nezávislými podnikmi. Francúzsko sa napokon domnieva, že spoločný imidž spoločností IFP a Axens na trhu nevyhnutne vyplýva zo skutočnosti, že Axens distribuuje produkty, ktoré sú výsledkom výskumu pod vedením IFP, a že tento spoločný imidž je nutné odlíšiť od absencie autonómie správania. |
| --- | --- |

(52)

Po druhé sa Francúzsko domnieva, že odkaz na pojem prepojených podnikov nie je v tomto osobitnom prípade primeraný, keďže tento pojem je uvedený v prílohe I k odporúčaniu Komisie zo 6. mája 2003, ktoré sa týka definície mikro-, malých a stredných podnikov (21) („odporúčanie MSP“). Francúzsko okrem toho pripomína judikatúru Spoločenstva, podľa ktorej úplné vlastníctvo dcérskej spoločnosti materskou spoločnosťou nestačí na preukázanie existencie kontroly zo strany materskej spoločnosti. Francúzsko navyše uvádza, že existencia exkluzívnej dohody necharakterizuje absenciu autonómie, inak by bol bezpredmetný článok 81 Zmluvy o ES, ktorý sa týka takýchto dohôd medzi nezávislými podnikmi. Francúzsko sa napokon domnieva, že spoločný imidž spoločností IFP a Axens na trhu nevyhnutne vyplýva zo skutočnosti, že Axens distribuuje produkty, ktoré sú výsledkom výskumu pod vedením IFP, a že tento spoločný imidž je nutné odlíšiť od absencie autonómie správania.

| (53) | Po tretie, Francúzsko poskytuje údaje na preukázanie autonómie dcérskych spoločností IFP. Uvádza, že každá dcérska spoločnosť si vypracúva vlastnú stratégiu a dáva ju na schválenie svojej správnej rade, ktorá sa neskladá výlučne zo zástupcov IFP. Dodáva, že zmluvy uzatvorené medzi IFP a jeho dcérskymi spoločnosťami dodržiavajú predpisy všeobecného práva v oblasti dohovorov upravených predpismi a z tohto dôvodu sa zástupca IFP nezúčastňuje hlasovania, pokiaľ ide o otázky týkajúce sa uvedených zmlúv. Francúzsko ďalej objasňuje, že každá dcérska spoločnosť má vlastné výbory a plnú autonómiu riadenia pod kontrolou akcionárov, ktorá sa vykonáva formou bežného podávanie správ. Francúzsko navyše vysvetľuje, že IFP a jeho dcérske spoločnosti majú hierarchicky a geograficky nezávislé finančné a účtovné útvary s odlišnými informačnými a riadiacimi systémami. Francúzsko napokon vyzdvihuje skutočnosť, že dcérske spoločnosti slobodne definujú produkty a služby, ktoré uvádzajú na trh. V tomto smere Francúzsko spresňuje, že Axens môže slobodne prijať alebo zamietnuť práce predložené IFP a opisuje viaceré príklady, keď si Axens dopĺňa potreby v oblasti výskumu inými zmluvnými vzťahmi. |
| --- | --- |

(53)

Po tretie, Francúzsko poskytuje údaje na preukázanie autonómie dcérskych spoločností IFP. Uvádza, že každá dcérska spoločnosť si vypracúva vlastnú stratégiu a dáva ju na schválenie svojej správnej rade, ktorá sa neskladá výlučne zo zástupcov IFP. Dodáva, že zmluvy uzatvorené medzi IFP a jeho dcérskymi spoločnosťami dodržiavajú predpisy všeobecného práva v oblasti dohovorov upravených predpismi a z tohto dôvodu sa zástupca IFP nezúčastňuje hlasovania, pokiaľ ide o otázky týkajúce sa uvedených zmlúv. Francúzsko ďalej objasňuje, že každá dcérska spoločnosť má vlastné výbory a plnú autonómiu riadenia pod kontrolou akcionárov, ktorá sa vykonáva formou bežného podávanie správ. Francúzsko navyše vysvetľuje, že IFP a jeho dcérske spoločnosti majú hierarchicky a geograficky nezávislé finančné a účtovné útvary s odlišnými informačnými a riadiacimi systémami. Francúzsko napokon vyzdvihuje skutočnosť, že dcérske spoločnosti slobodne definujú produkty a služby, ktoré uvádzajú na trh. V tomto smere Francúzsko spresňuje, že Axens môže slobodne prijať alebo zamietnuť práce predložené IFP a opisuje viaceré príklady, keď si Axens dopĺňa potreby v oblasti výskumu inými zmluvnými vzťahmi.

4.4.   K existencii štátnej pomoci

| (54) | Francúzsko si myslí, že financovanie IFP, neziskovej organizácie, nepredstavuje štátnu pomoc v súlade s bodom 2.4. prvým pododsekom rámca pre VaV z roku 1996. |
| --- | --- |

(54)

Francúzsko si myslí, že financovanie IFP, neziskovej organizácie, nepredstavuje štátnu pomoc v súlade s bodom 2.4. prvým pododsekom rámca pre VaV z roku 1996.

| (55) | Po prvé, Francúzsko zdôrazňuje, že podľa bodu 2.4. druhého pododseku rámca pre VaV z roku 1996 „ak sa výsledky týchto verejne financovaných výskumných a vývojových prác poskytnú podnikom Spoločenstva nediskriminačným spôsobom, Komisia vychádza z princípu, že obvykle nejde o štátnu pomoc v zmysle článku 92 [teraz 87] ods. 1 Zmluvy o ES“. |
| --- | --- |

(55)

Po prvé, Francúzsko zdôrazňuje, že podľa bodu 2.4. druhého pododseku rámca pre VaV z roku 1996 „ak sa výsledky týchto verejne financovaných výskumných a vývojových prác poskytnú podnikom Spoločenstva nediskriminačným spôsobom, Komisia vychádza z princípu, že obvykle nejde o štátnu pomoc v zmysle článku 92 [teraz 87] ods. 1 Zmluvy o ES“.

| (56) | V tomto smere Francúzsko uvádza, že IFP realizuje mnohé výskumné práce, ktorých výsledky sa poskytujú podnikom Spoločenstva bez diskriminácie. Medzi prostriedky vytvorené na to, aby sa zabezpečil prístup k výsledkom jeho činností, patrí vedecký časopis a písanie príspevkov, prezentácia prác počas kongresov, publikovanie a poskytovanie diel online, členstvo vo vedeckých spoločnostiach a založenie partnerstiev s ďalšími výskumnými strediskami a vzdelávanie doktorandov. |
| --- | --- |

(56)

V tomto smere Francúzsko uvádza, že IFP realizuje mnohé výskumné práce, ktorých výsledky sa poskytujú podnikom Spoločenstva bez diskriminácie. Medzi prostriedky vytvorené na to, aby sa zabezpečil prístup k výsledkom jeho činností, patrí vedecký časopis a písanie príspevkov, prezentácia prác počas kongresov, publikovanie a poskytovanie diel online, členstvo vo vedeckých spoločnostiach a založenie partnerstiev s ďalšími výskumnými strediskami a vzdelávanie doktorandov.

| (57) | Francúzsko upresňuje, že tri štvrtiny rozpočtu na výskum strediska výsledkov „Prieskum – Výroba“ sú venované prácam v rámci základného výskumu, ktorého výsledky sa šíria bez obmedzenia a diskriminácie. Pokiaľ ide o stredisko „Rafinácia – Petrochémia“, Francúzsko uvádza, že výsledky mnohých výskumných prác boli rovnako šírené bez diskriminácie. |
| --- | --- |

(57)

Francúzsko upresňuje, že tri štvrtiny rozpočtu na výskum strediska výsledkov „Prieskum – Výroba“ sú venované prácam v rámci základného výskumu, ktorého výsledky sa šíria bez obmedzenia a diskriminácie. Pokiaľ ide o stredisko „Rafinácia – Petrochémia“, Francúzsko uvádza, že výsledky mnohých výskumných prác boli rovnako šírené bez diskriminácie.

| (58) | Po druhé si Francúzsko myslí, že argument Komisie z jej rozhodnutí z rokov 1996 a 1998, podľa ktorého „treba konštatovať, že hoci IFP nefakturuje vždy reálne náklady na výskum, neuplatňuje nijakú diskrimináciu, pokiaľ ide o podniky, ktorým postupuje výsledok výskumu, ktorý vykonáva sám alebo v spolupráci“, sa opäť potvrdil. |
| --- | --- |

(58)

Po druhé si Francúzsko myslí, že argument Komisie z jej rozhodnutí z rokov 1996 a 1998, podľa ktorého „treba konštatovať, že hoci IFP nefakturuje vždy reálne náklady na výskum, neuplatňuje nijakú diskrimináciu, pokiaľ ide o podniky, ktorým postupuje výsledok výskumu, ktorý vykonáva sám alebo v spolupráci“, sa opäť potvrdil.

| (59) | V tomto smere zdôrazňuje, že v oblasti „Prieskum – Výroba“ IFP realizuje práce priemyselného výskumu pre mnohých partnerov z priemyslu, ktoré majú formu jednoduchej spolupráce alebo spoločných výrobných projektov („Joint Industrial Projects“) s viacerými zákazníkmi, ktoré sú otvorené pre všetkých. |
| --- | --- |

(59)

V tomto smere zdôrazňuje, že v oblasti „Prieskum – Výroba“ IFP realizuje práce priemyselného výskumu pre mnohých partnerov z priemyslu, ktoré majú formu jednoduchej spolupráce alebo spoločných výrobných projektov („Joint Industrial Projects“) s viacerými zákazníkmi, ktoré sú otvorené pre všetkých.

| (60) | Pokiaľ ide o trh rafinácie a petrochémie, Francúzsko si myslí, že platby realizované spoločnosťou Axens za práce, ktoré jej poskytol IFP, sú primerané trhovým podmienkam. K tejto finančnej kompenzácii Francúzsko prikladá výdavky, ktoré Axens vynakladá na realizáciu ďalších úloh potrebných na využívanie týchto výskumných prác, ako aj dodatočné náklady, ktoré Axens znáša v súvislosti s využívaním iných technológií a produktov ako tých od IFP. Podľa Francúzska veľká časť obratu spoločnosti Axens venovaná výskumným činnostiam jasne poukazuje na to, že Axens nemá nijakú konkurenčnú výhodu z výskumných prác, ktoré pre ňu vykonáva IFP. Francúzsko poskytuje údaje, aby preukázalo, že sumy vynaložené spoločnosťou Axens na jej výskumné činnosti sú výrazne vyššie ako priemer v sektore. |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o trh rafinácie a petrochémie, Francúzsko si myslí, že platby realizované spoločnosťou Axens za práce, ktoré jej poskytol IFP, sú primerané trhovým podmienkam. K tejto finančnej kompenzácii Francúzsko prikladá výdavky, ktoré Axens vynakladá na realizáciu ďalších úloh potrebných na využívanie týchto výskumných prác, ako aj dodatočné náklady, ktoré Axens znáša v súvislosti s využívaním iných technológií a produktov ako tých od IFP. Podľa Francúzska veľká časť obratu spoločnosti Axens venovaná výskumným činnostiam jasne poukazuje na to, že Axens nemá nijakú konkurenčnú výhodu z výskumných prác, ktoré pre ňu vykonáva IFP. Francúzsko poskytuje údaje, aby preukázalo, že sumy vynaložené spoločnosťou Axens na jej výskumné činnosti sú výrazne vyššie ako priemer v sektore.

| (61) | Francúzsko ďalej tvrdí, že napriek právu prvého odmietnutia, ktoré spoločnosť Axens má, mnohé výskumné práce realizované strediskom výsledkov „Rafinácia – Petrochémia“ prinášajú prospech rôznym priemyselným partnerom z rozličných štátov. |
| --- | --- |

(61)

Francúzsko ďalej tvrdí, že napriek právu prvého odmietnutia, ktoré spoločnosť Axens má, mnohé výskumné práce realizované strediskom výsledkov „Rafinácia – Petrochémia“ prinášajú prospech rôznym priemyselným partnerom z rozličných štátov.

| (62) | Francúzsko teda usudzuje, že zásah štátu v prospech IFP nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES a že dcérske spoločnosti IFP nemajú nijakú výhodu z prístupu k výsledkom výskumu, ktoré pre ne uskutočňuje IFP. |
| --- | --- |

(62)

Francúzsko teda usudzuje, že zásah štátu v prospech IFP nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES a že dcérske spoločnosti IFP nemajú nijakú výhodu z prístupu k výsledkom výskumu, ktoré pre ne uskutočňuje IFP.

4.5.   K zlučiteľnosti potenciálnej štátnej pomoci so zmluvou

| (63) | Francúzsko uvádza, že v prípade, že by sa mal zásah štátu v prospech IFP interpretovať ako štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES s výhodami pre Axens, táto pomoc by bola v každom prípade zlučiteľná so spoločným trhom. Francúzsko poskytuje údaje s cieľom preukázať, že by sa pomoc mohla pokladať za zlučiteľnú so Zmluvou o ES podľa výnimky ustanovenej v jej článku 87 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(63)

Francúzsko uvádza, že v prípade, že by sa mal zásah štátu v prospech IFP interpretovať ako štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES s výhodami pre Axens, táto pomoc by bola v každom prípade zlučiteľná so spoločným trhom. Francúzsko poskytuje údaje s cieľom preukázať, že by sa pomoc mohla pokladať za zlučiteľnú so Zmluvou o ES podľa výnimky ustanovenej v jej článku 87 ods. 3 písm. c).

| (64) | Po prvé, Francúzsko sa domnieva, že financovanie štátom prác priemyselného výskumu spoločnosti Axens neprekračuje maximálne hranice stanovené rámcom pre VaV z roku 1996. V tejto veci poskytuje sumy nákladov IFP vynaložených na práce priemyselného výskumu uskutočnené spolu so spoločnosťou Axens a finančné výnosy spoločnosti Axens [...] (15). |
| --- | --- |

(64)

Po prvé, Francúzsko sa domnieva, že financovanie štátom prác priemyselného výskumu spoločnosti Axens neprekračuje maximálne hranice stanovené rámcom pre VaV z roku 1996. V tejto veci poskytuje sumy nákladov IFP vynaložených na práce priemyselného výskumu uskutočnené spolu so spoločnosťou Axens a finančné výnosy spoločnosti Axens [...] (15).

| (65) | Po druhé, Francúzsko uvádza, že údajná pomoc v prospech Axens mala motivačný účinok. V tejto veci poskytuje štatistické údaje, ktoré poukazujú na rast sumy výdavkov vynaložených spoločnosťou Axens na VaV, t. j. na jej pracovníkov VaV, ako aj na rast podielu vnútorných výdavkov vo vzťahu k obratu. Okrem toho Francúzsko poskytuje príklady projektov Axens, ktoré by sa nemohli uskutočniť bez podpory IFP. Napokon Francúzsko dôvodí, že všetci konkurenti Axens, osobitne tí americkí, dostávajú významnú podporu z verejných zdrojov. |
| --- | --- |

(65)

Po druhé, Francúzsko uvádza, že údajná pomoc v prospech Axens mala motivačný účinok. V tejto veci poskytuje štatistické údaje, ktoré poukazujú na rast sumy výdavkov vynaložených spoločnosťou Axens na VaV, t. j. na jej pracovníkov VaV, ako aj na rast podielu vnútorných výdavkov vo vzťahu k obratu. Okrem toho Francúzsko poskytuje príklady projektov Axens, ktoré by sa nemohli uskutočniť bez podpory IFP. Napokon Francúzsko dôvodí, že všetci konkurenti Axens, osobitne tí americkí, dostávajú významnú podporu z verejných zdrojov.

| (66) | Nakoniec Francúzsko pripomína strategický význam štátnej pomoci pre inováciu a VaV, ktorý Komisia uznala v rámci oživenia Lisabonskej stratégie a ktorý sa prejavil v Akčnom pláne pre štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(66)

Nakoniec Francúzsko pripomína strategický význam štátnej pomoci pre inováciu a VaV, ktorý Komisia uznala v rámci oživenia Lisabonskej stratégie a ktorý sa prejavil v Akčnom pláne pre štátnu pomoc.

5.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

5.1.   Obsah sťažnosti, ktorá bola podnetom na začatie konania

| (67) | Z obavy pred negatívnym obchodným vplyvom si navrhovateľ nepraje, aby bola jeho totožnosť zverejnená. Navrhovateľ sa domnieva, že jeho záujmy sú priamo ohrozené dotáciou, ktorú Francúzsko udelilo IFP a/alebo jeho dcérskej spoločnosti Axens. Od svojho založenia v roku 2001 spoločnosť Axens ako konkurent navrhovateľa vykonávala agresívnu obchodnú politiku týkajúcu sa licencií na technológie, ktoré boli v plnej miere vyvinuté vďaka činnostiam VaV jej materskej spoločnosti IFP. |
| --- | --- |

(67)

Z obavy pred negatívnym obchodným vplyvom si navrhovateľ nepraje, aby bola jeho totožnosť zverejnená. Navrhovateľ sa domnieva, že jeho záujmy sú priamo ohrozené dotáciou, ktorú Francúzsko udelilo IFP a/alebo jeho dcérskej spoločnosti Axens. Od svojho založenia v roku 2001 spoločnosť Axens ako konkurent navrhovateľa vykonávala agresívnu obchodnú politiku týkajúcu sa licencií na technológie, ktoré boli v plnej miere vyvinuté vďaka činnostiam VaV jej materskej spoločnosti IFP.

| (68) | Sťažnosť sa sústreďuje na oblasti osobitných činností IFP, teda na technológie a katalyzátory na rafináciu, úpravu plynu a petrochemickú produkciu, ako aj na licenčnú činnosť spoločnosti Axens v týchto oblastiach. Navrhovateľ sa domnieva, že spoločnosť Axens je v týchto oblastiach priamym konkurentom ostatných subjektov na trhu bez toho, že by hradila náklady na VaV, keďže Axens je výhradným distribútorom technológií vyvinutých IFP vďaka finančnej podpore štátu. Podľa navrhovateľa je celok IFP/Axens navyše schopný uskutočňovať činnosti VaV, ktoré by pre nedotované subjekty neboli ziskové. |
| --- | --- |

(68)

Sťažnosť sa sústreďuje na oblasti osobitných činností IFP, teda na technológie a katalyzátory na rafináciu, úpravu plynu a petrochemickú produkciu, ako aj na licenčnú činnosť spoločnosti Axens v týchto oblastiach. Navrhovateľ sa domnieva, že spoločnosť Axens je v týchto oblastiach priamym konkurentom ostatných subjektov na trhu bez toho, že by hradila náklady na VaV, keďže Axens je výhradným distribútorom technológií vyvinutých IFP vďaka finančnej podpore štátu. Podľa navrhovateľa je celok IFP/Axens navyše schopný uskutočňovať činnosti VaV, ktoré by pre nedotované subjekty neboli ziskové.

| (69) | Navrhovateľ sa domnieva, že prvky štátnej pomoci možno identifikovať v priamej dotácii štátu v prospech IFP, v založení a kapitalizácii obchodnej dcérskej spoločnosti Axens inštitútom IFP, vo financovaní divízie rafinácie a petrochémie IFP, ktorej výhradným distribútorom je Axens, ako aj v exkluzívnych licenciách, podľa ktorých IFP poskytuje svoje technológie spoločnosti Axens. |
| --- | --- |

(69)

Navrhovateľ sa domnieva, že prvky štátnej pomoci možno identifikovať v priamej dotácii štátu v prospech IFP, v založení a kapitalizácii obchodnej dcérskej spoločnosti Axens inštitútom IFP, vo financovaní divízie rafinácie a petrochémie IFP, ktorej výhradným distribútorom je Axens, ako aj v exkluzívnych licenciách, podľa ktorých IFP poskytuje svoje technológie spoločnosti Axens.

| (70) | Navrhovateľ si myslí, že súčasné financovanie činností IFP a Axens štátom, ktoré nebolo notifikované Komisii a nie je kryté žiadnym z jej predchádzajúcich rozhodnutí, predstavuje protiprávnu štátnu pomoc. V tomto smere navrhovateľ zdôrazňuje faktické rozdiely medzi závermi predchádzajúcich rozhodnutí Komisie a súčasnou situáciou IFP a Axens:






  — | dcérska spoločnosť Axens je obchodným subjektom, |
| --- | --- | --- |

(70)

Navrhovateľ si myslí, že súčasné financovanie činností IFP a Axens štátom, ktoré nebolo notifikované Komisii a nie je kryté žiadnym z jej predchádzajúcich rozhodnutí, predstavuje protiprávnu štátnu pomoc. V tomto smere navrhovateľ zdôrazňuje faktické rozdiely medzi závermi predchádzajúcich rozhodnutí Komisie a súčasnou situáciou IFP a Axens:

—

dcérska spoločnosť Axens je obchodným subjektom,

| — | Axens má výhradný a prednostný prístup k službám alebo výsledkom výskumu IFP, |
| --- | --- |

—

Axens má výhradný a prednostný prístup k službám alebo výsledkom výskumu IFP,

| — | IFP vlastní kapitál Axens vo výške 100 %, |
| --- | --- |

—

IFP vlastní kapitál Axens vo výške 100 %,

| — | väčšina subjektov na trhu technológií vrátane navrhovateľa nedostáva dotácie. Dotované činnosti celku IFP/Axens vedú k narušeniu cien. |
| --- | --- |

—

väčšina subjektov na trhu technológií vrátane navrhovateľa nedostáva dotácie. Dotované činnosti celku IFP/Axens vedú k narušeniu cien.

| (71) | Navrhovateľ sa tak domnieva, že IFP sa výrazne líši od modelu verejného neziskového výskumného zariadenia uvedeného v bode 2.4. rámca pre VaV z roku 1996 v oblasti obchodných činností svojej dcérskej spoločnosti Axens. Navrhovateľ si naopak myslí, že IFP a Axens tvoria jeden hospodársky subjekt, ktorý pôsobí na trhu v priamej konkurencii s ostatnými subjektmi. Podľa navrhovateľa viaceré prvky poukazujú na skutočnosť, že spoločnosti IFP a Axens je nutné pokladať za jeden hospodársky subjekt, a teda za podnik podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES:






  — | IFP vlastní kapitál spoločnosti Axens vo výške 100 %, |
| --- | --- | --- |

(71)

Navrhovateľ sa tak domnieva, že IFP sa výrazne líši od modelu verejného neziskového výskumného zariadenia uvedeného v bode 2.4. rámca pre VaV z roku 1996 v oblasti obchodných činností svojej dcérskej spoločnosti Axens. Navrhovateľ si naopak myslí, že IFP a Axens tvoria jeden hospodársky subjekt, ktorý pôsobí na trhu v priamej konkurencii s ostatnými subjektmi. Podľa navrhovateľa viaceré prvky poukazujú na skutočnosť, že spoločnosti IFP a Axens je nutné pokladať za jeden hospodársky subjekt, a teda za podnik podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES:

—

IFP vlastní kapitál spoločnosti Axens vo výške 100 %,

| — | IFP koná ako aktívny akcionár tým, že sa zúčastňuje na vymedzovaní stratégie svojich dcérskych spoločností, |
| --- | --- |

—

IFP koná ako aktívny akcionár tým, že sa zúčastňuje na vymedzovaní stratégie svojich dcérskych spoločností,

| — | zamestnanci Axens a IFP navštevujú potenciálnych zákazníkov spoločne, |
| --- | --- |

—

zamestnanci Axens a IFP navštevujú potenciálnych zákazníkov spoločne,

| — | Axens používa svoje meno v spojení s technológiami IFP (ako to dokazuje logo Axens, ktoré obsahuje aj logo IFP). |
| --- | --- |

—

Axens používa svoje meno v spojení s technológiami IFP (ako to dokazuje logo Axens, ktoré obsahuje aj logo IFP).

| (72) | Zdroje poskytnuté francúzskym štátom celku IFP/Axens na financovanie výskumu v oblastiach rafinérskych technológií, úpravy plynu a petrochémie predstavujú štátne zdroje. Podľa odhadov navrhovateľa výdavky na VaV, ktoré IFP vynaložil v týchto oblastiach, údajne dosahujú približne 100 miliónov EUR, pričom Axens údajne nepreplatil svojej materskej spoločnosti viac ako polovicu týchto nákladov. Navrhovateľ sa v dôsledku toho domnieva, že pomoc celku IFP/Axens dosahuje 50 miliónov EUR ročne. |
| --- | --- |

(72)

Zdroje poskytnuté francúzskym štátom celku IFP/Axens na financovanie výskumu v oblastiach rafinérskych technológií, úpravy plynu a petrochémie predstavujú štátne zdroje. Podľa odhadov navrhovateľa výdavky na VaV, ktoré IFP vynaložil v týchto oblastiach, údajne dosahujú približne 100 miliónov EUR, pričom Axens údajne nepreplatil svojej materskej spoločnosti viac ako polovicu týchto nákladov. Navrhovateľ sa v dôsledku toho domnieva, že pomoc celku IFP/Axens dosahuje 50 miliónov EUR ročne.

| (73) | Podľa navrhovateľa vyplýva konkurenčná výhoda zo skutočnosti, že subjekt IFP/Axens nemusí úplne pokrývať náklady na VaV a môže tak vyvíjať tlak na znižovanie trhových cien v príslušných oblastiach. Navrhovateľ sa domnieva, že takáto výhoda vedie k riziku vytláčania ostatných subjektov z trhu. |
| --- | --- |

(73)

Podľa navrhovateľa vyplýva konkurenčná výhoda zo skutočnosti, že subjekt IFP/Axens nemusí úplne pokrývať náklady na VaV a môže tak vyvíjať tlak na znižovanie trhových cien v príslušných oblastiach. Navrhovateľ sa domnieva, že takáto výhoda vedie k riziku vytláčania ostatných subjektov z trhu.

| (74) | Podľa navrhovateľa je trh technológií celosvetovým trhom, alebo prinajmenšom európskym. Štátna podpora pre celok IFP/Axens teda nepriaznivo ovplyvňuje obchod vnútri Spoločenstva. |
| --- | --- |

(74)

Podľa navrhovateľa je trh technológií celosvetovým trhom, alebo prinajmenšom európskym. Štátna podpora pre celok IFP/Axens teda nepriaznivo ovplyvňuje obchod vnútri Spoločenstva.

| (75) | V dôsledku toho si navrhovateľ myslí, že štátna podpora v prospech celku IFP/Axens skutočne predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(75)

V dôsledku toho si navrhovateľ myslí, že štátna podpora v prospech celku IFP/Axens skutočne predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (76) | Navrhovateľ zdôrazňuje, že pokiaľ je vývoj rafinérskych technológií činnosť blízka trhu, ktorej výsledky sa môžu priamo uvádzať na trh, nespadá do definície predkonkurenčných činností uvedenej v rámci pre VaV z roku 1996. Preto je táto pomoc poskytovaná celku IFP/Axens prevádzkovou pomocou nezlučiteľnou s pravidlami zmluvy o štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(76)

Navrhovateľ zdôrazňuje, že pokiaľ je vývoj rafinérskych technológií činnosť blízka trhu, ktorej výsledky sa môžu priamo uvádzať na trh, nespadá do definície predkonkurenčných činností uvedenej v rámci pre VaV z roku 1996. Preto je táto pomoc poskytovaná celku IFP/Axens prevádzkovou pomocou nezlučiteľnou s pravidlami zmluvy o štátnej pomoci.

| (77) | Navrhovateľ zdôrazňuje, že aj keby sa činnosti celku IFP/Axens pokladali za činnosti predkonkurenčného vývoja, pomoc by prekračovala prípustnú hornú hranicu vymedzenú v rámci pre VaV z roku 1996 pre takéto činnosti, ktorá predstavuje 25 %, a prekročila by aj hranicu 50 % určenú pre priemyselný výskum. |
| --- | --- |

(77)

Navrhovateľ zdôrazňuje, že aj keby sa činnosti celku IFP/Axens pokladali za činnosti predkonkurenčného vývoja, pomoc by prekračovala prípustnú hornú hranicu vymedzenú v rámci pre VaV z roku 1996 pre takéto činnosti, ktorá predstavuje 25 %, a prekročila by aj hranicu 50 % určenú pre priemyselný výskum.

| (78) | Za predpokladu, že ide o výskumné a vývojové činnosti, tak ako sú vymedzené v rámci pre VaV z roku 1996, navrhovateľ sa domnieva, že motivačný účinok pomoci je diskutabilný. Podľa navrhovateľa pomoc celku IFP/Axens odrádza ostatné subjekty na trhu, aby investovali do VaV v týchto oblastiach, keďže ich príjmy nepriaznivo ovplyvňuje existencia štátnej pomoci a neumožňujú im kompenzovať náklady na VaV. |
| --- | --- |

(78)

Za predpokladu, že ide o výskumné a vývojové činnosti, tak ako sú vymedzené v rámci pre VaV z roku 1996, navrhovateľ sa domnieva, že motivačný účinok pomoci je diskutabilný. Podľa navrhovateľa pomoc celku IFP/Axens odrádza ostatné subjekty na trhu, aby investovali do VaV v týchto oblastiach, keďže ich príjmy nepriaznivo ovplyvňuje existencia štátnej pomoci a neumožňujú im kompenzovať náklady na VaV.

| (79) | Navrhovateľ preto dospieva k záveru, že štátna pomoc v prospech celku IFP/Axens je protiprávna a nezlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(79)

Navrhovateľ preto dospieva k záveru, že štátna pomoc v prospech celku IFP/Axens je protiprávna a nezlučiteľná so spoločným trhom.

5.2.   Pripomienky predložené spoločnosťou Axens

| (80) | Po prvé, spoločnosť Axens pripomína, že bola založená v roku 2001 s cieľom sústrediť činnosti IFP spojené s postupmi rafinácie a petrochémie a činnosti dcérskej spoločnosti vyrábajúcej katalyzátory do jediného subjektu s obchodným zameraním. Spoločnosť uvádza, že má všetky potrebné útvary (finančný, právny, ľudské zdroje), ktoré jej umožňujú vykonávať svoju činnosť úplne nezávisle, a že jej bežné riadenie je zabezpečované riadiacimi pracovníkmi pod vedením generálneho riaditeľa. Domnieva sa, že jej správna rada prijíma len veľmi obmedzený počet rozhodnutí a že jej akcionár ponecháva jej riadiacim pracovníkom veľkú rozhodovaciu nezávislosť v rozhodovaní o obchodných a výrobných záležitostiach. Spochybňuje teda posúdenie Komisie, podľa ktorého IFP a Axens tvoria jediný hospodársky subjekt. |
| --- | --- |

(80)

Po prvé, spoločnosť Axens pripomína, že bola založená v roku 2001 s cieľom sústrediť činnosti IFP spojené s postupmi rafinácie a petrochémie a činnosti dcérskej spoločnosti vyrábajúcej katalyzátory do jediného subjektu s obchodným zameraním. Spoločnosť uvádza, že má všetky potrebné útvary (finančný, právny, ľudské zdroje), ktoré jej umožňujú vykonávať svoju činnosť úplne nezávisle, a že jej bežné riadenie je zabezpečované riadiacimi pracovníkmi pod vedením generálneho riaditeľa. Domnieva sa, že jej správna rada prijíma len veľmi obmedzený počet rozhodnutí a že jej akcionár ponecháva jej riadiacim pracovníkom veľkú rozhodovaciu nezávislosť v rozhodovaní o obchodných a výrobných záležitostiach. Spochybňuje teda posúdenie Komisie, podľa ktorého IFP a Axens tvoria jediný hospodársky subjekt.

| (81) | Po druhé, spoločnosť Axens pripomína, že jej reorganizácia z roku 2001 prebehla v súlade s návrhom, ktorý Komisia výslovne schválila. Domnieva sa, že oprávnene mohla dôverovať platnosti tohto právneho a finančného rámca, ktorého spochybnenie by predstavovalo vážnu prekážku jej rozvoja. |
| --- | --- |

(81)

Po druhé, spoločnosť Axens pripomína, že jej reorganizácia z roku 2001 prebehla v súlade s návrhom, ktorý Komisia výslovne schválila. Domnieva sa, že oprávnene mohla dôverovať platnosti tohto právneho a finančného rámca, ktorého spochybnenie by predstavovalo vážnu prekážku jej rozvoja.

| (82) | Po tretie, spoločnosť Axens zdôrazňuje, že väčšina subjektov na trhoch technológií a katalyzátorov v oblasti rafinácie a petrochémie využíva kombináciu vnútropodnikového výskumu a výskumu v partnerskej spolupráci. Spoločnosť Criterion, dcérska spoločnosť Shell, má údajne prístup k výskumu spoločnosti Schell; spoločnosť ABB Lummus má vraj dohody so spoločnosťami Chevron a Shell; spoločnosť UOP so spoločnosťou Total a inými subjektmi a spoločnosť Albermale so spoločnosťou ExxonMobil. Spoločnosť Axens uvádza, že jej spolupráca s IFP zapadá do tohto kontextu a bola štruktúrovaná transparentným spôsobom prostredníctvom troch dohovorov o výskume a licencii. Tie sa z hľadiska každej zo strán zakladajú na bežnej obchodnej logike. Spoločnosť Axens sa domnieva, že skutočnosť, že podiel jej obratu venovaný na výdavky v oblasti výskumu je porovnateľný s výdavkami vynaloženými jej konkurentmi, je ďalším ukazovateľom toho, že Axens nijako neťaží zo vzťahov s IFP. |
| --- | --- |

(82)

Po tretie, spoločnosť Axens zdôrazňuje, že väčšina subjektov na trhoch technológií a katalyzátorov v oblasti rafinácie a petrochémie využíva kombináciu vnútropodnikového výskumu a výskumu v partnerskej spolupráci. Spoločnosť Criterion, dcérska spoločnosť Shell, má údajne prístup k výskumu spoločnosti Schell; spoločnosť ABB Lummus má vraj dohody so spoločnosťami Chevron a Shell; spoločnosť UOP so spoločnosťou Total a inými subjektmi a spoločnosť Albermale so spoločnosťou ExxonMobil. Spoločnosť Axens uvádza, že jej spolupráca s IFP zapadá do tohto kontextu a bola štruktúrovaná transparentným spôsobom prostredníctvom troch dohovorov o výskume a licencii. Tie sa z hľadiska každej zo strán zakladajú na bežnej obchodnej logike. Spoločnosť Axens sa domnieva, že skutočnosť, že podiel jej obratu venovaný na výdavky v oblasti výskumu je porovnateľný s výdavkami vynaloženými jej konkurentmi, je ďalším ukazovateľom toho, že Axens nijako neťaží zo vzťahov s IFP.

| (83) | Napokon spoločnosť Axens zdôrazňuje, že je vystavená hospodárskej súťaži s veľmi silnými subjektmi, často aktívne podporovanými štátmi pôvodu. Oddelenie pre energetiku (Department of Energy) v Spojených štátoch totiž poskytuje niekoľko stoviek miliónov dolárov na podporu projektov. |
| --- | --- |

(83)

Napokon spoločnosť Axens zdôrazňuje, že je vystavená hospodárskej súťaži s veľmi silnými subjektmi, často aktívne podporovanými štátmi pôvodu. Oddelenie pre energetiku (Department of Energy) v Spojených štátoch totiž poskytuje niekoľko stoviek miliónov dolárov na podporu projektov.

5.3.   Pripomienky predložené spoločnosťou UOP

| (84) | Obchodné sídlo spoločnosti UOP Limited sa nachádza v Spojenom kráľovstve. Spoločnosť má dva výrobné závody, v Spojenom kráľovstve a Taliansku, a pôsobí v sedemnástich členských štátoch. Táto spoločnosť sa špecializuje na projektovanie, inžiniersku činnosť, licencie a služby týkajúce sa výrobných postupov, ako je spracovanie ropy, výroba čistých pohonných látok, odsírenie pohonných látok a petrochemické technológie. Taktiež vyrába katalyzátory, molekulové filtre, absorbenty a ďalšie špecializované zariadenia. |
| --- | --- |

(84)

Obchodné sídlo spoločnosti UOP Limited sa nachádza v Spojenom kráľovstve. Spoločnosť má dva výrobné závody, v Spojenom kráľovstve a Taliansku, a pôsobí v sedemnástich členských štátoch. Táto spoločnosť sa špecializuje na projektovanie, inžiniersku činnosť, licencie a služby týkajúce sa výrobných postupov, ako je spracovanie ropy, výroba čistých pohonných látok, odsírenie pohonných látok a petrochemické technológie. Taktiež vyrába katalyzátory, molekulové filtre, absorbenty a ďalšie špecializované zariadenia.

| (85) | UOP a celok IFP/Axens sú konkurentmi v oblasti technológií výroby a desulfurizácie benzínu, výroby a extrakcie aromatických látok, ako aj v oblasti katalyzátorov pre širokú škálu postupov na výrobu čistých pohonných látok. UOP víta začatie konania vo veci formálneho zisťovania voči pomoci vyplácanej inštitútu IFP a súhlasí s Komisiou, pokiaľ ide o podstatu jej záverov. |
| --- | --- |

(85)

UOP a celok IFP/Axens sú konkurentmi v oblasti technológií výroby a desulfurizácie benzínu, výroby a extrakcie aromatických látok, ako aj v oblasti katalyzátorov pre širokú škálu postupov na výrobu čistých pohonných látok. UOP víta začatie konania vo veci formálneho zisťovania voči pomoci vyplácanej inštitútu IFP a súhlasí s Komisiou, pokiaľ ide o podstatu jej záverov.

| (86) | Po prvé, UOP pozoruje výraznú zmenu činností IFP za posledné roky. IFP reštrukturalizoval licenčnú činnosť, relatívne bezvýznamnú a otvorenú všetkým spoločnostiam, takým spôsobom, aby priamo konkuroval súkromným subjektom na trhu výrobných postupov. UOP pripomína, že judikatúra Spoločenstva vyžaduje, aby ihneď, ako sa štát rozhodne pôsobiť ako hospodársky subjekt, musí pôsobiť za rovnakých podmienok ako súkromný subjekt. Spoločnosť UOP si v tomto smere myslí, že prevádzkový deficit viac ako 555 miliónov EUR za posledné tri roky nie je pre bežného akcionára prijateľný. |
| --- | --- |

(86)

Po prvé, UOP pozoruje výraznú zmenu činností IFP za posledné roky. IFP reštrukturalizoval licenčnú činnosť, relatívne bezvýznamnú a otvorenú všetkým spoločnostiam, takým spôsobom, aby priamo konkuroval súkromným subjektom na trhu výrobných postupov. UOP pripomína, že judikatúra Spoločenstva vyžaduje, aby ihneď, ako sa štát rozhodne pôsobiť ako hospodársky subjekt, musí pôsobiť za rovnakých podmienok ako súkromný subjekt. Spoločnosť UOP si v tomto smere myslí, že prevádzkový deficit viac ako 555 miliónov EUR za posledné tri roky nie je pre bežného akcionára prijateľný.

| (87) | V tejto spojitosti UOP požiadala Komisiu, aby Francúzsku výslovne prikázala pozastaviť verejnú pomoc v prospech IFP v súlade s článkom 11 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 o podmienkach uplatnenia článku 93 Zmluvy o ES (22). |
| --- | --- |

(87)

V tejto spojitosti UOP požiadala Komisiu, aby Francúzsku výslovne prikázala pozastaviť verejnú pomoc v prospech IFP v súlade s článkom 11 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 o podmienkach uplatnenia článku 93 Zmluvy o ES (22).

| (88) | Po druhé sa UOP domnieva, že skutočnosť, že celok IFP/Axens nemusí hradiť všetky svoje výdavky na VaV, jej umožnila nielen získať podstatnú časť trhu s rafinérskymi a petrochemickými technológiami, ale zároveň aj ohrozovať ziskovosť jej konkurentov. UOP okrem toho zdôrazňuje, že blízkosť k trhu a slabá úroveň činností VaV celku IFP/Axens naznačujú slabý motivačný účinok pomoci. UOP sa napokon domnieva, že prípadné poberanie pomoci by bolo vo veľkej miere kompenzované rizikom vytlačenia súkromných subjektov na príslušných trhoch, keďže UOP sa domnieva, že zo strednodobého hľadiska budú musieť súkromné subjekty znížiť svoje výdavky na VaV, aby boli konkurencieschopné v porovnaní s výrazne dotovanými konkurentmi. |
| --- | --- |

(88)

Po druhé sa UOP domnieva, že skutočnosť, že celok IFP/Axens nemusí hradiť všetky svoje výdavky na VaV, jej umožnila nielen získať podstatnú časť trhu s rafinérskymi a petrochemickými technológiami, ale zároveň aj ohrozovať ziskovosť jej konkurentov. UOP okrem toho zdôrazňuje, že blízkosť k trhu a slabá úroveň činností VaV celku IFP/Axens naznačujú slabý motivačný účinok pomoci. UOP sa napokon domnieva, že prípadné poberanie pomoci by bolo vo veľkej miere kompenzované rizikom vytlačenia súkromných subjektov na príslušných trhoch, keďže UOP sa domnieva, že zo strednodobého hľadiska budú musieť súkromné subjekty znížiť svoje výdavky na VaV, aby boli konkurencieschopné v porovnaní s výrazne dotovanými konkurentmi.

| (89) | Po tretie, spoločnosť UOP súhlasí s posúdením Komisie, podľa ktorého IFP a jeho dcérska spoločnosť Axens tvoria jeden hospodársky subjekt. K tomuto záveru vedie kapitálová štruktúra, riadiaci pracovníci, prednostné vzťahy a miera hospodárskej integrácie IFP a jeho dcérskej spoločnosti Axens. UOP v tejto súvislosti zdôrazňuje, že hospodárska integrácia oboch subjektov sa preukázala tým, že Axens je jediný distribútor technológií, ktoré vyvinul IFP, a prvý i potenciálne jediný adresát výsledkov IFP. Podľa UOP takéto zmluvy dokazujú, že medzi spoločnosťami IFP a Axens jednoznačne existuje vzájomná závislosť, pracujú vo vzájomnej zhode a na trhu majú rovnaké záujmy. Na strane druhej sa UOP domnieva, že IFP ako jediný akcionár spoločnosti Axens môže vymedzovať krátkodobú a strednodobú stratégiu tohto podniku. |
| --- | --- |

(89)

Po tretie, spoločnosť UOP súhlasí s posúdením Komisie, podľa ktorého IFP a jeho dcérska spoločnosť Axens tvoria jeden hospodársky subjekt. K tomuto záveru vedie kapitálová štruktúra, riadiaci pracovníci, prednostné vzťahy a miera hospodárskej integrácie IFP a jeho dcérskej spoločnosti Axens. UOP v tejto súvislosti zdôrazňuje, že hospodárska integrácia oboch subjektov sa preukázala tým, že Axens je jediný distribútor technológií, ktoré vyvinul IFP, a prvý i potenciálne jediný adresát výsledkov IFP. Podľa UOP takéto zmluvy dokazujú, že medzi spoločnosťami IFP a Axens jednoznačne existuje vzájomná závislosť, pracujú vo vzájomnej zhode a na trhu majú rovnaké záujmy. Na strane druhej sa UOP domnieva, že IFP ako jediný akcionár spoločnosti Axens môže vymedzovať krátkodobú a strednodobú stratégiu tohto podniku.

| (90) | Po štvrté sa UOP v súlade s Komisiou domnieva, že na to, aby neexistovala výhoda v prospech celku IFP/Axens, rozpočet IFP venovaný na VaV uskutočňovaný v spolupráci s Axens alebo pre Axens by mal byť financovaný z príjmov získaných na trhu. |
| --- | --- |

(90)

Po štvrté sa UOP v súlade s Komisiou domnieva, že na to, aby neexistovala výhoda v prospech celku IFP/Axens, rozpočet IFP venovaný na VaV uskutočňovaný v spolupráci s Axens alebo pre Axens by mal byť financovaný z príjmov získaných na trhu.

| (91) | Po piate, UOP navrhuje, aby s úmyslom zistenia vzájomného vzťahu medzi činnosťami VaV celku IFP/Axens a kategóriami výskumu vymedzenými v prílohe I rámca pre VaV z roku 1996 Komisia prihliadla na osobitosť trhu s licenciami na technológie výrobných postupov. Táto osobitosť údajne vyplýva zo skutočnosti, že celok IFP/Axens a jeho konkurenti nepredávajú na trhu produkt alebo služby, ale výrobný postup. Podľa UOP skutočnosť, že priemysel zvyčajne označuje vývoj výrobného postupu, ktorý možno uvádzať na trh, pojmom „VaV“, nesmie mať za účinok nezohľadnenie zo strany Komisie to, že tento vývoj predchádza činnostiam VaV, tak ako sú vymedzené v rámci pre VaV z roku 1996. V tejto súvislosti UOP zdôrazňuje, že VaV pre priemysel rafinérskych a petrochemických postupov možno kategorizovať podľa troch etáp:






  a) | etapa základného výskumu, počas ktorej sa vyvíjajú a testujú nové materiály a koncepty výrobných postupov, až kým sa nepreukáže ich princíp (23); |
| --- | --- | --- |

(91)

Po piate, UOP navrhuje, aby s úmyslom zistenia vzájomného vzťahu medzi činnosťami VaV celku IFP/Axens a kategóriami výskumu vymedzenými v prílohe I rámca pre VaV z roku 1996 Komisia prihliadla na osobitosť trhu s licenciami na technológie výrobných postupov. Táto osobitosť údajne vyplýva zo skutočnosti, že celok IFP/Axens a jeho konkurenti nepredávajú na trhu produkt alebo služby, ale výrobný postup. Podľa UOP skutočnosť, že priemysel zvyčajne označuje vývoj výrobného postupu, ktorý možno uvádzať na trh, pojmom „VaV“, nesmie mať za účinok nezohľadnenie zo strany Komisie to, že tento vývoj predchádza činnostiam VaV, tak ako sú vymedzené v rámci pre VaV z roku 1996. V tejto súvislosti UOP zdôrazňuje, že VaV pre priemysel rafinérskych a petrochemických postupov možno kategorizovať podľa troch etáp:

a)

etapa základného výskumu, počas ktorej sa vyvíjajú a testujú nové materiály a koncepty výrobných postupov, až kým sa nepreukáže ich princíp (23);

| b) | etapa vývoja výrobných postupov a materiálov, počas ktorej sa objavené koncepcie materiálov a výrobných postupov vyvíjajú s cieľom ich komerčného využitia; |
| --- | --- |

b)

etapa vývoja výrobných postupov a materiálov, počas ktorej sa objavené koncepcie materiálov a výrobných postupov vyvíjajú s cieľom ich komerčného využitia;

| c) | etapa vývoja využitia, počas ktorej sa vypracúvajú nástroje a ktorá umožňuje predvídať reprodukovateľné výsledky a výrobu materiálov s cieľom ponúknuť výrobný postup v kontexte hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

c)

etapa vývoja využitia, počas ktorej sa vypracúvajú nástroje a ktorá umožňuje predvídať reprodukovateľné výsledky a výrobu materiálov s cieľom ponúknuť výrobný postup v kontexte hospodárskej súťaže.

| (92) | UOP sa domnieva, že etapy b) a c) sú neoddeliteľnou súčasťou komerčného rozvoja. |
| --- | --- |

(92)

UOP sa domnieva, že etapy b) a c) sú neoddeliteľnou súčasťou komerčného rozvoja.

| (93) | Napokon, aj napriek tomu, že spoločnosť UOP súhlasí s posúdením Komisie o hospodárskej jednotnosti IFP a jeho dcérskej spoločnosti Axens, rada by poskytla dodatočné údaje pre prípad, že by Komisia po postupe formálneho vyšetrovania dospela k tomu, že IFP a Axens tvoria dva samostatné hospodárske subjekty. Podľa UOP ponúka trh výrobných postupov neporovnateľné produkty. V dôsledku toho by bolo využitie postupu verejného obstarávania jediným spôsobom na zaručenie, aby Axens platil trhovú cenu za výsledky IFP. UOP sa tak domnieva, že právo prvého odmietnutia predstavuje samo o sebe výhodu, keďže poskytnutím práva prvého odmietnutia spoločnosti Axens sa IFP vzdáva možnosti postúpiť výsledky prostredníctvom verejného obstarávania subjektu s najvyššou ponukou na trhu. |
| --- | --- |

(93)

Napokon, aj napriek tomu, že spoločnosť UOP súhlasí s posúdením Komisie o hospodárskej jednotnosti IFP a jeho dcérskej spoločnosti Axens, rada by poskytla dodatočné údaje pre prípad, že by Komisia po postupe formálneho vyšetrovania dospela k tomu, že IFP a Axens tvoria dva samostatné hospodárske subjekty. Podľa UOP ponúka trh výrobných postupov neporovnateľné produkty. V dôsledku toho by bolo využitie postupu verejného obstarávania jediným spôsobom na zaručenie, aby Axens platil trhovú cenu za výsledky IFP. UOP sa tak domnieva, že právo prvého odmietnutia predstavuje samo o sebe výhodu, keďže poskytnutím práva prvého odmietnutia spoločnosti Axens sa IFP vzdáva možnosti postúpiť výsledky prostredníctvom verejného obstarávania subjektu s najvyššou ponukou na trhu.

6.   STANOVISKO FRANCÚZSKA K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (94) | Stanovisko Francúzska sa týka sťažnosti, ako aj pripomienok UOP. |
| --- | --- |

(94)

Stanovisko Francúzska sa týka sťažnosti, ako aj pripomienok UOP.

6.1.   Odpoveď na pripomienky UOP

| (95) | Po prvé, Francúzsko popiera tvrdenie spoločnosti UOP o existencii jediného subjektu IFP/Axens tým, že zdôrazňuje autonómiu spoločnosti Axens vo vzťahu k IFP a skutočnosť, že IFP je výskumný, vzdelávací a dokumentačný inštitút, čím sa zásadne líši od svojej dcérskej spoločnosti Axens a od UOP Limited. |
| --- | --- |

(95)

Po prvé, Francúzsko popiera tvrdenie spoločnosti UOP o existencii jediného subjektu IFP/Axens tým, že zdôrazňuje autonómiu spoločnosti Axens vo vzťahu k IFP a skutočnosť, že IFP je výskumný, vzdelávací a dokumentačný inštitút, čím sa zásadne líši od svojej dcérskej spoločnosti Axens a od UOP Limited.

| (96) | Pokiaľ ide o autonómiu spoločnosti Axens vo vzťahu k IFP, Francúzsko predovšetkým pripomína, že podľa ustálenej judikatúry Spoločenstva nie je vlastnícka štruktúra kapitálu dcérskej spoločnosti ako taká dostatočným kritériom na to, aby sa určilo, či túto dcérsku spoločnosť možno alebo nemožno pokladať za hospodársky autonómnu vo vzťahu k materskej spoločnosti. Aj keď inštitút IFP vlastní spoločnosť Axens do výšky 100 %, na trhu pôsobí úplne nezávisle. Túto nezávislosť potvrdzujú viaceré ukazovatele:






  a) | Axens disponuje autonómnym rozhodovacím postupom a vlastnou finančnou a personálnou organizáciou; |
| --- | --- | --- |

(96)

Pokiaľ ide o autonómiu spoločnosti Axens vo vzťahu k IFP, Francúzsko predovšetkým pripomína, že podľa ustálenej judikatúry Spoločenstva nie je vlastnícka štruktúra kapitálu dcérskej spoločnosti ako taká dostatočným kritériom na to, aby sa určilo, či túto dcérsku spoločnosť možno alebo nemožno pokladať za hospodársky autonómnu vo vzťahu k materskej spoločnosti. Aj keď inštitút IFP vlastní spoločnosť Axens do výšky 100 %, na trhu pôsobí úplne nezávisle. Túto nezávislosť potvrdzujú viaceré ukazovatele:

a)

Axens disponuje autonómnym rozhodovacím postupom a vlastnou finančnou a personálnou organizáciou;

| b) | Axens si slobodne vymedzuje svoju obchodnú politiku, predajné ciele a hrubé marže; |
| --- | --- |

b)

Axens si slobodne vymedzuje svoju obchodnú politiku, predajné ciele a hrubé marže;

| c) | Axens pôsobí na trhu rafinácie a petrochémie vo vlastnom mene a samostatne a má právomoc uzatvárať zmluvy bez predchádzajúceho schválenia IFP; |
| --- | --- |

c)

Axens pôsobí na trhu rafinácie a petrochémie vo vlastnom mene a samostatne a má právomoc uzatvárať zmluvy bez predchádzajúceho schválenia IFP;

| d) | vo vzťahu k IFP je Axens finančne nezávislá v rozsahu právomocí vyhradených a vymedzených v jej stanovách a nie je jediným distribútorom technológií IFP. |
| --- | --- |

d)

vo vzťahu k IFP je Axens finančne nezávislá v rozsahu právomocí vyhradených a vymedzených v jej stanovách a nie je jediným distribútorom technológií IFP.

| (97) | Pokiaľ ide o charakter neziskového výskumného inštitútu IFP, Francúzsko opakuje svoje tvrdenie, podľa ktorého je IFP výskumným inštitútom, ktorého hlavným cieľom je vykonávať výskumné činnosti a šíriť výsledky uvedených činností prostredníctvom vzdelávania, publikovania a prevodu technológií, pričom takto dosiahnutý zisk je v celom objeme opäť investovaný do výskumu alebo do šírenia jeho výsledkov. |
| --- | --- |

(97)

Pokiaľ ide o charakter neziskového výskumného inštitútu IFP, Francúzsko opakuje svoje tvrdenie, podľa ktorého je IFP výskumným inštitútom, ktorého hlavným cieľom je vykonávať výskumné činnosti a šíriť výsledky uvedených činností prostredníctvom vzdelávania, publikovania a prevodu technológií, pričom takto dosiahnutý zisk je v celom objeme opäť investovaný do výskumu alebo do šírenia jeho výsledkov.

| (98) | Po druhé, vzhľadom na to, že zdroje prevedené štátom na IFP nepredstavujú štátnu pomoc v súlade s bodom 2.4. prvým pododsekom rámca pre VaV z roku 1996, Francúzsko popiera tvrdenie spoločnosti UOP, podľa ktorého tieto zdroje (24) predstavujú prevádzkovú pomoc. |
| --- | --- |

(98)

Po druhé, vzhľadom na to, že zdroje prevedené štátom na IFP nepredstavujú štátnu pomoc v súlade s bodom 2.4. prvým pododsekom rámca pre VaV z roku 1996, Francúzsko popiera tvrdenie spoločnosti UOP, podľa ktorého tieto zdroje (24) predstavujú prevádzkovú pomoc.

| (99) | Po tretie, podľa UOP takmer celá podpora z verejných zdrojov vyplatená IPF slúži na financovanie prác zameraných na trh a v dôsledku toho nemožno uplatňovať rámec VaV z roku 1996. Francúzsko toto tvrdenie odmieta a pripomína, že IFP vykonáva predovšetkým úlohu všeobecného záujmu zameranú na základný výskum a na využitie jeho výsledkov, ako aj na vzdelávanie a šírenie poznatkov, ktorú nemožno spájať so striktnými cieľmi sledovanými súkromnými subjektmi ako UOP a Axens. |
| --- | --- |

(99)

Po tretie, podľa UOP takmer celá podpora z verejných zdrojov vyplatená IPF slúži na financovanie prác zameraných na trh a v dôsledku toho nemožno uplatňovať rámec VaV z roku 1996. Francúzsko toto tvrdenie odmieta a pripomína, že IFP vykonáva predovšetkým úlohu všeobecného záujmu zameranú na základný výskum a na využitie jeho výsledkov, ako aj na vzdelávanie a šírenie poznatkov, ktorú nemožno spájať so striktnými cieľmi sledovanými súkromnými subjektmi ako UOP a Axens.

| (100) | Navyše výskumné práce, ktoré IFP uskutočňuje pre Axens v rámci dohovoru o priemyselnom výskume, sú na jednej strane štúdie o technickej realizovateľnosti a na strane druhej práce priemyselného výskumu. IFP neuskutočňuje pre Axens práce predkonkurenčného výskumu, keďže táto spoločnosť si ich zabezpečuje a financuje sama. Vzhľadom na to, že finančné tabuľky doručené v pripomienkach Francúzska vo februári 2006 potvrdzujú, že IFP plne dodržiava ustanovenia smernice 80/723/EHS, Francúzsko sa domnieva, že dotácia z rozpočtu sa skutočne využíva na to, aby sa úspešne realizovala jeho úloha všeobecného záujmu a financovali sa práce VaV v zmysle rámca pre VaV z roku 1996. |
| --- | --- |

(100)

Navyše výskumné práce, ktoré IFP uskutočňuje pre Axens v rámci dohovoru o priemyselnom výskume, sú na jednej strane štúdie o technickej realizovateľnosti a na strane druhej práce priemyselného výskumu. IFP neuskutočňuje pre Axens práce predkonkurenčného výskumu, keďže táto spoločnosť si ich zabezpečuje a financuje sama. Vzhľadom na to, že finančné tabuľky doručené v pripomienkach Francúzska vo februári 2006 potvrdzujú, že IFP plne dodržiava ustanovenia smernice 80/723/EHS, Francúzsko sa domnieva, že dotácia z rozpočtu sa skutočne využíva na to, aby sa úspešne realizovala jeho úloha všeobecného záujmu a financovali sa práce VaV v zmysle rámca pre VaV z roku 1996.

| (101) | Po štvrté, podľa UOP právo prvého odmietnutia údajne poskytuje výhodu spoločnosti Axens, ktorá za takéto právo neplatí trhovú cenu. Francúzsko zdôrazňuje význam posúdenia celkového hospodárskeho výsledku odmien, ktoré vyplatila spoločnosť Axens inštitútu IFP. Na základe hospodárskej logiky sa v roku 2001 okrem dividend stanovili aj prvky tejto celkovej odmeny (spočívajúcej v odmene vyplatenej v zmysle práva prvého odmietnutia a v poplatkoch vyplatených podľa rámcového licenčného dohovoru a licenčného dohovoru na produkty). Úlohou tejto logiky je zaručiť, že Axens nebude hospodársky ťažiť zo svojho vzťahu s IFP, a zabezpečiť z roka na rok primeranú a stabilnú návratnosť IFP, dostatočne nezávislú od výpočtu vyplývajúceho z aktuálnych predajov Axens, s cieľom vyhnúť sa riziku príliš veľkých výkyvov zdrojov IFP. |
| --- | --- |

(101)

Po štvrté, podľa UOP právo prvého odmietnutia údajne poskytuje výhodu spoločnosti Axens, ktorá za takéto právo neplatí trhovú cenu. Francúzsko zdôrazňuje význam posúdenia celkového hospodárskeho výsledku odmien, ktoré vyplatila spoločnosť Axens inštitútu IFP. Na základe hospodárskej logiky sa v roku 2001 okrem dividend stanovili aj prvky tejto celkovej odmeny (spočívajúcej v odmene vyplatenej v zmysle práva prvého odmietnutia a v poplatkoch vyplatených podľa rámcového licenčného dohovoru a licenčného dohovoru na produkty). Úlohou tejto logiky je zaručiť, že Axens nebude hospodársky ťažiť zo svojho vzťahu s IFP, a zabezpečiť z roka na rok primeranú a stabilnú návratnosť IFP, dostatočne nezávislú od výpočtu vyplývajúceho z aktuálnych predajov Axens, s cieľom vyhnúť sa riziku príliš veľkých výkyvov zdrojov IFP.

| (102) | Francúzsko trvá na tom, že so zreteľom na trhové podmienky treba posudzovať len túto celkovú odmenu, ktorú Axens skutočne vypláca a ktorú započítava do svojho celkového obratu. S ohľadom na tieto skutočnosti právo prvého odmietnutia spoločnosti Axens nevytvára konkurenčnú výhodu ani nenarúša hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(102)

Francúzsko trvá na tom, že so zreteľom na trhové podmienky treba posudzovať len túto celkovú odmenu, ktorú Axens skutočne vypláca a ktorú započítava do svojho celkového obratu. S ohľadom na tieto skutočnosti právo prvého odmietnutia spoločnosti Axens nevytvára konkurenčnú výhodu ani nenarúša hospodársku súťaž.

| (103) | Francúzsko nakoniec odmieta aj tvrdenie, podľa ktorého existencia údajnej protiprávnej štátnej pomoci celku IFP/Axens spôsobuje konkurentom škody a brzdí dynamiku inovácie. Francúzsko zdôrazňuje, že UOP Limited je jediným konkurentom spomedzi mnohých existujúcich subjektov, ktorý Komisii oznámil svoje pripomienky. Francúzsko navyše zdôrazňuje, že nebol predložený žiadny dôkaz o týchto údajných škodách. |
| --- | --- |

(103)

Francúzsko nakoniec odmieta aj tvrdenie, podľa ktorého existencia údajnej protiprávnej štátnej pomoci celku IFP/Axens spôsobuje konkurentom škody a brzdí dynamiku inovácie. Francúzsko zdôrazňuje, že UOP Limited je jediným konkurentom spomedzi mnohých existujúcich subjektov, ktorý Komisii oznámil svoje pripomienky. Francúzsko navyše zdôrazňuje, že nebol predložený žiadny dôkaz o týchto údajných škodách.

| (104) | Francúzsko sa napokon domnieva, že dynamika inovácie nie je na trhu rafinácie a petrochémie brzdená. Na trhu s licenciami na technológie a katalyzátormi by posúdenie podielov na trhu v tomto smere ukázalo, že skupina UOP má výraznú prevahu. Pokiaľ má niekto na trhu moc, podľa Francúzska je to práve UOP, a nie Axens. Zároveň dodáva, že pokiaľ by sa aj moc UOP na trhu oslabila, toto oslabenie pramení z vlastných strategických chýb UOP, najmä na trhu desulfurizácie, kde UOP odmietla investovať, a teda sa ocitla mimo činnosti, ktorá je veľkým zdrojom príjmov. |
| --- | --- |

(104)

Francúzsko sa napokon domnieva, že dynamika inovácie nie je na trhu rafinácie a petrochémie brzdená. Na trhu s licenciami na technológie a katalyzátormi by posúdenie podielov na trhu v tomto smere ukázalo, že skupina UOP má výraznú prevahu. Pokiaľ má niekto na trhu moc, podľa Francúzska je to práve UOP, a nie Axens. Zároveň dodáva, že pokiaľ by sa aj moc UOP na trhu oslabila, toto oslabenie pramení z vlastných strategických chýb UOP, najmä na trhu desulfurizácie, kde UOP odmietla investovať, a teda sa ocitla mimo činnosti, ktorá je veľkým zdrojom príjmov.

6.2.   Odpoveď na anonymnú sťažnosť

| (105) | Po prvé, Francúzsko opäť potvrdzuje, že reorganizácia činností IFP bola Komisii riadne notifikovaná. Listy z roku 2001, ktorými Francúzsko informovalo Komisiu o návrhu internej reorganizácie vedúcej k sústredeniu obchodných činností IFP do dcérskej spoločnosti, skutočne predstavovali notifikácie v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(105)

Po prvé, Francúzsko opäť potvrdzuje, že reorganizácia činností IFP bola Komisii riadne notifikovaná. Listy z roku 2001, ktorými Francúzsko informovalo Komisiu o návrhu internej reorganizácie vedúcej k sústredeniu obchodných činností IFP do dcérskej spoločnosti, skutočne predstavovali notifikácie v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES.

| (106) | Po druhé, Francúzsko pripomína argumenty uvedené v jeho pripomienkach (pozri oddiel 4.3.) a odpovedi na stanovisko UOP (pozri odôvodnenie 95 a nasledujúce), v ktorých odmieta tvrdenie, že IFP a Axens tvoria jednu hospodársku jednotku. |
| --- | --- |

(106)

Po druhé, Francúzsko pripomína argumenty uvedené v jeho pripomienkach (pozri oddiel 4.3.) a odpovedi na stanovisko UOP (pozri odôvodnenie 95 a nasledujúce), v ktorých odmieta tvrdenie, že IFP a Axens tvoria jednu hospodársku jednotku.

| (107) | Po tretie, Francúzsko nástojí na skutočnosti, že z výskumných prác IFP uskutočňovaných v rámci strediska výsledkov „Rafinácia – Petrochémia“ majú prospech rozliční priemyselní partneri z viacerých krajín [...] (15), a nie výlučne Axens, ako to tvrdí navrhovateľ. |
| --- | --- |

(107)

Po tretie, Francúzsko nástojí na skutočnosti, že z výskumných prác IFP uskutočňovaných v rámci strediska výsledkov „Rafinácia – Petrochémia“ majú prospech rozliční priemyselní partneri z viacerých krajín [...] (15), a nie výlučne Axens, ako to tvrdí navrhovateľ.

| (108) | Po štvrté, na rozdiel od tvrdenia navrhovateľa, podľa ktorého viac ako polovicu príjmu spoločnosti Axens tvorí predaj licencií na výrobné postupy a s tým súvisiace poskytovanie služieb, Francúzsko uvádza, že v obrate spoločnosti Axens v rokoch 2003, 2004 a 2005 predstavoval podiel na činnosti „licencie na technológie“ (process licensing) 36 %, 38 % a 31 %. |
| --- | --- |

(108)

Po štvrté, na rozdiel od tvrdenia navrhovateľa, podľa ktorého viac ako polovicu príjmu spoločnosti Axens tvorí predaj licencií na výrobné postupy a s tým súvisiace poskytovanie služieb, Francúzsko uvádza, že v obrate spoločnosti Axens v rokoch 2003, 2004 a 2005 predstavoval podiel na činnosti „licencie na technológie“ (process licensing) 36 %, 38 % a 31 %.

| (109) | Po piate, Francúzsko odmieta tvrdenie navrhovateľa, podľa ktorého spoločnosť Axens nemá vlastné prostriedky na výskum. Axens naopak disponuje vlastnými ľudskými a materiálnymi zdrojmi na účely úspešnej realizácie prác v oblasti predkonkurenčného vývoja so zreteľom na ich homologizáciu pred samotným uvedením na trh: softvéry na dimenzovanie, nástroje na simuláciu výrobného postupu, zariadenia na hodnotenie katalyzátorov a absorbentov a pilotné zariadenia na vývoj katalyzátorov a na simuláciu následnosti jednotlivých etáp pred priemyselnou extrapoláciou. Vlastné zdroje umožnili spoločnosti Axens dokončiť aj vývoj produktov a výrobných postupov, ktoré navrhli tretie osoby iné ako IFP. |
| --- | --- |

(109)

Po piate, Francúzsko odmieta tvrdenie navrhovateľa, podľa ktorého spoločnosť Axens nemá vlastné prostriedky na výskum. Axens naopak disponuje vlastnými ľudskými a materiálnymi zdrojmi na účely úspešnej realizácie prác v oblasti predkonkurenčného vývoja so zreteľom na ich homologizáciu pred samotným uvedením na trh: softvéry na dimenzovanie, nástroje na simuláciu výrobného postupu, zariadenia na hodnotenie katalyzátorov a absorbentov a pilotné zariadenia na vývoj katalyzátorov a na simuláciu následnosti jednotlivých etáp pred priemyselnou extrapoláciou. Vlastné zdroje umožnili spoločnosti Axens dokončiť aj vývoj produktov a výrobných postupov, ktoré navrhli tretie osoby iné ako IFP.

| (110) | Po šieste, Francúzsko opäť potvrdzuje, že svojím poslaním a činnosťami má IFP stále charakter neziskového inštitútu, ktorý plne vykonáva svoju úlohu všeobecného záujmu, ktorú mu zveril štát. Toto posúdenie potvrdzuje prevádzka a organizácia IFP a jeho dcérskych spoločností, ktorú IFP navrhol tak, aby sa zabezpečila ich úplná autonómia a nezávislosť. Francúzsko sa preto domnieva, že financovanie neziskového inštitútu IFP nepredstavuje štátnu pomoc podľa bodu 2.4. prvého pododseku rámca pre VaV z roku 1996. |
| --- | --- |

(110)

Po šieste, Francúzsko opäť potvrdzuje, že svojím poslaním a činnosťami má IFP stále charakter neziskového inštitútu, ktorý plne vykonáva svoju úlohu všeobecného záujmu, ktorú mu zveril štát. Toto posúdenie potvrdzuje prevádzka a organizácia IFP a jeho dcérskych spoločností, ktorú IFP navrhol tak, aby sa zabezpečila ich úplná autonómia a nezávislosť. Francúzsko sa preto domnieva, že financovanie neziskového inštitútu IFP nepredstavuje štátnu pomoc podľa bodu 2.4. prvého pododseku rámca pre VaV z roku 1996.

| (111) | Po siedme, Francúzsko ostro odmieta bod, podľa ktorého by bolo možné prirovnať výskumné činnosti IFP k jednoduchému vývoju „technologických postupov“ (technology process), ktoré môžu obchodné spoločnosti priamo využívať vo svojej priemyselnej výrobe. V tejto veci poskytuje podrobné informácie týkajúce sa vývojových cyklov výrobných postupov a produktov. |
| --- | --- |

(111)

Po siedme, Francúzsko ostro odmieta bod, podľa ktorého by bolo možné prirovnať výskumné činnosti IFP k jednoduchému vývoju „technologických postupov“ (technology process), ktoré môžu obchodné spoločnosti priamo využívať vo svojej priemyselnej výrobe. V tejto veci poskytuje podrobné informácie týkajúce sa vývojových cyklov výrobných postupov a produktov.

| (112) | Po ôsme sa odvoláva na pripomienky zaslané v nadväznosti na začatie konania o tvrdení navrhovateľa, podľa ktorého nie je odmena výskumných prác realizovaných IFP pre Axens v súlade s trhovými podmienkami (pozri odôvodnenie 60). |
| --- | --- |

(112)

Po ôsme sa odvoláva na pripomienky zaslané v nadväznosti na začatie konania o tvrdení navrhovateľa, podľa ktorého nie je odmena výskumných prác realizovaných IFP pre Axens v súlade s trhovými podmienkami (pozri odôvodnenie 60).

| (113) | Po deviate, Francúzsko odmieta tvrdenie, podľa ktorého suma údajnej pomoci, ktorú získala spoločnosť Axens, dosahuje 50 miliónov EUR za rok 2003, a v tomto smere sa opiera o dodané finančné tabuľky. |
| --- | --- |

(113)

Po deviate, Francúzsko odmieta tvrdenie, podľa ktorého suma údajnej pomoci, ktorú získala spoločnosť Axens, dosahuje 50 miliónov EUR za rok 2003, a v tomto smere sa opiera o dodané finančné tabuľky.

| (114) | Nakoniec sa Francúzsko domnieva, že na rozdiel od tvrdenia navrhovateľa konkurenti Axens vo všeobecnosti dostávajú (priamu alebo nepriamu) podporu z verejných zdrojov na úspešné dokončenie svojich prác VaV. Napríklad skupina UOP dostáva financie na svoje interné programy VaV prostredníctvom National Institute of standards and technologies (NIST). Navyše externe realizuje časť svojho výskumu prostredníctvom partnerstva s inštitútmi, výskumnými laboratóriami a univerzitami, ktoré samotné získavajú verejné zdroje. UOP tak spolupracuje s Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Synchrotron Catalysis Consortium Univerzity Delaware, ako aj s College of Engineering Univerzity Illinois v Urbana Champaign, či s nórskym SINTEF. |
| --- | --- |

(114)

Nakoniec sa Francúzsko domnieva, že na rozdiel od tvrdenia navrhovateľa konkurenti Axens vo všeobecnosti dostávajú (priamu alebo nepriamu) podporu z verejných zdrojov na úspešné dokončenie svojich prác VaV. Napríklad skupina UOP dostáva financie na svoje interné programy VaV prostredníctvom National Institute of standards and technologies (NIST). Navyše externe realizuje časť svojho výskumu prostredníctvom partnerstva s inštitútmi, výskumnými laboratóriami a univerzitami, ktoré samotné získavajú verejné zdroje. UOP tak spolupracuje s Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Synchrotron Catalysis Consortium Univerzity Delaware, ako aj s College of Engineering Univerzity Illinois v Urbana Champaign, či s nórskym SINTEF.

7.   POSÚDENIE

7.1.   Existencia štátnej pomoci

7.1.1.   Identifikácia potenciálnych príjemcov

| (115) | Vo svojich rozhodnutiach z rokov 1996 a 1998 sa Komisia domnievala, že podpora z verejných zdrojov na činnosti VaV realizované inštitútom IFP nespadala do pôsobnosti článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, keďže inštitút IFP bol neziskovou výskumnou organizáciou, ktorá nevykonávala obchodnú činnosť. |
| --- | --- |

(115)

Vo svojich rozhodnutiach z rokov 1996 a 1998 sa Komisia domnievala, že podpora z verejných zdrojov na činnosti VaV realizované inštitútom IFP nespadala do pôsobnosti článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, keďže inštitút IFP bol neziskovou výskumnou organizáciou, ktorá nevykonávala obchodnú činnosť.

| (116) | V rozhodnutí o začatí konania však Komisia z dôvodov zhrnutých v odôvodnení 37 tohto rozhodnutia toto posúdenie čiastočne spochybnila. Domnievala sa predovšetkým, že prostredníctvom svojich dcérskych spoločností Axens, Beicip-Franlab a Prosernat začal IFP vykonávať hospodárske činnosti na trhu rafinérskych a petrochemických technológií, na trhu poradenstva v oblasti ťažby na naftových poliach a v oblasti zavadzaní softvérov na ťažbu ropy, ako aj na trhu technológií úpravy plynu a zachytávania síry (ďalej len „príslušné trhy“). Je preto potrebné preskúmať, či verejná dotácia vyplácaná IFP nie je v konečnom dôsledku štátnou pomocou na príslušných trhoch. |
| --- | --- |

(116)

V rozhodnutí o začatí konania však Komisia z dôvodov zhrnutých v odôvodnení 37 tohto rozhodnutia toto posúdenie čiastočne spochybnila. Domnievala sa predovšetkým, že prostredníctvom svojich dcérskych spoločností Axens, Beicip-Franlab a Prosernat začal IFP vykonávať hospodárske činnosti na trhu rafinérskych a petrochemických technológií, na trhu poradenstva v oblasti ťažby na naftových poliach a v oblasti zavadzaní softvérov na ťažbu ropy, ako aj na trhu technológií úpravy plynu a zachytávania síry (ďalej len „príslušné trhy“). Je preto potrebné preskúmať, či verejná dotácia vyplácaná IFP nie je v konečnom dôsledku štátnou pomocou na príslušných trhoch.

| (117) | S cieľom stanoviť existenciu štátnej pomoci Komisia pristúpila k identifikácii prípadných príjemcov. Komisia sa domnieva, že pri posudzovaní z hľadiska hospodárskej súťaže nemožno IFP a jeho dcérske spoločnosti Axens, Beicip-Franlab a Prosernat pokladať za samostatné hospodárske subjekty. Opiera sa predovšetkým o priame vlastníctvo inštitútu IFP 100 % kapitálu spoločnosti Axens a 100 % kapitálu spoločnosti Beicip-Franlab a o nepriame vlastníctvo 100 % kapitálu spoločnosti Prosernat. |
| --- | --- |

(117)

S cieľom stanoviť existenciu štátnej pomoci Komisia pristúpila k identifikácii prípadných príjemcov. Komisia sa domnieva, že pri posudzovaní z hľadiska hospodárskej súťaže nemožno IFP a jeho dcérske spoločnosti Axens, Beicip-Franlab a Prosernat pokladať za samostatné hospodárske subjekty. Opiera sa predovšetkým o priame vlastníctvo inštitútu IFP 100 % kapitálu spoločnosti Axens a 100 % kapitálu spoločnosti Beicip-Franlab a o nepriame vlastníctvo 100 % kapitálu spoločnosti Prosernat.

| (118) | Pri svojom posudzovaní z hľadiska hospodárskej súťaže Komisia bežne využíva kapitálovú štruktúru ako ukazovateľ nezávislosti podnikov. V tomto smere Komisia pripomína, že zohľadnenie kritéria kapitálovej štruktúry, ako je spresnené v článku 3 ods. 3 prílohy odporúčania pre MSP, umožňuje z kvalifikácie podnikov ako MSP vylúčiť skupiny podnikov, ktorých hospodárska sila prekračuje hospodársku silu MSP. V odporúčaní pre MSP sa pripomína, že podniky sú „prepojené“, pokiaľ jeden podnik vlastní väčšinu hlasovacích práv akcionárov iného podniku. S cieľom určiť nezávislosť podniku sa toto odporúčanie využíva aj v iných oznámeniach Komisie, najmä v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25). Kapitálová štruktúra sa spomína aj v článku 5 ods. 4 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi („nariadenie ES o koncentráciách“) (26), či dokonca v článku 1 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 772/2004 z 27. apríla 2004 o uplatňovaní článku 81 ods. 3 Zmluvy o ES na kategórie dohôd o transfere technológií (27). |
| --- | --- |

(118)

Pri svojom posudzovaní z hľadiska hospodárskej súťaže Komisia bežne využíva kapitálovú štruktúru ako ukazovateľ nezávislosti podnikov. V tomto smere Komisia pripomína, že zohľadnenie kritéria kapitálovej štruktúry, ako je spresnené v článku 3 ods. 3 prílohy odporúčania pre MSP, umožňuje z kvalifikácie podnikov ako MSP vylúčiť skupiny podnikov, ktorých hospodárska sila prekračuje hospodársku silu MSP. V odporúčaní pre MSP sa pripomína, že podniky sú „prepojené“, pokiaľ jeden podnik vlastní väčšinu hlasovacích práv akcionárov iného podniku. S cieľom určiť nezávislosť podniku sa toto odporúčanie využíva aj v iných oznámeniach Komisie, najmä v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25). Kapitálová štruktúra sa spomína aj v článku 5 ods. 4 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi („nariadenie ES o koncentráciách“) (26), či dokonca v článku 1 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 772/2004 z 27. apríla 2004 o uplatňovaní článku 81 ods. 3 Zmluvy o ES na kategórie dohôd o transfere technológií (27).

| (119) | Okrem kritéria kapitálovej štruktúry Komisia berie do úvahy viaceré údaje, ktoré pri spoločnom zohľadnení potvrdzujú posúdenie Komisie, podľa ktorého IFP a jeho dcérske spoločnosti nie sú oddeliteľné z hľadiska zákazníkov a konkurentov na príslušných trhoch. Ako to vyplýva z rozsudku Súdneho dvora Európskych spoločenstiev vo veci SA Intermills/Komisia
   (28), „napriek skutočnosti, že každá z troch priemyselných spoločností má právnu subjektivitu oddelenú od bývalej spoločnosti Intermills, všetky tieto spoločnosti spolu tvoria jednu skupinu, v každom prípade pokiaľ ide o pomoc belgických orgánov. So zreteľom na uplatnenie článku 92 Zmluvy o ES Komisia teda oprávnene posudzovala celú skupinu ako jeden ‚podnik‘“. |
| --- | --- |

(119)

Okrem kritéria kapitálovej štruktúry Komisia berie do úvahy viaceré údaje, ktoré pri spoločnom zohľadnení potvrdzujú posúdenie Komisie, podľa ktorého IFP a jeho dcérske spoločnosti nie sú oddeliteľné z hľadiska zákazníkov a konkurentov na príslušných trhoch. Ako to vyplýva z rozsudku Súdneho dvora Európskych spoločenstiev vo veci SA Intermills/Komisia
   (28), „napriek skutočnosti, že každá z troch priemyselných spoločností má právnu subjektivitu oddelenú od bývalej spoločnosti Intermills, všetky tieto spoločnosti spolu tvoria jednu skupinu, v každom prípade pokiaľ ide o pomoc belgických orgánov. So zreteľom na uplatnenie článku 92 Zmluvy o ES Komisia teda oprávnene posudzovala celú skupinu ako jeden ‚podnik‘“.

| (120) | Pokiaľ ide o úlohy a činnosti IFP a jeho dcérskych spoločností, Komisia konštatuje, že hoci sa hlavný cieľ a štatút IFP odlišujú od hlavného cieľa a štatútu jeho dcérskych spoločností, využitie výsledkov VaV inštitútu IFP na trhu sa uvádza v prioritách vymedzených štátom v jeho zmluve o cieľoch s IFP a zapadá do strategického rámca rozvoja IFP. Ide vlastne o ”dosiahnutie finančnej návratnosti jeho výdavkov na VaV, ktorá umožní zvýšiť intenzitu jeho výskumného úsilia,„ využitím príležitostí, ktoré ponúkajú trhy:






  — | v oblasti „Rafinácia – Petrochémia“ zmluva o cieľoch uvádza, že: „Ambíciou IFP za toto desaťročie je rozšíriť oblasť svojho pôsobenia a zvýšiť podiely na trhoch, aby sa stal neprehliadnuteľným subjektom na svetovej úrovni. [...] [Ide o] posilnenie nového pólu zloženého z Priemyselného riaditeľstva IFP a spoločnosti Procatalyse [Axens], ktorý má ťažiť z hnacieho účinku spojeného s predajom licencií a čo najlepšie využívať potenciál VaV inštitútu IFP v tejto oblasti“, |
| --- | --- | --- |

(120)

Pokiaľ ide o úlohy a činnosti IFP a jeho dcérskych spoločností, Komisia konštatuje, že hoci sa hlavný cieľ a štatút IFP odlišujú od hlavného cieľa a štatútu jeho dcérskych spoločností, využitie výsledkov VaV inštitútu IFP na trhu sa uvádza v prioritách vymedzených štátom v jeho zmluve o cieľoch s IFP a zapadá do strategického rámca rozvoja IFP. Ide vlastne o ”dosiahnutie finančnej návratnosti jeho výdavkov na VaV, ktorá umožní zvýšiť intenzitu jeho výskumného úsilia,„ využitím príležitostí, ktoré ponúkajú trhy:

—

v oblasti „Rafinácia – Petrochémia“ zmluva o cieľoch uvádza, že: „Ambíciou IFP za toto desaťročie je rozšíriť oblasť svojho pôsobenia a zvýšiť podiely na trhoch, aby sa stal neprehliadnuteľným subjektom na svetovej úrovni. [...] [Ide o] posilnenie nového pólu zloženého z Priemyselného riaditeľstva IFP a spoločnosti Procatalyse [Axens], ktorý má ťažiť z hnacieho účinku spojeného s predajom licencií a čo najlepšie využívať potenciál VaV inštitútu IFP v tejto oblasti“,

| — | v oblasti „Prieskum – Výroba“„je potrebné od prípadu k prípadu čo najlepšie využívať ‚kompetencie skupiny‘, najmä kompetencie priamych dcérskych spoločností, a vyťažiť z tohto prostriedku všetky možné synergické účinky, aby sa zabezpečilo čo najefektívnejšie pokrytie trhov“ (29). |
| --- | --- |

—

v oblasti „Prieskum – Výroba“„je potrebné od prípadu k prípadu čo najlepšie využívať ‚kompetencie skupiny‘, najmä kompetencie priamych dcérskych spoločností, a vyťažiť z tohto prostriedku všetky možné synergické účinky, aby sa zabezpečilo čo najefektívnejšie pokrytie trhov“ (29).

| (121) | Pokiaľ ide o kontrolu pracovníkov dcérskych spoločností, Komisia na jednej strane vzala do úvahy prítomnosť riadiacich pracovníkov IFP v rozhodovacích orgánoch dcérskych spoločnosti a na strane druhej centrá rozhodovania o strategickom smerovaní a zásadných rozhodnutiach:






  — | Axens: k 10. novembru 2005 bolo šesť z deviatich členov správnej zároveň riadiacimi pracovníkmi IFP, z toho konkrétne päť členov správnej rady zastávalo funkciu vo výkonnom výbore IFP. Správna rada je jediným orgánom oprávneným schvaľovať ročný rozpočet, ročný investičný plán a ročný finančný plán spoločnosti Axens, pričom investičné výdavky nad 762 000 EUR musí správna rada schváliť. |
| --- | --- | --- |

(121)

Pokiaľ ide o kontrolu pracovníkov dcérskych spoločností, Komisia na jednej strane vzala do úvahy prítomnosť riadiacich pracovníkov IFP v rozhodovacích orgánoch dcérskych spoločnosti a na strane druhej centrá rozhodovania o strategickom smerovaní a zásadných rozhodnutiach:

—

Axens: k 10. novembru 2005 bolo šesť z deviatich členov správnej zároveň riadiacimi pracovníkmi IFP, z toho konkrétne päť členov správnej rady zastávalo funkciu vo výkonnom výbore IFP. Správna rada je jediným orgánom oprávneným schvaľovať ročný rozpočet, ročný investičný plán a ročný finančný plán spoločnosti Axens, pričom investičné výdavky nad 762 000 EUR musí správna rada schváliť.

| — | Beicip-Franlab: k 1. januáru 2003 boli traja zo siedmych členov dozornej rady spoločnosti Beicip-Franlab zároveň riadiacimi pracovníkmi inštitútu IFP. Podľa stanov spoločnosti Beicip-Franlab dozorná rada vykonáva neustálu kontrolu riadenia zo strany výkonnej rady. |
| --- | --- |

—

Beicip-Franlab: k 1. januáru 2003 boli traja zo siedmych členov dozornej rady spoločnosti Beicip-Franlab zároveň riadiacimi pracovníkmi inštitútu IFP. Podľa stanov spoločnosti Beicip-Franlab dozorná rada vykonáva neustálu kontrolu riadenia zo strany výkonnej rady.

| — | Prosernat: k 1. januáru 2003 boli traja z piatich členov správnej rady Prosernat zároveň členmi výkonného výboru IFP. Správna rada spoločnosti Prosernat rozhoduje o strategických plánoch, ročnom rozpočte, vytváraní nových činností a o dohodách spoločných podnikov. |
| --- | --- |

—

Prosernat: k 1. januáru 2003 boli traja z piatich členov správnej rady Prosernat zároveň členmi výkonného výboru IFP. Správna rada spoločnosti Prosernat rozhoduje o strategických plánoch, ročnom rozpočte, vytváraní nových činností a o dohodách spoločných podnikov.

| (122) | Komisia poznamenáva, že exkluzívne dohody ako dohovory upravené predpismi sa riadia presnými pravidlami, podľa ktorých sa zástupca IFP v správnej rade nezúčastňuje hlasovania o otázkach týkajúcich sa exkluzívnych dohovorov. Vzhľadom na uvedené, aj keď sa zástupca IFP nezúčastňuje hlasovania, ostatní členovia správnej rady, ktorí sú tiež riadiacimi pracovníkmi IFP, sa tohto hlasovania zúčastňujú. |
| --- | --- |

(122)

Komisia poznamenáva, že exkluzívne dohody ako dohovory upravené predpismi sa riadia presnými pravidlami, podľa ktorých sa zástupca IFP v správnej rade nezúčastňuje hlasovania o otázkach týkajúcich sa exkluzívnych dohovorov. Vzhľadom na uvedené, aj keď sa zástupca IFP nezúčastňuje hlasovania, ostatní členovia správnej rady, ktorí sú tiež riadiacimi pracovníkmi IFP, sa tohto hlasovania zúčastňujú.

| (123) | Komisia pripúšťa, že samotné exkluzívne dohody nie sú dôkazom neexistencie autonómie podnikov. Komisia však poznamenáva, že tieto zmluvy majú pre hospodárske činnosti dcérskych spoločností podstatný význam. |
| --- | --- |

(123)

Komisia pripúšťa, že samotné exkluzívne dohody nie sú dôkazom neexistencie autonómie podnikov. Komisia však poznamenáva, že tieto zmluvy majú pre hospodárske činnosti dcérskych spoločností podstatný význam.

| (124) | Komisia tiež berie do úvahy skutočnosť, že možnosti výskumu v spolupráci s ďalšími podnikmi v oblasti činností dcérskych spoločností sú v exkluzívnych dohodách prísne vymedzené. IFP sa tak môže zapojiť do projektu v oblasti činností predmetných dcérskych spoločností len vtedy, ak ho tie po uplatnení práva prvého odmietnutia (30) nechcú realizovať. Rovnako má aj IFP právo prvého odmietnutia na výskumné práce, ktoré chcú predmetné dcérske spoločnosti uskutočňovať. Len po uplatnení práva prvého odmietnutia zo strany IFP majú predmetné dcérske spoločnosti možnosť ponúknuť výskumný projekt iným spoločnostiam (31). Komisia sa domnieva, že tieto obmedzenia sú ukazovateľom silnej hospodárskej integrácie IFP a predmetných dcérskych spoločností. |
| --- | --- |

(124)

Komisia tiež berie do úvahy skutočnosť, že možnosti výskumu v spolupráci s ďalšími podnikmi v oblasti činností dcérskych spoločností sú v exkluzívnych dohodách prísne vymedzené. IFP sa tak môže zapojiť do projektu v oblasti činností predmetných dcérskych spoločností len vtedy, ak ho tie po uplatnení práva prvého odmietnutia (30) nechcú realizovať. Rovnako má aj IFP právo prvého odmietnutia na výskumné práce, ktoré chcú predmetné dcérske spoločnosti uskutočňovať. Len po uplatnení práva prvého odmietnutia zo strany IFP majú predmetné dcérske spoločnosti možnosť ponúknuť výskumný projekt iným spoločnostiam (31). Komisia sa domnieva, že tieto obmedzenia sú ukazovateľom silnej hospodárskej integrácie IFP a predmetných dcérskych spoločností.

| (125) | Komisia okrem toho zvážila existenciu zmlúv o poskytovaní predovšetkým priestorov a personálu:






  — | v prípade Axens: priestory, podniková reštaurácia, personál, administratíva, |
| --- | --- | --- |

(125)

Komisia okrem toho zvážila existenciu zmlúv o poskytovaní predovšetkým priestorov a personálu:

—

v prípade Axens: priestory, podniková reštaurácia, personál, administratíva,

| — | v prípade Beicip-Franlab: pokladňa, personál, |
| --- | --- |

—

v prípade Beicip-Franlab: pokladňa, personál,

| — | v prípade Prosernat: právne a finančné služby. |
| --- | --- |

—

v prípade Prosernat: právne a finančné služby.

| (126) | Pokiaľ ide o otázku vnímania IFP a jeho dcérskych spoločností na príslušných trhoch, Komisia sa domnieva, že viaceré údaje naznačujú, že IFP a predmetné dcérske spoločnosti sú podľa ich zákazníkov a konkurentov na trhu spoločne prítomné a majú spoločný imidž. Okrem zmienky o „IFP Group Technologies“ v logu spoločností Axens a Prosernat existujú aj priame prepojenia medzi internetovými stránkami predmetných dcérskych spoločností a internetovou stránkou IFP. Internetové stránky spoločností Axens a Prosernat sa zmieňujú o úsilí VaV inštitútu IFP v ich oblasti činností (32). Okrem toho sa kancelária Beicip-Franlab v Bahrajne nazýva „IFP Middle East Consulting“, pričom IFP a Axens sa spoločne zúčastňujú rozličných konferencií (33). V reklamách a publikáciách (34), ako aj na internetových stránkach subjektov sektora (35) Komisia taktiež zaznamenala viaceré odkazy na jediný subjekt IFP/Axens. |
| --- | --- |

(126)

Pokiaľ ide o otázku vnímania IFP a jeho dcérskych spoločností na príslušných trhoch, Komisia sa domnieva, že viaceré údaje naznačujú, že IFP a predmetné dcérske spoločnosti sú podľa ich zákazníkov a konkurentov na trhu spoločne prítomné a majú spoločný imidž. Okrem zmienky o „IFP Group Technologies“ v logu spoločností Axens a Prosernat existujú aj priame prepojenia medzi internetovými stránkami predmetných dcérskych spoločností a internetovou stránkou IFP. Internetové stránky spoločností Axens a Prosernat sa zmieňujú o úsilí VaV inštitútu IFP v ich oblasti činností (32). Okrem toho sa kancelária Beicip-Franlab v Bahrajne nazýva „IFP Middle East Consulting“, pričom IFP a Axens sa spoločne zúčastňujú rozličných konferencií (33). V reklamách a publikáciách (34), ako aj na internetových stránkach subjektov sektora (35) Komisia taktiež zaznamenala viaceré odkazy na jediný subjekt IFP/Axens.

| (127) | Komisia napokon poznamenáva prekrývanie oblastí činností IFP a dcérskych spoločností Axens, Beicip-Franlab a Prosernat, čo ju len utvrdzuje v potrebe pokladať skupinu IFP za jeden podnik. |
| --- | --- |

(127)

Komisia napokon poznamenáva prekrývanie oblastí činností IFP a dcérskych spoločností Axens, Beicip-Franlab a Prosernat, čo ju len utvrdzuje v potrebe pokladať skupinu IFP za jeden podnik.

| (128) | Na záver, cieľ využitia výsledkov VaV je centrom stratégie vývoja IFP, tak ako sa to spresňuje v jeho zmluve o cieľoch so štátom. Okrem toho vlastníctvo kapitálu dcérskych spoločností a prítomnosť riadiaceho personálu IFP vo vedení dcérskych spoločností potvrdzujú právnu a faktickú kontrolu IFP nad predmetnými dcérskymi spoločnosťami. Napokon aj exkluzívne dohody medzi IFP a predmetnými dcérskymi spoločnosťami v oblastiach podstatných pre ich činnosti svedčia o hospodárskej integrácii prítomných subjektov. Spoločný imidž a prítomnosť IFP a jeho dcérskych spoločností na príslušných trhoch sú toho dodatočným ukazovateľom. Následne sa Komisia domnieva, že vzhľadom na rozhodovaciu prax a judikatúru Súdneho dvora nemôžu byť predmetné dcérske spoločnosti ako hospodárske subjekty na príslušných trhoch oddeľované od ich materskej spoločnosti IFP. |
| --- | --- |

(128)

Na záver, cieľ využitia výsledkov VaV je centrom stratégie vývoja IFP, tak ako sa to spresňuje v jeho zmluve o cieľoch so štátom. Okrem toho vlastníctvo kapitálu dcérskych spoločností a prítomnosť riadiaceho personálu IFP vo vedení dcérskych spoločností potvrdzujú právnu a faktickú kontrolu IFP nad predmetnými dcérskymi spoločnosťami. Napokon aj exkluzívne dohody medzi IFP a predmetnými dcérskymi spoločnosťami v oblastiach podstatných pre ich činnosti svedčia o hospodárskej integrácii prítomných subjektov. Spoločný imidž a prítomnosť IFP a jeho dcérskych spoločností na príslušných trhoch sú toho dodatočným ukazovateľom. Následne sa Komisia domnieva, že vzhľadom na rozhodovaciu prax a judikatúru Súdneho dvora nemôžu byť predmetné dcérske spoločnosti ako hospodárske subjekty na príslušných trhoch oddeľované od ich materskej spoločnosti IFP.

| (129) | So zreteľom na uvedené sa Komisia domnieva, že príjemcami údajnej štátnej pomoci sú subjekty IFP, Axens, Beicip-Franlab a Prosernat, pokiaľ ide o ich činnosti na trhu rafinérskych a petrochemických technológií, na trhu poradenstva v oblasti ťažby na naftových poliach a zavádzania softvérov na ťažbu ropy, ako aj na trhu technológií úpravy plynu a zachytávania síry. |
| --- | --- |

(129)

So zreteľom na uvedené sa Komisia domnieva, že príjemcami údajnej štátnej pomoci sú subjekty IFP, Axens, Beicip-Franlab a Prosernat, pokiaľ ide o ich činnosti na trhu rafinérskych a petrochemických technológií, na trhu poradenstva v oblasti ťažby na naftových poliach a zavádzania softvérov na ťažbu ropy, ako aj na trhu technológií úpravy plynu a zachytávania síry.

7.1.2.   Stanovenie selektívnej výhody financovanej zo štátnych zdrojov

| (130) | Vzhľadom na to, že bolo preukázané, že IFP prostredníctvom svojich dcérskych spoločností Axens, Beicip-Franlab a Prosernat vykonáva hospodárske činnosti, môže podpora poskytovaná štátom inštitútu IFP v oblastiach činností troch dcérskych spoločností spadať do článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(130)

Vzhľadom na to, že bolo preukázané, že IFP prostredníctvom svojich dcérskych spoločností Axens, Beicip-Franlab a Prosernat vykonáva hospodárske činnosti, môže podpora poskytovaná štátom inštitútu IFP v oblastiach činností troch dcérskych spoločností spadať do článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (131) | Otázka, na ktorú musí Komisia odpovedať skôr, než dospeje k záveru, že konkurenčná výhoda existuje, je tá, či z verejného financovania IFP vyplývajú výhody aj pre jeho hospodárske činnosti na príslušných trhoch. Vo svojom novom rámci Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie (36) z roku 2006, ktorý odzrkadľuje pozíciu Komisie k tejto otázke Komisia v tomto smere spresnila svoj výklad pojmu pomoci v prípade, že jeden a ten istý subjekt vykonáva tak hospodárske, aj nehospodárske činnosti: „V prípade, že ten istý subjekt vykonáva činnosti hospodárskej a nehospodárskej povahy, s cieľom zabrániť krížovej dotácii hospodárskej činnosti nebude verejné financovanie nehospodárskych činností spadať do článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, ak je možné tieto dva druhy činností a ich financovanie jasne oddeliť. Dôkazom toho, že náklady boli pridelené správne, môžu byť ročné účtovné závierky univerzít a výskumných organizácií.“ (37). |
| --- | --- |

(131)

Otázka, na ktorú musí Komisia odpovedať skôr, než dospeje k záveru, že konkurenčná výhoda existuje, je tá, či z verejného financovania IFP vyplývajú výhody aj pre jeho hospodárske činnosti na príslušných trhoch. Vo svojom novom rámci Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie (36) z roku 2006, ktorý odzrkadľuje pozíciu Komisie k tejto otázke Komisia v tomto smere spresnila svoj výklad pojmu pomoci v prípade, že jeden a ten istý subjekt vykonáva tak hospodárske, aj nehospodárske činnosti: „V prípade, že ten istý subjekt vykonáva činnosti hospodárskej a nehospodárskej povahy, s cieľom zabrániť krížovej dotácii hospodárskej činnosti nebude verejné financovanie nehospodárskych činností spadať do článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, ak je možné tieto dva druhy činností a ich financovanie jasne oddeliť. Dôkazom toho, že náklady boli pridelené správne, môžu byť ročné účtovné závierky univerzít a výskumných organizácií.“ (37).

| (132) | Inými slovami, Komisia musí stanoviť, či existuje krížová dotácia hospodárskych činností prostredníctvom financovania štátom nehospodárskych činností IFP. Na to Komisia pristúpila k preskúmaniu účtov IFP s cieľom identifikovať prípadnú sumu verejných dotácií použitú na hospodárske činnosti. V skutočnosti sú IFP a jeho predmetné dcérske spoločnosti odlišnými právnymi subjektmi, a tak sú ich účty oddelené. Komisia sa domnieva, že ak existuje dotácia hospodárskych činností, tá vyplýva z úrovne odmien, ktoré vyplácajú predmetné dcérske spoločnosti materskej spoločnosti, čo sa odráža v účtoch IFP. |
| --- | --- |

(132)

Inými slovami, Komisia musí stanoviť, či existuje krížová dotácia hospodárskych činností prostredníctvom financovania štátom nehospodárskych činností IFP. Na to Komisia pristúpila k preskúmaniu účtov IFP s cieľom identifikovať prípadnú sumu verejných dotácií použitú na hospodárske činnosti. V skutočnosti sú IFP a jeho predmetné dcérske spoločnosti odlišnými právnymi subjektmi, a tak sú ich účty oddelené. Komisia sa domnieva, že ak existuje dotácia hospodárskych činností, tá vyplýva z úrovne odmien, ktoré vyplácajú predmetné dcérske spoločnosti materskej spoločnosti, čo sa odráža v účtoch IFP.

| (133) | Po prvé, Komisia berie na vedomie, že rozpočet IFP je usporiadaný podľa typov činností na sedem stredísk výsledkov, čo skutočne umožňuje účtovne oddeliť činnosti VaV, vzdelávania, šírenia poznatkov a riadenia pokladne IFP. |
| --- | --- |

(133)

Po prvé, Komisia berie na vedomie, že rozpočet IFP je usporiadaný podľa typov činností na sedem stredísk výsledkov, čo skutočne umožňuje účtovne oddeliť činnosti VaV, vzdelávania, šírenia poznatkov a riadenia pokladne IFP.

| (134) | V tejto spojitosti sa Komisia domnieva, že relevantnými účtami v rámci jej skúmania sú účty strediska výsledkov „Rafinácia – Petrochémia“, pokiaľ ide o činnosti v oblasti rafinérskych a petrochemických technológií, ako aj o činnosti v oblasti technológií zachytávania síry, a účty strediska výsledkov „Prieskum – Produkcia“, pokiaľ ide o činnosti poradenstva v oblasti ťažby na naftových poliach a zavádzania softvérov na ťažbu ropy, ako aj o činnosti v oblasti úpravy plynu. Komisia sa domnieva, že verejné financovanie projektov realizovaných v rámci položky „Exploračný výskum“ nespadá do rozsahu jej skúmania, keďže tieto projekty patria do základného výskumu v zmysle prílohy I rámca pre VaV z roku 1996, sú vysoko rizikové a nie sú určené pre presnú oblasť. |
| --- | --- |

(134)

V tejto spojitosti sa Komisia domnieva, že relevantnými účtami v rámci jej skúmania sú účty strediska výsledkov „Rafinácia – Petrochémia“, pokiaľ ide o činnosti v oblasti rafinérskych a petrochemických technológií, ako aj o činnosti v oblasti technológií zachytávania síry, a účty strediska výsledkov „Prieskum – Produkcia“, pokiaľ ide o činnosti poradenstva v oblasti ťažby na naftových poliach a zavádzania softvérov na ťažbu ropy, ako aj o činnosti v oblasti úpravy plynu. Komisia sa domnieva, že verejné financovanie projektov realizovaných v rámci položky „Exploračný výskum“ nespadá do rozsahu jej skúmania, keďže tieto projekty patria do základného výskumu v zmysle prílohy I rámca pre VaV z roku 1996, sú vysoko rizikové a nie sú určené pre presnú oblasť.

| (135) | Po druhé, Komisia sa domnieva, že systém analytického účtovníctva zavedený v IFP skutočne umožňuje priradenie výnosov (mimo dotácie z rozpočtu štátu) a nákladov v rámci každého strediska výsledkov. V tejto veci poznamenáva, že analytické účtovníctvo IFP sa zakladá na pojme projektu. Projekty sú zoskupené podľa stredísk výsledkov. V rámci každého strediska výsledkov sú projekty zatriedené podľa segmentov alebo typov. Priradenie nákladov a výnosov v každom stredisku výsledkov sa robí podľa jednotlivých projektov. Komisia okrem toho poznamenáva, že rozpočet a účtovné závierky IFP podliehajú externej a nezávislej kontrole dvoch audítorov. |
| --- | --- |

(135)

Po druhé, Komisia sa domnieva, že systém analytického účtovníctva zavedený v IFP skutočne umožňuje priradenie výnosov (mimo dotácie z rozpočtu štátu) a nákladov v rámci každého strediska výsledkov. V tejto veci poznamenáva, že analytické účtovníctvo IFP sa zakladá na pojme projektu. Projekty sú zoskupené podľa stredísk výsledkov. V rámci každého strediska výsledkov sú projekty zatriedené podľa segmentov alebo typov. Priradenie nákladov a výnosov v každom stredisku výsledkov sa robí podľa jednotlivých projektov. Komisia okrem toho poznamenáva, že rozpočet a účtovné závierky IFP podliehajú externej a nezávislej kontrole dvoch audítorov.

| (136) | Po tretie, Komisia poznamenáva, že strediská výsledkov disponujú vlastnými príjmami, pričom dotácia z rozpočtu štátu nie je analyticky pridelená strediskám výsledkov. Z toho prípadne vyplýva účtovný deficit medzi výnosmi a nákladmi, ktoré sú im pridelené. Vlastné príjmy zahŕňajú odmeny za služby, poplatky za licencie a dividendy vyplácané dcérskymi spoločnosťami. |
| --- | --- |

(136)

Po tretie, Komisia poznamenáva, že strediská výsledkov disponujú vlastnými príjmami, pričom dotácia z rozpočtu štátu nie je analyticky pridelená strediskám výsledkov. Z toho prípadne vyplýva účtovný deficit medzi výnosmi a nákladmi, ktoré sú im pridelené. Vlastné príjmy zahŕňajú odmeny za služby, poplatky za licencie a dividendy vyplácané dcérskymi spoločnosťami.

| (137) | Po štvrté, Komisia konštatuje, že všetky výdavky vynaložené IFP na daný projekt sú zohľadnené a zahŕňajú nielen náklady, ktoré možno priamo pripočítať k projektu (nákup potrieb a neodpisovaného drobného majetku, externé služby, cestovné výdavky, poistenie, dokumentácia, údržba a prenájom vzťahujúce sa na projekt), ale tiež nepriame náklady (mzdy a sociálne príspevky zamestnancov, odpisy hmotného a nehmotného majetku, režijné náklady). Nepriame náklady boli pripočítané úmerne k počtu zamestnancov * na hodinu v závislosti od hodinovej sadzby vypočítanej podľa kategórie zohľadňovaného personálu (inžinieri, technickí pracovníci atď.). Komisia sa domnieva, že táto metóda pripočítania je vzhľadom na skúmané činnosti objektívna a relevantná z účtovného hľadiska. |
| --- | --- |

(137)

Po štvrté, Komisia konštatuje, že všetky výdavky vynaložené IFP na daný projekt sú zohľadnené a zahŕňajú nielen náklady, ktoré možno priamo pripočítať k projektu (nákup potrieb a neodpisovaného drobného majetku, externé služby, cestovné výdavky, poistenie, dokumentácia, údržba a prenájom vzťahujúce sa na projekt), ale tiež nepriame náklady (mzdy a sociálne príspevky zamestnancov, odpisy hmotného a nehmotného majetku, režijné náklady). Nepriame náklady boli pripočítané úmerne k počtu zamestnancov * na hodinu v závislosti od hodinovej sadzby vypočítanej podľa kategórie zohľadňovaného personálu (inžinieri, technickí pracovníci atď.). Komisia sa domnieva, že táto metóda pripočítania je vzhľadom na skúmané činnosti objektívna a relevantná z účtovného hľadiska.

| (138) | Po piate, Komisia poznamenáva, že náklady na horizontálne projekty realizované v rámci stredísk výsledkov v segmentoch „Profesijné vybavenie“ a „Podporné činnosti“ sa tiež odrážajú na úrovni každého projektu buď priamo, alebo úmerne k celkovým nákladom segmentu, ku ktorému patria (získanie kompetencií alebo priemyselný výskum). |
| --- | --- |

(138)

Po piate, Komisia poznamenáva, že náklady na horizontálne projekty realizované v rámci stredísk výsledkov v segmentoch „Profesijné vybavenie“ a „Podporné činnosti“ sa tiež odrážajú na úrovni každého projektu buď priamo, alebo úmerne k celkovým nákladom segmentu, ku ktorému patria (získanie kompetencií alebo priemyselný výskum).

| (139) | Nakoniec Komisia berie na vedomie, že poskytnuté služby uvedené v odôvodnení 125 sú predmetom dohovorov medzi IFP a predmetnými dcérskymi spoločnosťami. Tieto služby fakturuje IFP podľa svojich celkových nákladov a pripočítava ich príslušným strediskám výsledkov. |
| --- | --- |

(139)

Nakoniec Komisia berie na vedomie, že poskytnuté služby uvedené v odôvodnení 125 sú predmetom dohovorov medzi IFP a predmetnými dcérskymi spoločnosťami. Tieto služby fakturuje IFP podľa svojich celkových nákladov a pripočítava ich príslušným strediskám výsledkov.

| (140) | Komisia je teda schopná vyvodiť záver, že náklady stredísk výsledkov „Rafinácia – Petrochémia“ a „Prieskum – Produkcia“ skutočne odrážajú celkové náklady činností IFP na príslušných trhoch. |
| --- | --- |

(140)

Komisia je teda schopná vyvodiť záver, že náklady stredísk výsledkov „Rafinácia – Petrochémia“ a „Prieskum – Produkcia“ skutočne odrážajú celkové náklady činností IFP na príslušných trhoch.

| (141) | Vzhľadom na uvedené Komisia berie na vedomie, že neexistuje presná zhoda medzi strediskami výsledkov „Rafinácia – Petrochémia“ a „Prieskum – Produkcia“ na jednej strane a oblasťami činností predmetných dcérskych spoločností na strane druhej. Inými slovami, ak prevezmeme terminológiu použitú v dohovoroch o výskume, strediská výsledkov zoskupujú činnosti vo výhradných, ale aj v nevýhradných oblastiach dcérskych spoločností. |
| --- | --- |

(141)

Vzhľadom na uvedené Komisia berie na vedomie, že neexistuje presná zhoda medzi strediskami výsledkov „Rafinácia – Petrochémia“ a „Prieskum – Produkcia“ na jednej strane a oblasťami činností predmetných dcérskych spoločností na strane druhej. Inými slovami, ak prevezmeme terminológiu použitú v dohovoroch o výskume, strediská výsledkov zoskupujú činnosti vo výhradných, ale aj v nevýhradných oblastiach dcérskych spoločností.

| (142) | Stredisko „Rafinácia – Petrochémia“ na jednej strane zahŕňa činnosti VaV inštitútu IFP v oblasti technológií zachytávania síry, ktorej výsledky využíva dcérska spoločnosť Prosernat, v oblasti rafinérskych a petrochemických technológií, ako aj technológií GTL (gas to liquid = plyn na tekutinu), esterov rastlinných olejov na naftu, ktorej výsledky využíva dcérska spoločnosť Axens, ako aj v oblasti CTL (coal to liquid = uhlie na tekutinu), biomasy (mimo esterov rastlinných olejov na naftu) a výroby vodíka, ktorej výsledky sa využívajú v spolupráci s inými priemyselnými partnermi. |
| --- | --- |

(142)

Stredisko „Rafinácia – Petrochémia“ na jednej strane zahŕňa činnosti VaV inštitútu IFP v oblasti technológií zachytávania síry, ktorej výsledky využíva dcérska spoločnosť Prosernat, v oblasti rafinérskych a petrochemických technológií, ako aj technológií GTL (gas to liquid = plyn na tekutinu), esterov rastlinných olejov na naftu, ktorej výsledky využíva dcérska spoločnosť Axens, ako aj v oblasti CTL (coal to liquid = uhlie na tekutinu), biomasy (mimo esterov rastlinných olejov na naftu) a výroby vodíka, ktorej výsledky sa využívajú v spolupráci s inými priemyselnými partnermi.

| (143) | Na druhej strane, stredisko „Prieskum – Produkcia“ zahŕňa práce VaV inštitútu IFP v oblasti poradenstva pri ťažbe na naftových poliach a zavádzania softvérov na ťažbu ropy, ktorej výsledky využíva dcérska spoločnosť Beicip-Franlab, v oblasti technológií úpravy plynu, ktorej výsledky využíva dcérska spoločnosť Prosernat, ale aj v oblasti a zachytávania CO2 a prepravy vodíka, ktorej výsledky sa využívajú v spolupráci s inými priemyselnými partnermi. |
| --- | --- |

(143)

Na druhej strane, stredisko „Prieskum – Produkcia“ zahŕňa práce VaV inštitútu IFP v oblasti poradenstva pri ťažbe na naftových poliach a zavádzania softvérov na ťažbu ropy, ktorej výsledky využíva dcérska spoločnosť Beicip-Franlab, v oblasti technológií úpravy plynu, ktorej výsledky využíva dcérska spoločnosť Prosernat, ale aj v oblasti a zachytávania CO2 a prepravy vodíka, ktorej výsledky sa využívajú v spolupráci s inými priemyselnými partnermi.

| (144) | Komisia navyše berie do úvahy skutočnosť, že viaceré projekty realizované v strediskách výsledkov „Rafinácia – Petrochémia“ a „Prieskum – Produkcia“ v segmente „Získavanie kompetencií“ patria do základného výskumu v zmysle prílohy I rámca pre VaV z roku 1996 a ich výsledky sa vo veľkej miere šíria medzi podnikmi Spoločenstva bez diskriminácie. Cieľom týchto projektov hľadanie nových myšlienok prostredníctvom kreatívneho výskumu vo veľkom predstihu, ako aj rozvoj kompetencií. Francúzsko predložilo Komisii zoznam projektov realizovaných v týchto segmentoch a ich opisy. Komisia navyše berie na vedomie, že IFP šíri výsledky týchto prác prostredníctvom niekoľkých nástrojov, akým je jeho vlastný voľne online dostupný vedecký časopis Oil & Gas Science and Technology, organizácia kongresov a účasť na nich, publikovanie diel, partnerstvo s ďalšími výskumnými strediskami a dohľad nad doktorskými prácami. |
| --- | --- |

(144)

Komisia navyše berie do úvahy skutočnosť, že viaceré projekty realizované v strediskách výsledkov „Rafinácia – Petrochémia“ a „Prieskum – Produkcia“ v segmente „Získavanie kompetencií“ patria do základného výskumu v zmysle prílohy I rámca pre VaV z roku 1996 a ich výsledky sa vo veľkej miere šíria medzi podnikmi Spoločenstva bez diskriminácie. Cieľom týchto projektov hľadanie nových myšlienok prostredníctvom kreatívneho výskumu vo veľkom predstihu, ako aj rozvoj kompetencií. Francúzsko predložilo Komisii zoznam projektov realizovaných v týchto segmentoch a ich opisy. Komisia navyše berie na vedomie, že IFP šíri výsledky týchto prác prostredníctvom niekoľkých nástrojov, akým je jeho vlastný voľne online dostupný vedecký časopis Oil & Gas Science and Technology, organizácia kongresov a účasť na nich, publikovanie diel, partnerstvo s ďalšími výskumnými strediskami a dohľad nad doktorskými prácami.

| (145) | So zreteľom na údaje uvedené v odôvodneniach 133 a 139 sa Komisia domnieva, že systém analytického účtovníctva IFP umožňuje spätne vysledovať všetky vynaložené náklady a prijaté odmeny súvisiace s hospodárskymi činnosťami. Komisia však poznamenáva, že pri súčasnom usporiadaní účtov IFP si odlíšenie hospodárskych a nehospodárskych činností vyžaduje presnú analýzu účtov stredísk výsledkov podľa jednotlivých projektov. Domnieva sa teda, že v budúcnosti bude musieť IFP usporiadať a zverejniť svoje účty tak, aby jasne oddelil svoje hospodárske činnosti od tých nehospodárskych, napríklad zoskupením hospodárskych činností v rámci jedného strediska výsledkov, v súlade so zásadami ustanovenými v smernici 2006/111/ES. |
| --- | --- |

(145)

So zreteľom na údaje uvedené v odôvodneniach 133 a 139 sa Komisia domnieva, že systém analytického účtovníctva IFP umožňuje spätne vysledovať všetky vynaložené náklady a prijaté odmeny súvisiace s hospodárskymi činnosťami. Komisia však poznamenáva, že pri súčasnom usporiadaní účtov IFP si odlíšenie hospodárskych a nehospodárskych činností vyžaduje presnú analýzu účtov stredísk výsledkov podľa jednotlivých projektov. Domnieva sa teda, že v budúcnosti bude musieť IFP usporiadať a zverejniť svoje účty tak, aby jasne oddelil svoje hospodárske činnosti od tých nehospodárskych, napríklad zoskupením hospodárskych činností v rámci jedného strediska výsledkov, v súlade so zásadami ustanovenými v smernici 2006/111/ES.

| (146) | Po preskúmaní účtov stredísk výsledkov IFP je Komisia schopná určiť sumu nákladov na projekty VaV, ako aj vlastných zdrojov IFP v exkluzívnych oblastiach činností dcérskych spoločností Axens a Prosernat, teda v oblasti rafinérskych a petrochemických technológií, technológií GTL a esterov rastlinných tukov na naftu, ako aj technológií na úpravy plynu a zachytávanie síry:
  Tabuľka 1









  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Náklady | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Vlastné zdroje | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Účtovný deficit | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |

(146)

Po preskúmaní účtov stredísk výsledkov IFP je Komisia schopná určiť sumu nákladov na projekty VaV, ako aj vlastných zdrojov IFP v exkluzívnych oblastiach činností dcérskych spoločností Axens a Prosernat, teda v oblasti rafinérskych a petrochemických technológií, technológií GTL a esterov rastlinných tukov na naftu, ako aj technológií na úpravy plynu a zachytávanie síry:

Tabuľka 1

(EUR)

2003

2004

2005

2006

Náklady

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Vlastné zdroje

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Účtovný deficit

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

| (147) | Keďže tieto údaje naznačujú účtovný deficit, obchodné činnosti IFP v oblastiach v oblasti rafinérskych a petrochemických technológií, technológií GTL a esterov rastlinných tukov na naftu, ako aj technológií na úpravu plynu a zachytávanie síry nie sú plne financované z vlastných zdrojov, a teda IFP získava financie od štátu. To predstavuje selektívnu výhodu financovanú zo štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(147)

Keďže tieto údaje naznačujú účtovný deficit, obchodné činnosti IFP v oblastiach v oblasti rafinérskych a petrochemických technológií, technológií GTL a esterov rastlinných tukov na naftu, ako aj technológií na úpravu plynu a zachytávanie síry nie sú plne financované z vlastných zdrojov, a teda IFP získava financie od štátu. To predstavuje selektívnu výhodu financovanú zo štátnych zdrojov.

| (148) | Súhrnný deficit za obdobie 2003 – 2006 dosahuje v prípade oboch príslušných trhov sumu [nižšiu ako 50 miliónov EUR] (15). Táto suma je v každom prípade výrazne nižšia ako suma, ktorú uviedla spoločnosť UOP. |
| --- | --- |

(148)

Súhrnný deficit za obdobie 2003 – 2006 dosahuje v prípade oboch príslušných trhov sumu [nižšiu ako 50 miliónov EUR] (15). Táto suma je v každom prípade výrazne nižšia ako suma, ktorú uviedla spoločnosť UOP.

| (149) | Činnosti IFP v oblasti poradenstva pri ťažbe na naftových poliach a zavádzania softvérov na ťažbu ropy si vyžadujú osobitnú zmienku. Komisia totiž poznamenáva, že v dohovore o vývoji medzi IFP a jeho dcérskou spoločnosťou Beicip-Franlab, zmenenom a doplnenom dodatkom podpísaným 16. decembra 2005, so spätnou platnosťou od 1. januára 2005, sa ustanovuje, že Beicip-Franlab uhrádza IFP všetky náklady, aktualizované podľa zákonnej úrokovej sadzby, na práce vykonávané inštitútom IFP v oblasti činností Beicip-Franlab vrátane výskumných prác na algoritmoch, modeloch a metodológiách. Navyše Komisia preverila odmeny vyplácané spoločnosťou Beicip-Franlab inštitútu IFP v rokoch 2003 a 2004 a konštatuje, že tie vo veľkej miere pokrývajú náklady na práce vykonané inštitútom IFP v exkluzívnej oblasti jeho dcérskej spoločnosti. |
| --- | --- |

(149)

Činnosti IFP v oblasti poradenstva pri ťažbe na naftových poliach a zavádzania softvérov na ťažbu ropy si vyžadujú osobitnú zmienku. Komisia totiž poznamenáva, že v dohovore o vývoji medzi IFP a jeho dcérskou spoločnosťou Beicip-Franlab, zmenenom a doplnenom dodatkom podpísaným 16. decembra 2005, so spätnou platnosťou od 1. januára 2005, sa ustanovuje, že Beicip-Franlab uhrádza IFP všetky náklady, aktualizované podľa zákonnej úrokovej sadzby, na práce vykonávané inštitútom IFP v oblasti činností Beicip-Franlab vrátane výskumných prác na algoritmoch, modeloch a metodológiách. Navyše Komisia preverila odmeny vyplácané spoločnosťou Beicip-Franlab inštitútu IFP v rokoch 2003 a 2004 a konštatuje, že tie vo veľkej miere pokrývajú náklady na práce vykonané inštitútom IFP v exkluzívnej oblasti jeho dcérskej spoločnosti.

| (150) | Komisia preto môže dospieť k záveru, že práce IFP a Beicip-Franlab sú plne financované z príjmov získaných na trhu poradenstva v oblasti ťažby ropy na naftových poliach a zo zavádzania softvérov na ťažbu ropy. Na tomto trhu preto spoločnosti IFP a Beicip-Franlab nemajú konkurenčnú výhodu. |
| --- | --- |

(150)

Komisia preto môže dospieť k záveru, že práce IFP a Beicip-Franlab sú plne financované z príjmov získaných na trhu poradenstva v oblasti ťažby ropy na naftových poliach a zo zavádzania softvérov na ťažbu ropy. Na tomto trhu preto spoločnosti IFP a Beicip-Franlab nemajú konkurenčnú výhodu.

7.1.3.   Záver o existencii pomoci

| (151) | Na záver, niektoré činnosti IFP presahujú rámec nehospodárskych činností, pokiaľ umožňujú ich komerčné využitie zo strany jeho dcérskych spoločností. Komisia vskutku dospela k záveru, že predmetné dcérske spoločnosti nemožno pokladať za subjekty nezávislé od ich materskej spoločnosti, keďže ich činnosti sú začlenené do stratégie rozvoja IFP, kde IFP vykonáva nielen právnu, ale aj faktickú kontrolu, kde exkluzívne dohody svedčia o silnej hospodárskej integrácii a kde majú IFP a predmetné dcérske spoločnosti spoločný imidž u subjektov v príslušných sektoroch. |
| --- | --- |

(151)

Na záver, niektoré činnosti IFP presahujú rámec nehospodárskych činností, pokiaľ umožňujú ich komerčné využitie zo strany jeho dcérskych spoločností. Komisia vskutku dospela k záveru, že predmetné dcérske spoločnosti nemožno pokladať za subjekty nezávislé od ich materskej spoločnosti, keďže ich činnosti sú začlenené do stratégie rozvoja IFP, kde IFP vykonáva nielen právnu, ale aj faktickú kontrolu, kde exkluzívne dohody svedčia o silnej hospodárskej integrácii a kde majú IFP a predmetné dcérske spoločnosti spoločný imidž u subjektov v príslušných sektoroch.

| (152) | Okrem toho vo vzťahu k svojim obchodným činnostiam (s výnimkou oblasti činností dcérskej spoločnosti Beicip-Franlab) IFP disponuje čiastočným verejným financovaním, čo predstavuje selektívnu výhodu, keďže sa poskytuje len jednému podniku. Toto financovanie možno navyše pripísať štátu. |
| --- | --- |

(152)

Okrem toho vo vzťahu k svojim obchodným činnostiam (s výnimkou oblasti činností dcérskej spoločnosti Beicip-Franlab) IFP disponuje čiastočným verejným financovaním, čo predstavuje selektívnu výhodu, keďže sa poskytuje len jednému podniku. Toto financovanie možno navyše pripísať štátu.

| (153) | Komisia sa domnieva, že v oblastiach činností spoločností Axens a Prosernat sú splnené aj iné kritériá existencie pomoci. |
| --- | --- |

(153)

Komisia sa domnieva, že v oblastiach činností spoločností Axens a Prosernat sú splnené aj iné kritériá existencie pomoci.

| (154) | Komisia sa domnieva, že každý príspevok na činnosti v oblastiach činností Axens a Prosernat posilňuje konkurenčné postavenie IFP a jeho dcérskych spoločností a potenciálne má za následok narušenie hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(154)

Komisia sa domnieva, že každý príspevok na činnosti v oblastiach činností Axens a Prosernat posilňuje konkurenčné postavenie IFP a jeho dcérskych spoločností a potenciálne má za následok narušenie hospodárskej súťaže.

| (155) | Pokiaľ ide o oblasť činností IFP a Axens, Komisia berie na vedomie informácie oznámené Francúzskom a opätovne uvedené v stanovisku spoločnosti Axens, ktorých cieľom bolo preukázať vysokú sumu dodatočných nákladov na výskum financovaných dcérskou spoločnosťou Axens z vlastných zdrojov, najmä v porovnaní s inými podnikmi v sektore. Vzhľadom na uvedené sa Komisia domnieva, že neexistenciu výhody nemožno z tejto vysokej sumy vyvodiť, keďže analýza účtov IFP jasne ukazuje účtovný deficit medzi nákladmi a zdrojmi v oblasti činností Axens. |
| --- | --- |

(155)

Pokiaľ ide o oblasť činností IFP a Axens, Komisia berie na vedomie informácie oznámené Francúzskom a opätovne uvedené v stanovisku spoločnosti Axens, ktorých cieľom bolo preukázať vysokú sumu dodatočných nákladov na výskum financovaných dcérskou spoločnosťou Axens z vlastných zdrojov, najmä v porovnaní s inými podnikmi v sektore. Vzhľadom na uvedené sa Komisia domnieva, že neexistenciu výhody nemožno z tejto vysokej sumy vyvodiť, keďže analýza účtov IFP jasne ukazuje účtovný deficit medzi nákladmi a zdrojmi v oblasti činností Axens.

| (156) | Pokiaľ ide o oblasť činností IFP a Prosernat, Komisia berie na vedomie pripomienky Francúzska, podľa ktorých spolupráca na väčšine projektov realizovaných v oblasti výskumu a ťažby ropy je otvorená bez diskriminácie mnohým priemyselným partnerom. Napriek tomu je však pravda, že projekty závisia od exkluzívnych dohôd medzi IFP a Prosernat a že z tohto dôvodu je spolupráca s inými priemyselnými partnermi prísne vymedzená a ohraničená. Pre spoločnosť Prosernat z toho vyplýva selektívna výhoda financovaná zo štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(156)

Pokiaľ ide o oblasť činností IFP a Prosernat, Komisia berie na vedomie pripomienky Francúzska, podľa ktorých spolupráca na väčšine projektov realizovaných v oblasti výskumu a ťažby ropy je otvorená bez diskriminácie mnohým priemyselným partnerom. Napriek tomu je však pravda, že projekty závisia od exkluzívnych dohôd medzi IFP a Prosernat a že z tohto dôvodu je spolupráca s inými priemyselnými partnermi prísne vymedzená a ohraničená. Pre spoločnosť Prosernat z toho vyplýva selektívna výhoda financovaná zo štátnych zdrojov.

| (157) | Toto narušenie hospodárskej súťaže môže navyše ovplyvniť obchod v rámci Spoločenstva, keďže sektory činností predmetných dcérskych spoločností zahŕňajú konkurenčné trhy na celosvetovej úrovni. Trh rafinérskych a petrochemických technológií je trhom celosvetového rozmeru, otvoreným hospodárskej súťaži od 50. rokov. Konkurentmi IFP a Axens na tomto trhu sú hlavne podniky UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe a ConocoPhillips. Na trhu technológií úpravy plynu a zachytávania síry konkurujú IFP a Prosernat dodávateľom zariadení na úpravu plynu, akými sú spoločnosti KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE a GPS, prenajímateľom licencie na technológiu úpravy kyslého plynu, ako sú UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos a Huntsman, ako aj špecialistom na síru, ako sú Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI, CBI &TPA. |
| --- | --- |

(157)

Toto narušenie hospodárskej súťaže môže navyše ovplyvniť obchod v rámci Spoločenstva, keďže sektory činností predmetných dcérskych spoločností zahŕňajú konkurenčné trhy na celosvetovej úrovni. Trh rafinérskych a petrochemických technológií je trhom celosvetového rozmeru, otvoreným hospodárskej súťaži od 50. rokov. Konkurentmi IFP a Axens na tomto trhu sú hlavne podniky UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe a ConocoPhillips. Na trhu technológií úpravy plynu a zachytávania síry konkurujú IFP a Prosernat dodávateľom zariadení na úpravu plynu, akými sú spoločnosti KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE a GPS, prenajímateľom licencie na technológiu úpravy kyslého plynu, ako sú UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos a Huntsman, ako aj špecialistom na síru, ako sú Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI, CBI &TPA.

| (158) | V dôsledku toho Komisia zamieta argument predložený Francúzskom, podľa ktorého nie sú prítomné všetky prvky potrebné na kvalifikovanie podpory z verejných zdrojov na činnosti IFP a jeho dcérskych spoločností ako štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(158)

V dôsledku toho Komisia zamieta argument predložený Francúzskom, podľa ktorého nie sú prítomné všetky prvky potrebné na kvalifikovanie podpory z verejných zdrojov na činnosti IFP a jeho dcérskych spoločností ako štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

| (159) | Komisia napokon spresňuje, že otázku existencie dodatočnej štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES v dôsledku nového štatútu EPIC a údajnej neobmedzenej záruky štátu v prospech IFP vyplývajúcej z tohto štatútu (38), Komisia skúma samostatne v rámci iného konania (NN 11/08). Dôvodom tohto samostatného skúmania je predovšetkým uvedený nový štatút EPIC, ku zmene ktorého došlo relatívne nedávno v porovnaní so všetkými opatreniami, ktoré skúma toto rozhodnutie. |
| --- | --- |

(159)

Komisia napokon spresňuje, že otázku existencie dodatočnej štátnej pomoci v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES v dôsledku nového štatútu EPIC a údajnej neobmedzenej záruky štátu v prospech IFP vyplývajúcej z tohto štatútu (38), Komisia skúma samostatne v rámci iného konania (NN 11/08). Dôvodom tohto samostatného skúmania je predovšetkým uvedený nový štatút EPIC, ku zmene ktorého došlo relatívne nedávno v porovnaní so všetkými opatreniami, ktoré skúma toto rozhodnutie.

7.2.   Zákonnosť pomoci

| (160) | Komisia preukázala, že IFP a jeho dcérske spoločnosti Axens a Prosernat disponujú selektívnou výhodou financovanou zo štátnych zdrojov. Táto výhoda vyplýva z nepokrytia činností VaV v oblastiach činností Axens a Prosernat z ich vlastných zdrojov. Nepokrytie nákladov IFP v oblastiach spoločností Axens a Prosernat vyplýva z prevodových mechanizmov v rámci skupiny, tak ako sú stanovené v exkluzívnych dohodách medzi IFP a Axens a/alebo IFP a Prosernat. V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že existencia pomoci vyplýva zo súbežnej existencie obchodných dcérskych spoločností a podpisu exkluzívnych dohôd medzi týmito dcérskymi spoločnosťami a materskou spoločnosťou, keďže tieto dohody nezaručujú úplné pokrytie nákladov zo strany Axens a Prosernat na práce vykonávané inštitútom IFP. Pripomíname, že dohody medzi IFP a Axens nadobudli účinnosť 1. januára 2001 a dohody medzi IFP a Prosernat 1. januára 2002. |
| --- | --- |

(160)

Komisia preukázala, že IFP a jeho dcérske spoločnosti Axens a Prosernat disponujú selektívnou výhodou financovanou zo štátnych zdrojov. Táto výhoda vyplýva z nepokrytia činností VaV v oblastiach činností Axens a Prosernat z ich vlastných zdrojov. Nepokrytie nákladov IFP v oblastiach spoločností Axens a Prosernat vyplýva z prevodových mechanizmov v rámci skupiny, tak ako sú stanovené v exkluzívnych dohodách medzi IFP a Axens a/alebo IFP a Prosernat. V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že existencia pomoci vyplýva zo súbežnej existencie obchodných dcérskych spoločností a podpisu exkluzívnych dohôd medzi týmito dcérskymi spoločnosťami a materskou spoločnosťou, keďže tieto dohody nezaručujú úplné pokrytie nákladov zo strany Axens a Prosernat na práce vykonávané inštitútom IFP. Pripomíname, že dohody medzi IFP a Axens nadobudli účinnosť 1. januára 2001 a dohody medzi IFP a Prosernat 1. januára 2002.

| (161) | Komisia berie na vedomie pripomienky predložené Francúzskom a zhrnuté v oddiele 4.1., predovšetkým tie, ktoré odzrkadľujú jeho presvedčenie, že podstatu štrukturálnych a zmluvných zmien notifikovalo Komisii v roku 2001. Komisia si však myslí, že vývoj obchodnej činnosti IFP prostredníctvom jeho dcérskych spoločností nadobudlo od roku 2001 taký rozsah, ktorý významne mení každé predchádzajúce hospodárske a právne posúdenie. Komisia tak nástojí na svojom hodnotení, ktoré podrobne opísala v bode 3.2. rozhodnutia o začatí konania v súvislosti s protiprávnosťou pomoci, podľa ktorého treba predmetnú pomoc pokladať za protiprávnu od dátumu uplynutia platnosti rozhodnutia z roku 1998, teda od 1. januára 2003. |
| --- | --- |

(161)

Komisia berie na vedomie pripomienky predložené Francúzskom a zhrnuté v oddiele 4.1., predovšetkým tie, ktoré odzrkadľujú jeho presvedčenie, že podstatu štrukturálnych a zmluvných zmien notifikovalo Komisii v roku 2001. Komisia si však myslí, že vývoj obchodnej činnosti IFP prostredníctvom jeho dcérskych spoločností nadobudlo od roku 2001 taký rozsah, ktorý významne mení každé predchádzajúce hospodárske a právne posúdenie. Komisia tak nástojí na svojom hodnotení, ktoré podrobne opísala v bode 3.2. rozhodnutia o začatí konania v súvislosti s protiprávnosťou pomoci, podľa ktorého treba predmetnú pomoc pokladať za protiprávnu od dátumu uplynutia platnosti rozhodnutia z roku 1998, teda od 1. januára 2003.

| (162) | Komisia berie na vedomie pripomienky Francúzska a spoločnosti Axens týkajúce sa situácie legitímnej dôvery, ktorá u príjemcov vznikla. Vzhľadom na už uvedené a ďalej nasledujúce údaje, na základe ktorých Komisia dospela k záveru, že pomoc priznaná IFP a jeho dcérskym spoločnostiam je zlučiteľná so spoločným trhom, nie je potrebné, aby sa Komisia k tejto otázke vyjadrovala. |
| --- | --- |

(162)

Komisia berie na vedomie pripomienky Francúzska a spoločnosti Axens týkajúce sa situácie legitímnej dôvery, ktorá u príjemcov vznikla. Vzhľadom na už uvedené a ďalej nasledujúce údaje, na základe ktorých Komisia dospela k záveru, že pomoc priznaná IFP a jeho dcérskym spoločnostiam je zlučiteľná so spoločným trhom, nie je potrebné, aby sa Komisia k tejto otázke vyjadrovala.

7.3.   Žiadosť o výslovný príkaz na pozastavenie

| (163) | Komisia nepodporila žiadosť spoločnosti UOP týkajúcu sa vydania príkazu, podľa ktorého by bolo Francúzsko nútené pozastaviť vyplácanie všetkej protiprávnej pomoci. Podpora z verejných zdrojov poskytovaná inštitútu IFP totiž predstavuje hlavný zdroj financovania iných ako hospodárskych činností IFP a jeho dcérskych spoločností Axens a Prosernat, napríklad činnosti vzdelávania, základného výskumu a spolupráce VaV, ako aj šírenie výsledkov VaV, ktoré Komisia v zásade pokladá za nehospodárske a ktoré predstavujú viac ako 90 % podpory z verejných zdrojov poskytovanej inštitútu IFP. Na strane druhej sa Komisia domnieva, že takéto rozhodnutie by nebolo vhodné, keďže je rozumné predpokladať zlučiteľnosť aspoň jednej časti pomoci. |
| --- | --- |

(163)

Komisia nepodporila žiadosť spoločnosti UOP týkajúcu sa vydania príkazu, podľa ktorého by bolo Francúzsko nútené pozastaviť vyplácanie všetkej protiprávnej pomoci. Podpora z verejných zdrojov poskytovaná inštitútu IFP totiž predstavuje hlavný zdroj financovania iných ako hospodárskych činností IFP a jeho dcérskych spoločností Axens a Prosernat, napríklad činnosti vzdelávania, základného výskumu a spolupráce VaV, ako aj šírenie výsledkov VaV, ktoré Komisia v zásade pokladá za nehospodárske a ktoré predstavujú viac ako 90 % podpory z verejných zdrojov poskytovanej inštitútu IFP. Na strane druhej sa Komisia domnieva, že takéto rozhodnutie by nebolo vhodné, keďže je rozumné predpokladať zlučiteľnosť aspoň jednej časti pomoci.

7.4.   Základ na preskúmanie zlučiteľnosti pomoci

| (164) | Pred preskúmaním etáp výskumu ustanovených v rámci pre VaV z roku 1996 musí Komisia stanoviť, či činnosti vykonávané IFP, ktoré sú predmetom štátnej pomoci, skutočne patria do výskumu a vývoja. V tejto súvislosti sa Komisia odvoláva na príručku Frascati (39), v ktorej sú uvedené definície VaV a klasifikácií činností, z ktorých pozostávajú. |
| --- | --- |

(164)

Pred preskúmaním etáp výskumu ustanovených v rámci pre VaV z roku 1996 musí Komisia stanoviť, či činnosti vykonávané IFP, ktoré sú predmetom štátnej pomoci, skutočne patria do výskumu a vývoja. V tejto súvislosti sa Komisia odvoláva na príručku Frascati (39), v ktorej sú uvedené definície VaV a klasifikácií činností, z ktorých pozostávajú.

| (165) | Táto príručka ponúka kritériá umožňujúce odlíšiť VaV od súvisiacich vedeckých, technologických a priemyselných činností. Základným kritériom uvedeným v príručke je existencia nezanedbateľného prvku novosti a rozptýlenie vedeckej a/alebo technologickej neistoty v zmysle VaV. |
| --- | --- |

(165)

Táto príručka ponúka kritériá umožňujúce odlíšiť VaV od súvisiacich vedeckých, technologických a priemyselných činností. Základným kritériom uvedeným v príručke je existencia nezanedbateľného prvku novosti a rozptýlenie vedeckej a/alebo technologickej neistoty v zmysle VaV.

| (166) | Doplňujúce kritériá spočívajú najmä v cieľoch projektu, neznámom charaktere javov, štruktúr alebo vzťahov, ktorých sa projekty týkajú, v novosti uplatnenia už získaných poznatkov alebo techník, vo veľkej pravdepodobnosti, že projekty vyústia do nového (širšieho alebo hlbšieho) pochopenia javov, vzťahov a zásad úpravy, ktoré môžu zaujať viac ako jednu organizáciu, v skutočnosti, že výsledky možno patentovať, v type osôb pridelených k projektom, vo využívaných metódach, vo všeobecnom charaktere záverov a výsledkov projektu, prípadne v bežnom zaradení projektu do ďalších kategórií činností. |
| --- | --- |

(166)

Doplňujúce kritériá spočívajú najmä v cieľoch projektu, neznámom charaktere javov, štruktúr alebo vzťahov, ktorých sa projekty týkajú, v novosti uplatnenia už získaných poznatkov alebo techník, vo veľkej pravdepodobnosti, že projekty vyústia do nového (širšieho alebo hlbšieho) pochopenia javov, vzťahov a zásad úpravy, ktoré môžu zaujať viac ako jednu organizáciu, v skutočnosti, že výsledky možno patentovať, v type osôb pridelených k projektom, vo využívaných metódach, vo všeobecnom charaktere záverov a výsledkov projektu, prípadne v bežnom zaradení projektu do ďalších kategórií činností.

| (167) | V príručke Frascati sa tiež upresňuje, že „ak je hlavným cieľom prác priniesť nové technické zlepšenia produktu alebo postupu, tak sa na nich definícia VaV vzťahuje. Ak je naopak produkt, postup alebo prístup do veľkej miery ‚určený‘ a ak je hlavným cieľom nájsť uplatnenie, vypracovať plány predvýroby alebo zabezpečiť, aby výrobný či kontrolný systém dobre fungoval, nejde o VaV“. |
| --- | --- |

(167)

V príručke Frascati sa tiež upresňuje, že „ak je hlavným cieľom prác priniesť nové technické zlepšenia produktu alebo postupu, tak sa na nich definícia VaV vzťahuje. Ak je naopak produkt, postup alebo prístup do veľkej miery ‚určený‘ a ak je hlavným cieľom nájsť uplatnenie, vypracovať plány predvýroby alebo zabezpečiť, aby výrobný či kontrolný systém dobre fungoval, nejde o VaV“.

| (168) | Komisia poznamenáva, že činnosti uskutočňované inštitútom IFP v spolupráci s jeho dcérskou spoločnosťou Axens sa týkajú vývoja nových postupov a nových produktov (katalyzátory, absorbenty) pre výrobu palív, pohonných látok a petrochemických medziproduktov zo všetkých prístupných zdrojov uhlíka za nižšie náklady a pri zohľadňovaní životného prostredia. Komisia poznamenáva, že činnosti vykonávané IFP v spolupráci s jeho dcérskou spoločnosťou Prosernat sa týkajú vývoja nových postupov a zariadení na úpravu zemného plynu a zachytávanie síry. |
| --- | --- |

(168)

Komisia poznamenáva, že činnosti uskutočňované inštitútom IFP v spolupráci s jeho dcérskou spoločnosťou Axens sa týkajú vývoja nových postupov a nových produktov (katalyzátory, absorbenty) pre výrobu palív, pohonných látok a petrochemických medziproduktov zo všetkých prístupných zdrojov uhlíka za nižšie náklady a pri zohľadňovaní životného prostredia. Komisia poznamenáva, že činnosti vykonávané IFP v spolupráci s jeho dcérskou spoločnosťou Prosernat sa týkajú vývoja nových postupov a zariadení na úpravu zemného plynu a zachytávanie síry.

| (169) | V tejto súvislosti nový prvok projektov spočíva v komponentoch, ich vzťahoch a/alebo charakteristikách cieľových postupov či produktov. V každom projekte sú identifikované blokujúce momenty. Na ilustráciu, IFP uskutočnil projekt s cieľom vyvinúť nový výrobný postup parafínových základov s vysokým oktánovým číslom z ťažších šarží ako tie, ktoré sa spracúvajú v súčasnosti, čím sa umožní vyriešiť problematiku zníženia obsahu aromatických látok pool benzínu. |
| --- | --- |

(169)

V tejto súvislosti nový prvok projektov spočíva v komponentoch, ich vzťahoch a/alebo charakteristikách cieľových postupov či produktov. V každom projekte sú identifikované blokujúce momenty. Na ilustráciu, IFP uskutočnil projekt s cieľom vyvinúť nový výrobný postup parafínových základov s vysokým oktánovým číslom z ťažších šarží ako tie, ktoré sa spracúvajú v súčasnosti, čím sa umožní vyriešiť problematiku zníženia obsahu aromatických látok pool benzínu.

| (170) | Komisia zároveň berie do úvahy skutočnosť, že práce, ktoré dostávajú podporu z verejných zdrojov, predchádzajú homologizácii postupov a produktov. Ďalej poznamenáva, že výsledky vykonávaných projektov majú široký dosah a sú patentované, že personál pridelený na tieto projekty sa skladá hlavne z vedeckých a technických pracovníkov, pričom metódy sa zakladajú na experimentovaní, interpretácii a modelovaní. Komisia napokon konštatuje, že činnosti rovnakého typu vykonávané inými subjektmi v sektore sa zvyčajne klasifikujú ako výskumné činnosti (40). |
| --- | --- |

(170)

Komisia zároveň berie do úvahy skutočnosť, že práce, ktoré dostávajú podporu z verejných zdrojov, predchádzajú homologizácii postupov a produktov. Ďalej poznamenáva, že výsledky vykonávaných projektov majú široký dosah a sú patentované, že personál pridelený na tieto projekty sa skladá hlavne z vedeckých a technických pracovníkov, pričom metódy sa zakladajú na experimentovaní, interpretácii a modelovaní. Komisia napokon konštatuje, že činnosti rovnakého typu vykonávané inými subjektmi v sektore sa zvyčajne klasifikujú ako výskumné činnosti (40).

| (171) | Na záver Komisia nemôže prijať argument navrhovateľa, v ktorom sa tvrdí, že činnosti, ktorých sa týka toto konanie, nemožno kvalifikovať ako činnosti VaV. Komisia sa naopak domnieva, že činnosti vykonávané IFP v spolupráci s jeho dcérskymi spoločnosťami skutočne spadajú do VaV. |
| --- | --- |

(171)

Na záver Komisia nemôže prijať argument navrhovateľa, v ktorom sa tvrdí, že činnosti, ktorých sa týka toto konanie, nemožno kvalifikovať ako činnosti VaV. Komisia sa naopak domnieva, že činnosti vykonávané IFP v spolupráci s jeho dcérskymi spoločnosťami skutočne spadajú do VaV.

| (172) | Pokiaľ ide o štátnu pomoc na práce VaV, platnými pravidlami na posúdenie zlučiteľnosti sú pravidlá týkajúce sa štátnej pomoci pre výskum a vývoj. Keďže sa pomoc, ktorá vyplýva z existencie dcérskych obchodných spoločností, s ktorými IFP uzatvoril exkluzívne dohody v období od 1. januára 2001 do 1. januára 2003, pokladá za protiprávnu od 1. januára 2003, platné pravidlá na posúdenie zlučiteľnosti sú ustanovené v rámci pre VaV z roku 1996. |
| --- | --- |

(172)

Pokiaľ ide o štátnu pomoc na práce VaV, platnými pravidlami na posúdenie zlučiteľnosti sú pravidlá týkajúce sa štátnej pomoci pre výskum a vývoj. Keďže sa pomoc, ktorá vyplýva z existencie dcérskych obchodných spoločností, s ktorými IFP uzatvoril exkluzívne dohody v období od 1. januára 2001 do 1. januára 2003, pokladá za protiprávnu od 1. januára 2003, platné pravidlá na posúdenie zlučiteľnosti sú ustanovené v rámci pre VaV z roku 1996.

7.5.   Zlučiteľnosť pomoci

7.5.1.   Etapy výskumu

| (173) | Príloha I rámca pre VaV z roku 1996 ponúka definíciu priemyselného výskumu a činností:






  a) | priemyselný výskum sa skladá z plánovaného výskumu alebo kritického bádania „zameraného na získanie nových poznatkov, pričom cieľom je použiteľnosť týchto poznatkov pri vývoji nových produktov, postupov alebo služieb alebo pri podstatnom vylepšení existujúcich produktov, postupov alebo služieb“; |
| --- | --- | --- |

(173)

Príloha I rámca pre VaV z roku 1996 ponúka definíciu priemyselného výskumu a činností:

a)

priemyselný výskum sa skladá z plánovaného výskumu alebo kritického bádania „zameraného na získanie nových poznatkov, pričom cieľom je použiteľnosť týchto poznatkov pri vývoji nových produktov, postupov alebo služieb alebo pri podstatnom vylepšení existujúcich produktov, postupov alebo služieb“;

| b) | činnosti predkonkurenčného vývoja majú za cieľ „konkretizáciu výsledkov priemyselného výskumu v pláne, schéme alebo nákrese nových produktov, postupov alebo služieb určených na predaj alebo používanie vrátane vyhotovenia prvého prototypu, ktorý sa nebude môcť komerčne využiť. Okrem toho môže zahŕňať koncepčnú formuláciu alebo nákres iných produktov, postupov alebo služieb, ako aj úvodné predstavenie projektov alebo pilotných projektov pod podmienkou, že tieto projekty sa nebudú môcť zmeniť alebo použiť na priemyselné aplikácie alebo komerčné účely. Nezahŕňa rutinné alebo periodické zmeny existujúcich výrobkov, výrobných liniek, výrobných postupov, služieb a iných prebiehajúcich operácií, aj keď tieto zmeny môžu znamenať zlepšenia“. |
| --- | --- |

b)

činnosti predkonkurenčného vývoja majú za cieľ „konkretizáciu výsledkov priemyselného výskumu v pláne, schéme alebo nákrese nových produktov, postupov alebo služieb určených na predaj alebo používanie vrátane vyhotovenia prvého prototypu, ktorý sa nebude môcť komerčne využiť. Okrem toho môže zahŕňať koncepčnú formuláciu alebo nákres iných produktov, postupov alebo služieb, ako aj úvodné predstavenie projektov alebo pilotných projektov pod podmienkou, že tieto projekty sa nebudú môcť zmeniť alebo použiť na priemyselné aplikácie alebo komerčné účely. Nezahŕňa rutinné alebo periodické zmeny existujúcich výrobkov, výrobných liniek, výrobných postupov, služieb a iných prebiehajúcich operácií, aj keď tieto zmeny môžu znamenať zlepšenia“.

| (174) | V tejto spojitosti Komisia skúmala cyklus a rozdelenie prác vyplývajúcich z dohovoru o priemyselnom výskume, ktorý zaväzuje IFP a jeho dcérsku spoločnosť Axens, ako aj úplné zoznamy a opisy projektov uskutočnených v rokoch 2003 až 2006, ktoré dodalo Francúzsko: |
| --- | --- |

(174)

V tejto spojitosti Komisia skúmala cyklus a rozdelenie prác vyplývajúcich z dohovoru o priemyselnom výskume, ktorý zaväzuje IFP a jeho dcérsku spoločnosť Axens, ako aj úplné zoznamy a opisy projektov uskutočnených v rokoch 2003 až 2006, ktoré dodalo Francúzsko:

| (175) | IFP uskutočňuje výskumné práce (VP). Tieto práce majú za cieľ zabezpečiť realizovateľnosť syntetickej cesty a zodpovedajú štúdiám realizovateľnosti, ktoré predchádzajú prácam priemyselného výskumu v zmysle rámca pre VaV z roku 1996:






  a) | pokiaľ ide o katalyzátory, pripravia sa vzorky z malých množstiev (rádovo v gramoch), často vo forme prášku, a tie sa testujú, aby sa preskúmali chemické reakcie. Táto etapa vedie k opisu výrobného postupu umožňujúceho prípravu vzorky katalyzátora, ktorý sa vyznačuje požadovanou aktivitou a/alebo selektivitou; |
| --- | --- | --- |

(175)

IFP uskutočňuje výskumné práce (VP). Tieto práce majú za cieľ zabezpečiť realizovateľnosť syntetickej cesty a zodpovedajú štúdiám realizovateľnosti, ktoré predchádzajú prácam priemyselného výskumu v zmysle rámca pre VaV z roku 1996:

a)

pokiaľ ide o katalyzátory, pripravia sa vzorky z malých množstiev (rádovo v gramoch), často vo forme prášku, a tie sa testujú, aby sa preskúmali chemické reakcie. Táto etapa vedie k opisu výrobného postupu umožňujúceho prípravu vzorky katalyzátora, ktorý sa vyznačuje požadovanou aktivitou a/alebo selektivitou;

| b) | pokiaľ ide o technológie alebo postupy, realizovateľnosť je určená na základe digitálnych simulácií, písomných štúdií schém a experimentov s konceptmi. |
| --- | --- |

b)

pokiaľ ide o technológie alebo postupy, realizovateľnosť je určená na základe digitálnych simulácií, písomných štúdií schém a experimentov s konceptmi.

| (176) | Navyše sa predbežne skúma situácia v oblasti patentov, aby sa zaručilo, že výskum má inovačný charakter. Po týchto prácach IFP predkladá vedeckú a technickú dokumentáciu svojej dcérskej spoločnosti, ktorá uplatňuje svoje právo prvého odmietnutia. |
| --- | --- |

(176)

Navyše sa predbežne skúma situácia v oblasti patentov, aby sa zaručilo, že výskum má inovačný charakter. Po týchto prácach IFP predkladá vedeckú a technickú dokumentáciu svojej dcérskej spoločnosti, ktorá uplatňuje svoje právo prvého odmietnutia.

| (177) | V prípade, že má Axens záujem pokračovať vo výskumoch na základe takejto dokumentácie, IFP vykonáva práce priemyselného výskumu (PPV) „s cieľom získať nové poznatky alebo zdokonalenia, ktoré umožnia vyvinúť nové postupy, produkty alebo technológie či zdokonaliť už existujúce“ (41). Tieto práce zahŕňajú štúdiu nových syntetických ciest alebo ich zdokonaľovania na úrovni, ktorá nesúvisí s priemyselnou úrovňou. Komisia sa domnieva, že sa zameriavajú na overovanie konceptov a patria do priemyselného výskumu v zmysle rámca pre VaV z roku 1996:






  a) | pokiaľ ide o katalyzátory, táto etapa zahŕňa experimentovanie s novými syntetickými cestami. Formulácia definovaná počas výskumných prác sa testuje na vzorkách, ktoré sú rádovo v kilách, pričom táto zmena množstva prináša poväčšine rozdiely štruktúry a vlastností. Vykonáva sa hodnotenie a podrobné analýzy odpadov vyprodukovaných získaným katalyzátorom, pričom sa skúmajú sa účinky inhibičných zlúčením a jedov; |
| --- | --- | --- |

(177)

V prípade, že má Axens záujem pokračovať vo výskumoch na základe takejto dokumentácie, IFP vykonáva práce priemyselného výskumu (PPV) „s cieľom získať nové poznatky alebo zdokonalenia, ktoré umožnia vyvinúť nové postupy, produkty alebo technológie či zdokonaliť už existujúce“ (41). Tieto práce zahŕňajú štúdiu nových syntetických ciest alebo ich zdokonaľovania na úrovni, ktorá nesúvisí s priemyselnou úrovňou. Komisia sa domnieva, že sa zameriavajú na overovanie konceptov a patria do priemyselného výskumu v zmysle rámca pre VaV z roku 1996:

a)

pokiaľ ide o katalyzátory, táto etapa zahŕňa experimentovanie s novými syntetickými cestami. Formulácia definovaná počas výskumných prác sa testuje na vzorkách, ktoré sú rádovo v kilách, pričom táto zmena množstva prináša poväčšine rozdiely štruktúry a vlastností. Vykonáva sa hodnotenie a podrobné analýzy odpadov vyprodukovaných získaným katalyzátorom, pričom sa skúmajú sa účinky inhibičných zlúčením a jedov;

| b) | pokiaľ ide o postupy, práce priemyselného výskumu sa zameriavajú na štúdium základných prvkov technológií, vhodných podmienok na použitie katalyzátora a prvkov dimenzovania reakčného systému. Na základe zmapovania generovaných výsledkov sa zhotoví digitálny model. |
| --- | --- |

b)

pokiaľ ide o postupy, práce priemyselného výskumu sa zameriavajú na štúdium základných prvkov technológií, vhodných podmienok na použitie katalyzátora a prvkov dimenzovania reakčného systému. Na základe zmapovania generovaných výsledkov sa zhotoví digitálny model.

| (178) | Po prácach priemyselného výskumu odovzdá IFP dokumentáciu o katalyzátore alebo postupe svojej dcérskej spoločnosti. V tomto štádiu sa Axens môže rozhodnúť pokračovať vo vývoji prácami predkonkurenčného vývoja (PPV), aby pripravila priemyselné využitie. Práce tejto etapy zahŕňajú testy a konsolidáciu výsledkov prác etapy opísanej v odôvodnení 0 o reprezentatívnych prototypoch výrobného reťazca:






  a) | pokiaľ ide o katalyzátory, skúšobná vzorka produktu sa vyrobí v reprezentatívnej mierke výrobného reťazca, pričom sa upravia výrobné postupy, ktoré sú výsledkom prác priemyselného výskumu. Táto úprava oprávňuje prípadné zmeny surovín z dôvodu nákladov, hygieny, bezpečnosti alebo životného prostredia. Testujú sa prototypy s referenčnou šaržou a menia sa tak, aby sa dosiahli požadované výsledky. Vykonávajú sa testy, aby sa doplnilo mapovanie výsledkov katalyzátora. Len v tomto štádiu sa rozhoduje o voľbe analyzátorov a zariadení; |
| --- | --- | --- |

(178)

Po prácach priemyselného výskumu odovzdá IFP dokumentáciu o katalyzátore alebo postupe svojej dcérskej spoločnosti. V tomto štádiu sa Axens môže rozhodnúť pokračovať vo vývoji prácami predkonkurenčného vývoja (PPV), aby pripravila priemyselné využitie. Práce tejto etapy zahŕňajú testy a konsolidáciu výsledkov prác etapy opísanej v odôvodnení 0 o reprezentatívnych prototypoch výrobného reťazca:

a)

pokiaľ ide o katalyzátory, skúšobná vzorka produktu sa vyrobí v reprezentatívnej mierke výrobného reťazca, pričom sa upravia výrobné postupy, ktoré sú výsledkom prác priemyselného výskumu. Táto úprava oprávňuje prípadné zmeny surovín z dôvodu nákladov, hygieny, bezpečnosti alebo životného prostredia. Testujú sa prototypy s referenčnou šaržou a menia sa tak, aby sa dosiahli požadované výsledky. Vykonávajú sa testy, aby sa doplnilo mapovanie výsledkov katalyzátora. Len v tomto štádiu sa rozhoduje o voľbe analyzátorov a zariadení;

| b) | pokiaľ ide o postupy, vykoná sa štúdia analýzy rizík; vyhotovia sa výrobné schémy postupov alebo kombinácií postupov a biela kniha postupov spresňujúca riadenie udalostí. |
| --- | --- |

b)

pokiaľ ide o postupy, vykoná sa štúdia analýzy rizík; vyhotovia sa výrobné schémy postupov alebo kombinácií postupov a biela kniha postupov spresňujúca riadenie udalostí.

| (179) | Ďalej sa ustanoví výbor expertov na stanovenie a schválenie etáp homologizácie produktu alebo postupu. Až po homologizácii, ktorá umožňuje preveriť, či boli environmentálne a bezpečnostné požiadavky skutočne zohľadnené, sa prijme rozhodnutie o uvedení postupu a/alebo produktu na trh a či sa môže produkt a/alebo postup stať predmetom výrobnej premiéry (42). Takýmto spôsobom sa produkty a postupy, ktoré sú výsledkom týchto prác, uvádzajú na trh až po ich homologizácii a nie sú predmetom výrobnej premiéry v rámci týchto prác. |
| --- | --- |

(179)

Ďalej sa ustanoví výbor expertov na stanovenie a schválenie etáp homologizácie produktu alebo postupu. Až po homologizácii, ktorá umožňuje preveriť, či boli environmentálne a bezpečnostné požiadavky skutočne zohľadnené, sa prijme rozhodnutie o uvedení postupu a/alebo produktu na trh a či sa môže produkt a/alebo postup stať predmetom výrobnej premiéry (42). Takýmto spôsobom sa produkty a postupy, ktoré sú výsledkom týchto prác, uvádzajú na trh až po ich homologizácii a nie sú predmetom výrobnej premiéry v rámci týchto prác.

| (180) | Komisia sa domnieva, že tieto práce nemožno prirovnať k rutinným operáciám v priemyselnom reťazci, keďže nie sú súčasťou rámca priemyselného využitia. Komisia usudzuje, že tieto práce patria do činností predkonkurenčného vývoja v zmysle rámca pre VaV z roku 1996. Ďalej poznamenáva, že náklady na tieto práce sú v každom prípade plne financované dcérskou spoločnosťou Axens z vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

(180)

Komisia sa domnieva, že tieto práce nemožno prirovnať k rutinným operáciám v priemyselnom reťazci, keďže nie sú súčasťou rámca priemyselného využitia. Komisia usudzuje, že tieto práce patria do činností predkonkurenčného vývoja v zmysle rámca pre VaV z roku 1996. Ďalej poznamenáva, že náklady na tieto práce sú v každom prípade plne financované dcérskou spoločnosťou Axens z vlastných zdrojov.

| (181) | Pokiaľ ide o práce vykonávané IFP v spolupráci s jeho dcérskou spoločnosťou Prosernat, Komisia konštatuje, že cyklus a rozdelenie prác medzi IFP a jeho dcérsku spoločnosť Prosernat sa riadi dohovorom o priemyselnom výskume, ktorý sa uplatňuje v oblasti technológií úpravy plynu a zachytávania síry a má rovnaký model ako dohovor o priemyselnom výskume, ktorý spája IFP a jeho dcérsku spoločnosť Axens. Túto analýzu potvrdilo preskúmanie kompletných zoznamov a opisov projektov uskutočnených v rokoch 2003 až 2006, ktoré dodalo Francúzsko. |
| --- | --- |

(181)

Pokiaľ ide o práce vykonávané IFP v spolupráci s jeho dcérskou spoločnosťou Prosernat, Komisia konštatuje, že cyklus a rozdelenie prác medzi IFP a jeho dcérsku spoločnosť Prosernat sa riadi dohovorom o priemyselnom výskume, ktorý sa uplatňuje v oblasti technológií úpravy plynu a zachytávania síry a má rovnaký model ako dohovor o priemyselnom výskume, ktorý spája IFP a jeho dcérsku spoločnosť Axens. Túto analýzu potvrdilo preskúmanie kompletných zoznamov a opisov projektov uskutočnených v rokoch 2003 až 2006, ktoré dodalo Francúzsko.

| (182) | Na záver sa Komisia domnieva, že činnosti, ktoré sa financujú zo štátnych zdrojov, sa skutočne zhodujú s etapami výskumu vymedzenými v prílohe I rámca pre VaV z roku 1996. Poznamenáva, že činnosti najbližšie k trhu, teda činnosti predkonkurenčného vývoja a komerčného vývoja, sú v každom prípade plne financované dcérskymi spoločnosťami z vlastných zdrojov, z príjmov získaných na trhoch a že verejné financovanie sa týka len etáp priemyselného výskumu. V dôsledku toho Komisia nemôže akceptovať argument spoločnosti UOP, podľa ktorého štátna pomoc v prospech hospodárskych činností IFP a jeho dcérskych spoločností Axens a Prosernat predstavuje prevádzkovú pomoc. |
| --- | --- |

(182)

Na záver sa Komisia domnieva, že činnosti, ktoré sa financujú zo štátnych zdrojov, sa skutočne zhodujú s etapami výskumu vymedzenými v prílohe I rámca pre VaV z roku 1996. Poznamenáva, že činnosti najbližšie k trhu, teda činnosti predkonkurenčného vývoja a komerčného vývoja, sú v každom prípade plne financované dcérskymi spoločnosťami z vlastných zdrojov, z príjmov získaných na trhoch a že verejné financovanie sa týka len etáp priemyselného výskumu. V dôsledku toho Komisia nemôže akceptovať argument spoločnosti UOP, podľa ktorého štátna pomoc v prospech hospodárskych činností IFP a jeho dcérskych spoločností Axens a Prosernat predstavuje prevádzkovú pomoc.

7.5.2.   Oprávnené náklady

| (183) | Príloha II rámca pre VaV z roku 1996 vymedzuje výdavky, ktoré možno zohľadniť vo výpočte intenzity pomoci pre výskum a vývoj:






  — | personálne náklady (vedeckí pracovníci, technickí pracovníci a iný podporný personál zamestnaný výlučne v súvislosti s výskumnou činnosťou), |
| --- | --- | --- |

(183)

Príloha II rámca pre VaV z roku 1996 vymedzuje výdavky, ktoré možno zohľadniť vo výpočte intenzity pomoci pre výskum a vývoj:

—

personálne náklady (vedeckí pracovníci, technickí pracovníci a iný podporný personál zamestnaný výlučne v súvislosti s výskumnou činnosťou),

| — | náklady na nástroje, zariadenia, pozemky a priestory využívané výlučne a nepretržite (okrem prípadu predaja na komerčnom základe) na výskumnú činnosť, |
| --- | --- |

—

náklady na nástroje, zariadenia, pozemky a priestory využívané výlučne a nepretržite (okrem prípadu predaja na komerčnom základe) na výskumnú činnosť,

| — | náklady na poradenstvo a rovnocenné služby použité výlučne na výskumnú činnosť vrátane výskumu, technických poznatkov, patentov atď. zakúpených z vonkajších zdrojov, |
| --- | --- |

—

náklady na poradenstvo a rovnocenné služby použité výlučne na výskumnú činnosť vrátane výskumu, technických poznatkov, patentov atď. zakúpených z vonkajších zdrojov,

| — | ďalšie priamo vynaložené režijné náklady vyplývajúce z výskumnej činnosti, |
| --- | --- |

—

ďalšie priamo vynaložené režijné náklady vyplývajúce z výskumnej činnosti,

| — | iné priamo vynaložené prevádzkové náklady (napríklad náklady na materiál, dodávky a podobné produkty) vyplývajúce z výskumnej činnosti. |
| --- | --- |

—

iné priamo vynaložené prevádzkové náklady (napríklad náklady na materiál, dodávky a podobné produkty) vyplývajúce z výskumnej činnosti.

| (184) | V prílohe II rámca pre VaV z roku 1996 sa navyše upresňuje, že pokiaľ náklady vyplývajú aj z iných činností, najmä z ďalších výskumných a vývojových prác, musia sa rozpísať medzi dotované výskumné a vývojové činnosti a ostatné činnosti. |
| --- | --- |

(184)

V prílohe II rámca pre VaV z roku 1996 sa navyše upresňuje, že pokiaľ náklady vyplývajú aj z iných činností, najmä z ďalších výskumných a vývojových prác, musia sa rozpísať medzi dotované výskumné a vývojové činnosti a ostatné činnosti.

| (185) | Komisia na jednej strane berie na vedomie, že náklady priamo súvisiace s projektmi sa týkajú subdodávateľstva, ciest, poistenia a dokumentácie, ako aj dodávok a drobného materiálneho zabezpečenia. Zároveň zodpovedajú aj nákladom na poradenstvo a rovnocenné služby, ďalším režijným nákladom a iným prevádzkovým nákladom. Komisia konštatuje, že tieto náklady sú priamo a výhradne znášané ako dôsledok výskumných činností. |
| --- | --- |

(185)

Komisia na jednej strane berie na vedomie, že náklady priamo súvisiace s projektmi sa týkajú subdodávateľstva, ciest, poistenia a dokumentácie, ako aj dodávok a drobného materiálneho zabezpečenia. Zároveň zodpovedajú aj nákladom na poradenstvo a rovnocenné služby, ďalším režijným nákladom a iným prevádzkovým nákladom. Komisia konštatuje, že tieto náklady sú priamo a výhradne znášané ako dôsledok výskumných činností.

| (186) | Na strane druhej Komisia poznamenáva, že ostatné náklady súvisiace s projektmi sa týkajú nákladov na výskumných pracovníkov, odpisov hmotného a nehmotného majetku, ako aj ostatných režijných nákladov, a zároveň zodpovedajú aj nákladom na zamestnancov, nákladom na nástroje, vybavenie a priestory, ako aj ďalším režijným nákladom. Tieto náklady sú priamo znášané ako dôsledok výskumných činností a sú rozpísané medzi jednotlivé výskumné činnosti úmerne k času, ktorý strávil výskumný personál na každom projekte. |
| --- | --- |

(186)

Na strane druhej Komisia poznamenáva, že ostatné náklady súvisiace s projektmi sa týkajú nákladov na výskumných pracovníkov, odpisov hmotného a nehmotného majetku, ako aj ostatných režijných nákladov, a zároveň zodpovedajú aj nákladom na zamestnancov, nákladom na nástroje, vybavenie a priestory, ako aj ďalším režijným nákladom. Tieto náklady sú priamo znášané ako dôsledok výskumných činností a sú rozpísané medzi jednotlivé výskumné činnosti úmerne k času, ktorý strávil výskumný personál na každom projekte.

| (187) | Náklady na horizontálne projekty VaV týkajúce sa metód a zariadení použitých v iných projektoch VaV sa považujú za ďalšie režijné náklady znášané ako dôsledok výskumných činností. Náklady na tieto horizontálne projekty sa pripočítavajú úmerne k nákladom na každý projekt VaV. Komisia sa domnieva, že používané metódy pripočítania sú primerané. |
| --- | --- |

(187)

Náklady na horizontálne projekty VaV týkajúce sa metód a zariadení použitých v iných projektoch VaV sa považujú za ďalšie režijné náklady znášané ako dôsledok výskumných činností. Náklady na tieto horizontálne projekty sa pripočítavajú úmerne k nákladom na každý projekt VaV. Komisia sa domnieva, že používané metódy pripočítania sú primerané.

| (188) | Komisia usudzuje, že náklady na projekty sú v súlade s oprávnenými výdavkami vymedzenými v prílohe II rámca pre VaV z roku 1996. |
| --- | --- |

(188)

Komisia usudzuje, že náklady na projekty sú v súlade s oprávnenými výdavkami vymedzenými v prílohe II rámca pre VaV z roku 1996.

7.5.3.   Intenzita pomoci

| (189) | V súlade s bodom 5.4. rámca pre VaV z roku 1996 dosahuje maximálna povolená intenzita 75 % v prípade štúdií technickej realizovateľnosti, ktoré predchádzajú projektom priemyselného výskumu. V súlade s bodom 5.3. uvedeného rámca dosahuje maximálne povolená intenzita 50 % v prípade projektov priemyselného vývoja. V súlade s bodom 5.5. uvedeného rámca dosahuje maximálna povolená intenzita 25 % v prípade projektov predkonkurenčného vývoja. V prípade činností pokrývajúcich súčasne priemyselný výskum a činnosti predkonkurenčného vývoja dosahuje maximálna intenzita pomoci vážený priemer povolených intenzít pomoci pre tieto dva typy výskumu v súlade s bodom 5.9. uvedeného rámca. |
| --- | --- |

(189)

V súlade s bodom 5.4. rámca pre VaV z roku 1996 dosahuje maximálna povolená intenzita 75 % v prípade štúdií technickej realizovateľnosti, ktoré predchádzajú projektom priemyselného výskumu. V súlade s bodom 5.3. uvedeného rámca dosahuje maximálne povolená intenzita 50 % v prípade projektov priemyselného vývoja. V súlade s bodom 5.5. uvedeného rámca dosahuje maximálna povolená intenzita 25 % v prípade projektov predkonkurenčného vývoja. V prípade činností pokrývajúcich súčasne priemyselný výskum a činnosti predkonkurenčného vývoja dosahuje maximálna intenzita pomoci vážený priemer povolených intenzít pomoci pre tieto dva typy výskumu v súlade s bodom 5.9. uvedeného rámca.

| (190) | Po prvé, Komisia poznamenáva, že vďaka odmenám, ktoré inštitútu IFP vyplácali jeho dcérske spoločnosti, a bez finančného zásahu štátu IFP z vlastných zdrojov financoval viac ako 50 % nákladov na svoje štúdie technickej realizovateľnosti a na svoje práce priemyselného výskumu v rokoch 2003 až 2006. Komisia poznamenáva, že prijateľná intenzita môže prekračovať 50 %, ak sa zohľadní časť štúdií technickej realizovateľnosti, u ktorých možno získať pomoc v intenzite 75 %. Komisia vypracovala nasledujúcu tabuľku na základe zoznamov projektov s podrobným rozpisom ročných nákladov podľa projektov a etáp výskumu, ako aj na základe výkazu zdrojov IFP. Pri jej vyhotovení postupovala Komisia konzervatívnym spôsobom, pričom zahrnula všetky náklady, ktoré priamo alebo nepriamo (43) patrili do exkluzívnych oblastí Axens a Prosernat, a vylúčila všetky iné výnosy ako tie, ktoré spoločnosti Axens a Prosernat (44) vyplatili.
  Tabuľka 2 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ročný počet realizovaných projektov (45) |
| Oblasť činností IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Oblasť činností IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Spolu | 48 | 54 | 55 | 68 |
| Ročné náklady na štúdie technickej realizovateľnosti (EUR) |
| Oblasť činností IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Oblasť činností IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Spolu | 5 759 184 | 4 032 859 | 4 392 411 | 7 393 767 |
| Ročné náklady na práce priemyselného výskumu (EUR) |
| Oblasť činností IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Oblasť činností IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Spolu | 40 180 231 | 48 536 142 | 38 183 597 | 49 007 913 |
| Vlastné zdroje (EUR) |
| Suma | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Ročná štátna pomoc (EUR) |
| Suma | 18 958 910 | 19 243 217 | 8 952 630 | 11 280 522 |
| Intenzita | 41 % | 37 % | 21 % | 20 % |
| Maximálna povolená intenzita (46) | 53 % | 52 % | 53 % | 53 % |

(190)

Po prvé, Komisia poznamenáva, že vďaka odmenám, ktoré inštitútu IFP vyplácali jeho dcérske spoločnosti, a bez finančného zásahu štátu IFP z vlastných zdrojov financoval viac ako 50 % nákladov na svoje štúdie technickej realizovateľnosti a na svoje práce priemyselného výskumu v rokoch 2003 až 2006. Komisia poznamenáva, že prijateľná intenzita môže prekračovať 50 %, ak sa zohľadní časť štúdií technickej realizovateľnosti, u ktorých možno získať pomoc v intenzite 75 %. Komisia vypracovala nasledujúcu tabuľku na základe zoznamov projektov s podrobným rozpisom ročných nákladov podľa projektov a etáp výskumu, ako aj na základe výkazu zdrojov IFP. Pri jej vyhotovení postupovala Komisia konzervatívnym spôsobom, pričom zahrnula všetky náklady, ktoré priamo alebo nepriamo (43) patrili do exkluzívnych oblastí Axens a Prosernat, a vylúčila všetky iné výnosy ako tie, ktoré spoločnosti Axens a Prosernat (44) vyplatili.

Tabuľka 2

2003

2004

2005

2006

Ročný počet realizovaných projektov (45)

Oblasť činností IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Oblasť činností IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Spolu

48

54

55

68

Ročné náklady na štúdie technickej realizovateľnosti (EUR)

Oblasť činností IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Oblasť činností IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Spolu

5 759 184

4 032 859

4 392 411

7 393 767

Ročné náklady na práce priemyselného výskumu (EUR)

Oblasť činností IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Oblasť činností IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Spolu

40 180 231

48 536 142

38 183 597

49 007 913

Vlastné zdroje (EUR)

Suma

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Ročná štátna pomoc (EUR)

Suma

18 958 910

19 243 217

8 952 630

11 280 522

Intenzita

41 %

37 %

21 %

20 %

Maximálna povolená intenzita (46)

53 %

52 %

53 %

53 %

| (191) | Po druhé, Komisia berie na vedomie, že časť financovania výskumných činností IFP a jeho dcérskych spoločností z vlastných zdrojov môže byť vyššia, ak sa zohľadnia činnosti predkonkurenčného vývoja, u ktorých by bolo možné získať pomoc s intenzitou 25 %. Činnosti predkonkurenčného vývoja sú totiž plne financované dcérskymi spoločnosťami Axens a Prosernat z vlastných zdrojov bez finančného zásahu štátu alebo IFP. |
| --- | --- |

(191)

Po druhé, Komisia berie na vedomie, že časť financovania výskumných činností IFP a jeho dcérskych spoločností z vlastných zdrojov môže byť vyššia, ak sa zohľadnia činnosti predkonkurenčného vývoja, u ktorých by bolo možné získať pomoc s intenzitou 25 %. Činnosti predkonkurenčného vývoja sú totiž plne financované dcérskymi spoločnosťami Axens a Prosernat z vlastných zdrojov bez finančného zásahu štátu alebo IFP.

| (192) | Po tretie, Komisia preverila dodržiavanie prijateľnej intenzity v jednotlivých etapách výskumu na základe ročných zoznamov projektov uskutočnených v rokoch 2003 až 2006. Pokiaľ ide o nasledujúce roky, Francúzsko bude musieť Komisii odovzdávať výročnú správu, aby sa Komisia presvedčila, že sa zároveň dodržala intenzita pomoci v jednotlivých etapách výskumu a na každý projekt. Táto správa bude musieť obsahovať všetky projekty uskutočnené v oblastiach činností Axens a Prosernat so spresnením ich nákladov podľa etáp výskumu, súm verejného financovania a vlastných zdrojov inštitútu IFP a jeho dcérskych spoločností. Komisia sa domnieva, že podiel pomoci musí byť nižší ako 50 %, aby sa zaručilo dodržiavanie prípustnej intenzity. |
| --- | --- |

(192)

Po tretie, Komisia preverila dodržiavanie prijateľnej intenzity v jednotlivých etapách výskumu na základe ročných zoznamov projektov uskutočnených v rokoch 2003 až 2006. Pokiaľ ide o nasledujúce roky, Francúzsko bude musieť Komisii odovzdávať výročnú správu, aby sa Komisia presvedčila, že sa zároveň dodržala intenzita pomoci v jednotlivých etapách výskumu a na každý projekt. Táto správa bude musieť obsahovať všetky projekty uskutočnené v oblastiach činností Axens a Prosernat so spresnením ich nákladov podľa etáp výskumu, súm verejného financovania a vlastných zdrojov inštitútu IFP a jeho dcérskych spoločností. Komisia sa domnieva, že podiel pomoci musí byť nižší ako 50 %, aby sa zaručilo dodržiavanie prípustnej intenzity.

| (193) | Komisia napokon konštatuje, že dodržiavanie intenzity do veľkej miery závisí od sumy vlastných zdrojov, ktorými IFP vo svojich projektoch v príslušných oblastiach disponuje. Tieto vlastné zdroje pozostávajú hlavne z odmien, ktoré inštitútu IFP vyplácajú dcérske spoločnosti Axens a Prosernat. V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že do exkluzívnych dohôd, v ktorých sú tieto odmeny ustanovené, treba vložiť doložku s cieľom zabezpečiť, aby sa materskej spoločnosti vyplácala minimálna nepaušálna odmena pokrývajúca minimálne 25 % nákladov na štúdie realizovateľnosti, ktoré predchádzajú prácam priemyselného výskumu, 50 % nákladov na priemyselný výskum a prípadne 75 % nákladov na činnosti predkonkurenčného výskumu, ktoré IFP uskutočňuje v oblastiach činností dcérskych spoločností (47). |
| --- | --- |

(193)

Komisia napokon konštatuje, že dodržiavanie intenzity do veľkej miery závisí od sumy vlastných zdrojov, ktorými IFP vo svojich projektoch v príslušných oblastiach disponuje. Tieto vlastné zdroje pozostávajú hlavne z odmien, ktoré inštitútu IFP vyplácajú dcérske spoločnosti Axens a Prosernat. V dôsledku toho sa Komisia domnieva, že do exkluzívnych dohôd, v ktorých sú tieto odmeny ustanovené, treba vložiť doložku s cieľom zabezpečiť, aby sa materskej spoločnosti vyplácala minimálna nepaušálna odmena pokrývajúca minimálne 25 % nákladov na štúdie realizovateľnosti, ktoré predchádzajú prácam priemyselného výskumu, 50 % nákladov na priemyselný výskum a prípadne 75 % nákladov na činnosti predkonkurenčného výskumu, ktoré IFP uskutočňuje v oblastiach činností dcérskych spoločností (47).

| (194) | Na záver sa Komisia domnieva, že intenzita pomoci povolená rámcom pre VaV z roku 1996 sa dodržiava, ak sa spĺňajú podmienky opísané v odôvodneniach 192 a 193. |
| --- | --- |

(194)

Na záver sa Komisia domnieva, že intenzita pomoci povolená rámcom pre VaV z roku 1996 sa dodržiava, ak sa spĺňajú podmienky opísané v odôvodneniach 192 a 193.

7.5.4.   Kumulácia

| (195) | Ustanovenia rámca pre VaV z roku 1996 v oblasti kumulácie, upresnené v jeho bode 5.12., sa dodržiavajú. Komisia vypočítala celkovú sumu verejného financovania nezávisle od jeho pôvodu. |
| --- | --- |

(195)

Ustanovenia rámca pre VaV z roku 1996 v oblasti kumulácie, upresnené v jeho bode 5.12., sa dodržiavajú. Komisia vypočítala celkovú sumu verejného financovania nezávisle od jeho pôvodu.

7.5.5.   Motivačný účinok

| (196) | Po prvé, Komisia berie na vedomie, že výskumné činnosti IFP a jeho dcérskych spoločností sa riadia logikou, ktorú podnecuje štát, aby sa z dlhodobého hľadiska zaistila bezpečnosť energetického zásobovania. Uhľovodíkové palivá majú pre súčasné hospodárstvo členských štátov strategický význam najmä z dôvodu svojej prevahy v oblasti dopravy a chemického priemyslu. Činnosti IFP a jeho dcérskych spoločností zapadajú do trojitého rámca rastu dopytu po energii, spôsobeného hlavne zvyšovaním mobility a obchodu, postupného vyčerpávania zásob nafty a plynu a znižovania emisií plynov spôsobujúcich skleníkový efekt. Komisia poznamenáva, že výskum IFP a jeho dcérskych spoločností sa zameriava hlavne na nasledujúce priority:






  a) | obnoviť zásoby a zvýšiť produkciu nafty a plynu. Ide nielen o zvýšenie miery úspešnosti pri prieskume a výťažnosti ložísk, ale aj o umožnenie ťažby nekonvenčných zdrojov (zásoby vo veľkých morských hĺbkach, mimoriadne ťažká ropa, asfaltový piesok atď.). Na ilustráciu, jednou z najväčších akcií v tejto oblasti je vývoj postupu na produkciu plynu s veľkým obsahom H2S a CO2; |
| --- | --- | --- |

(196)

Po prvé, Komisia berie na vedomie, že výskumné činnosti IFP a jeho dcérskych spoločností sa riadia logikou, ktorú podnecuje štát, aby sa z dlhodobého hľadiska zaistila bezpečnosť energetického zásobovania. Uhľovodíkové palivá majú pre súčasné hospodárstvo členských štátov strategický význam najmä z dôvodu svojej prevahy v oblasti dopravy a chemického priemyslu. Činnosti IFP a jeho dcérskych spoločností zapadajú do trojitého rámca rastu dopytu po energii, spôsobeného hlavne zvyšovaním mobility a obchodu, postupného vyčerpávania zásob nafty a plynu a znižovania emisií plynov spôsobujúcich skleníkový efekt. Komisia poznamenáva, že výskum IFP a jeho dcérskych spoločností sa zameriava hlavne na nasledujúce priority:

a)

obnoviť zásoby a zvýšiť produkciu nafty a plynu. Ide nielen o zvýšenie miery úspešnosti pri prieskume a výťažnosti ložísk, ale aj o umožnenie ťažby nekonvenčných zdrojov (zásoby vo veľkých morských hĺbkach, mimoriadne ťažká ropa, asfaltový piesok atď.). Na ilustráciu, jednou z najväčších akcií v tejto oblasti je vývoj postupu na produkciu plynu s veľkým obsahom H2S a CO2;

| b) | zostaviť čisté a vysoko efektívne postupy rafinácie. Ide o optimalizáciu produkcie pohonných látok a základných petrochemických produktov znížením vplyvu rafinérskeho a petrochemického priemyslu na životné prostredie. Využitie nekonvenčných ložísk navyše zahŕňa vývoj spracovateľských technológií. Táto oblasť zahŕňa hlavne výskum v oblasti hydrokrakovania; |
| --- | --- |

b)

zostaviť čisté a vysoko efektívne postupy rafinácie. Ide o optimalizáciu produkcie pohonných látok a základných petrochemických produktov znížením vplyvu rafinérskeho a petrochemického priemyslu na životné prostredie. Využitie nekonvenčných ložísk navyše zahŕňa vývoj spracovateľských technológií. Táto oblasť zahŕňa hlavne výskum v oblasti hydrokrakovania;

| c) | vyvíjať inovačné pohonné látky a technológie motorov s cieľom znížiť emisie a spotrebu vozidiel. Používanie plynných pohonných látok s vysokým obsahom vodíka predstavuje v tomto smere jednu z hlavných možností; |
| --- | --- |

c)

vyvíjať inovačné pohonné látky a technológie motorov s cieľom znížiť emisie a spotrebu vozidiel. Používanie plynných pohonných látok s vysokým obsahom vodíka predstavuje v tomto smere jednu z hlavných možností;

| d) | diverzifikovať energetické zdroje na produkciu pohonných látok. Produkcia syntetických pohonných látok z rozličných zdrojov (biomasa, plyn alebo uhlie) je v tomto smere prioritnou oblasťou. |
| --- | --- |

d)

diverzifikovať energetické zdroje na produkciu pohonných látok. Produkcia syntetických pohonných látok z rozličných zdrojov (biomasa, plyn alebo uhlie) je v tomto smere prioritnou oblasťou.

| (197) | Komisia poznamenáva, že výskumné programy IFP sú skúmané technickými výbormi, ktorých zloženie a podmienky pôsobenia sú upravené príslušným ministrom a ktoré umožňujú zabezpečiť účinné monitorovanie týchto priorít. |
| --- | --- |

(197)

Komisia poznamenáva, že výskumné programy IFP sú skúmané technickými výbormi, ktorých zloženie a podmienky pôsobenia sú upravené príslušným ministrom a ktoré umožňujú zabezpečiť účinné monitorovanie týchto priorít.

| (198) | Po druhé, Komisia berie na vedomie, že vývoj nových energetických technológií, medzi ktoré sa zaraďujú najmä biopalivá a zachytávanie plynov, je jednou z priorít Spoločenstva v oblasti vývoja, energetickej a environmentálnej politiky. |
| --- | --- |

(198)

Po druhé, Komisia berie na vedomie, že vývoj nových energetických technológií, medzi ktoré sa zaraďujú najmä biopalivá a zachytávanie plynov, je jednou z priorít Spoločenstva v oblasti vývoja, energetickej a environmentálnej politiky.

| (199) | Po tretie, Komisia poznamenáva, že vďaka podpore z verejných zdrojov mohli IFP a jeho dcérske spoločnosti úspešne uskutočňovať doplňujúce výskumné činnosti, ktoré by inak nemohli realizovať z dôvodu technologických rizík alebo veľmi neistého charakteru návratnosti investícií. Osobitne v oblasti rafinérskych a petrochemických technológií si veľké riziká spojené s prvými výrobnými jednotkami vyžadujú od podnikov pôsobiacich na tomto trhu veľkú selektívnosť v oblasti projektov VaV. Na ilustráciu, IFP a Axens mohli realizovať tieto výskumné projekty: nové katalyzátory a technológie v oblasti hydroúpravy stredných destilátov, výkonnejší absorbent a technológie na produkciu paraxylénu, nový postup v oblasti GNL založený na využití nových konceptov a technológií, ktoré sú výsledkom oblasti chladenia, nový čistejší a výkonnejší postup na produkciu bionafty esterifikáciou rastlinných olejov. |
| --- | --- |

(199)

Po tretie, Komisia poznamenáva, že vďaka podpore z verejných zdrojov mohli IFP a jeho dcérske spoločnosti úspešne uskutočňovať doplňujúce výskumné činnosti, ktoré by inak nemohli realizovať z dôvodu technologických rizík alebo veľmi neistého charakteru návratnosti investícií. Osobitne v oblasti rafinérskych a petrochemických technológií si veľké riziká spojené s prvými výrobnými jednotkami vyžadujú od podnikov pôsobiacich na tomto trhu veľkú selektívnosť v oblasti projektov VaV. Na ilustráciu, IFP a Axens mohli realizovať tieto výskumné projekty: nové katalyzátory a technológie v oblasti hydroúpravy stredných destilátov, výkonnejší absorbent a technológie na produkciu paraxylénu, nový postup v oblasti GNL založený na využití nových konceptov a technológií, ktoré sú výsledkom oblasti chladenia, nový čistejší a výkonnejší postup na produkciu bionafty esterifikáciou rastlinných olejov.

| (200) | Po štvrté, Komisia od roku 2002 zaznamenáva pozitívny vývoj rozličných ukazovateľov úsilia v oblasti VaV, ktoré vyvíja IFP a jeho dcérske spoločnosti Axens a Prosernat. Výdavky, ako aj pracovníci, ktorých IFP a jeho dcérske spoločnosti Axens a Prosernat vyčlenili na VaV vo výhradných oblastiach činností týchto dcérskych spoločností, narastali, hoci štátna pomoc za obdobie 2003 – 2006 poklesla o 41 %.
  Tabuľka 3







  Rast ukazovateľov za obdobie 2003 – 2006 | IFP/Axens | IFP/Prosernat |
| --- | --- | --- | --- |
| Výdavky vyčlenené na VaV vo výhradnej oblasti | [...] (**) | [...] (**) |
| Personál vyčlenený na VaV v exkluzívnej oblasti | [...] (**) | [...] (**) |

(200)

Po štvrté, Komisia od roku 2002 zaznamenáva pozitívny vývoj rozličných ukazovateľov úsilia v oblasti VaV, ktoré vyvíja IFP a jeho dcérske spoločnosti Axens a Prosernat. Výdavky, ako aj pracovníci, ktorých IFP a jeho dcérske spoločnosti Axens a Prosernat vyčlenili na VaV vo výhradných oblastiach činností týchto dcérskych spoločností, narastali, hoci štátna pomoc za obdobie 2003 – 2006 poklesla o 41 %.

Tabuľka 3

Rast ukazovateľov za obdobie 2003 – 2006

IFP/Axens

IFP/Prosernat

Výdavky vyčlenené na VaV vo výhradnej oblasti

[...] (**)

[...] (**)

Personál vyčlenený na VaV v exkluzívnej oblasti

[...] (**)

[...] (**)

| (201) | Po piate, Komisia poznamenáva, že podiel výdavkov na VaV v obratoch je mimoriadne vysoký. V roku 2006 dosahoval v oblasti činností spoločnosti Prosernat 9 %. V tom istom roku dosahoval v oblasti činností spoločnosti Axens 13 %, čo je výrazne viac ako číselné údaje zaznamenané v danom sektore. V prípade štyroch referenčných spoločností pôsobiacich v oblastiach Axens sa podiel výdavkov určených na VaV v obrate pohyboval od 2,3 do 10 % (48). |
| --- | --- |

(201)

Po piate, Komisia poznamenáva, že podiel výdavkov na VaV v obratoch je mimoriadne vysoký. V roku 2006 dosahoval v oblasti činností spoločnosti Prosernat 9 %. V tom istom roku dosahoval v oblasti činností spoločnosti Axens 13 %, čo je výrazne viac ako číselné údaje zaznamenané v danom sektore. V prípade štyroch referenčných spoločností pôsobiacich v oblastiach Axens sa podiel výdavkov určených na VaV v obrate pohyboval od 2,3 do 10 % (48).

| (202) | Po šieste, Komisia berie do úvahy skutočnosť, že v oblastiach uplatnenia výskumov musia IFP a jeho dcérske spoločnosti čeliť rozličným predpisom, ktoré sa neustále menia a na ktoré vplýva aj geografická pôsobnosť. Od roku 2000 čelí sektor rafinácie schvaľovaniu čoraz prísnejších environmentálnych noriem. K vedeckým a technologickým rizikám, ktoré sú súčasťou projektov VaV, sa tak pridávajú veľké regulačné riziká. Okrem toho sa výsledky výskumov uskutočnených IFP a jeho dcérskymi spoločnosťami dajú ťažko chrániť jednak z dôvodu veľkého počtu krajín, v ktorých sa tieto výsledky využívajú, a jednak z dôvodu rozmanitosti právnych predpisov o patentoch uplatniteľných v jednotlivých krajinách. |
| --- | --- |

(202)

Po šieste, Komisia berie do úvahy skutočnosť, že v oblastiach uplatnenia výskumov musia IFP a jeho dcérske spoločnosti čeliť rozličným predpisom, ktoré sa neustále menia a na ktoré vplýva aj geografická pôsobnosť. Od roku 2000 čelí sektor rafinácie schvaľovaniu čoraz prísnejších environmentálnych noriem. K vedeckým a technologickým rizikám, ktoré sú súčasťou projektov VaV, sa tak pridávajú veľké regulačné riziká. Okrem toho sa výsledky výskumov uskutočnených IFP a jeho dcérskymi spoločnosťami dajú ťažko chrániť jednak z dôvodu veľkého počtu krajín, v ktorých sa tieto výsledky využívajú, a jednak z dôvodu rozmanitosti právnych predpisov o patentoch uplatniteľných v jednotlivých krajinách.

| (203) | Po siedme, Komisia sa domnieva, že na rozdiel od tvrdenia spoločnosti UOP podpora poskytnutá IFP a jeho dcérskej spoločnosti Axens nemôže svojím charakterom alebo rozsahom brzdiť dynamické podnety trhu rafinérskych technológií. Komisia predovšetkým poznamenáva, že ponuka tohto trhu je pri obmedzenom počte zákazníkov veľmi diferencovaná. A tak podľa celosvetového odhadu rafinérskych a petrochemických jednotiek v prevádzke v roku 2005 existuje sedem typov postupov. Zákazníci si navyše vyberajú technológiu so zreteľom na rozličné kritériá, z ktorých niektoré, ako napríklad náklady na pridružené zariadenie a rentabilita investície, sa pokladajú za kritické, ale sú úplne mimo výskumných projektov, ktorým je poskytnutá pomoc. Komisia napokon konštatuje, že niektorí konkurenti spoločností IFP a Axens majú silnú konkurenčnú pozíciu, ktorá by im mala umožniť zachovanie plánov VaV na tomto trhu. Napríklad spoločnosť UOP disponuje podielom na celosvetovom trhu vo výške 57 %, pokiaľ ide o hodnotu existujúcich licencovaných rafinérskych jednotiek, zatiaľ čo podiel IFP a Axens dosahuje 7 %. |
| --- | --- |

(203)

Po siedme, Komisia sa domnieva, že na rozdiel od tvrdenia spoločnosti UOP podpora poskytnutá IFP a jeho dcérskej spoločnosti Axens nemôže svojím charakterom alebo rozsahom brzdiť dynamické podnety trhu rafinérskych technológií. Komisia predovšetkým poznamenáva, že ponuka tohto trhu je pri obmedzenom počte zákazníkov veľmi diferencovaná. A tak podľa celosvetového odhadu rafinérskych a petrochemických jednotiek v prevádzke v roku 2005 existuje sedem typov postupov. Zákazníci si navyše vyberajú technológiu so zreteľom na rozličné kritériá, z ktorých niektoré, ako napríklad náklady na pridružené zariadenie a rentabilita investície, sa pokladajú za kritické, ale sú úplne mimo výskumných projektov, ktorým je poskytnutá pomoc. Komisia napokon konštatuje, že niektorí konkurenti spoločností IFP a Axens majú silnú konkurenčnú pozíciu, ktorá by im mala umožniť zachovanie plánov VaV na tomto trhu. Napríklad spoločnosť UOP disponuje podielom na celosvetovom trhu vo výške 57 %, pokiaľ ide o hodnotu existujúcich licencovaných rafinérskych jednotiek, zatiaľ čo podiel IFP a Axens dosahuje 7 %.

| (204) | Nakoniec Komisia poznamenáva, že obchodní partneri Európskej únie tiež vynakladajú veľké rozpočtové prostriedky na financovanie výskumu v oblasti energetiky. Rovnako bol aj americký rezort energetiky dotovaný v roku 2005 rozpočtom vo výške 5,794 miliardy dolárov, pričom za posledných pätnásť rokov táto dotácia neustále rastie. Tento rezort poskytuje dotácie na mnohé výskumné programy, najmä v oblasti bionafty. Komisia berie na vedomie, že aj konkurenti spoločností IFP a Axens dostávajú veľkú podporu z verejných zdrojov. To je prípad hlavne spoločnosti UOP, ktorá na svoje výskumné práce v oblasti katalyzátorov (49) dostáva finančné prostriedky od National Institute of Standards and Technology. Spoločnosť UOP dostáva aj nepriamu verejnú pomoc vďaka mnohým partnerstvám s výskumnými inštitútmi a univerzitami. |
| --- | --- |

(204)

Nakoniec Komisia poznamenáva, že obchodní partneri Európskej únie tiež vynakladajú veľké rozpočtové prostriedky na financovanie výskumu v oblasti energetiky. Rovnako bol aj americký rezort energetiky dotovaný v roku 2005 rozpočtom vo výške 5,794 miliardy dolárov, pričom za posledných pätnásť rokov táto dotácia neustále rastie. Tento rezort poskytuje dotácie na mnohé výskumné programy, najmä v oblasti bionafty. Komisia berie na vedomie, že aj konkurenti spoločností IFP a Axens dostávajú veľkú podporu z verejných zdrojov. To je prípad hlavne spoločnosti UOP, ktorá na svoje výskumné práce v oblasti katalyzátorov (49) dostáva finančné prostriedky od National Institute of Standards and Technology. Spoločnosť UOP dostáva aj nepriamu verejnú pomoc vďaka mnohým partnerstvám s výskumnými inštitútmi a univerzitami.

| (205) | Na záver sa Komisia domnieva, že pomoc v prospech IFP a jeho dcérskych spoločností Axens a Prosernat má motivačný účinok vzhľadom na strategickú oblasť realizovaných výskumov, kvalitatívny a kvantitatívny rast úsilia o výskum, ako aj riziká a ťažkosti, ktoré sú súčasťou príslušných sektorov činností. Okrem toho sa domnieva, že pomoc by nemala brzdiť dynamiku inovácie na trhoch. Ďalej berie na vedomie podporu, ktorú poskytli ostatné členské štáty konkurentom IFP. |
| --- | --- |

(205)

Na záver sa Komisia domnieva, že pomoc v prospech IFP a jeho dcérskych spoločností Axens a Prosernat má motivačný účinok vzhľadom na strategickú oblasť realizovaných výskumov, kvalitatívny a kvantitatívny rast úsilia o výskum, ako aj riziká a ťažkosti, ktoré sú súčasťou príslušných sektorov činností. Okrem toho sa domnieva, že pomoc by nemala brzdiť dynamiku inovácie na trhoch. Ďalej berie na vedomie podporu, ktorú poskytli ostatné členské štáty konkurentom IFP.

| (206) | Výročná správa, ktorú má Francúzsko odovzdávať Komisii do uplynutia platnosti exkluzívnych dohôd medzi IFP a jeho dcérskymi spoločnosťami Axens a Prosernat, by mala preukázať, že motivačný účinok pomoci má neustále svoje opodstatnenie. |
| --- | --- |

(206)

Výročná správa, ktorú má Francúzsko odovzdávať Komisii do uplynutia platnosti exkluzívnych dohôd medzi IFP a jeho dcérskymi spoločnosťami Axens a Prosernat, by mala preukázať, že motivačný účinok pomoci má neustále svoje opodstatnenie.

7.6.   Záver

| (207) | So zreteľom na všetky uvedené informácie dospieva Komisia k záveru, že pomoc priznaná IFP a jeho dcérskym spoločnostiam Axens a Prosernat je v súlade s ustanoveniami rámca pre VaV z roku 1996 pod podmienkou, že sa dodržiavajú podmienky uvedené v odôvodneniach 192, 193 a 206, |
| --- | --- |

(207)

So zreteľom na všetky uvedené informácie dospieva Komisia k záveru, že pomoc priznaná IFP a jeho dcérskym spoločnostiam Axens a Prosernat je v súlade s ustanoveniami rámca pre VaV z roku 1996 pod podmienkou, že sa dodržiavajú podmienky uvedené v odôvodneniach 192, 193 a 206,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Opatrenie, ktoré Francúzsko zaviedlo v prospech Francúzskeho inštitútu ropy (IFP) a jeho dcérskej spoločnosti Beicip-Franlab, nepredstavuje pomoc podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

Článok 2

1.   Opatrenie, ktoré Francúzsko zaviedlo v prospech IFP a jeho dcérskych spoločností Axens a Prosernat, predstavuje štátnu pomoc podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

2.   Táto pomoc je zlučiteľná so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES za podmienok uvedených v článkoch 3 až 6 tohto rozhodnutia.

Článok 3

1.   Toto rozhodnutie je platné až do uplynutia platnosti exkluzívnych dohôd medzi IFP a dcérskymi spoločnosťami Axens a Prosernat (ďalej len „exkluzívne dohody“), platných v deň vydania tohto rozhodnutia.

2.   Akékoľvek predĺženie platnosti či zmenu exkluzívnych dohôd treba oznámiť Komisii.

Článok 4

1.   Inštitút IFP usporiada a zverejní svoje účty tak, aby jasne oddelil svoje hospodárske činnosti od nehospodárskych.

2.   Až do uplynutia platnosti exkluzívnych dohôd bude Francúzsko musieť Komisii odovzdávať výročnú finančnú správu, aby Komisia mohla skontrolovať sumu verejných finančných zdrojov pridelených na činnosti IFP v oblastiach exkluzívnych činností Axens a Prosernat.

Článok 5

1.   Až do dátumu uplynutia platnosti exkluzívnych dohôd bude Francúzsko musieť Komisii odovzdávať podrobnú výročnú správu o projektoch, ktoré IFP uskutočňuje v oblastiach exkluzívnych činností Axens a Prosernat, v ktorej podľa jednotlivých projektov upresní náklady na jednotlivé etapy výskumu, sumu pridelených verejných finančných zdrojov a motivačný účinok pomoci.

2.   Francúzsko bude Komisii samostatne oznamovať pomoc, ktorá prevyšuje hornú hranicu ustanovenú rámcom Spoločenstva o štátnej pomoci na výskum, vývoj a inováciu z roku 2006.

Článok 6

Exkluzívne dohody sa budú musieť zmeniť a doplniť tak, aby sa ustanovila minimálna odmena pre IFP vyplácaná dcérskymi spoločnosťami Axens a Prosernat vo výške minimálne 25 % nákladov na štúdie technickej realizovateľnosti, ktoré predchádzajú prácam priemyselného výskumu, 50 % nákladov na priemyselný výskum a 75 % nákladov na predkonkurenčný vývoj IFP v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú exkluzívne dohody.

Článok 7

Francúzsko oznámi Komisii opatrenia prijaté na účely dosiahnutia súladu s týmto rozhodnutím do dvoch mesiacov od dátumu jeho notifikácie.

Článok 8

Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

V Bruseli 16. júla 2008

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 42, 18.2.2006, s. 5.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

2

(3)  V zmysle zákona č. 43-612 zo 17. novembra 1943 o riadení profesijných záujmov.

3

(4)  Vyhláška č. 2003-204 z 5. marca 2003 a vyhláška č. 55-733 z 26 mája 1955.

4

(5)  Zdroj: Finančná správa inštitútu IFP za rok 2006.

5

Zdroj:

(6)  Zdroj: Konsolidované účty spoločnosti Axens za rok 2006.

6

Zdroj:

(7)  Zdroj: Konsolidované účty spoločnosti Axens za rok 2006.

7

Zdroj:

(8)  Zdroj: Údaje poskytnuté francúzskymi orgánmi.

8

Zdroj:

(9)  Zdroj: Konsolidované účty spoločnosti Beicip-Franlab za rok 2006.

9

Zdroj:

(10)  Zdroj: Účty spoločnosti Prosernat za rok 2006.

10

Zdroj:

(11)  Ú. v. ES L 272, 25.10.1996, s. 53.

11

(12)  Ú. v. ES C 45, 17.2.1996, s. 5.

12

(13)  Ú. v. ES C 192, 19.6.1998, s. 4.

13

(14)  Časti tohto textu sa nahradili, aby sa zabezpečilo, že sa nezverejnia dôverné informácie; tieto časti sa uvádzajú v hranatých zátvorkách a sú označené hviezdičkou.

14

(15)  Časti tohto textu sa vypustili, aby sa zabezpečilo, že sa nezverejnia dôverné informácie; tieto časti sa uvádzajú v hranatých zátvorkách a sú označené dvoma hviezdičkami.

15

(16)  Ú. v. ES L 195, 29.7.1980, s. 35. Smernica zrušená smernicou 2006/111/ES (Ú. v. EÚ L 318, 17.11.2006, s. 17).

16

(17)  Na s. 8 formulára notifikácie sa uvádza, že „francúzsky štát vás týmto oznámením informuje, že IFP plánuje reorganizovať svoje činnosti v rámci skupiny v oblasti rafinácie/petrochémie“.

17

(18)  Stretnutie Komisie a Francúzska sa konala 4. mája 2001.

18

(19)  List Francúzska z 18. mája 2001 poskytol doplňujúce informácie o práve prvého odmietnutia a o vyrubení dane za dovoz zavedenú v prospech IFP.

19

(20)  V tomto potvrdení o príjme sa uvádza, že „v prílohe sa okrem iného nachádza prezentácia plánovaných opatrení podľa predpísanej formy pre notifikácie ustanovené v článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES“.

20

(21)  Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36.

21

(22)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

22

(23)  Po anglicky „proof of principle“.

23

(24)  Podľa UOP táto suma dosahuje 555 miliónov EUR za posledné tri roky a podľa Francúzska sa zdá, že zodpovedá sumám rozpočtovej dotácie, ktoré dostal IFP v rokoch 2003, 2004 a 2005 (teda v skutočnosti presne 507 miliónov EUR).

24

(25)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2, poznámka pod čiarou č. 22.

25

(26)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

26

(27)  Ú. v. EÚ L 123, 27.4.2004, s. 11.

27

(28)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. novembra 1984, 323/82, Zb., s. 3809.

28

(29)  Zmluvy o cieľoch 2001 – 2005, s. 3.

29

(30)  [...] (**).

30

(31)  [...] (**).

31

(32)  Výňatok z internetovej stránky Axens: „Axens je podnik pôsobiaci na trhu rafinácie, petrochémie a zemného plynu, ktorý ponúka špičkové produkty na trhu vrátane výrobných postupov, katalyzátorov, absorbentov a zariadení, ktorý sa opiera sa o takmer päťdesiatročný VaV a priemyselný úspech.“ Výňatok z internetovej stránky Prosernat: „Spojenie všetkých vedeckých kompetencií a know-how v oblasti vývoja IFP, materskej spoločnosti Prosernat, s priemyselnou skúsenosťou Prosernat ponúka jedinečnú príležitosť na premenu inovačných myšlienok na priemyselnú skutočnosť.“

32

(33)  Napríklad: pozri spoločné zastúpenie IFP/Axens na 10. kongrese Francúzskej spoločnosti pre inžinierstvo výrobných postupov – Société Française de Génie des Procédés (http://inpact.inp-toulouse.fr/SFGP/pageaccueil.html).

33

(34)  Pozri najmä „Liquefin, developed and commercialised by IFP-Axens“, in New liquefaction process promises lower costs, Oil & Gas Journal, 19/08/2002, „IFP is the world’s second largest process licensor in refining and petrochemicals (via its subsidiary Axens) and is an internationally center of excellence in exploration and production.“ (IFP je druhým najväčším dodávateľom licencií v oblasti rafinérskych a petrochemických procesov (prostredníctvom svojej dcérskej spoločnosti Axens) a je medzinárodne uznávaným strediskom excelentnosti v oblasti prieskumu a výroby), www.tmcnet.com, 15.12.2005.

34

New liquefaction process promises lower costs

(35)  Pozri najmä odkazy na jednotky licencované „IFP/Axens“ na stránke www.topsoe.com, odkaz na „IFP (Axens)“ na internetovej stránke Nexand, poradenskej spoločnosti v sektore energetiky, (http://nexant.ecnext.com/coms2/summary_0255-3019_ITM), pozri tiež prezentáciu projektu GTL Eni-IFP/Axens na http://gcceu-conference.epu.ntua.gr

35

(36)  Ú. v. EÚ C 323, 30.12.2006, s. 1.

36

(37)  Bod 3.1.1 prvý pododsek.

37

(38)  Pozri rozhodnutie o začatí konania, 29.11.2007, Neobmedzená záruka štátu v prospech spoločnosti la Poste (C 56/2007).

38

(39)  Vydaná Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj v roku 2002.

39

(40)  Pozri v tejto veci stránku SINTEF: http://www.sintef.no/default.aspx?id = 490

40

(41)  Článok 1–22 dohovoru o priemyselnom výskume.

41

(42)  Výrobná premiéra je prvá komerčná jednotka zostrojená v rámci sublicencie výrobného postupu pre tretiu osobu alebo prvá komerčne využitá šarža produktu.

42

(43)  Vrátane nákladov na horizontálne projekty, pozri odôvodnenie 138.

43

(44)  Vlastné zdroje sa skladajú z dividend a poplatkov, ako aj z ďalších výnosov ako príjmy z patentov, ktoré predložil IFP. Komisia vo svojom skúmaní vzala do úvahy len odmeny, ktoré vyplatili dcérske spoločnosti Axens a Prosernat.

44

(45)  Niektoré projekty sú viacročné. V úsilí o dôkladnosť sa pod pojmom „počet projektov“ chápe počet projektov, ktoré sa realizujú v danom roku. Sumy sú za daný rok zaúčtované nekumulatívnym spôsobom.

45

(46)  Vážený priemer povolenej intenzity pomoci na priemyselný výskum a štúdie realizovateľnosti v súlade s bodom 5.9. rámca pre VaV z roku 1996.

46

(47)  Tieto percentá jednotlivo zodpovedajú pomoci predstavujúcej 75 % nákladov na štúdie realizovateľnosti, ktoré predchádzajú prácam priemyselného výskumu, 50 % nákladov na priemyselný výskum a 25 % nákladov na činnosti predkonkurenčného vývoja.

47

(48)  Zdroj: Yahoo finance.

48

Zdroj:

(49)  Zdroj: tlačové správy UOP a NIST.

49

Zdroj:

---

| 26.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/41

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 23. februára 2009

o prijatí pracovného plánu na rok 2009 na realizáciu druhého akčného programu Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013) a o kritériách výberu, kritériách udeľovania a o iných kritériách v súvislosti s finančnými príspevkami na akcie tohto programu

(Text s významom pre EHP)

(2009/158/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES z 23. októbra 2007, ktorým sa ustanovuje druhý akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013) (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 1,

so zreteľom na rozhodnutie Komisie 2004/858/ES z 15. decembra 2004 zakladajúce výkonnú agentúru s názvom Výkonná agentúra pre program verejného zdravia, ktorá je poverená riadením akčného programu Spoločenstva v oblasti verejného zdravia v súlade s nariadením Rady (ES) č. 58/2003 (2), a najmä na jeho článok 6,

keďže:

| (1) | Rozhodnutím č. 1350/2007/ES (ďalej len „rozhodnutie o programe“) bol ustanovený druhý akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013) (ďalej len „druhý program v oblasti zdravia“). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím č. 1350/2007/ES (ďalej len „rozhodnutie o programe“) bol ustanovený druhý akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013) (ďalej len „druhý program v oblasti zdravia“).

| (2) | Účelom druhého programu v oblasti zdravia je dopĺňať a podporovať politiky členských štátov a vytvárať k nim pridanú hodnotu, ako aj prispievať k väčšej solidarite a prosperite v Európskej únii. Cieľom programu je zlepšenie zdravotnej bezpečnosti občanov, podpora zdravia vrátane zmenšovania nerovností v oblasti zdravia a tvorba a šírenie informácií a poznatkov z oblasti zdravia. |
| --- | --- |

(2)

Účelom druhého programu v oblasti zdravia je dopĺňať a podporovať politiky členských štátov a vytvárať k nim pridanú hodnotu, ako aj prispievať k väčšej solidarite a prosperite v Európskej únii. Cieľom programu je zlepšenie zdravotnej bezpečnosti občanov, podpora zdravia vrátane zmenšovania nerovností v oblasti zdravia a tvorba a šírenie informácií a poznatkov z oblasti zdravia.

| (3) | Podľa článku 8 rozhodnutia o programe Komisia prijíma ročný pracovný plán, ktorým sa stanovujú priority a akcie, ktoré sa majú uskutočniť, vrátane prideľovania finančných prostriedkov, kritériá percentuálneho podielu finančného príspevku poskytnutého Spoločenstvom vrátane kritérií posudzovania, či ide o prípad mimoriadnej prospešnosti, opatrenia na vykonávanie spoločných stratégií a akcií uvedených v článku 9 toho istého rozhodnutia. |
| --- | --- |

(3)

Podľa článku 8 rozhodnutia o programe Komisia prijíma ročný pracovný plán, ktorým sa stanovujú priority a akcie, ktoré sa majú uskutočniť, vrátane prideľovania finančných prostriedkov, kritériá percentuálneho podielu finančného príspevku poskytnutého Spoločenstvom vrátane kritérií posudzovania, či ide o prípad mimoriadnej prospešnosti, opatrenia na vykonávanie spoločných stratégií a akcií uvedených v článku 9 toho istého rozhodnutia.

| (4) | Podľa článku 8 rozhodnutia o programe Komisia prijíma kritériá výberu, kritériá udeľovania finančných príspevkov a iné kritériá vzťahujúce sa na finančné príspevky na akcie programu v súlade s článkom 4 toho istého rozhodnutia. |
| --- | --- |

(4)

Podľa článku 8 rozhodnutia o programe Komisia prijíma kritériá výberu, kritériá udeľovania finančných príspevkov a iné kritériá vzťahujúce sa na finančné príspevky na akcie programu v súlade s článkom 4 toho istého rozhodnutia.

| (5) | Podľa článku 6 rozhodnutia 2004/858/ES Výkonná agentúra pre zdravie a spotrebiteľov vykonáva určité činnosti týkajúce sa implementácie programu verejného zdravia a na uvedený účel by jej mali byť poskytnuté potrebné prostriedky. |
| --- | --- |

(5)

Podľa článku 6 rozhodnutia 2004/858/ES Výkonná agentúra pre zdravie a spotrebiteľov vykonáva určité činnosti týkajúce sa implementácie programu verejného zdravia a na uvedený účel by jej mali byť poskytnuté potrebné prostriedky.

| (6) | V článku 75 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“), sa ustanovuje, že viazaniu výdavku predchádza rozhodnutie o financovaní, ktoré prijme orgán alebo subjekty, na ktoré orgán delegoval právomoci. |
| --- | --- |

(6)

V článku 75 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“), sa ustanovuje, že viazaniu výdavku predchádza rozhodnutie o financovaní, ktoré prijme orgán alebo subjekty, na ktoré orgán delegoval právomoci.

| (7) | Podľa článku 110 nariadenia o rozpočtových pravidlách sú granty predmetom ročného programu uverejňovaného na začiatku rozpočtového roku. |
| --- | --- |

(7)

Podľa článku 110 nariadenia o rozpočtových pravidlách sú granty predmetom ročného programu uverejňovaného na začiatku rozpočtového roku.

| (8) | Podľa článku 166 nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4) (ďalej len „vykonávacie pravidlá nariadenia o rozpočtových pravidlách“), Komisia prijíma ročný pracovný program pre granty. V tomto programe sa uvedie základný právny predpis, ciele a harmonogram výzev na predkladanie návrhov spolu s orientačnou sumou a očakávanými výsledkami. |
| --- | --- |

(8)

Podľa článku 166 nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4) (ďalej len „vykonávacie pravidlá nariadenia o rozpočtových pravidlách“), Komisia prijíma ročný pracovný program pre granty. V tomto programe sa uvedie základný právny predpis, ciele a harmonogram výzev na predkladanie návrhov spolu s orientačnou sumou a očakávanými výsledkami.

| (9) | Podľa článku 90 vykonávacích pravidiel nariadenia o rozpočtových pravidlách sa rozhodnutie, ktorým sa prijíma ročný pracovný program uvedený v článku 110 nariadenia o rozpočtových pravidlách, môže považovať za rozhodnutie o financovaní v zmysle článku 75 nariadenia o rozpočtových pravidlách za predpokladu, že takéto rozhodnutie poskytuje dostatočne podrobný rámec. |
| --- | --- |

(9)

Podľa článku 90 vykonávacích pravidiel nariadenia o rozpočtových pravidlách sa rozhodnutie, ktorým sa prijíma ročný pracovný program uvedený v článku 110 nariadenia o rozpočtových pravidlách, môže považovať za rozhodnutie o financovaní v zmysle článku 75 nariadenia o rozpočtových pravidlách za predpokladu, že takéto rozhodnutie poskytuje dostatočne podrobný rámec.

| (10) | Podľa článku 168 ods. 1 písm. c) a f) vykonávacích pravidiel nariadenia o rozpočtových pravidlách môže Komisia rozhodnúť o udelení grantov bez výzvy na predkladanie návrhov v prípade subjektov, ktoré majú náležite odôvodnené de iure alebo de facto monopolné postavenie. |
| --- | --- |

(10)

Podľa článku 168 ods. 1 písm. c) a f) vykonávacích pravidiel nariadenia o rozpočtových pravidlách môže Komisia rozhodnúť o udelení grantov bez výzvy na predkladanie návrhov v prípade subjektov, ktoré majú náležite odôvodnené de iure alebo de facto monopolné postavenie.

| (11) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre druhý akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013), |
| --- | --- |

(11)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre druhý akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013),

ROZHODLA TAKTO:

Článok 1

1.   Týmto sa prijíma pracovný plán na rok 2009 na vykonávanie druhého akčného programu Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013), tak ako je stanovený v prílohe I, a kritériá výberu, kritériá udeľovania finančných príspevkov a iné kritériá vzťahujúce sa na finančné príspevky na akcie v rámci druhého programu Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013), tak ako sú stanovené v prílohách II, IV a V.

Budú slúžiť ako rozhodnutie o financovaní pre granty a zmluvy, ktorých udelenie nevyžaduje rozhodnutie Komisie.

2.   V rámci maximálneho orientačného rozpočtu každej konkrétnej akcie sa kumulované zmeny, ktoré nepresahujú 20 % maximálneho príspevku Spoločenstva, nepovažujú za podstatné za predpokladu, že významným spôsobom neovplyvňujú charakter a ciele pracovného plánu. Povoľujúci úradník uvedený v článku 59 nariadenia o rozpočtových pravidlách môže také zmeny schváliť v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia.

3.   Celkové vykonávanie tohto pracovného plánu zabezpečuje generálny riaditeľ pre zdravie a spotrebiteľov.

Článok 2

Granty určené v tomto pracovnom pláne pre orgány, ktoré majú de jure alebo de facto monopolné postavenie, sa prideľujú za podmienok stanovených v článku 168 ods. 1 písm. c) a f) vykonávacích pravidiel nariadenia o rozpočtových pravidlách.

Článok 3

Pridelené rozpočtové prostriedky potrebné na riadenie akčného programu Spoločenstva v oblasti verejného zdravia (2008 – 2013) sa delegujú Výkonnej agentúre pre zdravie a spotrebiteľov za podmienok a do maximálnych súm stanovených v pracovnom pláne v prílohe I.

Dotácia na prevádzku uvedená v rozpočtovej položke 17 01 04 30 sa vyplatí Výkonnej agentúre pre zdravie a spotrebiteľov.

Článok 4

Rozpočtové prostriedky uvedené v pracovnom pláne v prílohe I sa v súlade s článkom 83 nariadenia o rozpočtových pravidlách môžu použiť na zaplatenie úrokov z omeškania.

V Bruseli 23. februára 2009

Za Komisiu

Androulla VASSILIOU

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 301, 20.11.2007, s. 3.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 369, 16.12.2004, s. 73.

2

(3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1.

4

---

PRÍLOHA I

Ročný pracovný plán na rok 2009vrátane vplyvov na rozpočet a kritérií financovania v prípade grantov

1.   VŠEOBECNÝ KONTEXT

1.1.   Politický a právny kontext

Rozhodnutím č. 1350/2007/ES (ďalej len „rozhodnutie o programe“) bol ustanovený druhý akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013) (ďalej len „druhý program v oblasti zdravia“).

Účelom druhého programu v oblasti zdravia je dopĺňať a podporovať politiky členských štátov a vytvárať k nim pridanú hodnotu, ako aj prispievať k väčšej solidarite a prosperite v Európskej únii. Cieľom programu je zlepšenie zdravotnej bezpečnosti občanov, podpora zdravia vrátane zmenšovania nerovností v oblasti zdravia a tvorba a šírenie informácií a poznatkov z oblasti zdravia.

V článku 8 ods. 1 rozhodnutia o programe sa ustanovuje, že Komisia prijme:

| a) | ročný pracovný plán vykonávania programu, ktorým sa vymedzia:






  i) | priority a akcie, ktoré sa majú uskutočniť, vrátane pridelenia finančných zdrojov; |
| --- | --- | --- |

a)

ročný pracovný plán vykonávania programu, ktorým sa vymedzia:

i)

priority a akcie, ktoré sa majú uskutočniť, vrátane pridelenia finančných zdrojov;

| ii) | kritériá percentuálneho podielu finančného príspevku poskytnutého Spoločenstvom vrátane kritérií posudzovania, či ide o prípad mimoriadnej prospešnosti; |
| --- | --- |

ii)

kritériá percentuálneho podielu finančného príspevku poskytnutého Spoločenstvom vrátane kritérií posudzovania, či ide o prípad mimoriadnej prospešnosti;

| iii) | opatrenia na vykonávanie spoločných stratégií a akcií uvedených v článku 9; |
| --- | --- |

iii)

opatrenia na vykonávanie spoločných stratégií a akcií uvedených v článku 9;

| b) | kritériá výberu, kritériá udeľovania a ďalšie kritériá týkajúce sa finančných príspevkov na akcie programu v súlade s článkom 4. |
| --- | --- |

b)

kritériá výberu, kritériá udeľovania a ďalšie kritériá týkajúce sa finančných príspevkov na akcie programu v súlade s článkom 4.

Podľa článku 75 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, by viazaniu výdavku malo predchádzať rozhodnutie o financovaní, ktoré prijíma príslušná inštitúcia alebo orgány, na ktoré príslušná inštitúcia delegovala právomoci. Podľa článku 90 podrobných pravidiel na vykonávanie nariadenia o rozpočtových pravidlách sa rozhodnutie, ktorým sa prijíma ročný pracovný program uvedený v článku 110 nariadenia o rozpočtových pravidlách, môže považovať za rozhodnutie o financovaní za predpokladu, že takéto rozhodnutie poskytuje dostatočne podrobný rámec. Cieľom tohto dokumentu je splniť tieto povinnosti a predložiť rôzne činnosti naplánované na rok 2009, ktorý je druhým rokom vykonávania druhého programu v oblasti zdravia.

Výkonná agentúra pre zdravie a spotrebiteľov (EAHC) pomáha Komisii pri vykonávaní pracovného plánu na rok 2009 v súlade s ustanoveniami tohto pracovného plánu a rozhodnutia Komisie K(2008) 4943 z 9. septembra 2008, ktorým sú na ňu delegované právomoci.

1.2.   Zdroje

Rozhodnutím o programe sa na obdobie od 1. januára 2008 do 31. decembra 2013 stanovuje celkový rozpočet vo výške 321 500 000 EUR.

Rozpočtový orgán schválil celkový rozpočet pre rozpočtové položky 17 03 06 a 17 01 04 02 na rok 2009 vo výške 48 480 000 EUR (1).

| Rozpočtová položka | EUR |
| --- | --- |
| 17 03 06 – Opatrenia Spoločenstva v oblasti zdravia | 47 000 000 |
| 17 01 04 02 – Výdavky na administratívne riadenie | 1 480 000 |
| Spolu | 48 480 000 EUR |

Rozpočtová položka

EUR

17 03 06 – Opatrenia Spoločenstva v oblasti zdravia

47 000 000

17 01 04 02 – Výdavky na administratívne riadenie

1 480 000

Spolu

48 480 000 EUR

Prostriedky rozpočtovej položky 17 01 04 02 – Výdavky na administratívne riadenie programu sa použijú na organizovanie pracovných seminárov a stretnutí odborníkov, publikácie, rozmanité komunikačné činnosti a iné bežné výdavky na podporu napĺňania cieľov programu. Za plnenie tejto rozpočtovej položky zostane zodpovedná Komisia.

Dodatočné príspevky z krajín EZVO, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (Island, Lichtenštajnsko a Nórsko), a z kandidátskych krajín, ktoré sú účastníkmi programu, sa odhadujú na 1 163 520 EUR z krajín EHP/EZVO a na 138 000 EUR z Chorvátska (2).

Celkový rozpočet na rok 2009 sa preto odhaduje na sumu 49 781 520 EUR:

| — | celková suma pre prevádzkový rozpočet sa odhaduje na 48 261 000 EUR, |
| --- | --- |

—

celková suma pre prevádzkový rozpočet sa odhaduje na 48 261 000 EUR,

| — | celková suma pre administratívny rozpočet sa odhaduje na 1 520 520 EUR. |
| --- | --- |

—

celková suma pre administratívny rozpočet sa odhaduje na 1 520 520 EUR.

Na administratívne výdavky súvisiace s činnosťou EAHC je určená rozpočtová položka 17 01 04 30.

1.2.1.   Orientačné sumy

Sumy uvádzané v nasledujúcich kapitolách sú orientačné. V súlade s článkom 90 ods. 4 vykonávacích pravidiel môžu podliehať nepodstatným zmenám v rozmedzí +/– 20 % každej položky pri každom z mechanizmov financovania.

2.   MECHANIZMY FINANCOVANIA

V roku 2009 sa bude vykonávať celá škála mechanizmov, ktorú ponúka druhý program v oblasti zdravia. Rozpočet na výzvy na predkladanie návrhov projektov sa znížil a väčší dôraz sa upriamil na verejné súťaže a iné mechanizmy financovania, ako napríklad spoločné akcie a prevádzkové granty, s cieľom maximalizovať efektívnosť a pridanú hodnotu financovaných akcií a zabezpečiť, aby poskytovanie finančných prostriedkov bolo lepšie upriamené na dosahovanie cieľov programu. Ak však koncom roka 2009 zostanú k dispozícii prostriedky z prevádzkového rozpočtu, budú prednostne prerozdelené na financovanie grantov vybraných na základe výzvy na predkladanie návrhov na rok 2009.

Za výkon všetkých mechanizmov financovania bude zodpovedať EAHC okrem bodu 2.9, za ktorý priamo zodpovedá Komisia. Príslušné výzvy a informácie budú uverejnené na internetovej stránke EAHC (3).

2.1.   Výzva na predkladanie návrhov projektov

Granty by sa mali financovať z rozpočtovej položky 17 03 06 – Opatrenia Spoločenstva v oblasti zdravia. Celková orientačná suma na výzvu na predkladanie návrhov projektov sa odhaduje na 24 130 500 EUR (približne 50 % prevádzkového rozpočtu).

Koncom februára 2009 (predbežný dátum) sa v Úradnom vestníku Európskej únie uverejní výzva na predkladanie návrhov, v ktorej sa uvedú oblasti financovania, kritériá výberu a udeľovania a postupy predkladania a schvaľovania návrhov.

Všetky projekty by mali vytvárať vysokú pridanú hodnotu na európskej úrovni, mať inovatívny charakter a nemali by trvať viac ako tri roky. Očakávaný vplyv projektu by sa mal merať vhodnými ukazovateľmi, optimálne ukazovateľom počtu rokov prežitých v zdraví. V prípade potreby by sa mali poskytnúť informácie o tom, akým spôsobom sa zohľadní rodový aspekt a nerovnosti v oblasti zdravia.

Vo všetkých návrhoch musí byť podľa potreby preukázaný synergický účinok so súčasnými výskumnými činnosťami financovanými v rámci tém 7. rámcového programu pre výskum týkajúcich sa zdravia a súvisiacich tém (4).

Pokiaľ ide o prideľovanie finančných prostriedkov na výzvu na predkladanie návrhov, cieľom je dosiahnuť rovnováhu medzi jednotlivými oblasťami programu s prihliadnutím na kvalitu a kvantitu doručených návrhov, ak nenastanú mimoriadne udalosti v oblasti verejného zdravia (napríklad pandemická chrípka), ktoré odôvodňujú prerozdelenie finančných prostriedkov.

Vzhľadom na doplnkový a motivačný charakter grantov Spoločenstva sa musí najmenej 40 % nákladov projektu financovať z iných zdrojov. Obvyklý finančný príspevok na projekt sa preto môže poskytovať najviac do výšky 60 % oprávnených nákladov posudzovaných projektov. V každom individuálnom prípade sa stanovuje maximálny percentuálny podiel, ktorý sa má udeliť.

Ak návrh plní mimoriadne prospešný cieľ v zmysle bodu 3.1, prichádza do úvahy príspevok Spoločenstva na každého príjemcu (t. j. na hlavného a na vedľajšieho príjemcu) až do výšky 80 % oprávnených nákladov. Príspevok Spoločenstva vo výške nad 60 % by malo získať najviac 10 % počtu financovaných projektov.

Je potrebné poznamenať, že orientačná suma finančnej účasti Spoločenstva na vybraných projektoch sa môže pohybovať v rozmedzí od – 10 % do + 10 % sumy požadovanej príjemcom.

Kritériá výberu, kritériá udeľovania a ďalšie kritériá týkajúce sa finančných príspevkov na akcie programu v súlade s článkom 4 rozhodnutia o programe sú podrobne uvedené v prílohe II.

Podrobnosti týkajúce sa oprávnenosti cestovných nákladov a nákladov na pobyt sú uvedené v prílohe III.

2.2.   Verejné súťaže

Obstarávanie služieb by sa malo financovať z rozpočtovej položky 17 03 06 – Opatrenia Spoločenstva v oblasti zdravia. Orientačný počet zmlúv je uvedený v bodoch 3.2, 3.3 a 3.4 tohto pracovného plánu. Všetky zmluvy sú zmluvy o poskytnutí služieb.

Celková orientačná suma na verejné súťaže by mohla dosiahnuť výšku 9 652 000 EUR (približne 20 % prevádzkového rozpočtu). Verejné súťaže budú vyhlásené orientačne v prvej polovici roka.

2.3.   Spoločné akcie

Spoločné akcie by sa mali financovať z rozpočtovej položky 17 03 06 – Opatrenia Spoločenstva v oblasti zdravia. Celková orientačná suma sa odhaduje na 7 239 000 EUR (približne 15 % prevádzkového rozpočtu).

Niektoré akcie v roku 2009 budú oprávnené na financovanie ako spoločné akcie Spoločenstva a jedného alebo viacerých členských štátov alebo ako spoločné akcie Spoločenstva a príslušných orgánov iných krajín zúčastnených na programe. Zúčastnené krajiny budú vyzvané, aby predložili návrhy prostredníctvom výzvy na predkladanie návrhov spoločných akcií, ktoré sú za také výslovne označené v bodoch 3.2, 3.3 a 3.4 tohto pracovného plánu.

Príspevky Spoločenstva možno poskytovať len verejnému subjektu alebo neziskovej organizácii, ktorú so súhlasom Komisie transparentným postupom určí dotknutý členský štát alebo príslušný orgán.

Príspevok Spoločenstva na spoločné akcie nesmie presiahnuť 50 % okrem prípadov mimoriadnej prospešnosti, v ktorých príspevok Spoločenstva nesmie presiahnuť 70 %. O mimoriadnu prospešnosť v prípade spoločných akcií ide, ak:

| — | spĺňajú kritériá uvedené v bode 3.1 a |
| --- | --- |

—

spĺňajú kritériá uvedené v bode 3.1 a

| — | ak sa na nich zúčastňujú subjekty najmenej z 10 zúčastnených krajín alebo subjekty z 3 zúčastnených krajín, ak je navrhovateľom akcie subjekt z členského štátu, ktorý pristúpil k Európskej únii od 1. mája 2004, alebo kandidátska krajina. |
| --- | --- |

—

ak sa na nich zúčastňujú subjekty najmenej z 10 zúčastnených krajín alebo subjekty z 3 zúčastnených krajín, ak je navrhovateľom akcie subjekt z členského štátu, ktorý pristúpil k Európskej únii od 1. mája 2004, alebo kandidátska krajina.

Kritériá výberu a kritériá udeľovania v prípade spoločných akcií sú podrobne uvedené v prílohe IV. Postup predkladania návrhov spoločnej akcie bude uverejnený s výzvou na predkladanie návrhov spoločných akcií, spolu s kritériami a konečným termínom na predloženie, na konci februára 2009.

Podrobnosti týkajúce sa oprávnenosti cestovných nákladov a nákladov na pobyt sú uvedené v prílohe III.

2.4.   Prevádzkové granty

Prevádzkové granty by sa mali financovať z rozpočtovej položky 17 03 06 – Opatrenia Spoločenstva v oblasti zdravia. Celková orientačná suma sa odhaduje na 2 500 000 EUR (približne 5 % prevádzkového rozpočtu).

Finančná podpora na činnosti sa môže poskytovať európskym organizáciám, ktoré spĺňajú kritériá uvedené v prílohe V.

Uprednostnia sa tie organizácie, ktoré sa venujú činnostiam uvedeným v bodoch 3.2, 3.3 a 3.4 tohto pracovného plánu a činnostiam v oblasti cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, zriedkavých chorôb, pracovnej sily v zdravotníctve, bezpečnosti pacientov, darcovstva a transplantácie orgánov, prevencie a kontroly rakoviny, očkovania proti chrípke, obozretného používania antibiotík, očkovania detí, duševného zdravia a zdravia mládeže.

Koncom februára 2009 sa v Úradnom vestníku Európskej únie uverejní výzva na predkladanie návrhov, v ktorej sa uvedú oblasti financovania, kritériá výberu a udeľovania a postupy predkladania a schvaľovania návrhov.

Finančná podpora nesmie presiahnuť 60 % výdavkov spojených s realizáciou činností oprávnených na financovanie. V prípadoch mimoriadnej prospešnosti nesmie príspevok Spoločenstva presiahnuť 80 %. O mimoriadnu prospešnosť môže ísť vtedy, ak činnosti vytvárajú veľmi významnú pridanú hodnotu na európskej úrovni v zmysle bodu 3.1.

Podľa článku 4 ods. 2 uplatňovaného právneho základu obnovenie finančných príspevkov uvedených v odseku 1 písm. b) pre mimovládne subjekty a špecializované siete možno vyňať zo zásady postupného znižovania.

2.5.   Konferencie v oblasti verejného zdravia a hodnotenie rizika

Finančné príspevky na konferencie organizované v oblasti verejného zdravia a hodnotenia rizika by sa mali financovať z rozpočtovej položky 17 03 06 – Opatrenia Spoločenstva v oblasti zdravia. Celková orientačná suma sa odhaduje na 1 100 000 EUR: z toho 300 000 EUR je určených na konferencie organizované predsedníctvom Únie a 800 000 EUR na iné konferencie.

Z administratívnych dôvodov sa konferencie, na ktoré sa môže poskytnúť spolufinancovanie, musia konať v posledných dvoch mesiacoch roka 2009 alebo v roku 2010.

2.5.1.   Konferencie organizované predsedníctvom Európskej únie

Tri konferencie organizované predsedníctvom Európskej únie, jedna na každé predsedníctvo (druhý polrok 2009 a rok 2010), sú oprávnené na spolufinancovanie Spoločenstvom do výšky 100 000 EUR na každú, s maximálnou mierou spolufinancovania Spoločenstvom vo výške 50 % celkových oprávnených nákladov. Politické otázky, na ktoré sa majú tieto konferencie zameriavať, sa týkajú zvýšenia zdravotnej bezpečnosti občanov, pomoci pri zlepšovaní zdravia ľudí vrátane odstraňovania nerovností v oblasti zdravia a získavania a šírenia informácií a poznatkov o zdraví.

Tieto podujatia, ktorých povaha je vysoko politická a v ktorých sú zapojení tak zástupcovia na najvyššej úrovni z národných orgánov, ako aj európski zástupcovia, má organizovať výhradne členský štát, ktorý zastáva predsedníctvo. Vzhľadom na jedinečnú úlohu predsedníctva v rámci činností Spoločenstva sa členský štát zodpovedný za organizáciu podujatia považuje za subjekt, ktorý má de jure monopolné postavenie.

Podľa článku 168 ods. 1 písm. c) vykonávacích pravidiel sa granty môžu prideľovať bez výzvy na predkladanie návrhov organizáciám v de jure alebo de facto monopolnom postavení, náležite odôvodnenej v rozhodnutí o udelení.

Predsedníctvo predloží útvarom Komisie prostredníctvom stáleho zastúpenia žiadosť o grant na konferenciu, na ktorú sa žiada príspevok, najmenej štyri mesiace pred podujatím. V žiadosti o grant sa uvedenie téma konferencie, návrh programu, predbežný rozpočet a zloženie vedeckého a organizačného výboru.

2.5.2.   Iné konferencie

Finančné príspevky Spoločenstva sa v súlade s článkom 2 ods. 2 a bodom 3 prílohy k rozhodnutiu o programe môžu prideliť na organizáciu konferencií, ktoré:

| — | sú zamerané na jednu alebo viaceré priority tohto pracovného plánu uvedené v bodoch 3.2, 3.3 a 3.4 alebo na tieto otázky: cezhraničná zdravotná starostlivosť, zriedkavé choroby, pracovná sila v zdravotníctve, bezpečnosť pacientov, darcovstvo a transplantácia orgánov, prevencia a kontrola rakoviny, očkovanie proti chrípke, obozretné používanie antibiotík, očkovanie detí, mentálne zdravie a zdravie mládeže, |
| --- | --- |

—

sú zamerané na jednu alebo viaceré priority tohto pracovného plánu uvedené v bodoch 3.2, 3.3 a 3.4 alebo na tieto otázky: cezhraničná zdravotná starostlivosť, zriedkavé choroby, pracovná sila v zdravotníctve, bezpečnosť pacientov, darcovstvo a transplantácia orgánov, prevencia a kontrola rakoviny, očkovanie proti chrípke, obozretné používanie antibiotík, očkovanie detí, mentálne zdravie a zdravie mládeže,

| — | majú celoeurópsky význam napríklad tým, že sa na nich zúčastňujú zástupcovia najmenej z 10 krajín zúčastnených na druhom programe v oblasti zdravia, |
| --- | --- |

—

majú celoeurópsky význam napríklad tým, že sa na nich zúčastňujú zástupcovia najmenej z 10 krajín zúčastnených na druhom programe v oblasti zdravia,

| — | organizuje verejný subjekt alebo neziskový subjekt schválený Komisiou, ktorý má sídlo v krajine zúčastnenej na druhom programe v oblasti zdravia, pôsobí na európskej úrovni a má vyvážené geografické pokrytie. |
| --- | --- |

—

organizuje verejný subjekt alebo neziskový subjekt schválený Komisiou, ktorý má sídlo v krajine zúčastnenej na druhom programe v oblasti zdravia, pôsobí na európskej úrovni a má vyvážené geografické pokrytie.

Do konca februára 2009 sa vyhlási výzva na predkladanie návrhov na zorganizovanie konferencií, v ktorej sa uvedú oblasti financovania, kritériá výberu a udeľovania a postupy predkladania a schvaľovania návrhov. Vybrané konferencie sú oprávnené na príspevok Spoločenstva do výšky 100 000 EUR na konferenciu (maximálne 50 % celkového rozpočtu konferencie), hoci aj v tomto prípade sa vyžaduje spolufinancovanie.

2.6.   Spolupráca s medzinárodnými organizáciami

Akcie realizované v spolupráci s medzinárodnými organizáciami by sa mali financovať z rozpočtovej položky 17 03 06 – Opatrenia Spoločenstva v oblasti zdravia. Celková orientačná suma sa odhaduje na 2 300 000 EUR, čo predstavuje približne 5 % prevádzkového rozpočtu.

V súlade s článkom 12 rozhodnutia o programe by sa mali podporovať vzťahy a spolupráca s medzinárodnými organizáciami. To sa bude uskutočňovať s tými medzinárodnými organizáciami, ktoré majú kapacity potrebné na realizáciu priorít Európskej únie v oblasti zdravia vytýčených v ročnom pracovnom pláne.

Prostriedky na financovanie akcií realizovaných v spolupráci s medzinárodnými organizáciami sa podľa článku 168 ods. 1 písm. f) vykonávacích pravidiel budú prideľovať prostredníctvom dohôd o grantoch bez predchádzajúcej výzvy na predkladanie návrhov osobitnému druhu organizácie vzhľadom na jej odbornú spôsobilosť, vysoký stupeň špecializácie alebo administratívnu právomoc.

Tieto organizácie majú v skutočnosti určité kapacity súvisiace s ich osobitnými úlohami a povinnosťami, ktoré ich osobitne oprávňujú na vykonanie niektorých akcií vymedzených v tomto pracovnom pláne a pre ktoré je najvhodnejším postupom uzatvorenie dohôd o priamych grantoch. Dohody o priamych grantoch navyše zlepšia synergický účinok a vzájomné vzťahy Európskej komisie a medzinárodných organizácií pri spoločne zastrešovaných akciách.

Výška finančného príspevku na organizáciu môže predstavovať najviac 60 % oprávnených nákladov na zvažované akcie. Komisia v každom jednotlivom prípade rozhodne o maximálnom percentuálnom podiele, ktorý sa poskytne.

Na realizáciu akcií uvedených v bodoch 3.2, 3.3 a 3.4 sa v roku 2009 môžu finančné prostriedky poskytnúť týmto medzinárodným organizáciám:

| — | Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) |
| --- | --- |

—

Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD)

| — | Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) |
| --- | --- |

—

Svetová zdravotnícka organizácia (WHO)

| — | Európske observatórium pre politiky a systémy v oblasti zdravia |
| --- | --- |

—

Európske observatórium pre politiky a systémy v oblasti zdravia

| — | Spoločný program Organizácie Spojených národov v oblasti HIV/AIDS (UNAIDS) |
| --- | --- |

—

Spoločný program Organizácie Spojených národov v oblasti HIV/AIDS (UNAIDS)

| — | Rada Európy. |
| --- | --- |

—

Rada Európy.

2.7.   Vedecké výbory

Činnosť vedeckých výborov s významom pre oblasť verejného zdravia by sa mala financovať z rozpočtovej položky 17 03 06 – Opatrenia Spoločenstva v oblasti zdravia.

Na vyplácanie náhrad osobných výdavkov účastníkom stretnutí, ktoré súvisia s prácou vedeckých výborov a s prácou spravodajcov pri vypracúvaní stanovísk vedeckých výborov v rámci týchto výborov, bude vyčlenená celková suma 270 000 EUR (5). Tieto náhrady osobných výdavkov sa týkajú všetkých oblastí s významom pre druhý program v oblasti zdravia, t. j. 100 % nákladov na SCHER (Vedecký výbor pre zdravotné a environmentálne riziká) a 50 % (orientačné percento) nákladov na SCENIHR (Vedecký výbor pre vznikajúce a novoidentifikované zdravotné riziká) a na koordináciu.

2.8.   Subdelegovanie právomocí na GR pre regionálnu politiku

V článkoch 51 a 59 nariadenia o rozpočtových pravidlách a v článkoch 6 až 8 vnútorných pravidiel plnenia všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev (6) sa uvádzajú podmienky a pravidlá subdelegovania právomocí.

Subdelegovanie do maximálnej výšky 200 000 EUR v rámci rozpočtovej položky 17 03 06 – Opatrenia Spoločenstva v oblasti zdravia sa pridelí Generálnemu riaditeľstvu pre regionálnu politiku na podporu zisťovania v oblasti vnímania života v meste (Urban Audit Perception survey), ktorý sa organizuje prostredníctvom osobitných zmlúv v rámci rámcovej zmluvy GR pre komunikáciu. V tomto prípade sa uplatňujú postupy Generálneho riaditeľstva pre regionálnu politiku.

2.9.   Iné činnosti

Iné činnosti ako:

| — | organizácia seminárov a stretnutí odborníkov vrátane seminárov organizovaných na vnútroštátnej úrovni medzi skupinami odborníkov zameraná na výmenu osvedčených postupov v oblastiach ročného pracovného plánu, |
| --- | --- |

—

organizácia seminárov a stretnutí odborníkov vrátane seminárov organizovaných na vnútroštátnej úrovni medzi skupinami odborníkov zameraná na výmenu osvedčených postupov v oblastiach ročného pracovného plánu,

| — | publikácie a rôzne komunikačné iniciatívy na podporu druhého programu v oblasti zdravia |
| --- | --- |

—

publikácie a rôzne komunikačné iniciatívy na podporu druhého programu v oblasti zdravia

sa budú financovať najmä z rozpočtovej položky 17 01 04 02 – Výdavky na administratívne riadenie programu prostredníctvom verejných súťaží.

Pokiaľ ide o niektoré špecifické technické záležitosti opísané v kapitole 3, predpokladá sa obstarávanie prostredníctvom administratívnych dohôd so Spoločným výskumným centrom, ktoré sa budú financovať z rozpočtovej položky 17 03 06 – Opatrenia Spoločenstva v oblasti zdravia.

3.   PRIORITNÉ OBLASTI NA ROK 2009

K voľbe prioritných akcií na rok 2009 došlo v súlade s rozhodnutím o programe. Tieto priority by sa mali zvažovať v kontexte akcií, ktoré už boli financované v rámci predchádzajúceho programu (7), ako aj vzhľadom na skutočnosť, že ďalšie priority sa stanovia v neskorších rokoch trvania programu.

Cieľom programu v oblasti zdravia je podporovať súčinnosť s ostatnými programami Spoločenstva bez toho, aby sa duplikovala práca vykonaná v ich rámci. Siedmy rámcový program pre výskum v rámci tretieho piliera témy Zdravie s názvom Optimalizácia poskytovania zdravotnej starostlivosti európskym občanom dopĺňa akcie Spoločenstva v oblasti zdravia vo všetkých cieľoch druhého programu v oblasti zdravia. Vyvinie sa úsilie na zistenie prekrývania/duplicity úspešných návrhov programu v oblasti zdravia a projektov 7. RP vybraných k dnešnému dátumu na financovanie v rámci výzev a na to, aby sa prekrývaniu/duplicite zabránilo.

Návrhy pre program v oblasti zdravia musia byť úplne v súlade so zámermi, cieľmi a metódami uvedenými v rozhodnutí o programe. Návrhy by najmä nemali obsahovať výrazné prvky, ktoré súvisia s výskumom. Vo všetkých návrhoch sa tam, kde je to relevantné, musí preukázať synergický účinok so súčasnými výskumnými činnosťami financovanými v rámci činností vedeckej podpory politík 6. rámcového programu (8), ako aj s projektmi, ktoré sa majú financovať v rámci tematickej oblasti venovanej zdraviu a súvisiacich tematických oblastí 7. rámcového programu pre výskum. V návrhoch sa musí predovšetkým preukázať, že pri predkladaní návrhov k pracovnému plánu na rok 2009 sa zabráni prekrývaniu/duplicite so 7. rámcovým programom.

3.1.   Otázky strategického významu

V súlade s akciami uvedenými v článku 2 ods. 2 rozhodnutia o programe a s povinnosťou vyplývajúcou zo stratégie EÚ v oblasti zdravia (9) vyvíjať medzisektorovú činnosť v záujme zlepšovania zdravia sa vysoká priorita bude pripisovať opatreniam, ktoré vytvárajú významnú pridanú hodnotu na európskej úrovni, pokiaľ ide o ďalej uvedené oblasti:

| — | prínos k:






  — | zlepšeniu zdravia európskych občanov merateľnému podľa možnosti pomocou vhodných ukazovateľov vrátane ukazovateľa „počet rokov prežitých v zdraví“, |
| --- | --- | --- |

—

prínos k:

—

zlepšeniu zdravia európskych občanov merateľnému podľa možnosti pomocou vhodných ukazovateľov vrátane ukazovateľa „počet rokov prežitých v zdraví“,

| — | odstraňovaniu nerovností v oblasti zdravia v členských štátoch a regiónoch EÚ, ako aj medzi jednotlivými členskými štátmi a regiónmi EÚ, |
| --- | --- |

—

odstraňovaniu nerovností v oblasti zdravia v členských štátoch a regiónoch EÚ, ako aj medzi jednotlivými členskými štátmi a regiónmi EÚ,

| — | budovaniu kapacít na rozvoj a realizáciu účinných politík týkajúcich sa verejného zdravia najmä v tých oblastiach, v ktorých je to veľmi potrebné, |
| --- | --- |

—

budovaniu kapacít na rozvoj a realizáciu účinných politík týkajúcich sa verejného zdravia najmä v tých oblastiach, v ktorých je to veľmi potrebné,

| — | zapojenie nových (netradičných) aktérov v oblasti zdravia do trvalých a eticky nesporných akcií uskutočňovaných formou spolupráce na regionálnej alebo miestnej úrovni, ako aj na úrovni zúčastnených krajín. Ide o verejný sektor, súkromný sektor a zainteresované strany zo širšej občianskej spoločnosti, ktorých prvoradý cieľ sa neobmedzuje len na verejné zdravie (napr. zainteresované strany z radov mládeže, etnických skupín a z iných sfér verejného záujmu, ako napr. životné prostredie a šport). |
| --- | --- |

—

zapojenie nových (netradičných) aktérov v oblasti zdravia do trvalých a eticky nesporných akcií uskutočňovaných formou spolupráce na regionálnej alebo miestnej úrovni, ako aj na úrovni zúčastnených krajín. Ide o verejný sektor, súkromný sektor a zainteresované strany zo širšej občianskej spoločnosti, ktorých prvoradý cieľ sa neobmedzuje len na verejné zdravie (napr. zainteresované strany z radov mládeže, etnických skupín a z iných sfér verejného záujmu, ako napr. životné prostredie a šport).

Návrhy by mali tiež preukázať dôkazovú základňu a schopnosť poskytovať merateľné výsledky, kde je to možné.

Návrhy, ktoré spĺňajú uvedené kritériá, možno považovať za mimoriadne prospešné. Žiadatelia musia byť schopní preukázať, ako navrhovaná akcia prispeje k uvedeným kritériám.

Priority sú uvedené v oddieloch zodpovedajúcich jednotlivým programovým oblastiam uvedeným v rozhodnutí o programe.

3.2.   Prioritné akcie v rámci prvého cieľa „zlepšenie zdravotnej bezpečnosti občanov“

3.2.1.   Ochrana občanov pred zdravotnými hrozbami

| 1. | Činnosti akčného programu Spoločenstva v oblasti zdravia na obdobie rokov 2008 – 2013 týkajúce sa ochrany občanov pred zdravotnými hrozbami prispievajú k implementácii politík a iniciatív EÚ týkajúcich sa zdravotných hrozieb v súvislosti s rozhodnutím o vytvorení siete dohľadu Spoločenstva (10). Cieľom je vypracovať stratégie a mechanizmy reagovania na hrozby a mimoriadne situácie v oblasti zdravia a tiež podporovať riadenie rizík spojených s prenosnými chorobami na základe hodnotenia rizika vypracovaného Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) (11). |
| --- | --- |

1.

Činnosti akčného programu Spoločenstva v oblasti zdravia na obdobie rokov 2008 – 2013 týkajúce sa ochrany občanov pred zdravotnými hrozbami prispievajú k implementácii politík a iniciatív EÚ týkajúcich sa zdravotných hrozieb v súvislosti s rozhodnutím o vytvorení siete dohľadu Spoločenstva (10). Cieľom je vypracovať stratégie a mechanizmy reagovania na hrozby a mimoriadne situácie v oblasti zdravia a tiež podporovať riadenie rizík spojených s prenosnými chorobami na základe hodnotenia rizika vypracovaného Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) (11).

| 2. | Program sa ďalej zaoberá identifikáciou ďalších zdravotných hrozieb, napríklad hrozieb spôsobených fyzikálnymi a chemickými prostriedkami. Výbor pre zdravotnú bezpečnosť (HSC) vykonáva činnosti na koordináciu a podporu pripravenosti v oblasti zdravotnej bezpečnosti, schopnosti reagovať a plánovania reakcie členských štátov v prípade útokov s použitím biologických, chemických a rádiologických látok (12). |
| --- | --- |

2.

Program sa ďalej zaoberá identifikáciou ďalších zdravotných hrozieb, napríklad hrozieb spôsobených fyzikálnymi a chemickými prostriedkami. Výbor pre zdravotnú bezpečnosť (HSC) vykonáva činnosti na koordináciu a podporu pripravenosti v oblasti zdravotnej bezpečnosti, schopnosti reagovať a plánovania reakcie členských štátov v prípade útokov s použitím biologických, chemických a rádiologických látok (12).

| 3. | WHO považuje pandemickú chrípku za jednu z najzávažnejších hrozieb pre verejné zdravie. Pandemický vírus by sa mohol vyvinúť z vtáčích vírusov, ktoré sa v súčasnosti vyskytujú u hydiny a voľne žijúceho vtáctva v mnohých častiach sveta. Komisia patrí k hlavným poskytovateľom pomoci, ktorí prispievajú k celosvetovej reakcii na vtáčiu chrípku, a podporuje prístup „jeden svet, jedno zdravie“, ktorý sa snaží spojiť verejné zdravie so zdravím zvierat (13).
  V oblasti zdravotnej bezpečnosti by návrhy mali:






  — | mať na zreteli európsku susedskú politiku v záujme posilňovania jednotnosti a partnerstva, |
| --- | --- | --- |

3.

WHO považuje pandemickú chrípku za jednu z najzávažnejších hrozieb pre verejné zdravie. Pandemický vírus by sa mohol vyvinúť z vtáčích vírusov, ktoré sa v súčasnosti vyskytujú u hydiny a voľne žijúceho vtáctva v mnohých častiach sveta. Komisia patrí k hlavným poskytovateľom pomoci, ktorí prispievajú k celosvetovej reakcii na vtáčiu chrípku, a podporuje prístup „jeden svet, jedno zdravie“, ktorý sa snaží spojiť verejné zdravie so zdravím zvierat (13).

V oblasti zdravotnej bezpečnosti by návrhy mali:

—

mať na zreteli európsku susedskú politiku v záujme posilňovania jednotnosti a partnerstva,

| — | podporovať, kde je to možné, účasť kandidátskych krajín ako pridružených partnerov a všeobecne ako spolupracujúcich partnerov, |
| --- | --- |

—

podporovať, kde je to možné, účasť kandidátskych krajín ako pridružených partnerov a všeobecne ako spolupracujúcich partnerov,

| — | zameriavať sa na interoperabilitu medzi mechanizmami, systémami, plánmi a stratégiami v oblasti zdravia s osobitným dôrazom na medziodvetvové činnosti vrátane činností zameraných na zdravotné riziká a choroby na rozhraní medzi verejným zdravím, zdravím zvierat a ekosystémami, |
| --- | --- |

—

zameriavať sa na interoperabilitu medzi mechanizmami, systémami, plánmi a stratégiami v oblasti zdravia s osobitným dôrazom na medziodvetvové činnosti vrátane činností zameraných na zdravotné riziká a choroby na rozhraní medzi verejným zdravím, zdravím zvierat a ekosystémami,

| — | v projektoch by mal byť stanovený aj kvantifikovateľný hospodársky a spoločenský vplyv vykonávaných činností a projekty by sa mali zaoberať aj ďalšími možnými pozitívnymi a negatívnymi vplyvmi (vedľajšími vplyvmi) akcií v oblasti verejného zdravia. |
| --- | --- |

—

v projektoch by mal byť stanovený aj kvantifikovateľný hospodársky a spoločenský vplyv vykonávaných činností a projekty by sa mali zaoberať aj ďalšími možnými pozitívnymi a negatívnymi vplyvmi (vedľajšími vplyvmi) akcií v oblasti verejného zdravia.

3.2.1.1.   Rozvoj prevencie (príloha – body 1.1.1 až 1.1.2)

Výmena postupov na podporu očkovania v členských štátoch, najmä pokiaľ ide o ťažko dostupné obyvateľstvo

Podpora politických iniciatív v oblasti očkovania (návrh odporúčania Rady, aby členské štáty dosiahli 75 % mieru očkovania proti chrípke v rizikových skupinách, návrh odporúčania Rady na zlepšenie/zachovanie vysokej miery očkovania proti niektorým detským chorobám). Osobitné činnosti by sa mali zameriavať na osýpky a ružienku (14), sezónnu chrípku (15), HPV, tetanus a nové vakcíny proti pneumokokovej chorobe.

Pri spôsoboch podpory očkovania by sa mali zvážiť tieto prvky:

| — | existujúce nedostatky v poznatkoch o vakcínach a problémových záležitostiach očkovania (16) vo vybraných a širších skupinách obyvateľov, |
| --- | --- |

—

existujúce nedostatky v poznatkoch o vakcínach a problémových záležitostiach očkovania (16) vo vybraných a širších skupinách obyvateľov,

| — | dôkazmi podoprené spôsoby znižovania prekážok zavádzania očkovania a spôsoby zlepšovania vnímania výhod očkovania verejnosťou (17), |
| --- | --- |

—

dôkazmi podoprené spôsoby znižovania prekážok zavádzania očkovania a spôsoby zlepšovania vnímania výhod očkovania verejnosťou (17),

| — | dôkazmi podoprené a vysokoúčinné akcie na podporu zdravia, zamerané v prospech očkovania, |
| --- | --- |

—

dôkazmi podoprené a vysokoúčinné akcie na podporu zdravia, zamerané v prospech očkovania,

| — | do úvahy by sa mali vziať výsledky a aktuálne činnosti projektov týkajúcich sa vakcín, najmä projektov financovaných Spoločenstvom v rámci programu v oblasti verejného zdravia (18), a zápisy zo „zasadnutia o stratégii v oblasti očkovania“ (19) usporiadaného v dňoch 13. a 14. februára 2008 v spolupráci medzi Komisiou a Výkonnou agentúrou pre program verejného zdravia.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

do úvahy by sa mali vziať výsledky a aktuálne činnosti projektov týkajúcich sa vakcín, najmä projektov financovaných Spoločenstvom v rámci programu v oblasti verejného zdravia (18), a zápisy zo „zasadnutia o stratégii v oblasti očkovania“ (19) usporiadaného v dňoch 13. a 14. februára 2008 v spolupráci medzi Komisiou a Výkonnou agentúrou pre program verejného zdravia.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

Identifikácia existujúcich modelových nástrojov a ich použitie na riešenie existujúcich a vznikajúcich hrozieb

Rozšírenie znalostí o tom, ako využiť existujúce modelové nástroje v členských štátoch, predstavuje dôležitú otázku, ktorá sa má riešiť na európskej úrovni, na účel:

| — | účinného merania efektívnosti nákladov vynaložených na politiky, napríklad na ich implementáciu, a hodnotenie vplyvu nových vakcín a iných preventívnych opatrení, |
| --- | --- |

—

účinného merania efektívnosti nákladov vynaložených na politiky, napríklad na ich implementáciu, a hodnotenie vplyvu nových vakcín a iných preventívnych opatrení,

| — | hodnotenia vplyvu chorôb, |
| --- | --- |

—

hodnotenia vplyvu chorôb,

| — | dôsledkov zmeny klímy v zdravotníctve, |
| --- | --- |

—

dôsledkov zmeny klímy v zdravotníctve,

| — | podpory rozhodovania (potenciálny vplyv konkrétnych opatrení, napríklad obmedzovanie kontaktu medzi ľuďmi).
  [Verejná súťaž prostredníctvom administratívnej dohody so Spoločným výskumným centrom (SVC) (20)] |
| --- | --- |

—

podpory rozhodovania (potenciálny vplyv konkrétnych opatrení, napríklad obmedzovanie kontaktu medzi ľuďmi).

[Verejná súťaž prostredníctvom administratívnej dohody so Spoločným výskumným centrom (SVC) (20)]

3.2.1.2.   Pripravenosť na podporu (príloha – body 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 a 1.1.5)

Výmena informácií o zdravotných hrozbách a o plánoch pripravenosti

Výmena informácií o plánoch pripravenosti sa týka všeobecnej pripravenosti a špecifickej pripravenosti (biologické, chemické, rádionukleárne aspekty a aspekty zmeny klímy). Tieto informácie sa môžu týkať mechanizmov implementácie, hodnotenia vplyvu, medziodvetvových aspektov a komunikácie medzi odborníkmi a verejnosťou.

Činnosti týkajúce sa výmeny informácií môžu zahŕňať tieto činnosti:

| — | identifikácia osvedčených postupov krízového riadenia a analýza podmienok ich prenosu do rôznych oblastí, ako napríklad riadenie informácií; komunikácia s odborníkmi, médiami a verejnosťou; referenčné usmernenia na to, ako riadiť krízu; logistické aspekty v súvislosti s krízou, napríklad ako zostaviť krízový tím, mechanizmy koordinácie; odborná príprava pracovníkov a podpora pracovníkov pri riešení nepredvídaných situácií alebo pri práci s osnovami odbornej prípravy (povaha odbornej prípravy, cieľ, obsah), |
| --- | --- |

—

identifikácia osvedčených postupov krízového riadenia a analýza podmienok ich prenosu do rôznych oblastí, ako napríklad riadenie informácií; komunikácia s odborníkmi, médiami a verejnosťou; referenčné usmernenia na to, ako riadiť krízu; logistické aspekty v súvislosti s krízou, napríklad ako zostaviť krízový tím, mechanizmy koordinácie; odborná príprava pracovníkov a podpora pracovníkov pri riešení nepredvídaných situácií alebo pri práci s osnovami odbornej prípravy (povaha odbornej prípravy, cieľ, obsah),

| — | výmena informácií medzi odborníkmi a tvorcami politiky a komunikácia s verejnosťou a médiami, |
| --- | --- |

—

výmena informácií medzi odborníkmi a tvorcami politiky a komunikácia s verejnosťou a médiami,

| — | rozširovanie kľúčových akcií vytýčených v rámci svetovej iniciatívy v oblasti zdravotnej bezpečnosti (GHSI) do členských štátov EÚ, napríklad mediálne komunikačné činnosti a pandemická chrípka, záležitosti súvisiace s laboratóriami alebo zdravotnícke protiopatrenia, prostredníctvom seminára patriaceho do pôsobnosti siete komunikátorov EÚ (21).
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

rozširovanie kľúčových akcií vytýčených v rámci svetovej iniciatívy v oblasti zdravotnej bezpečnosti (GHSI) do členských štátov EÚ, napríklad mediálne komunikačné činnosti a pandemická chrípka, záležitosti súvisiace s laboratóriami alebo zdravotnícke protiopatrenia, prostredníctvom seminára patriaceho do pôsobnosti siete komunikátorov EÚ (21).

[Verejná súťaž]

| — | Monitorovanie mechanizmov výmeny informácií pre krízové riadenie a prepojenie s medzinárodnými nástrojmi výmeny vrátane zlepšenia spolupráce s činnosťami Spoločného výskumného centra v tejto oblasti a na úrovni Akčnej skupiny pre svetovú zdravotnú bezpečnosť (GHSAG) (22).
  [Verejná súťaž prostredníctvom administratívnej dohody so Spoločným výskumným centrom] |
| --- | --- |

—

Monitorovanie mechanizmov výmeny informácií pre krízové riadenie a prepojenie s medzinárodnými nástrojmi výmeny vrátane zlepšenia spolupráce s činnosťami Spoločného výskumného centra v tejto oblasti a na úrovni Akčnej skupiny pre svetovú zdravotnú bezpečnosť (GHSAG) (22).

[Verejná súťaž prostredníctvom administratívnej dohody so Spoločným výskumným centrom]

Podpora rýchleho rozvoja farmaceutických protiopatrení vrátane vakcín pre nové a rozvíjajúce sa hrozby

Rastie pravdepodobnosť vzniku nových patogénov v predtým nezamorených oblastiach, ktoré sú schopné spôsobiť rozsiahlu epidémiu, v dôsledku faktorov, ako napríklad rozširujúci sa cestovný ruch, zmeny klímy a iné zmeny životného prostredia a vývoj vzťahu patogén/vektor/rezervoár. Úlohou je umožniť rýchly vývoj, výrobu a povolenie vakcín na nové a rozvíjajúce sa choroby s cieľom chrániť obyvateľov Európy a ostatných krajín.

Činnosť, ktorá sa má rozvíjať, predstavuje:

| — | rozvoj procesu na urýchlenie uvoľnenia vakcín do obehu v prípade naliehavej potreby, |
| --- | --- |

—

rozvoj procesu na urýchlenie uvoľnenia vakcín do obehu v prípade naliehavej potreby,

| — | zdokonalenie siete klinických stredísk na podporu rozsiahleho vývoja vakcín, |
| --- | --- |

—

zdokonalenie siete klinických stredísk na podporu rozsiahleho vývoja vakcín,

| — | rozvoj široko uplatniteľných platforiem pre vakcíny.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

rozvoj široko uplatniteľných platforiem pre vakcíny.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

Adaptácia sektora zdravotníctva na dôsledky zmien klímy

Európa prijíma opatrenia na riešenie globálneho otepľovania a na zabránenie možným katastrofickým zmenám klímy (23)
   (24). Adaptácia na dôsledky zmien klímy sa dotkne všetkých sektorov v systéme zdravotnej starostlivosti (zdravotná starostlivosť, prevencia a zdravotná výchova, oblasť zdravotných hrozieb vrátane dôsledkov zmien klímy na prenosné choroby, ako aj iné zdravotné problémy ako poruchy dýchania).

| — | Akcie v tomto bode by mohli byť zamerané na vzájomné poskytovanie informácií, porovnanie a analýzu prenosnosti opatrení a na činnosti v oblasti včasného prispôsobenia sa dôsledkom zmien klímy na zdravie.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Akcie v tomto bode by mohli byť zamerané na vzájomné poskytovanie informácií, porovnanie a analýzu prenosnosti opatrení a na činnosti v oblasti včasného prispôsobenia sa dôsledkom zmien klímy na zdravie.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

3.2.1.3.   Zlepšenie včasného odhalenia a kontroly zdravotných hrozieb vrátane prenosných chorôb

Budovanie kapacít a odborná príprava v oblasti kontroly tuberkulózy (normy založené na dôkazoch) v krajinách s vysokým výskytom a v rizikových skupinách obyvateľov

Európska komisia vyzvala v marci 2007 Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC), aby vypracovalo návrh akčného plánu na boj proti tuberkulóze v EÚ (25). Mnohé členské štáty EÚ dokumentujú pozitívny vývoj trendov tuberkulózy a pravdepodobne sa dostanú do pozície pred jej zlikvidovaním. V jednotlivých krajinách je však veľmi rozdielny stav (26) a úsilie o kontrolu ohrozujú problémy, akým je napríklad tuberkulóza odolná voči liekom a vysoká úroveň prenosu v rámci ohrozených skupín.

| — | Podpora poskytovaná členským štátom v boji proti tuberkulóze, najmä vo vysoko postihnutých krajinách. Budovanie kapacít a odborná príprava prispejú k vytvoreniu národných plánov. Je potrebné tiež vypracovať a upraviť metódy kontroly v menej postihnutých krajinách, kde je tuberkulóza sústredená v osobitných ťažko dostupných rizikových skupinách. |
| --- | --- |

—

Podpora poskytovaná členským štátom v boji proti tuberkulóze, najmä vo vysoko postihnutých krajinách. Budovanie kapacít a odborná príprava prispejú k vytvoreniu národných plánov. Je potrebné tiež vypracovať a upraviť metódy kontroly v menej postihnutých krajinách, kde je tuberkulóza sústredená v osobitných ťažko dostupných rizikových skupinách.

| — | Vývoj nástrojov na hodnotenie úspešnosti programov kontroly na základe kohortnej analýzy.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Vývoj nástrojov na hodnotenie úspešnosti programov kontroly na základe kohortnej analýzy.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

Podpora informovanosti, včasnej diagnózy, prevencie a kontroly vírusovej hepatitídy

Rôzne druhy vírusovej hepatitídy predstavujú závažné prenosné choroby s veľkými zdravotnými, spoločenskými a hospodárskymi dôsledkami a potenciálnymi závažnými dlhodobými následkami. ECDC zodpovedá za dohľad nad týmito chorobami (27). Obyvatelia a zdravotnícki pracovníci musia byť informovaní o dostupných opatreniach na prevenciu, zmiernenie a kontrolu.

| — | Príkladom príslušných činností je odborná príprava zdravotníckych pracovníkov a osobitné informácie pre verejnosť a zdravotníckych pracovníkov.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Príkladom príslušných činností je odborná príprava zdravotníckych pracovníkov a osobitné informácie pre verejnosť a zdravotníckych pracovníkov.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

Včasné odhalenie zdravotných hrozieb a hodnotenie vplyvu udalostí na zdravie

Obnovil sa záujem o metódy syndrómového dohľadu. Viaceré európske krajiny už zaviedli rozsiahle sledovanie príznakov v rámci rôznych tém (infekčné choroby, zdravé životné prostredie, veterinárna medicína), s rôznymi zdrojmi údajov (oddelenia pohotovostnej služby, úmrtnosť, telefonické linky pomoci) a s použitím rôznych metód (retrospektívne alebo prospektívne štúdie).

| — | Mohla by sa vypracovať analýza európskeho sledovania príznakov, ktorá by zahŕňala viac členských štátov a určila by spoločný prístup s ohľadom na existujúce projekty.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Mohla by sa vypracovať analýza európskeho sledovania príznakov, ktorá by zahŕňala viac členských štátov a určila by spoločný prístup s ohľadom na existujúce projekty.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

3.2.1.4.   Zlepšenie budovania kapacít (príloha – body 1.1.1 až 1.1.4)

Podpora implementácie medzinárodných zdravotných predpisov v členských štátoch

Medzinárodné zdravotné predpisy (28) (2005) sú implementované od 15. júna 2007. Na európskej úrovni bolo rozhodnutie Komisie 2000/57/ES (29) zmenené a doplnené rozhodnutím Komisie 2008/351/ES (30) s cieľom zasielať oznámenia prostredníctvom systému včasného varovania a včasnej reakcie v tom istom čase ako prostredníctvom medzinárodných zdravotných predpisov.

Vytýčili sa tieto činnosti podporujúce implementáciu medzinárodných zdravotných predpisov v členských štátoch:

| — | analýza a porovnanie vnútroštátnych právnych predpisov členských štátov upravujúcich bezpečnostné alebo zdravotné opatrenia uplatňované v núdzových prípadoch ohrozujúcich verejné zdravie (krízových situáciách), |
| --- | --- |

—

analýza a porovnanie vnútroštátnych právnych predpisov členských štátov upravujúcich bezpečnostné alebo zdravotné opatrenia uplatňované v núdzových prípadoch ohrozujúcich verejné zdravie (krízových situáciách),

| — | vplyv krízových zdravotných opatrení na ostatné politiky, napríklad na mobilitu, prisťahovalectvo alebo ochranu ľudských práv, |
| --- | --- |

—

vplyv krízových zdravotných opatrení na ostatné politiky, napríklad na mobilitu, prisťahovalectvo alebo ochranu ľudských práv,

| — | súčasné politiky a postupy v oblasti implementácie hlavných kapacít v rámci medzinárodných zdravotných predpisov medzi členskými štátmi a vzťahy s právnymi normami EÚ.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

súčasné politiky a postupy v oblasti implementácie hlavných kapacít v rámci medzinárodných zdravotných predpisov medzi členskými štátmi a vzťahy s právnymi normami EÚ.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

Podporovať sieť chemických, rádiologických a nukleárnych referenčných laboratórií a rýchle vyhodnotenie toxických priemyselných chemických látok a rádioaktívnych hrozieb a rozvoj vedecky odsúhlasených protiopatrení zameraných na verejné zdravie

Činnosti, ktoré sa majú rozvíjať, budú podporovať priority Výboru pre zdravotnú bezpečnosť (HSC) v oblasti chemických a rádionukleárnych otázok. V roku 2009 by sa mala priorita venovať týmto oblastiam:

| — | zostavenie zoznamu a audit „národných referenčných laboratórií“ pre chemické a rádioaktívne látky vrátane seminára týkajúceho sa spoločného využívania schopností a kapacít, |
| --- | --- |

—

zostavenie zoznamu a audit „národných referenčných laboratórií“ pre chemické a rádioaktívne látky vrátane seminára týkajúceho sa spoločného využívania schopností a kapacít,

| — | aktualizácia hodnotenia toxických priemyselných chemických látok – vypracovanie protokolov pre akútnu hrozbu a analýzu rizika, |
| --- | --- |

—

aktualizácia hodnotenia toxických priemyselných chemických látok – vypracovanie protokolov pre akútnu hrozbu a analýzu rizika,

| — | aktualizácia hodnotenia rádioaktívnych látok – vypracovanie protokolov pre akútnu hrozbu a analýzu rizika.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

aktualizácia hodnotenia rádioaktívnych látok – vypracovanie protokolov pre akútnu hrozbu a analýzu rizika.

[Verejná súťaž]

3.2.2.   Zvýšenie bezpečnosti občanov (príloha – bod 1.2)

3.2.2.1.   Zlepšenie racionálneho využívania antibiotík a boj proti antimikrobiálnej a antivírusovej rezistencii (31) (príloha – bod 1.2.3)

Ďalšie zdokonalenie protokolov a monitorovanie racionálneho využívania antibiotík

Zdokonaliť sa majú tieto činnosti:

| — | Využívanie antibiotík v ambulantnej starostlivosti a v nemocniciach: vypracovanie analýzy a správy vrátane hodnotenia finančných nákladov na liečenie prípadov odolnosti voči liekom vrátane styčných plôch medzi nemocnicami, opatrovateľskou službou, zvieratami a potravinami. Mali by byť zahrnuté aj vplyvy na zdravie a analýza nákladov a prínosov vyplývajúcich zo zníženia používania antibiotík pri liečení chorôb ľudí.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Využívanie antibiotík v ambulantnej starostlivosti a v nemocniciach: vypracovanie analýzy a správy vrátane hodnotenia finančných nákladov na liečenie prípadov odolnosti voči liekom vrátane styčných plôch medzi nemocnicami, opatrovateľskou službou, zvieratami a potravinami. Mali by byť zahrnuté aj vplyvy na zdravie a analýza nákladov a prínosov vyplývajúcich zo zníženia používania antibiotík pri liečení chorôb ľudí.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

3.2.2.2.   Zvýšenie bezpečnosti pacientov prostredníctvom kvalitnej a bezpečnej zdravotnej starostlivosti (príloha – bod 1.2.3)

| — | Výmena osvedčených postupov medzi členskými štátmi, ako aj výskum epidemiológie infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou a výskum efektívnosti nákladov vynaložených na prevenciu a kontrolu infekcií.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Výmena osvedčených postupov medzi členskými štátmi, ako aj výskum epidemiológie infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou a výskum efektívnosti nákladov vynaložených na prevenciu a kontrolu infekcií.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Zabezpečenie nástrojov na meranie a zlepšovanie kvality a bezpečnosti zdravotnej starostlivosti: vypracovať usmernenia alebo nástroje zamerané na hodnotenie kvality zdravotnej starostlivosti poskytovanej rôznymi miestami poskytovania zdravotnej starostlivosti a na podporu osvedčených postupov; vytvoriť systémy merania, ktoré umožnia zlepšiť dodržiavanie liečebných protokolov.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Zabezpečenie nástrojov na meranie a zlepšovanie kvality a bezpečnosti zdravotnej starostlivosti: vypracovať usmernenia alebo nástroje zamerané na hodnotenie kvality zdravotnej starostlivosti poskytovanej rôznymi miestami poskytovania zdravotnej starostlivosti a na podporu osvedčených postupov; vytvoriť systémy merania, ktoré umožnia zlepšiť dodržiavanie liečebných protokolov.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Implementácia akcie uvedenej v KOM(2008) 689 o telemedicíne v prospech pacientov, systémov zdravotnej starostlivosti a spoločnosti v záujme podpory spolupráce medzi zdravotníckymi pracovníkmi a pacientmi v kľúčových oblastiach pre vyššie uplatňovanie telemedicíny, ako je uvedené v danom oznámení, s cieľom vypracovať konkrétne odporúčania, ako zlepšiť dôveru v telemedicínu a jej prijímanie, a to aj s ohľadom na etické aspekty a aspekty súvisiace s ochranou súkromia.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Implementácia akcie uvedenej v KOM(2008) 689 o telemedicíne v prospech pacientov, systémov zdravotnej starostlivosti a spoločnosti v záujme podpory spolupráce medzi zdravotníckymi pracovníkmi a pacientmi v kľúčových oblastiach pre vyššie uplatňovanie telemedicíny, ako je uvedené v danom oznámení, s cieľom vypracovať konkrétne odporúčania, ako zlepšiť dôveru v telemedicínu a jej prijímanie, a to aj s ohľadom na etické aspekty a aspekty súvisiace s ochranou súkromia.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

3.2.2.3.   Bezpečnosť nanomateriálov (príloha – bod 1.2.1)

| — | Spoločná akcia v oblasti bezpečnosti nanomateriálov: i) posilniť, rozšíriť a spoločne využívať vedomosti potrebné na hodnotenie nebezpečenstva, vystavenia účinkom a celkového rizika nanomateriálov; ii) urýchliť využívanie existujúcich údajov a výmenu osvedčených postupov pri hodnotení a riadení rizík a iii) podporovať vypracovanie dokonalej metodiky na úrovni EÚ.
  [Spoločná akcia] |
| --- | --- |

—

Spoločná akcia v oblasti bezpečnosti nanomateriálov: i) posilniť, rozšíriť a spoločne využívať vedomosti potrebné na hodnotenie nebezpečenstva, vystavenia účinkom a celkového rizika nanomateriálov; ii) urýchliť využívanie existujúcich údajov a výmenu osvedčených postupov pri hodnotení a riadení rizík a iii) podporovať vypracovanie dokonalej metodiky na úrovni EÚ.

[Spoločná akcia]

3.2.2.4.   Bezpečnosť krvi, tkanív, buniek a orgánov (príloha – bod 1.2.2)

| — | Podpora prístupnosti osobitnej metodiky a odbornej prípravy na túto metodiku s cieľom zvýšiť darcovstvo orgánov, najmä pokiaľ ide o programy zlepšovania kvality darcovstva orgánov.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Podpora prístupnosti osobitnej metodiky a odbornej prípravy na túto metodiku s cieľom zvýšiť darcovstvo orgánov, najmä pokiaľ ide o programy zlepšovania kvality darcovstva orgánov.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Vytvorenie postupov a IT nástrojov na výmenu ľudských orgánov medzi členskými štátmi na účel poskytovania nadbytočných orgánov iným krajinám a s osobitným ohľadom na výmenu orgánov pre urgentných a ťažko liečiteľných pacientov.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Vytvorenie postupov a IT nástrojov na výmenu ľudských orgánov medzi členskými štátmi na účel poskytovania nadbytočných orgánov iným krajinám a s osobitným ohľadom na výmenu orgánov pre urgentných a ťažko liečiteľných pacientov.

[Verejná súťaž]

| — | Spolupráca na ad hoc báze s Radou Európy v špecifických záležitostiach súvisiacich s látkami ľudského pôvodu (krv, tkanivá, bunky, orgány).
  [Dohoda o priamom grante s Radou Európy] |
| --- | --- |

—

Spolupráca na ad hoc báze s Radou Európy v špecifických záležitostiach súvisiacich s látkami ľudského pôvodu (krv, tkanivá, bunky, orgány).

[Dohoda o priamom grante s Radou Európy]

| — | Zostávajú niektoré špecifické otázky týkajúce sa krvi, tkanív a buniek, pokiaľ ide o systémy podávania správ, rýchly ohlas na závažné negatívne udalosti, reakcie a kódovanie. Stanoví sa priorita projektov s cieľom pomôcť vypracovať metodiku v tejto oblasti.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Zostávajú niektoré špecifické otázky týkajúce sa krvi, tkanív a buniek, pokiaľ ide o systémy podávania správ, rýchly ohlas na závažné negatívne udalosti, reakcie a kódovanie. Stanoví sa priorita projektov s cieľom pomôcť vypracovať metodiku v tejto oblasti.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Zásada neplateného darcovstva tkanív/buniek/krvi/plazmy: analýza každodenných postupov.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Zásada neplateného darcovstva tkanív/buniek/krvi/plazmy: analýza každodenných postupov.

[Verejná súťaž]

3.3.   Prioritné akcie v rámci druhého cieľa „podpora zdravia“

Činnosti v rámci tohto oddielu sú určené na prevenciu závažných chorôb a zmenšenie nerovností v oblasti zdravia na úrovni EÚ zameraním sa na kľúčové zdravotné faktory, ako napríklad výživa, fyzická aktivita, konzumácia alkoholu, tabaku a drog, ako aj na sociálne a environmentálne zdravotné faktory.

V roku 2009 bude cieľom prioritných akcií v rámci tohto cieľa prispieť k zmenšovaniu nerovností v oblasti zdravia v členských štátoch a regiónoch EÚ a medzi nimi; podporovať začlenenie zdravotného hľadiska do všetkých politík, ako aj hodnotiť a podporovať trvalo udržateľné investície do zdravia na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, t. j. podporovať strategické témy vytýčené v stratégii EÚ v oblasti zdravia. Po prijatí návrhu smernice Komisie o právach pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (32) sa budú riešiť základné otázky identifikované v tomto návrhu. Pokiaľ ide o zdravotné faktory, zameranie sa bude orientovať najmä na faktory a prostredia, ktoré majú vplyv na zdravie detí a mládeže.

3.3.1.   Podpora zdravšieho spôsobu života a zmenšovanie nerovností v oblasti zdravia (príloha – bod 2.1)

3.3.1.1.   Podpora začlenenia zdravotného hľadiska do všetkých politík (príloha – bod 2.1.1)

| — | Podpora hodnotenia vplyvu na zdravie: pripraviť akcie na stimuláciu využívania hodnotenia vplyvu na zdravie ako nástroja na tvorbu politiky orientovanej na zdravie na európskej, vnútroštátnej a regionálnej (miestnej) úrovni s ohľadom na aspekty spravodlivosti.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Podpora hodnotenia vplyvu na zdravie: pripraviť akcie na stimuláciu využívania hodnotenia vplyvu na zdravie ako nástroja na tvorbu politiky orientovanej na zdravie na európskej, vnútroštátnej a regionálnej (miestnej) úrovni s ohľadom na aspekty spravodlivosti.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Tvorba metodiky na implementáciu prístupu „začlenenia zdravotného hľadiska do všetkých politík“ do rozvoja a realizácie politiky.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Tvorba metodiky na implementáciu prístupu „začlenenia zdravotného hľadiska do všetkých politík“ do rozvoja a realizácie politiky.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Mapovanie projektov a akcií súvisiacich so zdravím spolufinancovaných európskymi inštitúciami a príslušnými medzinárodnými organizáciami v období od roku 2003.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Mapovanie projektov a akcií súvisiacich so zdravím spolufinancovaných európskymi inštitúciami a príslušnými medzinárodnými organizáciami v období od roku 2003.

[Verejná súťaž]

| — | Štúdia o vplyve politík EÚ na zdravie a zdravotné systémy.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Štúdia o vplyve politík EÚ na zdravie a zdravotné systémy.

[Verejná súťaž]

3.3.1.2.   Budovanie kapacít v oblasti verejného zdravia (príloha – bod 2.1.1)

| — | Tvorba a rozvoj nástrojov, postupov a pilotnej práce na zlepšenie interakcie medzi výskumnými pracovníkmi v oblasti verejného zdravia a rozvojom politiky na úrovni EÚ.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Tvorba a rozvoj nástrojov, postupov a pilotnej práce na zlepšenie interakcie medzi výskumnými pracovníkmi v oblasti verejného zdravia a rozvojom politiky na úrovni EÚ.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Vypracovanie príručiek na podporu začlenenia podpory duševného zdravia a predchádzania duševným poruchám do odbornej prípravy a pracovnej praxe pracovníkov v prostredí práce s mládežou, sociálnej práce, školy a pracoviska s ohľadom na činnosti realizované v rámci Európskeho paktu za duševné zdravie a pohodu (33).
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Vypracovanie príručiek na podporu začlenenia podpory duševného zdravia a predchádzania duševným poruchám do odbornej prípravy a pracovnej praxe pracovníkov v prostredí práce s mládežou, sociálnej práce, školy a pracoviska s ohľadom na činnosti realizované v rámci Európskeho paktu za duševné zdravie a pohodu (33).

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Presadiť začlenenie prevencie zranení do odbornej prípravy v oblasti verejného zdravia: vypracovanie modulárnych osnov na uplatňovanie v zdravotníctve.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Presadiť začlenenie prevencie zranení do odbornej prípravy v oblasti verejného zdravia: vypracovanie modulárnych osnov na uplatňovanie v zdravotníctve.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Podpora implementácie stratégií EÚ v oblasti hlavných zdravotných faktorov (výživa a vytváranie sietí medzi zainteresovanými stranami – fórum zdravia).
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Podpora implementácie stratégií EÚ v oblasti hlavných zdravotných faktorov (výživa a vytváranie sietí medzi zainteresovanými stranami – fórum zdravia).

[Verejná súťaž]

| — | Zlepšenie komunikačných schopností zdravotníckych pracovníkov v záujme lepšieho uspokojovania potrieb pacientov s prihliadaním na pohlavie, vek a iné sociálno-ekonomické a kultúrne faktory: zriadiť mapovanie odbornej prípravy zdravotníckych pracovníkov v oblasti komunikácie s cieľom zahrnúť komunikáciu do vzdelávacích programov v oblasti verejného zdravia, prípadne zriadiť program, ktorý by viedol k magisterskému štúdiu.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Zlepšenie komunikačných schopností zdravotníckych pracovníkov v záujme lepšieho uspokojovania potrieb pacientov s prihliadaním na pohlavie, vek a iné sociálno-ekonomické a kultúrne faktory: zriadiť mapovanie odbornej prípravy zdravotníckych pracovníkov v oblasti komunikácie s cieľom zahrnúť komunikáciu do vzdelávacích programov v oblasti verejného zdravia, prípadne zriadiť program, ktorý by viedol k magisterskému štúdiu.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Budovanie kapacity v oblasti verejného zdravia na základe analýzy stavu kapacity v oblasti verejného zdravia v jednotlivých členských štátoch s cieľom určiť nedostatky, potreby a návrhy na rozvoj vrátane zohľadnenia potrieb vytvárania sietí na úrovni EÚ.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Budovanie kapacity v oblasti verejného zdravia na základe analýzy stavu kapacity v oblasti verejného zdravia v jednotlivých členských štátoch s cieľom určiť nedostatky, potreby a návrhy na rozvoj vrátane zohľadnenia potrieb vytvárania sietí na úrovni EÚ.

[Verejná súťaž]

3.3.1.3.   Investície do zdravia (príloha – body 2.1.1 a 2.1.2)

| — | Analytická štúdia na zhodnotenie vzájomného vzťahu medzi investíciami do zlepšenia zdravia (vrátane zdravotníckych systémov) a hospodárskym rastom a rozvojom (príloha – bod 2.1.1).
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Analytická štúdia na zhodnotenie vzájomného vzťahu medzi investíciami do zlepšenia zdravia (vrátane zdravotníckych systémov) a hospodárskym rastom a rozvojom (príloha – bod 2.1.1).

[Verejná súťaž]

| — | Podpora investícií do zdravia v členských štátoch a regiónoch EÚ prostredníctvom výmeny osvedčených postupov a spolupráce s inštitúciami a orgánmi EÚ (napr. Európskou investičnou bankou), medzinárodnými organizáciami, súkromnými spoločnosťami a mimovládnymi organizáciami (príloha – bod 2.1.2).
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Podpora investícií do zdravia v členských štátoch a regiónoch EÚ prostredníctvom výmeny osvedčených postupov a spolupráce s inštitúciami a orgánmi EÚ (napr. Európskou investičnou bankou), medzinárodnými organizáciami, súkromnými spoločnosťami a mimovládnymi organizáciami (príloha – bod 2.1.2).

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Iniciatívy na určenie osvedčených postupov na zlepšenie účinnosti a trvalej udržateľnosti regionálnych investícií do zdravia (príloha – bod 2.1.2).
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Iniciatívy na určenie osvedčených postupov na zlepšenie účinnosti a trvalej udržateľnosti regionálnych investícií do zdravia (príloha – bod 2.1.2).

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

3.3.1.4.   Zmenšovanie nerovností v oblasti zdravia (príloha – bod 2.1.2)

| — | Rozvoj a rozširovanie osvedčených postupov týkajúcich sa stratégií zmenšovania nerovností v oblasti zdravia medzi členskými štátmi a regiónmi krajín zúčastnených na programe a v týchto štátoch a regiónoch.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Rozvoj a rozširovanie osvedčených postupov týkajúcich sa stratégií zmenšovania nerovností v oblasti zdravia medzi členskými štátmi a regiónmi krajín zúčastnených na programe a v týchto štátoch a regiónoch.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Rozvíjať a vzájomne si poskytovať osvedčené postupy zdravotníckych systémov na riešenie nerovností v oblasti zdravia.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Rozvíjať a vzájomne si poskytovať osvedčené postupy zdravotníckych systémov na riešenie nerovností v oblasti zdravia.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Štúdia o miere nerovností v zdravotnom stave a zdravotnej starostlivosti a ich dôsledkoch medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

Štúdia o miere nerovností v zdravotnom stave a zdravotnej starostlivosti a ich dôsledkoch medzi členskými štátmi.

| — | Organizačná a technická podpora vytvárania sietí na úrovni EÚ na zmenšovanie nerovností v oblasti zdravia.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Organizačná a technická podpora vytvárania sietí na úrovni EÚ na zmenšovanie nerovností v oblasti zdravia.

[Verejná súťaž]

3.3.1.5.   Podpora spolupráce v záležitostiach cezhraničnej starostlivosti (príloha – bod 2.1.2)

| — | Posudzovanie rovnocennosti liečby v systémoch zdravotnej starostlivosti v EÚ: posudzovanie porovnateľnosti vnútroštátnych kritérií a rozhodovacích procesov prijatých pre uhradenie/schválenie lekárskych zásahov.
  [Verejná súťaž/Dohoda o priamom grante s Európskym observatóriom pre politiky verejného zdravia a zdravotnícke systémy] |
| --- | --- |

—

Posudzovanie rovnocennosti liečby v systémoch zdravotnej starostlivosti v EÚ: posudzovanie porovnateľnosti vnútroštátnych kritérií a rozhodovacích procesov prijatých pre uhradenie/schválenie lekárskych zásahov.

[Verejná súťaž/Dohoda o priamom grante s Európskym observatóriom pre politiky verejného zdravia a zdravotnícke systémy]

3.3.2.   Podpora zdravších spôsobov života a obmedzenie závažných ochorení a zranení zameraním sa na zdravotné faktory (príloha – bod 2.2)

3.3.2.1.   Deti a mládež (príloha – bod 2.2.1)

| — | Realizácia iniciatívy Komisie v oblasti zdravia mládeže: podpora spolupráce členských štátov a zainteresovaných strán, ako aj podpora vytvárania sietí. |
| --- | --- |

—

Realizácia iniciatívy Komisie v oblasti zdravia mládeže: podpora spolupráce členských štátov a zainteresovaných strán, ako aj podpora vytvárania sietí.

| — | Analýza samoregulačných prístupov v oblasti zodpovednej reklamy s osobitným dôrazom na ochranu mládeže.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Analýza samoregulačných prístupov v oblasti zodpovednej reklamy s osobitným dôrazom na ochranu mládeže.

[Verejná súťaž]

| — | Mediálna kampaň za zdravý životný štýl zameraná na mládež s cieľom dať jej možnosť vybrať si zdravý životný štýl.
  [Spoločná akcia] |
| --- | --- |

—

Mediálna kampaň za zdravý životný štýl zameraná na mládež s cieľom dať jej možnosť vybrať si zdravý životný štýl.

[Spoločná akcia]

| — | Rozvoj úlohy mládežníckych organizácií, mládežníckych pracovníkov, škôl, vzdelávacích inštitúcií a organizácií odbornej prípravy pri podpore zdravia mladých ľudí.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Rozvoj úlohy mládežníckych organizácií, mládežníckych pracovníkov, škôl, vzdelávacích inštitúcií a organizácií odbornej prípravy pri podpore zdravia mladých ľudí.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Podpora zdravia a predchádzanie úrazom a chorobám mladých ľudí pri práci.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Podpora zdravia a predchádzanie úrazom a chorobám mladých ľudí pri práci.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Činnosti podpory zdravia zamerané na potreby mladých ľudí (vo veku 15 – 25 rokov), ktorí nepracujú, ani sa nevzdelávajú.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Činnosti podpory zdravia zamerané na potreby mladých ľudí (vo veku 15 – 25 rokov), ktorí nepracujú, ani sa nevzdelávajú.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

3.3.2.2.   Starnutie (príloha – bod 2.2.1)

| — | Štúdia o dôsledkoch starnutia na potreby občanov v oblasti zdravotnej starostlivosti, t. j. ako je potrebné upraviť európske zdravotnícke systémy, aby plnili potreby zdravotnej starostlivosti starnúcej spoločnosti (založená na existujúcich údajoch a analýzach).
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Štúdia o dôsledkoch starnutia na potreby občanov v oblasti zdravotnej starostlivosti, t. j. ako je potrebné upraviť európske zdravotnícke systémy, aby plnili potreby zdravotnej starostlivosti starnúcej spoločnosti (založená na existujúcich údajoch a analýzach).

[Verejná súťaž]

3.3.2.3.   Zdravie na pracovisku (príloha – bod 2.2.1)

| — | Zlepšenie zdravia pri práci najmä podporou lepšej organizácie práce a kontroly pri zohľadnení ekonomických aspektov.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Zlepšenie zdravia pri práci najmä podporou lepšej organizácie práce a kontroly pri zohľadnení ekonomických aspektov.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

3.3.2.4.   Výživa a fyzická aktivita (príloha – bod 2.2.1)

V súlade s Bielou knihou o výžive a fyzickej aktivite (34) a s prácou akčnej platformy EÚ pre výživu, fyzickú aktivitu a zdravie:

| — | Implementácia a výmena osvedčených postupov v oblasti komplexných iniciatív zameraných na znižovanie množstva nasýtených tukov a transtukov, soli a cukru vo vyrábaných potravinách.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Implementácia a výmena osvedčených postupov v oblasti komplexných iniciatív zameraných na znižovanie množstva nasýtených tukov a transtukov, soli a cukru vo vyrábaných potravinách.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Podpora fyzickej aktivity prostredníctvom infraštruktúry a zdravého životného štýlu, územného/regionálneho plánovania a lepšieho využitia fyzického prostredia s osobitným zameraním na deti a mládež: podpora a vzájomné poskytovanie osvedčených postupov na miestnej/regionálnej úrovni.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Podpora fyzickej aktivity prostredníctvom infraštruktúry a zdravého životného štýlu, územného/regionálneho plánovania a lepšieho využitia fyzického prostredia s osobitným zameraním na deti a mládež: podpora a vzájomné poskytovanie osvedčených postupov na miestnej/regionálnej úrovni.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Vytvorenie prehľadu o rôznych druhoch prístupov miestneho spoločenstva k znižovaniu obezity detí vrátane iniciatív na školách, na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

—

Vytvorenie prehľadu o rôznych druhoch prístupov miestneho spoločenstva k znižovaniu obezity detí vrátane iniciatív na školách, na úrovni EÚ.

| — | Hodnotenie akčnej platformy EÚ pre výživu, fyzickú aktivitu a zdravie ako modelu účinnej spolupráce v boji proti obezite na úrovni EÚ.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Hodnotenie akčnej platformy EÚ pre výživu, fyzickú aktivitu a zdravie ako modelu účinnej spolupráce v boji proti obezite na úrovni EÚ.

[Verejná súťaž]

| — | Podpora vytvárania sietí v Európe v oblasti fyzickej aktivity.
  [Dohoda o priamom grante s WHO] |
| --- | --- |

—

Podpora vytvárania sietí v Európe v oblasti fyzickej aktivity.

[Dohoda o priamom grante s WHO]

3.3.2.5.   Sexuálne zdravie a HIV-AIDS (príloha – bod 2.2.1)

V súlade s oznámením Komisie o boji proti HIV/AIDS (35) a v súlade s rozvojom v oblasti politických iniciatív zameraných na mladých ľudí a sexuálne zdravie a tiež s cieľom podnietiť spoluprácu s tretími krajinami vo východnej Európe podľa článku 12 rozhodnutia č. 1350/2007/ES o programe v oblasti zdravia na obdobie rokov 2008 – 2013 sa osobitná priorita udelí týmto oblastiam:

Sexuálne zdravie (príloha – bod 2.2.1)

| — | Podpora rozšírenia bázy poznatkov o sexuálnom správaní mladých ľudí v Európe.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Podpora rozšírenia bázy poznatkov o sexuálnom správaní mladých ľudí v Európe.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Rozvoj činností na podporu a zdokonalenie celkovej sexuálnej výchovy.
  [Prevádzkový grant] |
| --- | --- |

—

Rozvoj činností na podporu a zdokonalenie celkovej sexuálnej výchovy.

[Prevádzkový grant]

| — | Príspevok k rozvoju a podpore politík v oblasti sexuálneho zdravia.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Príspevok k rozvoju a podpore politík v oblasti sexuálneho zdravia.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Príspevok k prevencii pohlavne prenosných chorôb.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Príspevok k prevencii pohlavne prenosných chorôb.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

HIV/AIDS

| — | Činnosti zamerané na realizáciu cieľov uvedených v akčnom programe boja proti HIV/AIDS na obdobie rokov 2005 – 2009, najmä pokiaľ ide o prístup k testovaniu, liečeniu a starostlivosti, činnosti zamerané na zlepšenie situácie vo východnej Európe, a to aj v súvislosti s užívateľmi injekčne aplikovaných drog, a na podporu zdravia mládeže a rizikových skupín.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Činnosti zamerané na realizáciu cieľov uvedených v akčnom programe boja proti HIV/AIDS na obdobie rokov 2005 – 2009, najmä pokiaľ ide o prístup k testovaniu, liečeniu a starostlivosti, činnosti zamerané na zlepšenie situácie vo východnej Európe, a to aj v súvislosti s užívateľmi injekčne aplikovaných drog, a na podporu zdravia mládeže a rizikových skupín.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Rozširovanie a výmena osvedčených postupov v záujme zintenzívnenia iniciatív na zvýšenie informovanosti a prispenia k budúcemu rozvoju európskej politiky (s osobitným zameraním na stratégie na zvýšenie povedomia rizikových skupín o testovaní na HIV).
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Rozširovanie a výmena osvedčených postupov v záujme zintenzívnenia iniciatív na zvýšenie informovanosti a prispenia k budúcemu rozvoju európskej politiky (s osobitným zameraním na stratégie na zvýšenie povedomia rizikových skupín o testovaní na HIV).

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Zlepšenie celkovej situácie vo východnej Európe z hľadiska tvorby a realizácie politiky. Zlepšenie situácie ľudí žijúcich s HIV/AIDS so zameraním na prevenciu a na projekty zamerané na dostupnosť cenovo prístupných antiretrovirálnych liekov.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Zlepšenie celkovej situácie vo východnej Európe z hľadiska tvorby a realizácie politiky. Zlepšenie situácie ľudí žijúcich s HIV/AIDS so zameraním na prevenciu a na projekty zamerané na dostupnosť cenovo prístupných antiretrovirálnych liekov.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Podpora sietí a skupín zameraných na boj proti HIV/AIDS s dôrazom najmä na rizikové skupiny a situáciu vo východnej Európe.
  [Prevádzkový grant] |
| --- | --- |

—

Podpora sietí a skupín zameraných na boj proti HIV/AIDS s dôrazom najmä na rizikové skupiny a situáciu vo východnej Európe.

[Prevádzkový grant]

| — | Zvyšovanie informovanosti o HIV/AIDS s osobitným zameraním na východnú Európu: Podpora svetovej konferencie o AIDS v roku 2010 vo Viedni.
  [Dohoda o priamom grante s UNAIDS] |
| --- | --- |

—

Zvyšovanie informovanosti o HIV/AIDS s osobitným zameraním na východnú Európu: Podpora svetovej konferencie o AIDS v roku 2010 vo Viedni.

[Dohoda o priamom grante s UNAIDS]

3.3.2.6.   Duševné zdravie (príloha – bod 2.2.1)

V súlade s celkovým strategickým prístupom k duševnému zdraviu (36), ktorý je premietnutý aj v Európskom pakte za duševné zdravie a pohodu (37):

| — | Rozvoj akčných partnerstiev na využitie médií a internetu na podporu duševného zdravia, predchádzanie duševným poruchám a boj proti stigmatizácii s osobitným zameraním na mladých ľudí a na pracoviská a na riešenie súvisiacich problémov, napríklad samovražedného a sebadeštrukčného správania, ako aj porúch prijímania potravy.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Rozvoj akčných partnerstiev na využitie médií a internetu na podporu duševného zdravia, predchádzanie duševným poruchám a boj proti stigmatizácii s osobitným zameraním na mladých ľudí a na pracoviská a na riešenie súvisiacich problémov, napríklad samovražedného a sebadeštrukčného správania, ako aj porúch prijímania potravy.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Podpora realizácie stratégií EÚ v oblasti duševného zdravia. |
| --- | --- |

—

Podpora realizácie stratégií EÚ v oblasti duševného zdravia.

| — | Zhrnutie ekonomických, sociálnych a zdravotných výhod akcie v oblasti duševného zdravia pre EÚ so zameraním na prioritné témy Európskeho paktu za duševné zdravie a pohodu.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Zhrnutie ekonomických, sociálnych a zdravotných výhod akcie v oblasti duševného zdravia pre EÚ so zameraním na prioritné témy Európskeho paktu za duševné zdravie a pohodu.

[Verejná súťaž]

3.3.2.7.   Prevencia závislosti (príloha – bod 2.2.1)

Tabak

Akcie sa tvoria v súlade s celkovým prístupom EÚ ku kontrole tabaku, ako aj v súlade s Rámcovým dohovorom o kontrole tabaku.

| — | Štúdia o tabaku a zodpovednosti výrobcu za výrobok: je potrebné podrobne prehodnotiť ekonomické prostriedky na posilnenie zodpovednosti výrobcu za výrobok a jej implementácie, ako aj mechanizmov presadzovania s cieľom zlepšiť internalizáciu externých nákladov fajčenia. |
| --- | --- |

—

Štúdia o tabaku a zodpovednosti výrobcu za výrobok: je potrebné podrobne prehodnotiť ekonomické prostriedky na posilnenie zodpovednosti výrobcu za výrobok a jej implementácie, ako aj mechanizmov presadzovania s cieľom zlepšiť internalizáciu externých nákladov fajčenia.

| — | Štúdia o právnych predpisoch upravujúcich predaj tabaku s cieľom chrániť mládež.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Štúdia o právnych predpisoch upravujúcich predaj tabaku s cieľom chrániť mládež.

[Verejná súťaž]

| — | Budovanie kapacít v oblasti stratégií kontroly tabaku vo všetkých politikách, najmä v oblasti daní a v oblasti nezákonného obchodu.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Budovanie kapacít v oblasti stratégií kontroly tabaku vo všetkých politikách, najmä v oblasti daní a v oblasti nezákonného obchodu.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Vypracovanie inovačných stratégií a osvedčených postupov vrátane programov odbornej prípravy zdravotníckych pracovníkov a učiteľov, týkajúcich sa všetkých druhov prevencie spotreby tabakových výrobkov a metód a služieb odvykania. Pri vypracúvaní týchto stratégií a programov sa musí podľa potreby zohľadniť rodové hľadisko, nerovnosti v oblasti zdravia, kľúčové prostredia a cieľové skupiny.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Vypracovanie inovačných stratégií a osvedčených postupov vrátane programov odbornej prípravy zdravotníckych pracovníkov a učiteľov, týkajúcich sa všetkých druhov prevencie spotreby tabakových výrobkov a metód a služieb odvykania. Pri vypracúvaní týchto stratégií a programov sa musí podľa potreby zohľadniť rodové hľadisko, nerovnosti v oblasti zdravia, kľúčové prostredia a cieľové skupiny.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Podpora pri implementácii smerníc o tabaku, najmä pokiaľ ide o zložky tabaku a obrazové varovania: na úplnú implementáciu smernice o tabakových výrobkoch by sa po prijatí nových textových varovaní mali aktualizovať aj obrazové varovania.
  [Výberové konanie prostredníctvom administratívnej dohody so Spoločným výskumným centrom a verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Podpora pri implementácii smerníc o tabaku, najmä pokiaľ ide o zložky tabaku a obrazové varovania: na úplnú implementáciu smernice o tabakových výrobkoch by sa po prijatí nových textových varovaní mali aktualizovať aj obrazové varovania.

[Výberové konanie prostredníctvom administratívnej dohody so Spoločným výskumným centrom a verejná súťaž]

Alkohol (príloha – bod 2.2.1)

V súlade s oznámením Komisie o stratégii EÚ na podporu členských štátov pri znižovaní rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu (38) a s cieľom ďalej rozvíjať politiky na znižovanie rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu sa osobitná priorita udelí projektom zameraným na tieto oblasti:

| — | Alkohol a pracoviská: identifikácia a združenie overených postupov na účinné akcie v tejto oblasti, v ktorých sú zapojení zamestnávatelia (a ich organizácie), odbory a zdravotnícki pracovníci. Mal by v tom byť zahrnutý rozvoj možností, ako realizovať overené postupy v širšom meradle, a odhaľovanie nedostatkov súčasných prístupov.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Alkohol a pracoviská: identifikácia a združenie overených postupov na účinné akcie v tejto oblasti, v ktorých sú zapojení zamestnávatelia (a ich organizácie), odbory a zdravotnícki pracovníci. Mal by v tom byť zahrnutý rozvoj možností, ako realizovať overené postupy v širšom meradle, a odhaľovanie nedostatkov súčasných prístupov.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Obmedzenie pitia medzi neplnoletými osobami: identifikácia a združenie overených postupov týkajúcich sa zásadných záležitostí, ako napríklad vzdelávanie zamerané na deti, ich rodičov a pracovníkov maloobchodu. Osobitnú dôležitosť má presadzovanie zákonnej vekovej hranice pri predaji alkoholu.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Obmedzenie pitia medzi neplnoletými osobami: identifikácia a združenie overených postupov týkajúcich sa zásadných záležitostí, ako napríklad vzdelávanie zamerané na deti, ich rodičov a pracovníkov maloobchodu. Osobitnú dôležitosť má presadzovanie zákonnej vekovej hranice pri predaji alkoholu.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Práca v oblasti vplyvu marketingovej komunikácie na spotrebu najmä mladých ľudí a v oblasti monitorovania účinnosti a transparentnosti samoregulačných mechanizmov.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Práca v oblasti vplyvu marketingovej komunikácie na spotrebu najmä mladých ľudí a v oblasti monitorovania účinnosti a transparentnosti samoregulačných mechanizmov.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

Nelegálne drogy (príloha – bod 2.2.1)

V súlade s protidrogovou stratégiou a akčnými plánmi EÚ (39), programom Protidrogová prevencia a informovanosť (40) a odporúčaním Rady 2003/488/ES z 18. júna 2003 o prevencii a znižovaní zdravotnej ujmy súvisiacej s drogovou závislosťou (41):

Rozvoj, implementácia a hodnotenie činností zameraných na znižovanie dopytu po drogách, a najmä:

| — | Prevencia prvého/skúšobného požitia medzi mladými ľuďmi v rôznych prostrediach s ohľadom na vzájomný vzťah s ďalšími otázkami týkajúcimi sa zdravia (vrátane duševného zdravia) a sociálnymi otázkami (napr. sociálne vylúčenie).
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Prevencia prvého/skúšobného požitia medzi mladými ľuďmi v rôznych prostrediach s ohľadom na vzájomný vzťah s ďalšími otázkami týkajúcimi sa zdravia (vrátane duševného zdravia) a sociálnymi otázkami (napr. sociálne vylúčenie).

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Prevencia užívania viacerých druhov drog, konkrétne súbežného užívania s alkoholom, vrátane prevencie jazdy pod vplyvom alkoholu a drog s ohľadom na predchádzajúcu prácu vykonanú v tejto oblasti a v kontexte s akciami v oblasti bezpečnosti cestnej premávky.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Prevencia užívania viacerých druhov drog, konkrétne súbežného užívania s alkoholom, vrátane prevencie jazdy pod vplyvom alkoholu a drog s ohľadom na predchádzajúcu prácu vykonanú v tejto oblasti a v kontexte s akciami v oblasti bezpečnosti cestnej premávky.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Selektívne a inovačné prístupy k prevencii s použitím IT nástrojov pre užívateľov drog s problematickým správaním.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Selektívne a inovačné prístupy k prevencii s použitím IT nástrojov pre užívateľov drog s problematickým správaním.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

3.3.2.8.   Prevencia závažných a zriedkavých chorôb (príloha – bod 2.2.2)

Rakovina

| — | Tvorba ukazovateľov alebo indexov špecificky sa týkajúcich rakoviny na lepšiu podporu akcií v oblasti rakoviny na úrovni EÚ.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Tvorba ukazovateľov alebo indexov špecificky sa týkajúcich rakoviny na lepšiu podporu akcií v oblasti rakoviny na úrovni EÚ.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

Zriedkavé choroby

| — | Rozvoj európskej spolupráce v oblasti zriedkavých chorôb, najmä v súvislosti s ich uznaním, vzájomným poskytovaním informácií o nich a cezhraničnou spoluprácou pri diagnóze a liečení prostredníctvom európskych referenčných sietí.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Rozvoj európskej spolupráce v oblasti zriedkavých chorôb, najmä v súvislosti s ich uznaním, vzájomným poskytovaním informácií o nich a cezhraničnou spoluprácou pri diagnóze a liečení prostredníctvom európskych referenčných sietí.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Implementácia oznámenia Komisie KOM(2008) 679 v konečnom znení o zriedkavých chorobách: európske výzvy:






  — | hodnotenie postupov skríningu novorodencov v členských štátoch, |
| --- | --- | --- |

—

Implementácia oznámenia Komisie KOM(2008) 679 v konečnom znení o zriedkavých chorobách: európske výzvy:

—

hodnotenie postupov skríningu novorodencov v členských štátoch,

| — | registrácia informácií o zriedkavých chorobách, ich diagnóze a liečení s využitím existujúcich európskych iniciatív (najmä Orphanet). |
| --- | --- |

—

registrácia informácií o zriedkavých chorobách, ich diagnóze a liečení s využitím existujúcich európskych iniciatív (najmä Orphanet).

[Verejná súťaž]

| — | Podpora pilotných referenčných sietí a informačných sietí.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov/Prevádzkový grant] |
| --- | --- |

—

Podpora pilotných referenčných sietí a informačných sietí.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov/Prevádzkový grant]

3.3.2.9.   Zdravé prostredie (príloha – bod 2.2.3)

V súlade s Európskym akčným plánom pre životné prostredie a zdravie (42):

| — | Stanovenie množstva emisií hlavných látok znečisťujúcich vnútorné ovzdušie, ktoré pochádzajú zo spotrebných výrobkov, napríklad kozmetických výrobkov a čistiacich prostriedkov, a environmentálneho tabakového dymu (ETS – environmental tobacco smoke), a informácie o charaktere používania týchto výrobkov v členských štátoch EÚ.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Stanovenie množstva emisií hlavných látok znečisťujúcich vnútorné ovzdušie, ktoré pochádzajú zo spotrebných výrobkov, napríklad kozmetických výrobkov a čistiacich prostriedkov, a environmentálneho tabakového dymu (ETS – environmental tobacco smoke), a informácie o charaktere používania týchto výrobkov v členských štátoch EÚ.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

| — | Štúdie o očakávanom vplyve akcií zameraných na kvalitu vnútorného ovzdušia, elektromagnetické polia a odbornú prípravu pracovníkov v oblasti životného prostredia a zdravia.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Štúdie o očakávanom vplyve akcií zameraných na kvalitu vnútorného ovzdušia, elektromagnetické polia a odbornú prípravu pracovníkov v oblasti životného prostredia a zdravia.

[Verejná súťaž]

| — | Vypracovanie európskych usmernení o zdravom vetraní pre domácnosti, úrady a verejné miesta, ako sú školy a jasle. Tieto usmernenia by mali pomôcť členským štátom revidovať existujúce stavebné predpisy a postupy z hľadiska energetickej efektívnosti budov.
  [Výzva na predkladanie návrhov projektov] |
| --- | --- |

—

Vypracovanie európskych usmernení o zdravom vetraní pre domácnosti, úrady a verejné miesta, ako sú školy a jasle. Tieto usmernenia by mali pomôcť členským štátom revidovať existujúce stavebné predpisy a postupy z hľadiska energetickej efektívnosti budov.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

3.3.2.10.   Prevencia zranení (43) (príloha – bod 2.2.4)

Posilnenie vytvárania siete overených postupov v siedmich prioritných oblastiach zdôraznených v odporúčaní Rady z 31. mája 2007 o prevencii úrazov a zvyšovaní bezpečnosti (44) s cieľom podnecovať sústredené akcie vo všetkých členských štátoch.

[Výzva na predkladanie návrhov projektov]

3.4.   Prioritné akcie v rámci tretieho cieľa „tvorba a šírenie informácií a poznatkov o zdraví“

3.4.1.   Výmena poznatkov a osvedčených postupov (príloha – bod 3.1.2)

| — | Uľahčiť výmenu poznatkov, osvedčených postupov a poskytovanie technickej pomoci (twinning, poradenstvo) medzi členskými štátmi a krajinami zúčastnenými v programe.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Uľahčiť výmenu poznatkov, osvedčených postupov a poskytovanie technickej pomoci (twinning, poradenstvo) medzi členskými štátmi a krajinami zúčastnenými v programe.

[Verejná súťaž]

| — | V nadväznosti na poznatky, ktoré sa už získali v oblasti hodnotenia zdravotných technológií, zabezpečiť pokračovanie a rozvoj hodnotenia zdravotných technológií v EÚ vrátane práce v oblasti relatívnej účinnosti liekov.
  [Spoločná akcia] |
| --- | --- |

—

V nadväznosti na poznatky, ktoré sa už získali v oblasti hodnotenia zdravotných technológií, zabezpečiť pokračovanie a rozvoj hodnotenia zdravotných technológií v EÚ vrátane práce v oblasti relatívnej účinnosti liekov.

[Spoločná akcia]

3.4.2.   Zber, analýza a rozširovanie informácií o zdraví (príloha – bod 3.2.1)

| — | Zber údajov o vnímaní zdravia a duševnej pohody na úrovni miest v 75 mestách EÚ, Chorvátska a Turecka prostredníctvom Prieskumu vnímania spokojnosti so životom v meste (Urban Audit Perception Survey).
  [Subdelegovanie na GR pre regionálnu politiku] |
| --- | --- |

—

Zber údajov o vnímaní zdravia a duševnej pohody na úrovni miest v 75 mestách EÚ, Chorvátska a Turecka prostredníctvom Prieskumu vnímania spokojnosti so životom v meste (Urban Audit Perception Survey).

[Subdelegovanie na GR pre regionálnu politiku]

| — | Implementácia modulov Generálneho riaditeľstva pre zdravie a spotrebiteľa (tabak, orgány, antimikrobiálna rezistencia, očkovanie, očkovanie proti sezónnej chrípke) do nástrojov Komisie pre prieskum (Eurobarometer).
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Implementácia modulov Generálneho riaditeľstva pre zdravie a spotrebiteľa (tabak, orgány, antimikrobiálna rezistencia, očkovanie, očkovanie proti sezónnej chrípke) do nástrojov Komisie pre prieskum (Eurobarometer).

[Verejná súťaž]

3.4.2.1.   Európsky informačný systém v oblasti zdravia (príloha – bod 3.2.1)

| — | Spoločná akcia na realizáciu pilotného európskeho prieskumu zdravia.
  [Spoločná akcia] |
| --- | --- |

—

Spoločná akcia na realizáciu pilotného európskeho prieskumu zdravia.

[Spoločná akcia]

| — | Zlepšenie alebo vytvorenie trvalo udržateľných systémov informácií o závažných a chronických chorobách a stavoch, pokiaľ ide o kardiovaskulárne choroby, poruchy autistického spektra, neurodegeneratívne stavy/stavy demencie a orálne zdravie. Budovanie sentinelových sietí, koordinácia registrov a záznamov o prepustení z nemocníc a využívanie prieskumov zdravia.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Zlepšenie alebo vytvorenie trvalo udržateľných systémov informácií o závažných a chronických chorobách a stavoch, pokiaľ ide o kardiovaskulárne choroby, poruchy autistického spektra, neurodegeneratívne stavy/stavy demencie a orálne zdravie. Budovanie sentinelových sietí, koordinácia registrov a záznamov o prepustení z nemocníc a využívanie prieskumov zdravia.

[Verejná súťaž]

| — | Revízia medzinárodnej klasifikácie chorôb.
  [Priama dohoda s WHO/verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Revízia medzinárodnej klasifikácie chorôb.

[Priama dohoda s WHO/verejná súťaž]

| — | Zber, analýza a nahlasovanie klinických údajov poskytujúcich informácie o rozšírení a chorobnosti kontaktnej dermatitídy v Európe.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Zber, analýza a nahlasovanie klinických údajov poskytujúcich informácie o rozšírení a chorobnosti kontaktnej dermatitídy v Európe.

[Verejná súťaž]

| — | Viacročný rámec ďalšieho rozvoja a zlepšovania údajov, ukazovateľov a analýz týkajúcich sa zdravia, a najmä zdravotnej starostlivosti v spolupráci s OECD na podporu práce Výboru pre zdravie OECD.
  [Dohoda o priamom grante s OECD] |
| --- | --- |

—

Viacročný rámec ďalšieho rozvoja a zlepšovania údajov, ukazovateľov a analýz týkajúcich sa zdravia, a najmä zdravotnej starostlivosti v spolupráci s OECD na podporu práce Výboru pre zdravie OECD.

[Dohoda o priamom grante s OECD]

| — | Viacročný rámec rozvoja a zlepšovania informácií a analýz prostredníctvom Európskeho observatória pre politiky a systémy v oblasti zdravia.
  [Dohoda o priamom grante s Európskym observatóriom pre politiky a systémy v oblasti zdravia] |
| --- | --- |

—

Viacročný rámec rozvoja a zlepšovania informácií a analýz prostredníctvom Európskeho observatória pre politiky a systémy v oblasti zdravia.

[Dohoda o priamom grante s Európskym observatóriom pre politiky a systémy v oblasti zdravia]

| — | Dohoda o priamom grante so Sieťou zdravotnej dokumentácie WHO na podporu systému informácií a poznatkov z oblasti zdravia.
  [Dohoda o priamom grante s WHO] |
| --- | --- |

—

Dohoda o priamom grante so Sieťou zdravotnej dokumentácie WHO na podporu systému informácií a poznatkov z oblasti zdravia.

[Dohoda o priamom grante s WHO]

| — | Vytvorenie mechanizmov zhromažďovania najnovších údajov, informácií, dôkazov a technických rád o konkrétnych témach v oblasti zdravia.
  [Verejná súťaž] |
| --- | --- |

—

Vytvorenie mechanizmov zhromažďovania najnovších údajov, informácií, dôkazov a technických rád o konkrétnych témach v oblasti zdravia.

[Verejná súťaž]

3.4.2.2.   Šírenie a uplatňovanie informácií o zdraví (príloha – bod 3.2.2)

| — | Akcie týkajúce sa šírenia a uplatňovania informácií o zdraví:






  — | Analýza používateľov informácií o zdraví v EÚ a ich informačných potrieb. |
| --- | --- | --- |

—

Akcie týkajúce sa šírenia a uplatňovania informácií o zdraví:

—

Analýza používateľov informácií o zdraví v EÚ a ich informačných potrieb.

| — | Mechanizmy riadenia zlepšovania a monitorovania šírenia a využívania informácií o zdraví, ktoré sa poskytujú prostredníctvom Komisie, rôznymi zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

—

Mechanizmy riadenia zlepšovania a monitorovania šírenia a využívania informácií o zdraví, ktoré sa poskytujú prostredníctvom Komisie, rôznymi zainteresovanými stranami.

| — | Poskytovanie súhrnných informácií o zdraví, ktoré sa týkajú hlavných cieľov a priorít stratégie v oblasti zdravia; hlavné návrhy a akcie Komisie v oblasti zdravia a celková zdravotná situácia členských štátov. |
| --- | --- |

—

Poskytovanie súhrnných informácií o zdraví, ktoré sa týkajú hlavných cieľov a priorít stratégie v oblasti zdravia; hlavné návrhy a akcie Komisie v oblasti zdravia a celková zdravotná situácia členských štátov.

| — | Rozvoj a správa portálu EÚ o verejnom zdraví a iných nástrojov informačných a komunikačných technológií na zber a šírenie informácií v oblasti zdravia. |
| --- | --- |

—

Rozvoj a správa portálu EÚ o verejnom zdraví a iných nástrojov informačných a komunikačných technológií na zber a šírenie informácií v oblasti zdravia.

[Verejná súťaž]

| — | Komunikačné činnosti v oblasti zdravia zahŕňajú:






  — | Program v oblasti zdravia na obdobie rokov 2008 – 2013: podpora činností, ktorých cieľom je oznamovanie výsledkov činností financovaných prostredníctvom rozhodnutia o programe. |
| --- | --- | --- |

—

Komunikačné činnosti v oblasti zdravia zahŕňajú:

—

Program v oblasti zdravia na obdobie rokov 2008 – 2013: podpora činností, ktorých cieľom je oznamovanie výsledkov činností financovaných prostredníctvom rozhodnutia o programe.

| — | Program v oblasti verejného zdravia na obdobie rokov 2003 – 2008: konečná správa a podpora výsledkov programu. |
| --- | --- |

—

Program v oblasti verejného zdravia na obdobie rokov 2003 – 2008: konečná správa a podpora výsledkov programu.

| — | Komunikačné činnosti v oblasti politických priorít Komisie pre implementáciu stratégie EÚ v oblasti zdravia vrátane kampane Európa pre pacientov vo forme ceny EÚ za žurnalistiku v oblasti zdravia. |
| --- | --- |

—

Komunikačné činnosti v oblasti politických priorít Komisie pre implementáciu stratégie EÚ v oblasti zdravia vrátane kampane Európa pre pacientov vo forme ceny EÚ za žurnalistiku v oblasti zdravia.

[Verejná súťaž]

3.4.3.   Analýza a podávanie správ (príloha – bod 3.2.3)

| — | Akcie:






  — | Analýza dôležitosti zdravia pre ostatné politiky a aspekty, napríklad pre lisabonskú agendu, sociálne aspekty, hospodársky rast a trvalo udržateľný rozvoj, spotrebiteľov, regionálny rozvoj a súdržnosť, životné prostredie, dopravu a vzdelávanie. |
| --- | --- | --- |

—

Akcie:

—

Analýza dôležitosti zdravia pre ostatné politiky a aspekty, napríklad pre lisabonskú agendu, sociálne aspekty, hospodársky rast a trvalo udržateľný rozvoj, spotrebiteľov, regionálny rozvoj a súdržnosť, životné prostredie, dopravu a vzdelávanie.

| — | Podávanie správ o štyroch rozhodujúcich otázkach zdravia: zdravie ľudí, ochorenia pohybového ústrojenstva, kardiovaskulárne choroby a zdravie detí (1 – 12 rokov). |
| --- | --- |

—

Podávanie správ o štyroch rozhodujúcich otázkach zdravia: zdravie ľudí, ochorenia pohybového ústrojenstva, kardiovaskulárne choroby a zdravie detí (1 – 12 rokov).

[Verejná súťaž]

---

(1)  Orientačná suma, ktorá podlieha súhlasu rozpočtového orgánu.

(2)  Orientačná suma: tento údaj predstavuje maximálnu sumu a závisí od skutočnej výšky príspevku zaplateného krajinami EHP/EZVO a kandidátskymi krajinami.

(3)  http://ec.europa.eu/eahc/

(4)  Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, s. 1.

(5)  Rozhodnutie Komisie 2008/721/ES (Ú. v. EÚ L 241, 10.9.2008, s. 21).

(6)  Rozhodnutie Komisie z 15. marca 2005 o vnútorných pravidlách plnenia všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev (oddiel Komisie).

(7)  Pozri http://ec.europa.eu/health/ph_projects/project_en.htm

(8)  Rozhodnutie Rady 2002/834/ES z 30. septembra 2002 o prijatí špecifického programu pre výskum, technický rozvoj a predvádzanie Integrácia a posilnenie Európskeho výskumného priestoru (2002 – 2006) (Ú. v. ES L 294, 29.10.2002, s. 1). Projekty 6. rámcového programu v oblasti verejného zdravia v rámci vedeckej podpory politikám – internetová stránka Cordis: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

(9)  Pozri http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm – KOM(2007) 630 v konečnom znení z 23. októbra 2007.

(10)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2119/98/ES (Ú. v. ES L 268, 3.10.1998, s. 1).

(11)  Návrhy prijaté v rámci výzev na predkladanie návrhov programu v oblasti zdravia by sa nemali prekrývať s návrhmi, ktoré patria do pôsobnosti ECDC. Strategický viacročný program ECDC na obdobie rokov 2007 – 2013 je dostupný na adrese: http://www.ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/Documents/ECDC_MAS_.pdf

(12)  Priority HSC na obdobie rokov 2008 – 2013 sú dostupné na adrese: http://ec.europa.eu/health/ph_threats/Bioterrorisme/docs/keydo_bio_05_en.pdf

(13)  Ďalšie informácie sú dostupné na adrese: http://www.undg.org/docs/9517/GoE-final-SeS-statement.pdf

(14)  Pozri plán WHO na likvidáciu osýpok a ružienky: http://www.euro.who.int/Document/E87772.pdf

(15)  Pozri uznesenie WHO o očkovaní proti sezónnej chrípke: http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA56/ea56r19.pdf

(16)  Pozri vedecké odporúčanie ECDC o očkovaní detí proti sezónnej chrípke: http://ecdc.europa.eu/documents/pdf/Flu_vacc_18_Jan.pdf Vedecké odporúčanie o HPV: http://ecdc.europa.eu/pdf/HPV_report.pdf Vedecké odporúčanie o sezónnej chrípke v rizikových skupinách: http://ecdc.europa.eu/en/files/pdf/Publications/priority_risk_groups_forinfluenza_vaccination.pdf

(17)  Pozri „zasadnutie o stratégii v oblasti očkovania“ ďalej v texte.

(18)  Pozri internetovú stránku: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/action2_en.htm na internetovom portáli Europa.

(19)  http://ec.europa.eu/health-eu/doc/vaccination_workshop.pdf; http://ec.europa.eu/phea/technical_meetings/technical_meetings_en.html

(20)  Spoločné výskumné centrum (SVC) je výskumná organizácia na podporu politiky, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou Európskej komisie. SVC poskytuje vedecké odporúčania a technické know-how na podporu širokého okruhu politík EÚ vrátane zdravotných hrozieb (http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm).

(21)  Fungovanie siete komunikátorov EÚ je zastrešené Výborom pre zdravotnú bezpečnosť (HSC). Jej mandát sa sústreďuje na krízovú komunikáciu o záležitostiach týkajúcich sa zdravotných hrozieb vrátane aspektov komunikačnej pripravenosti. Sieť komunikuje aj o riadení rizík, čo zahŕňa reaktívnu komunikáciu v kríze, napr. prípravu príspevkov na uverejnenie na internete počas určitej krízovej udalosti alebo zosúladenie správ, ktoré možno použiť pri krízovej udalosti.

(22)  V novembri 2001 sa prvé ministerské zasadnutie Svetovej iniciatívy v oblasti zdravotnej bezpečnosti (GHSI) konalo v Ottawe s cieľom prerokovať problémy svetovej zdravotnej bezpečnosti. Svetová zdravotnícka organizácia je technickým poradcom GHSI a Európska komisia je členom. Akčná skupina expertov pre svetovú zdravotnú bezpečnosť (GHSAG) bola poverená vypracovaním návrhov a konkrétnych akcií na zlepšenie svetovej zdravotnej bezpečnosti. GHSAG slúži aj ako sieť na rýchlu komunikáciu/reakciu v prípade krízy (http://www.ghsi.ca/english/background.asp).

(23)  Zelená kniha Prispôsobenie sa zmene klímy v Európe – možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni EÚ z 29. júna 2007 (pozri s. 16 o zdravotných aspektoch): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = COM:2007:0354:FIN:EN:PDF

(24)  Informácie o Bielej knihe o prispôsobení sa zmene klímy možno získať na týchto odkazoch: http://ec.europa.eu/research/environment/newsanddoc/article_4059_en.htm http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/stakeholder_consultation.htm

(25)  Referenčný dokument je Akčný plán ECDC pre tuberkulózu: http://ecdc.europa.eu/pdf/080317_TB_Action_plan.pdf. Pozri aj Berlínske vyhlásenie o tuberkulóze: http://www.euro.who.int/document/e90833.pdf

(26)  Plán zastavenia tuberkulózy v 18 krajinách európskeho regiónu WHO s vysokou prioritou: http://www.euro.who.int/document/E91049.pdf

(27)  Pozri s. 107 až 115 Správy ECDC o stave prenosných chorôb v krajinách EÚ a EHP/EZVO: http://ecdc.europa.eu/pdf/ECDC_epi_report_2007.pdf

(28)  Medzinárodné zdravotné predpisy 2005: http://www.who.int/csr/ihr/en/

(29)  Ú. v. ES L 21, 26.1.2000, s. 32.

(30)  Ú. v. EÚ L 117, 1.5.2008, s. 40.

(31)  Odporúčanie Rady 2002/77/ES z 15. novembra 2001 o obozretnom používaní antimikrobiálnych látok v humánnej medicíne (Ú. v. ES L 34, 5.2.2002, s. 13).

Správa Komisie Rade na základe správ členských štátov o implementácii odporúčania Rady (2002/77/ES) o obozretnom používaní antimikrobiálnych látok v humánnej medicíne (22. december 2005): http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/mic_res/com684_en.pdf

(32)  Pozri: http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_operation/healthcare/cross-border_healthcare_en.htm

(33)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(34)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_en.pdf

(35)  Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu [KOM(2005) 654 v konečnom znení z 15. decembra 2005].

(36)  Zelená kniha Zlepšovanie duševného zdravia obyvateľstva. Na ceste k stratégii duševného zdravia pre EÚ [KOM(2005) 484 v konečnom znení zo 14. októbra 2005].

(37)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(38)  KOM(2006) 625 z 24. októbra 2006.

(39)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/04/st15/st15074.en04.pdf

(40)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/drugs/funding_drugs_en.htm

(41)  Ú. v. EÚ L 165, 3.7.2003 s. 31.

(42)  Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Európsky akčný plán pre životné prostredie a zdravie na obdobie rokov 2004 – 2010 [KOM(2004) 416 v konečnom znení z 9. júna 2004].

(43)  K prevencii zranení prispejú aj činnosti realizované na zníženie rozsahu škôd súvisiacich s požívaním alkoholu (pozri vyššie), najmä činnosti zamerané na obmedzenie riadenia motorových vozidiel pod vplyvom alkoholu.

(44)  Ú. v. EÚ C 164, 18.7.2007, s. 1.

---

PRÍLOHA II

Všeobecné zásady a kritériá výberu, kritériá udeľovania a iné kritériá v súvislosti s finančnými príspevkami na akcie v rámci druhého programu Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013)

VÝZVA NA PREDKLADANIE NÁVRHOV PROJEKTOV

[rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES z 23. októbra 2007, článok 4 ods. 1 písm. a)]

Tento dokument sa vzťahuje len na spolufinancovanie jednotlivých akcií v rámci druhého programu v oblasti zdravia prostredníctvom grantov poskytovaných na základe výzev na predkladanie návrhov projektov.

1.   VŠEOBECNÉ ZÁSADY

1.   Nariadenie o rozpočtových pravidlách a jeho vykonávacie pravidlá sú referenčnými dokumentmi na implementáciu druhého programu v oblasti zdravia.

2.   Pri udeľovaní grantov sa musia dodržať tieto zásady:

| — | zásada spolufinancovania: vyžaduje sa externé spolufinancovanie z iných zdrojov, ako sú finančné zdroje Spoločenstva, buď prostredníctvom vlastných zdrojov príjemcu, alebo finančných zdrojov tretích strán. Vecné príspevky od tretích strán sa môžu považovať za spolufinancovanie, ak sa považujú za potrebné alebo primerané (článok 113 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článok 172 vykonávacích pravidiel), |
| --- | --- |

—

zásada spolufinancovania: vyžaduje sa externé spolufinancovanie z iných zdrojov, ako sú finančné zdroje Spoločenstva, buď prostredníctvom vlastných zdrojov príjemcu, alebo finančných zdrojov tretích strán. Vecné príspevky od tretích strán sa môžu považovať za spolufinancovanie, ak sa považujú za potrebné alebo primerané (článok 113 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článok 172 vykonávacích pravidiel),

| — | zásada neziskovosti: účelom ani dôsledkom grantu nemôže byť prinášanie zisku príjemcovi (článok 109 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článok 165 vykonávacích pravidiel), |
| --- | --- |

—

zásada neziskovosti: účelom ani dôsledkom grantu nemôže byť prinášanie zisku príjemcovi (článok 109 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článok 165 vykonávacích pravidiel),

| — | zásada vylúčenia retroaktívneho účinku: výdavky, ktoré spĺňajú podmienky na financovanie, musia vzniknúť po podpísaní dohody. Vo výnimočných prípadoch môže byť prijateľné zvážiť výdavky, ktoré vznikli po dni podania žiadosti o grant, avšak nie pred týmto dňom (článok 112 nariadenia o rozpočtových pravidlách), |
| --- | --- |

—

zásada vylúčenia retroaktívneho účinku: výdavky, ktoré spĺňajú podmienky na financovanie, musia vzniknúť po podpísaní dohody. Vo výnimočných prípadoch môže byť prijateľné zvážiť výdavky, ktoré vznikli po dni podania žiadosti o grant, avšak nie pred týmto dňom (článok 112 nariadenia o rozpočtových pravidlách),

| — | zásada nekumulovania: na určitú akciu realizovanú daným príjemcom v jednom finančnom roku môže byť pridelený iba jeden grant (článok 111 nariadenia o rozpočtových pravidlách) (1). |
| --- | --- |

—

zásada nekumulovania: na určitú akciu realizovanú daným príjemcom v jednom finančnom roku môže byť pridelený iba jeden grant (článok 111 nariadenia o rozpočtových pravidlách) (1).

3.   Návrhy akcií (projektov) budú vyhodnotené na základe troch kategórií kritérií:

| — | kritériá vylúčenia a spôsobilosti, podľa ktorých sa vyhodnotí spôsobilosť žiadateľa – článok 114 nariadenia o rozpočtových pravidlách, |
| --- | --- |

—

kritériá vylúčenia a spôsobilosti, podľa ktorých sa vyhodnotí spôsobilosť žiadateľa – článok 114 nariadenia o rozpočtových pravidlách,

| — | kritériá výberu, podľa ktorých sa vyhodnotí finančná a prevádzková spôsobilosť žiadateľa realizovať navrhovanú akciu – článok 115 nariadenia o rozpočtových pravidlách, |
| --- | --- |

—

kritériá výberu, podľa ktorých sa vyhodnotí finančná a prevádzková spôsobilosť žiadateľa realizovať navrhovanú akciu – článok 115 nariadenia o rozpočtových pravidlách,

| — | kritériá udeľovania, podľa ktorých sa vyhodnotí kvalita návrhu vzhľadom na náklady. |
| --- | --- |

—

kritériá udeľovania, podľa ktorých sa vyhodnotí kvalita návrhu vzhľadom na náklady.

Tieto tri kategórie kritérií budú vyhodnotené postupne v priebehu hodnotenia. Projekt, ktorý nesplní požiadavky jednej kategórie, nebude hodnotený v druhej fáze hodnotenia a bude zamietnutý.

4.   Pokiaľ ide o druhý program v oblasti zdravia, prioritu budú mať projekty, ktoré:

| — | vo vzťahu k danej situácii majú inovačný charakter a svojou podstatou nie sú rekurentné, |
| --- | --- |

—

vo vzťahu k danej situácii majú inovačný charakter a svojou podstatou nie sú rekurentné,

| — | poskytujú pridanú hodnotu v oblasti verejného zdravia na európskej úrovni: projekty by mali prinášať príslušné úspory z rozsahu, zahŕňať primeraný počet spôsobilých krajín vzhľadom na rozsah projektu a malo by byť možné ich opakovať na inom mieste, |
| --- | --- |

—

poskytujú pridanú hodnotu v oblasti verejného zdravia na európskej úrovni: projekty by mali prinášať príslušné úspory z rozsahu, zahŕňať primeraný počet spôsobilých krajín vzhľadom na rozsah projektu a malo by byť možné ich opakovať na inom mieste,

| — | prispievajú k tvorbe politík Spoločenstva v oblasti verejného zdravia a podporujú také politiky, |
| --- | --- |

—

prispievajú k tvorbe politík Spoločenstva v oblasti verejného zdravia a podporujú také politiky,

| — | venujú náležitú pozornosť efektívnej riadiacej štruktúre, jasnému procesu hodnotenia a presnému opisu očakávaných výsledkov, |
| --- | --- |

—

venujú náležitú pozornosť efektívnej riadiacej štruktúre, jasnému procesu hodnotenia a presnému opisu očakávaných výsledkov,

| — | zahŕňajú plán informovania príslušných cieľových skupín o výsledkoch a použitia výsledkov na európskej úrovni. |
| --- | --- |

—

zahŕňajú plán informovania príslušných cieľových skupín o výsledkoch a použitia výsledkov na európskej úrovni.

2.   KRITÉRIÁ VYLÚČENIA A OPRÁVNENOSTI

1.   Žiadatelia budú vylúčení z účasti na udeľovaní grantov v rámci druhého programu v oblasti zdravia, ak:

| a) | sú v konkurznom konaní alebo v likvidácii, sú pod správou súdu, sú vo vyrovnávacom konaní s veriteľmi, majú pozastavenú podnikateľskú činnosť, vedie sa proti nim v týchto veciach súdne konanie alebo sa nachádzajú v podobnej situácii vyplývajúcej z podobného postupu na základe vnútroštátnych právnych a správnych predpisov; |
| --- | --- |

a)

sú v konkurznom konaní alebo v likvidácii, sú pod správou súdu, sú vo vyrovnávacom konaní s veriteľmi, majú pozastavenú podnikateľskú činnosť, vedie sa proti nim v týchto veciach súdne konanie alebo sa nachádzajú v podobnej situácii vyplývajúcej z podobného postupu na základe vnútroštátnych právnych a správnych predpisov;

| b) | boli odsúdení za trestný čin týkajúci sa ich profesionálneho správania rozsudkom, ktorý má povahu res judicata; |
| --- | --- |

b)

boli odsúdení za trestný čin týkajúci sa ich profesionálneho správania rozsudkom, ktorý má povahu res judicata;

| c) | boli uznaní za vinných z vážneho profesijného pochybenia preukázaného akýmikoľvek prostriedkami, ktoré môže verejný obstarávateľ zdôvodniť; |
| --- | --- |

c)

boli uznaní za vinných z vážneho profesijného pochybenia preukázaného akýmikoľvek prostriedkami, ktoré môže verejný obstarávateľ zdôvodniť;

| d) | nesplnili povinnosti týkajúce sa platby príspevkov na sociálne zabezpečenie alebo platby daní v súlade s právnymi predpismi krajiny, v ktorej pôsobia, alebo s právnymi predpismi krajiny obstarávateľa alebo krajiny, v ktorej sa má zmluva plniť; |
| --- | --- |

d)

nesplnili povinnosti týkajúce sa platby príspevkov na sociálne zabezpečenie alebo platby daní v súlade s právnymi predpismi krajiny, v ktorej pôsobia, alebo s právnymi predpismi krajiny obstarávateľa alebo krajiny, v ktorej sa má zmluva plniť;

| e) | boli právoplatne odsúdení za podvod, korupciu, účasť v zločineckej organizácii alebo akúkoľvek inú nezákonnú činnosť poškodzujúcu finančné záujmy Spoločenstva; |
| --- | --- |

e)

boli právoplatne odsúdení za podvod, korupciu, účasť v zločineckej organizácii alebo akúkoľvek inú nezákonnú činnosť poškodzujúcu finančné záujmy Spoločenstva;

| f) | im je v súčasnosti uložená administratívna sankcia uvedená v článku 96 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách; |
| --- | --- |

f)

im je v súčasnosti uložená administratívna sankcia uvedená v článku 96 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách;

| g) | im bola poskytnutá protiprávna pomoc, v prípade ktorej Komisia prijala zamietavé rozhodnutie obsahujúce príkaz na vymáhanie pohľadávky, a táto pohľadávka nebola vymožená v súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (2). |
| --- | --- |

g)

im bola poskytnutá protiprávna pomoc, v prípade ktorej Komisia prijala zamietavé rozhodnutie obsahujúce príkaz na vymáhanie pohľadávky, a táto pohľadávka nebola vymožená v súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (2).

Dôkaz: Uchádzači musia predložiť čestné vyhlásenie s náležitým dátumom a podpisom, pričom uvedú, že sa nenachádzajú v žiadnej z uvedených situácií.

2.   Z účasti na druhom programe v oblasti zdravia budú vylúčené všetky návrhy doručené po uplynutí lehoty na doručenie, neúplné návrhy alebo návrhy, ktoré nespĺňajú formálne požiadavky stanovené vo výzve na predkladanie návrhov, s výnimkou prípadu, keď ide o zjavné administratívne chyby v zmysle článku 178 ods. 2 vykonávacích pravidiel.

Každá prihláška musí byť úplná a musí obsahovať aspoň tieto dokumenty:

| — | administratívne údaje o hlavnom partnerovi a pridružených partneroch, |
| --- | --- |

—

administratívne údaje o hlavnom partnerovi a pridružených partneroch,

| — | technický opis projektu, |
| --- | --- |

—

technický opis projektu,

| — | celkový rozpočet projektu a žiadanú výšku spolufinancovania Spoločenstvom. |
| --- | --- |

—

celkový rozpočet projektu a žiadanú výšku spolufinancovania Spoločenstvom.

Dôkaz: Obsah žiadosti.

3.   Z účasti na programe v oblasti verejného zdravia budú vylúčené akcie, ktoré sa začali už pred dátumom registrácie žiadosti o grant.

Dôkaz: V žiadosti o grant musí byť uvedený plánovaný dátum začiatku akcie a jej trvanie.

3.   KRITÉRIÁ VÝBERU

Vyhodnocované budú len návrhy, ktoré splnili požiadavky kritérií vylúčenia. Musia byť splnené všetky nasledujúce kritériá výberu.

1.   Finančná spôsobilosť:

Žiadatelia musia mať stabilné a dostatočné finančné zdroje na udržanie svojich aktivít počas obdobia, v ktorom sa vykonáva činnosť, a na to, aby sa mohli podieľať na jej spolufinancovaní.

Dôkaz: Žiadatelia musia predložiť výkaz ziskov a strát a súvahy z dvoch celých predchádzajúcich finančných rokov.

Overovanie finančnej spôsobilosti sa nevzťahuje na verejné orgány, medzinárodné verejné organizácie vytvorené na základe medzivládnych dohôd ani na špecializované agentúry vytvorené na základe medzivládnych dohôd.

2.   Prevádzková spôsobilosť

Žiadateľ musí mať odborné zdroje, odbornú spôsobilosť a kvalifikáciu požadované na realizáciu navrhovanej akcie.

Dôkaz: Žiadatelia musia predložiť najnovšiu výročnú správu o činnosti organizácie vrátane prevádzkových, finančných a technických údajov a životopisy všetkých príslušných odborníkov vo všetkých organizáciách zúčastnených na projekte.

3.   Ďalšie dokumenty predkladané na žiadosť Komisie

Žiadatelia musia predložiť na požiadanie správu z externého auditu vypracovanú schváleným audítorom, v ktorej sa potvrdzujú účty za posledný rozpočtový rok a hodnotí finančná spôsobilosť žiadateľa.

4.   KRITÉRIÁ UDEĽOVANIA

V ďalšom kole sa budú hodnotiť len projekty, ktoré splnili požiadavky kritérií vylúčenia a výberu, a to na základe nasledujúcich kritérií udeľovania.

1.   Význam projektu z hľadiska politiky a kontextu (40 bodov, minimálny limit: 20 bodov)

| a) | Prínos projektu k druhému programu Spoločenstva v oblasti zdravia a jeho ročnému pracovnému plánu, pokiaľ ide o plnenie cieľov a priorít (8 bodov). |
| --- | --- |

a)

Prínos projektu k druhému programu Spoločenstva v oblasti zdravia a jeho ročnému pracovnému plánu, pokiaľ ide o plnenie cieľov a priorít (8 bodov).

| b) | Strategický význam, pokiaľ ide o stratégiu EÚ v oblasti zdravia (3) a pokiaľ ide o očakávaný príspevok k súčasným poznatkom a dosah na zdravie (8 bodov). |
| --- | --- |

b)

Strategický význam, pokiaľ ide o stratégiu EÚ v oblasti zdravia (3) a pokiaľ ide o očakávaný príspevok k súčasným poznatkom a dosah na zdravie (8 bodov).

| c) | Pridaná hodnota v oblasti verejného zdravia na európskej úrovni (8 bodov):






  — | dosah na cieľové skupiny, dlhodobý účinok a možnosť multiplikačných účinkov, napríklad opakovateľné, prenosné alebo trvalo udržateľné aktivity, |
| --- | --- | --- |

c)

Pridaná hodnota v oblasti verejného zdravia na európskej úrovni (8 bodov):

—

dosah na cieľové skupiny, dlhodobý účinok a možnosť multiplikačných účinkov, napríklad opakovateľné, prenosné alebo trvalo udržateľné aktivity,

| — | prínos k príslušným politikám EÚ a iným programom a komplementarita, synergia a kompatibilita s nimi. |
| --- | --- |

—

prínos k príslušným politikám EÚ a iným programom a komplementarita, synergia a kompatibilita s nimi.

| d) | Primeranosť geografickej pôsobnosti (8 bodov)
  Žiadatelia musia zabezpečiť náležitý rozsah geografickej pôsobnosti projektu vzhľadom na jeho ciele, pričom vysvetlia úlohu krajín, ktoré prichádzajú do úvahy ako partneri, a relevantnosť zdrojov projektu alebo cieľových skupín, ktoré zastupujú.
  Návrhy na národnej alebo regionálnej úrovni (t. j. návrhy, ktoré zahŕňajú iba jednu spôsobilú krajinu alebo región krajiny) budú zamietnuté. |
| --- | --- |

d)

Primeranosť geografickej pôsobnosti (8 bodov)

Žiadatelia musia zabezpečiť náležitý rozsah geografickej pôsobnosti projektu vzhľadom na jeho ciele, pričom vysvetlia úlohu krajín, ktoré prichádzajú do úvahy ako partneri, a relevantnosť zdrojov projektu alebo cieľových skupín, ktoré zastupujú.

Návrhy na národnej alebo regionálnej úrovni (t. j. návrhy, ktoré zahŕňajú iba jednu spôsobilú krajinu alebo región krajiny) budú zamietnuté.

| e) | Adekvátnosť projektu v rámci sociálneho, kultúrneho a politického kontextu (8 bodov).
  Projekty žiadateľov musia zohľadňovať situáciu daných krajín alebo špecifických oblastí a zabezpečiť kompatibilitu plánovaných akcií s kultúrou a postojmi cieľových skupín. |
| --- | --- |

e)

Adekvátnosť projektu v rámci sociálneho, kultúrneho a politického kontextu (8 bodov).

Projekty žiadateľov musia zohľadňovať situáciu daných krajín alebo špecifických oblastí a zabezpečiť kompatibilitu plánovaných akcií s kultúrou a postojmi cieľových skupín.

2.   Technická kvalita projektu (30 bodov, minimálny limit: 15 bodov)

| a) | Dôkazová základňa (6 bodov)
  Žiadatelia musia pripojiť analýzu problému a jasne opísať faktory, dosah, účelnosť a uplatniteľnosť navrhovaných opatrení. |
| --- | --- |

a)

Dôkazová základňa (6 bodov)

Žiadatelia musia pripojiť analýzu problému a jasne opísať faktory, dosah, účelnosť a uplatniteľnosť navrhovaných opatrení.

| b) | Obsahová špecifikácia (6 bodov)
  Žiadatelia musia jasne opísať zámery a ciele a cieľové skupiny vrátane príslušných geografických faktorov, metód, očakávaných účinkov a výsledkov. |
| --- | --- |

b)

Obsahová špecifikácia (6 bodov)

Žiadatelia musia jasne opísať zámery a ciele a cieľové skupiny vrátane príslušných geografických faktorov, metód, očakávaných účinkov a výsledkov.

| c) | Inovačný charakter, technická komplementarita a vyhýbanie sa opakovaniu iných akcií existujúcich na úrovni EÚ (6 bodov).
  Žiadatelia musia jasne vytýčiť, aký pokrok sa má projektom dosiahnuť v danej oblasti vzhľadom na daný stav, a zabezpečiť, aby nedošlo k nevhodnej duplikácii alebo čiastočnému či úplnému prelínaniu medzi projektmi a aktivitami, ktoré sa už realizovali na európskej a medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

c)

Inovačný charakter, technická komplementarita a vyhýbanie sa opakovaniu iných akcií existujúcich na úrovni EÚ (6 bodov).

Žiadatelia musia jasne vytýčiť, aký pokrok sa má projektom dosiahnuť v danej oblasti vzhľadom na daný stav, a zabezpečiť, aby nedošlo k nevhodnej duplikácii alebo čiastočnému či úplnému prelínaniu medzi projektmi a aktivitami, ktoré sa už realizovali na európskej a medzinárodnej úrovni.

| d) | Stratégia vyhodnocovania (6 bodov)
  Žiadatelia musia jasne vysvetliť druh a vhodnosť navrhovaných metód a vybraných ukazovateľov. |
| --- | --- |

d)

Stratégia vyhodnocovania (6 bodov)

Žiadatelia musia jasne vysvetliť druh a vhodnosť navrhovaných metód a vybraných ukazovateľov.

| e) | Informačná stratégia (6 bodov)
  Žiadatelia musia jasne preukázať vhodnosť plánovanej stratégie a navrhovanej metodiky na zabezpečenie prenosnosti výsledkov a trvalej udržateľnosti informovania o nich. |
| --- | --- |

e)

Informačná stratégia (6 bodov)

Žiadatelia musia jasne preukázať vhodnosť plánovanej stratégie a navrhovanej metodiky na zabezpečenie prenosnosti výsledkov a trvalej udržateľnosti informovania o nich.

3.   Kvalita riadenia projektu a rozpočtu (30 bodov, minimálny limit: 15 bodov)

| a) | Plánovanie a organizácia projektu (5 bodov)
  Žiadatelia musia opísať aktivity, ktoré sa majú realizovať, časový harmonogram a míľniky, výsledky, povahu a rozdelenie úloh a analýzu rizika. |
| --- | --- |

a)

Plánovanie a organizácia projektu (5 bodov)

Žiadatelia musia opísať aktivity, ktoré sa majú realizovať, časový harmonogram a míľniky, výsledky, povahu a rozdelenie úloh a analýzu rizika.

| b) | Organizačná spôsobilosť (5 bodov)
  Žiadatelia musia opísať štruktúru riadenia, odbornú spôsobilosť pracovníkov, oblasti zodpovednosti, internú komunikáciu, postup rozhodovania, monitorovanie a kontrolu. |
| --- | --- |

b)

Organizačná spôsobilosť (5 bodov)

Žiadatelia musia opísať štruktúru riadenia, odbornú spôsobilosť pracovníkov, oblasti zodpovednosti, internú komunikáciu, postup rozhodovania, monitorovanie a kontrolu.

| c) | Kvalita partnerstva (5 bodov)
  Žiadatelia musia opísať plánované partnerstvá, pokiaľ ide o rozsah, úlohy a oblasti zodpovednosti, vzťahy medzi jednotlivými partnermi, synergiu a komplementaritu rôznych partnerov projektu a sieťovú štruktúru. |
| --- | --- |

c)

Kvalita partnerstva (5 bodov)

Žiadatelia musia opísať plánované partnerstvá, pokiaľ ide o rozsah, úlohy a oblasti zodpovednosti, vzťahy medzi jednotlivými partnermi, synergiu a komplementaritu rôznych partnerov projektu a sieťovú štruktúru.

| d) | Komunikačná stratégia (5 bodov)
  Žiadatelia musia opísať komunikačnú stratégiu v súvislosti s plánovaním, cieľovými skupinami, vhodnosťou použitých kanálov a viditeľnosťou spolufinancovania EÚ. |
| --- | --- |

d)

Komunikačná stratégia (5 bodov)

Žiadatelia musia opísať komunikačnú stratégiu v súvislosti s plánovaním, cieľovými skupinami, vhodnosťou použitých kanálov a viditeľnosťou spolufinancovania EÚ.

| e) | Celkový a podrobný rozpočet vrátane finančného riadenia (10 bodov, minimálny limit: 5 bodov)
  Žiadatelia musia zabezpečiť relevantnosť, vhodnosť, vyrovnanosť a konzistenciu rozpočtu ako takého, ako aj jeho rozdelenia medzi partnerov, a špecifické ciele projektu. Rozpočet by mal byť medzi partnerov rozdelený na minimálne rozumnej úrovni, aby nedošlo k nadmernej fragmentácii.
  Žiadatelia musia opísať finančné toky, oblasti zodpovednosti, postupy podávania správ a kontroly. |
| --- | --- |

e)

Celkový a podrobný rozpočet vrátane finančného riadenia (10 bodov, minimálny limit: 5 bodov)

Žiadatelia musia zabezpečiť relevantnosť, vhodnosť, vyrovnanosť a konzistenciu rozpočtu ako takého, ako aj jeho rozdelenia medzi partnerov, a špecifické ciele projektu. Rozpočet by mal byť medzi partnerov rozdelený na minimálne rozumnej úrovni, aby nedošlo k nadmernej fragmentácii.

Žiadatelia musia opísať finančné toky, oblasti zodpovednosti, postupy podávania správ a kontroly.

Projekt, ktorý nedosiahne minimálny počet bodov, bude zamietnutý.

Návrhy odporučené na financovanie budú po vyhodnotení zoradené do zoznamu podľa celkového dosiahnutého počtu bodov. V závislosti od dostupných rozpočtových prostriedkov sa projektom s najvyšším počtom bodov udelia granty na spolufinancovanie. Ostatné projekty odporučené na spolufinancovanie budú zaradené do rezervného zoznamu.

---

(1)  Znamená to, že určitá akcia, na ktorú žiadateľ žiada grant, môže byť schválená na spolufinancovanie Komisiou iba raz za rok bez ohľadu na dĺžku jej trvania.

(2)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

(3)  KOM(2007) 630 v konečnom znení; http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm

---

PRÍLOHA III

Oprávnenosť cestovných výdavkov a výdavkov na pobyt

Tieto usmernenia sa vzťahujú na náhradu cestovných výdavkov a výdavkov na pobyt:

| — | osôb zamestnaných príjemcom grantov (hlavní a vedľajší príjemcovia) a odborníkov, ktorých príjemca vyzval, aby sa zapojili do pracovných skupín, |
| --- | --- |

—

osôb zamestnaných príjemcom grantov (hlavní a vedľajší príjemcovia) a odborníkov, ktorých príjemca vyzval, aby sa zapojili do pracovných skupín,

| — | v prípadoch výslovne stanovených v zmluvách o poskytnutí služby. |
| --- | --- |

—

v prípadoch výslovne stanovených v zmluvách o poskytnutí služby.

1.   Paušálna náhrada nákladov na pobyt sa týka všetkých výdavkov na pobyt počas služobných ciest vrátane výdavkov na hotely, reštaurácie a miestnu dopravu (taxislužba a/alebo verejná doprava). Vzťahujú sa na každý deň služobnej cesty, ktorá sa koná v minimálnej vzdialenosti 100 km od obvyklého miesta výkonu práce. Príspevky na pobyt sa líšia v závislosti od krajiny, v ktorej sa služobná cesta koná. Denné sadzby zodpovedajú súčtu denného príspevku a maximálnej ceny za ubytovanie v hoteli podľa rozhodnutia Komisie K(2004) 1313 (1) v znení zmien a doplnení.

2.   Služobné cesty v krajinách mimo EÚ 27, pristupujúcich a uchádzajúcich sa krajín a krajín EZVO – EHP sa vopred predkladajú Komisii na schválenie. Toto schválenie závisí od cieľov, nákladov a dôvodov služobnej cesty.

3.   Cestovné výdavky sa považujú za oprávnené za týchto podmienok:

| — | cestovanie najpriamejšou a najúspornejšou trasou, |
| --- | --- |

—

cestovanie najpriamejšou a najúspornejšou trasou,

| — | vzdialenosť najmenej 100 km medzi miestom konania služobnej cesty a obvyklým miestom výkonu práce, |
| --- | --- |

—

vzdialenosť najmenej 100 km medzi miestom konania služobnej cesty a obvyklým miestom výkonu práce,

| — | železničná doprava: prvá trieda, |
| --- | --- |

—

železničná doprava: prvá trieda,

| — | letecká doprava: turistická trieda, pokiaľ nemožno použiť lacnejšie cestovné (napríklad Apex); doprava lietadlom je prípustná iba v prípade spiatočnej cesty dlhšej ako 800 km, |
| --- | --- |

—

letecká doprava: turistická trieda, pokiaľ nemožno použiť lacnejšie cestovné (napríklad Apex); doprava lietadlom je prípustná iba v prípade spiatočnej cesty dlhšej ako 800 km,

| — | cestovanie automobilom: náhrada vo výške cestovného prvej triedy železničnej dopravy. |
| --- | --- |

—

cestovanie automobilom: náhrada vo výške cestovného prvej triedy železničnej dopravy.

---

(1)  Rozhodnutie Komisie zo 7. apríla 2004, pokiaľ ide o všeobecné vykonávacie ustanovenia, ktorými sa prijíma príručka pre služobné cesty úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej komisie.

---

PRÍLOHA IV

Kritériá vzťahujúce sa na finančné príspevky na spoločné akcie v rámci druhého programu Spoločenstva v oblasti zdravia (2008 – 2013)

(rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES z 23. októbra 2007, článok 4 ods. 3)

1.   KRITÉRIÁ VYLÚČENIA A OPRÁVNENOSTI

Spoločné akcie sa môžu realizovať v spolupráci s verejnými orgánmi a mimovládnymi subjektmi, ktoré:

| — | sú neziskové a nezávislé od priemyselných, komerčných a podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov, |
| --- | --- |

—

sú neziskové a nezávislé od priemyselných, komerčných a podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov,

| — | za prvoradý cieľ si kladú napĺňanie jedného alebo viacerých cieľov programu, |
| --- | --- |

—

za prvoradý cieľ si kladú napĺňanie jedného alebo viacerých cieľov programu,

| — | boli vymenované transparentnými postupmi krajinou zúčastňujúcou sa na druhom programe v oblasti zdravia, |
| --- | --- |

—

boli vymenované transparentnými postupmi krajinou zúčastňujúcou sa na druhom programe v oblasti zdravia,

| — | nesledujú všeobecné ciele, ktoré by boli v priamom alebo nepriamom rozpore s politikami Európskej únie alebo ktoré by vytvárali nepriaznivý obraz, |
| --- | --- |

—

nesledujú všeobecné ciele, ktoré by boli v priamom alebo nepriamom rozpore s politikami Európskej únie alebo ktoré by vytvárali nepriaznivý obraz,

| — | predložili Komisii dostatočné informácie o svojej členskej základni, vnútorných pravidlách a zdrojoch financovania, |
| --- | --- |

—

predložili Komisii dostatočné informácie o svojej členskej základni, vnútorných pravidlách a zdrojoch financovania,

| — | nenachádzajú sa v žiadnej zo situácií uvedených v článkoch 93 a 94 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorá by odôvodňovala ich vylúčenie. |
| --- | --- |

—

nenachádzajú sa v žiadnej zo situácií uvedených v článkoch 93 a 94 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorá by odôvodňovala ich vylúčenie.

2.   KRITÉRIÁ VÝBERU

Kritériá výberu umožňujú posúdiť finančnú situáciu žiadateľa a jeho prevádzkovú spôsobilosť na realizáciu navrhovaného pracovného programu.

Žiadatelia musia mať odborné zdroje, odbornú spôsobilosť a kvalifikáciu požadované na realizáciu navrhovanej akcie.

Žiadatelia musia mať dostatočné finančné zdroje na udržanie svojich aktivít počas obdobia, v ktorom sa vykonáva činnosť, a na to, aby sa mohli podieľať na jej spolufinancovaní.

Každý žiadateľ musí predložiť:

| — | jasný, úplný a dostatočne podrobný odhadovaný rozpočet výdavkov v súvislosti so zodpovedajúcimi aktivitami vykonávanými každým subjektom, ktorý sa podieľa na spoločnom projekte, |
| --- | --- |

—

jasný, úplný a dostatočne podrobný odhadovaný rozpočet výdavkov v súvislosti so zodpovedajúcimi aktivitami vykonávanými každým subjektom, ktorý sa podieľa na spoločnom projekte,

| — | vyhlásenie o dostupnosti dostatočných vlastných finančných prostriedkov na pokrytie výdavkov, na ktoré sa neposkytne príspevok Spoločenstva, a o rozhodnutí poskytnúť vlastné prostriedky v prípade nedostatočnej finančnej podpory Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

vyhlásenie o dostupnosti dostatočných vlastných finančných prostriedkov na pokrytie výdavkov, na ktoré sa neposkytne príspevok Spoločenstva, a o rozhodnutí poskytnúť vlastné prostriedky v prípade nedostatočnej finančnej podpory Spoločenstva,

| — | kópiu ročnej účtovnej závierky za posledný finančný rok predchádzajúci predloženiu žiadosti, za ktorý boli uzatvorené účtovné knihy (v prípade iných neziskových subjektov ako verejné subjekty). |
| --- | --- |

—

kópiu ročnej účtovnej závierky za posledný finančný rok predchádzajúci predloženiu žiadosti, za ktorý boli uzatvorené účtovné knihy (v prípade iných neziskových subjektov ako verejné subjekty).

Účastníkmi spoločných akcií musia byť subjekty, ktoré členské štáty poverili výkonom úloh v oblasti verejného zdravia, ktoré zodpovedajú oblasti, na ktorú sa vzťahuje výzva na predkladanie návrhov.

3.   KRITÉRIÁ UDEĽOVANIA

| — | Prínos akcie k druhému programu Spoločenstva v oblasti zdravia a jeho ročnému pracovnému plánu, pokiaľ ide o plnenie cieľov a priorít. |
| --- | --- |

—

Prínos akcie k druhému programu Spoločenstva v oblasti zdravia a jeho ročnému pracovnému plánu, pokiaľ ide o plnenie cieľov a priorít.

| — | Možné výhody spolupráce vzhľadom na očakávaný prínos k súčasným poznatkom alebo na zvýšenie účinnosti v dotknutej oblasti. |
| --- | --- |

—

Možné výhody spolupráce vzhľadom na očakávaný prínos k súčasným poznatkom alebo na zvýšenie účinnosti v dotknutej oblasti.

| — | Dostatočný počet zúčastnených členských štátov, ktorým sa zabezpečí náležitý rozsah geografickej pôsobnosti akcie vzhľadom na jej ciele, v rámci ktorého sa vysvetlia úlohy krajín, ktoré prichádzajú do úvahy ako partneri, a relevantnosť zdrojov projektu alebo cieľových skupín, ktoré zastupujú. |
| --- | --- |

—

Dostatočný počet zúčastnených členských štátov, ktorým sa zabezpečí náležitý rozsah geografickej pôsobnosti akcie vzhľadom na jej ciele, v rámci ktorého sa vysvetlia úlohy krajín, ktoré prichádzajú do úvahy ako partneri, a relevantnosť zdrojov projektu alebo cieľových skupín, ktoré zastupujú.

| — | Presné vymedzenie a kvalita cieľov, pracovného plánu, organizácie a opisu očakávaných výsledkov a prínosov, ako aj komunikačná a informačná stratégia. |
| --- | --- |

—

Presné vymedzenie a kvalita cieľov, pracovného plánu, organizácie a opisu očakávaných výsledkov a prínosov, ako aj komunikačná a informačná stratégia.

| — | Vyvážená účasť navrhovateľov na plánovaných činnostiach. |
| --- | --- |

—

Vyvážená účasť navrhovateľov na plánovaných činnostiach.

---

PRÍLOHA V

Kritériá vzťahujúce sa na finančné príspevky na činnosť mimovládneho subjektu alebo špecializovanej siete

[Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1350/2007/ES z 23. októbra 2007, článok 4 ods. 1 písm. b)]

1.   KRITÉRIÁ VYLÚČENIA A OPRÁVNENOSTI

Spoločenstvo môže poskytnúť finančné príspevky na činnosť mimovládneho subjektu alebo špecializovanej siete (ďalej len „organizácia“), ktoré

| — | sú neziskové a nezávislé od priemyselných, komerčných a podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov, |
| --- | --- |

—

sú neziskové a nezávislé od priemyselných, komerčných a podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov,

| — | majú členskú základňu aspoň v polovici členských štátov, |
| --- | --- |

—

majú členskú základňu aspoň v polovici členských štátov,

| — | majú vyvážené geografické zastúpenie, |
| --- | --- |

—

majú vyvážené geografické zastúpenie,

| — | za prvoradý cieľ si kladú napĺňanie jedného cieľa alebo viacerých cieľov programu, |
| --- | --- |

—

za prvoradý cieľ si kladú napĺňanie jedného cieľa alebo viacerých cieľov programu,

| — | nesledujú všeobecné ciele, ktoré by boli v priamom alebo nepriamom rozpore s politikami Európskej únie alebo ktoré by vytvárali nepriaznivý obraz, |
| --- | --- |

—

nesledujú všeobecné ciele, ktoré by boli v priamom alebo nepriamom rozpore s politikami Európskej únie alebo ktoré by vytvárali nepriaznivý obraz,

| — | predložili Komisii dostatočné informácie o svojej členskej základni, vnútorných pravidlách a zdrojoch financovania, |
| --- | --- |

—

predložili Komisii dostatočné informácie o svojej členskej základni, vnútorných pravidlách a zdrojoch financovania,

| — | predložili Komisii svoj ročný pracovný plán na finančný rok a najnovšiu výročnú správu o činnosti organizácie, a ak je k dispozícii, najnovšiu hodnotiacu správu, |
| --- | --- |

—

predložili Komisii svoj ročný pracovný plán na finančný rok a najnovšiu výročnú správu o činnosti organizácie, a ak je k dispozícii, najnovšiu hodnotiacu správu,

| — | nenachádzajú sa v žiadnej zo situácií uvedených v článkoch 93 a 94 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorá by odôvodňovala ich vylúčenie. |
| --- | --- |

—

nenachádzajú sa v žiadnej zo situácií uvedených v článkoch 93 a 94 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorá by odôvodňovala ich vylúčenie.

Kritérium „nezávislosť od priemyselných, komerčných a podnikateľských alebo iných konfliktných záujmov“ sa vzťahuje na tri aspekty, ktoré musí žiadajúca organizácia spĺňať:

| | Právna nezávislosť

  Dva právne subjekty sa považujú za navzájom nezávislé, ak ani jeden z nich nie je pod priamou alebo nepriamou kontrolou daného druhého subjektu ani pod tou istou priamou alebo nepriamou kontrolou tretieho subjektu ako daný druhý subjekt.
  Kontrola môže nadobudnúť najmä jednu z týchto foriem:






  a) | priame alebo nepriame vlastníctvo viac ako 50 % nominálnej hodnoty emitovaného základného imania príslušného právneho subjektu alebo väčšiny hlasovacích práv akcionárov alebo spoločníkov daného subjektu; |
| --- | --- | --- |

Právna nezávislosť

Dva právne subjekty sa považujú za navzájom nezávislé, ak ani jeden z nich nie je pod priamou alebo nepriamou kontrolou daného druhého subjektu ani pod tou istou priamou alebo nepriamou kontrolou tretieho subjektu ako daný druhý subjekt.

Kontrola môže nadobudnúť najmä jednu z týchto foriem:

a)

priame alebo nepriame vlastníctvo viac ako 50 % nominálnej hodnoty emitovaného základného imania príslušného právneho subjektu alebo väčšiny hlasovacích práv akcionárov alebo spoločníkov daného subjektu;

| b) | priame alebo nepriame, skutočné alebo zo zákona vlastníctvo rozhodovacích právomocí príslušného právneho subjektu. |
| --- | --- |

b)

priame alebo nepriame, skutočné alebo zo zákona vlastníctvo rozhodovacích právomocí príslušného právneho subjektu.

Nasledujúce vzťahy medzi právnymi subjektmi sa však samy osebe nepovažujú za vzťahy vytvárajúce vzťahy kontroly:

| a) | priame alebo nepriame vlastníctvo viac ako 50 % nominálnej hodnoty emitovaného základného imania žiadajúcej organizácie alebo väčšinu hlasovacích práv akcionárov alebo spoločníkov právnych subjektov vlastní ten istý verejný subjekt; |
| --- | --- |

a)

priame alebo nepriame vlastníctvo viac ako 50 % nominálnej hodnoty emitovaného základného imania žiadajúcej organizácie alebo väčšinu hlasovacích práv akcionárov alebo spoločníkov právnych subjektov vlastní ten istý verejný subjekt;

| b) | príslušné právne subjekty vlastní alebo kontroluje ten istý verejný subjekt. |
| --- | --- |

b)

príslušné právne subjekty vlastní alebo kontroluje ten istý verejný subjekt.

| | Finančná nezávislosť

  Vo všeobecnosti platí, že žiadajúce organizácie, ktoré dostávajú viac ako 20 % finančných prostriedkov na svoje pôsobenie (základné financovanie) zo súkromného sektora (1), považujú za finančne závislé. |
| --- | --- |

Finančná nezávislosť

Vo všeobecnosti platí, že žiadajúce organizácie, ktoré dostávajú viac ako 20 % finančných prostriedkov na svoje pôsobenie (základné financovanie) zo súkromného sektora (1), považujú za finančne závislé.

| | Transparentnosť činností a financovania žiadateľa







  a) | Všetky činnosti by mali byť uverejnené vo výročnej správe žiadateľa (2). Spoluprácu žiadateľov so subjektmi súkromného sektora, ktoré sa považujú za neoprávnené napríklad na základe povahy ich činnosti, ktorá je nezlučiteľná so základnými zásadami Európskej únie uvedenými v článku 2 a 3 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, možno považovať za neprípustnú. |
| --- | --- | --- |

Transparentnosť činností a financovania žiadateľa

a)

Všetky činnosti by mali byť uverejnené vo výročnej správe žiadateľa (2). Spoluprácu žiadateľov so subjektmi súkromného sektora, ktoré sa považujú za neoprávnené napríklad na základe povahy ich činnosti, ktorá je nezlučiteľná so základnými zásadami Európskej únie uvedenými v článku 2 a 3 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, možno považovať za neprípustnú.

| b) | Všetky informácie o financovaní majú byť sprístupnené verejnosti prostredníctvom internetovej stránky žiadateľa v členení podľa druhu (základné financovanie a financovanie projektov, vecné príspevky) a financujúceho subjektu. |
| --- | --- |

b)

Všetky informácie o financovaní majú byť sprístupnené verejnosti prostredníctvom internetovej stránky žiadateľa v členení podľa druhu (základné financovanie a financovanie projektov, vecné príspevky) a financujúceho subjektu.

| c) | Existujúce výkazy o situácii žiadateľov v súvislosti s požiadavkou na ich transparentnosť majú byť verejne prístupné. |
| --- | --- |

c)

Existujúce výkazy o situácii žiadateľov v súvislosti s požiadavkou na ich transparentnosť majú byť verejne prístupné.

2.   KRITÉRIÁ VÝBERU

Kritériá výberu umožňujú posúdiť finančnú a prevádzkovú spôsobilosť organizácie na realizáciu navrhovaného pracovného programu.

Grant možno udeliť len organizáciám, ktoré majú potrebné zdroje na zabezpečenie vlastnej činnosti. Ako dôkaz musia tieto organizácie:

| — | pripojiť kópiu ročnej účtovnej závierky za posledný finančný rok predchádzajúci predloženiu žiadosti, za ktorý boli uzatvorené účtovné knihy. Ak žiadosť o grant podáva nová európska organizácia, žiadateľ musí predložiť ročné účtovné závierky (vrátane súvahy a výkazu ziskov a strát) členských organizácií nového subjektu za posledný finančný rok predchádzajúci predloženiu žiadosti, za ktorý boli uzatvorené účtovné knihy, |
| --- | --- |

—

pripojiť kópiu ročnej účtovnej závierky za posledný finančný rok predchádzajúci predloženiu žiadosti, za ktorý boli uzatvorené účtovné knihy. Ak žiadosť o grant podáva nová európska organizácia, žiadateľ musí predložiť ročné účtovné závierky (vrátane súvahy a výkazu ziskov a strát) členských organizácií nového subjektu za posledný finančný rok predchádzajúci predloženiu žiadosti, za ktorý boli uzatvorené účtovné knihy,

| — | predložiť podrobný predbežný rozpočet organizácie, ktorý je vyvážený z hľadiska príjmov a výdavkov, |
| --- | --- |

—

predložiť podrobný predbežný rozpočet organizácie, ktorý je vyvážený z hľadiska príjmov a výdavkov,

| — | v prípade žiadostí o prevádzkový grant, ktorý presahuje sumu 100 000 EUR, pripojiť správu z externého auditu vypracovanú schváleným audítorom, v ktorej sa musí osvedčiť účtovná závierka z posledného finančného roku a posúdiť finančná životaschopnosť žiadajúcej organizácie. |
| --- | --- |

—

v prípade žiadostí o prevádzkový grant, ktorý presahuje sumu 100 000 EUR, pripojiť správu z externého auditu vypracovanú schváleným audítorom, v ktorej sa musí osvedčiť účtovná závierka z posledného finančného roku a posúdiť finančná životaschopnosť žiadajúcej organizácie.

Grant možno udeliť len organizáciám, ktoré disponujú potrebnými prevádzkovými zdrojmi, schopnosťami a odbornými skúsenosťami. Na účely takéhoto posúdenia sa žiadosť musí doložiť týmito informáciami:

| — | posledná výročná správa o činnosti organizácie alebo v prípade novozriadenej organizácie životopisy členov predstavenstva a ďalších zamestnancov a výročné správy o činnosti členských organizácií nového subjektu, |
| --- | --- |

—

posledná výročná správa o činnosti organizácie alebo v prípade novozriadenej organizácie životopisy členov predstavenstva a ďalších zamestnancov a výročné správy o činnosti členských organizácií nového subjektu,

| — | referencie týkajúce sa účasti na akciách financovaných Európskou komisiou alebo týkajúce sa žiadostí o ne, uzatvorenia grantových dohôd a uzatvorenia zmlúv financovaných z rozpočtu Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

referencie týkajúce sa účasti na akciách financovaných Európskou komisiou alebo týkajúce sa žiadostí o ne, uzatvorenia grantových dohôd a uzatvorenia zmlúv financovaných z rozpočtu Spoločenstva.

3.   KRITÉRIÁ UDEĽOVANIA

Kritériá udeľovania umožňujú vybrať pracovné programy, ktoré môžu zaručiť súlad s cieľmi a prioritami Komisie a zabezpečiť náležité informovanie a komunikáciu vrátane zviditeľnenia financovania Spoločenstvom.

Na tento účel musí ročný pracovný program predložený s cieľom získať finančný príspevok Spoločenstva spĺňať tieto kritériá:

| a) | Význam projektu z hľadiska politiky a kontextu
  Ročný pracovný program musí byť v súlade s cieľmi druhého programu Spoločenstva v oblasti zdravia vzhľadom na ročný pracovný plán na rok 2009. |
| --- | --- |

a)

Význam projektu z hľadiska politiky a kontextu

Ročný pracovný program musí byť v súlade s cieľmi druhého programu Spoločenstva v oblasti zdravia vzhľadom na ročný pracovný plán na rok 2009.

| b) | Technická kvalita navrhovaného pracovného programu
  Pracovný program musí byť jasný, realistický a dostatočne podrobný najmä vzhľadom na tieto aspekty:






  — | presné vymedzenie cieľov a ich vhodnosť na dosiahnutie očakávaných výsledkov, |
| --- | --- | --- |

b)

Technická kvalita navrhovaného pracovného programu

Pracovný program musí byť jasný, realistický a dostatočne podrobný najmä vzhľadom na tieto aspekty:

—

presné vymedzenie cieľov a ich vhodnosť na dosiahnutie očakávaných výsledkov,

| — | opis plánovaných činností, úloh, oblastí zodpovednosti a časových harmonogramov vrátane komunikačných a informačných opatrení, |
| --- | --- |

—

opis plánovaných činností, úloh, oblastí zodpovednosti a časových harmonogramov vrátane komunikačných a informačných opatrení,

| — | opis interného a externého hodnotenia akcií a ukazovateľov použitých na overenie dosiahnutia cieľov pracovného programu. |
| --- | --- |

—

opis interného a externého hodnotenia akcií a ukazovateľov použitých na overenie dosiahnutia cieľov pracovného programu.

Pracovný program musí byť nákladovo efektívny, t. j. musí sa preukázať, že rozpočet zodpovedá finančným prostriedkom, ktoré sa majú vynaložiť.

| c) | Kvalita riadenia
  Organizácia, ktorá žiada o financovanie, musí:






  — | garantovať primeranú riadiacu štruktúru, primerané procesy riadenia, ľudské a finančné zdroje a administratívu, ako aj dobré pracovné vzťahy s príslušnými partnermi a zainteresovanými stranami, |
| --- | --- | --- |

c)

Kvalita riadenia

Organizácia, ktorá žiada o financovanie, musí:

—

garantovať primeranú riadiacu štruktúru, primerané procesy riadenia, ľudské a finančné zdroje a administratívu, ako aj dobré pracovné vzťahy s príslušnými partnermi a zainteresovanými stranami,

| — | byť schopná dokázať úroveň dosahovania svojich organizačných cieľov a schopnosť dosiahnuť výsledok. |
| --- | --- |

—

byť schopná dokázať úroveň dosahovania svojich organizačných cieľov a schopnosť dosiahnuť výsledok.

---

(1)  Termín „súkromný sektor“ zahŕňa „ziskové“ spoločnosti/podniky/korporácie, obchodné organizácie alebo iné subjekty nezávisle od ich právnej povahy (zapísané/nezapísané v obchodnom registri), vlastníctva (v úplnom alebo čiastočnom súkromnom/štátnom vlastníctve) alebo veľkosti (veľké/malé), ak nie sú kontrolované verejnosťou.

(2)  Uvedú sa spolupracujúce subjekty v pozícii, ktorá by mohla viesť ku konfliktu záujmov (článok 52 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článok 34 vykonávacích pravidiel).

---

| 26.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/74

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 25. februára 2009,

ktorým sa podľa rozhodnutia 2008/671/ES o harmonizovanom využívaní rádiového frekvenčného spektra v pásme 5 875 – 5 905 MHz pre aplikácie inteligentných dopravných systémov (ITS) súvisiace s bezpečnosťou udeľuje výnimka Rakúsku

[oznámené pod číslom K(2009) 1136]

(Iba nemecké znenie je autentické)

(2009/159/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 676/2002/ES zo 7. marca 2002 o regulačnom rámci pre politiku rádiového frekvenčného spektra v Európskom spoločenstve (rozhodnutie o rádiovom frekvenčnom spektre) (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 5,

so zreteľom na rozhodnutie Komisie 2008/671/ES z 5. augusta 2008 o harmonizovanom využívaní rádiového frekvenčného spektra v pásme 5 875 MHz – 5 905 MHz pre aplikácie inteligentných dopravných systémov (ITS) (2) súvisiace s bezpečnosťou, a najmä na jeho článok 3 ods. 2,

so zreteľom na žiadosť Rakúska z 25. novembra 2008,

keďže:

| (1) | Podľa rozhodnutia 2008/671/ES členské štáty musia najneskôr do 6. februára 2009 v súlade s osobitnými parametrami vymedziť frekvenčné pásmo 5 875 MHz – 5 905 MHz pre inteligentné dopravné systémy a sprístupniť ho na nevýhradné používanie. |
| --- | --- |

(1)

Podľa rozhodnutia 2008/671/ES členské štáty musia najneskôr do 6. februára 2009 v súlade s osobitnými parametrami vymedziť frekvenčné pásmo 5 875 MHz – 5 905 MHz pre inteligentné dopravné systémy a sprístupniť ho na nevýhradné používanie.

| (2) | V článku 3 ods. 2 rozhodnutia 2008/671/ES sa uvádza, že v rámci výnimky členské štáty môžu požiadať o povolenie prechodných období a/alebo opatrení na spoločné používanie rádiového frekvenčného spektra podľa článku 4 ods. 5 rozhodnutia č. 676/2002/ES. |
| --- | --- |

(2)

V článku 3 ods. 2 rozhodnutia 2008/671/ES sa uvádza, že v rámci výnimky členské štáty môžu požiadať o povolenie prechodných období a/alebo opatrení na spoločné používanie rádiového frekvenčného spektra podľa článku 4 ods. 5 rozhodnutia č. 676/2002/ES.

| (3) | Rakúsko informovalo Komisiu o tom, že uvedené frekvenčné pásmo je v súčasnosti pridelené na výhradné používanie pre rádiové systémy bod-bod elektronického spravodajstva (Electronic News Gathering – ENG), a teda nemožno načas implementovať požiadavky ustanovené v rozhodnutí 2008/671/ES. |
| --- | --- |

(3)

Rakúsko informovalo Komisiu o tom, že uvedené frekvenčné pásmo je v súčasnosti pridelené na výhradné používanie pre rádiové systémy bod-bod elektronického spravodajstva (Electronic News Gathering – ENG), a teda nemožno načas implementovať požiadavky ustanovené v rozhodnutí 2008/671/ES.

| (4) | V roku 1989 rakúske orgány udelili Rakúskej vysielacej spoločnosti (Österreichischen Rundfunk – ORF) oprávnenie na inštaláciu a prevádzku systémov bod-bod elektronického spravodajstva. Uvedené oprávnenie platí na celom území Rakúska, a to bez zemepisných či časových obmedzení. Rakúsko uviedlo, že Rakúska vysielacia spoločnosť zavedie nové zariadenia na prenos bod-bod elektronického spravodajstva, aby vykonávala prevádzku v odlišnom frekvenčnom pásme, a že súhlasila s tým, že sa do 31. decembra 2011 zriekne svojho oprávnenia týkajúceho sa používania frekvenčného pásma 5 875 MHz – 5 905 MHz. V súlade s rozhodnutím 2008/671/ES sa frekvenčné pásmo 5 875 MHz – 5 905 MHz od 1. januára 2012 v plnej miere sprístupní pre aplikácie inteligentných dopravných systémov súvisiace s bezpečnosťou. |
| --- | --- |

(4)

V roku 1989 rakúske orgány udelili Rakúskej vysielacej spoločnosti (Österreichischen Rundfunk – ORF) oprávnenie na inštaláciu a prevádzku systémov bod-bod elektronického spravodajstva. Uvedené oprávnenie platí na celom území Rakúska, a to bez zemepisných či časových obmedzení. Rakúsko uviedlo, že Rakúska vysielacia spoločnosť zavedie nové zariadenia na prenos bod-bod elektronického spravodajstva, aby vykonávala prevádzku v odlišnom frekvenčnom pásme, a že súhlasila s tým, že sa do 31. decembra 2011 zriekne svojho oprávnenia týkajúceho sa používania frekvenčného pásma 5 875 MHz – 5 905 MHz. V súlade s rozhodnutím 2008/671/ES sa frekvenčné pásmo 5 875 MHz – 5 905 MHz od 1. januára 2012 v plnej miere sprístupní pre aplikácie inteligentných dopravných systémov súvisiace s bezpečnosťou.

| (5) | Rakúsko listom z 25. novembra oficiálne požiadalo Komisiu o prechodné obdobie, počas ktorého by sa mohli inteligentné dopravné systémy používať na jeho území len v rámci časových a zemepisných obmedzení, ktoré sa stanovia po koordinácii s orgánmi zodpovednými za správu frekvenčného spektra so systémami bod-bod elektronického spravodajstva, ktoré prevádzkuje Rakúska vysielacia spoločnosť. |
| --- | --- |

(5)

Rakúsko listom z 25. novembra oficiálne požiadalo Komisiu o prechodné obdobie, počas ktorého by sa mohli inteligentné dopravné systémy používať na jeho území len v rámci časových a zemepisných obmedzení, ktoré sa stanovia po koordinácii s orgánmi zodpovednými za správu frekvenčného spektra so systémami bod-bod elektronického spravodajstva, ktoré prevádzkuje Rakúska vysielacia spoločnosť.

| (6) | Rakúsko podložilo svoju žiadosť dostatočnými informáciami, ako aj technickým odôvodnením, ktoré vychádza najmä zo záverov, ku ktorým dospela Európska konferencia poštových a telekomunikačných správ (CEPT), v ktorých sa uvádza, že medzi systémami bod-bod a inteligentnými dopravnými systémami môže nastať škodlivé rušenie, pokiaľ sa na vnútroštátnej úrovni neprijmú opatrenia na zabezpečenie spoločnej existencie oboch systémov. Takéto škodlivé rušenie by prípadne mohlo zapríčiniť závažné dopravné nehody. |
| --- | --- |

(6)

Rakúsko podložilo svoju žiadosť dostatočnými informáciami, ako aj technickým odôvodnením, ktoré vychádza najmä zo záverov, ku ktorým dospela Európska konferencia poštových a telekomunikačných správ (CEPT), v ktorých sa uvádza, že medzi systémami bod-bod a inteligentnými dopravnými systémami môže nastať škodlivé rušenie, pokiaľ sa na vnútroštátnej úrovni neprijmú opatrenia na zabezpečenie spoločnej existencie oboch systémov. Takéto škodlivé rušenie by prípadne mohlo zapríčiniť závažné dopravné nehody.

| (7) | Úplný zákaz používania frekvenčného pásma 5 875 MHz – 5 905 MHz pre inteligentné dopravné systémy by sa obmedzil na malé časti Rakúska a na krátke časové obdobia. Požívanie uvedeného frekvenčného pásma by bolo pre inteligentné dopravné systémy v zostávajúcej časti Rakúska povolené, pričom toto povolenie by bolo podmienené koordináciou s orgánmi zodpovednými za správu frekvenčného spektra v Rakúsku. Výnimka by teda nemala mať výrazný vplyv na rozšírenie a praktické využívanie technológie inteligentných dopravných systémov v Rakúsku, a to najmä vzhľadom na to, že komerčná dostupnosť by sa mala do roku 2011 podľa očakávaní skôr obmedziť. |
| --- | --- |

(7)

Úplný zákaz používania frekvenčného pásma 5 875 MHz – 5 905 MHz pre inteligentné dopravné systémy by sa obmedzil na malé časti Rakúska a na krátke časové obdobia. Požívanie uvedeného frekvenčného pásma by bolo pre inteligentné dopravné systémy v zostávajúcej časti Rakúska povolené, pričom toto povolenie by bolo podmienené koordináciou s orgánmi zodpovednými za správu frekvenčného spektra v Rakúsku. Výnimka by teda nemala mať výrazný vplyv na rozšírenie a praktické využívanie technológie inteligentných dopravných systémov v Rakúsku, a to najmä vzhľadom na to, že komerčná dostupnosť by sa mala do roku 2011 podľa očakávaní skôr obmedziť.

| (8) | K bezproblémovému priebehu prechodného obdobia by vzhľadom na výnimočnú povahu uvedenej výnimky prispelo vypracovanie správy o vývoji situácie v Rakúsku týkajúcej sa inteligentných dopravných systémov a elektronického spravodajstva. |
| --- | --- |

(8)

K bezproblémovému priebehu prechodného obdobia by vzhľadom na výnimočnú povahu uvedenej výnimky prispelo vypracovanie správy o vývoji situácie v Rakúsku týkajúcej sa inteligentných dopravných systémov a elektronického spravodajstva.

| (9) | Členovia Výboru pre rádiové frekvenčné spektrum na svojom stretnutí, ktoré sa konalo 17. decembra 2008, uviedli, že proti udeleniu tejto prechodnej výnimky nemajú žiadne námietky. |
| --- | --- |

(9)

Členovia Výboru pre rádiové frekvenčné spektrum na svojom stretnutí, ktoré sa konalo 17. decembra 2008, uviedli, že proti udeleniu tejto prechodnej výnimky nemajú žiadne námietky.

| (10) | Požadovaná výnimka by nespôsobila neprimeraný odklad vykonávania rozhodnutia Komisie 2008/671/ES ani by nevytvorila neprípustné rozdiely v rámci hospodárskej súťaže alebo právnej úpravy v členských štátoch. Vzhľadom na osobitnú situáciu v Rakúsku je uvedené odôvodnenie dostatočné a je potrebné uľahčiť úplné vykonávanie rozhodnutia 2008/671/ES v Rakúsku, |
| --- | --- |

(10)

Požadovaná výnimka by nespôsobila neprimeraný odklad vykonávania rozhodnutia Komisie 2008/671/ES ani by nevytvorila neprípustné rozdiely v rámci hospodárskej súťaže alebo právnej úpravy v členských štátoch. Vzhľadom na osobitnú situáciu v Rakúsku je uvedené odôvodnenie dostatočné a je potrebné uľahčiť úplné vykonávanie rozhodnutia 2008/671/ES v Rakúsku,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Rakúsku sa udeľuje výnimka zo záväzkov, ktoré preň vyplývajú podľa ustanovení rozhodnutia 2008/671/ES o harmonizovanom využívaní rádiového frekvenčného spektra v pásme 5 875 MHz – 5 905 MHz pre aplikácie inteligentných dopravných systémov (ITS) súvisiace s bezpečnosťou, pričom uvedená výnimka podlieha podmienkam ustanoveným v tomto rozhodnutí.

Článok 2

Rakúsko môže do 31. decembra 2011 uplatňovať časové a zemepisné obmedzenia týkajúce sa využívania frekvenčného pásma 5 875 MHz – 5 905 MHz pre aplikácie inteligentných dopravných systémov súvisiace s bezpečnosťou, aby sa zabezpečila koordinácia so systémami bod-bod, ktoré v uvedenom frekvenčnom pásme prevádzkuje Rakúska vysielacia spoločnosť.

Článok 3

Rakúsko do 30. júna 2011 predloží Komisii správu o vykonávaní tohto rozhodnutia.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Rakúskej republike.

V Bruseli 25. februára 2009

Za Komisiu

Viviane REDING

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 220, 15.8.2008, s. 24.

2

---

USMERNENIA

Európska centrálna banka

| 26.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/76 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/76

---

USMERNENIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 19. decembra 2008,

ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie ECB/2007/9 o menovej štatistike a štatistike finančných inštitúcií a trhov (prepracované znenie)

(ECB/2008/31)

(2009/160/ES)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho články 5.1., 12.1. a 14.3.,

so zreteľom na nariadenie Európskej centrálnej banky (ES) č. 25/2009 z 19. decembra 2008 o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (prepracované znenie) (ECB/2008/32) (1),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2533/98 z 23. novembra 1998 o zbere štatistických informácií Európskou centrálnou bankou (2),

so zreteľom na smernicu Rady 86/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií (3),

so zreteľom na usmernenie ECB/2006/16 z 10. novembra 2006 o právnom rámci pre účtovníctvo a účtovné výkazníctvo v Európskom systéme centrálnych bánk (4),

so zreteľom na prílohu A k nariadeniu Rady (ES) č. 2223/96 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve (5),

so zreteľom na nariadenie Európskej centrálnej banky (ES) č. 24/2009 z 19. decembra 2008 o štatistike aktív a pasív finančných spoločností osobitného účelu zaoberajúcich sa sekuritizačnými transakciami (ECB/2008/30) (6),

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) o štatistike aktív a pasív finančných spoločností osobitného účelu zaoberajúcich sa sekuritizačnými transakciami ustanovuje, že finančné spoločnosti osobitného účelu sú za určitých podmienok vyňaté z niektorých alebo všetkých požiadaviek na vykazovanie ustanovených v nariadení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) a národné centrálne banky môžu namiesto toho odvodiť požadované údaje z iných štatistických, verejných alebo dohliadacích zdrojov údajov. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) o štatistike aktív a pasív finančných spoločností osobitného účelu zaoberajúcich sa sekuritizačnými transakciami ustanovuje, že finančné spoločnosti osobitného účelu sú za určitých podmienok vyňaté z niektorých alebo všetkých požiadaviek na vykazovanie ustanovených v nariadení (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) a národné centrálne banky môžu namiesto toho odvodiť požadované údaje z iných štatistických, verejných alebo dohliadacích zdrojov údajov.

| (2) | Údaje o finančných spoločnostiach osobitného účelu a/alebo o držbe cenných papierov finančnými spoločnosťami osobitného účelu sa môžu odvodiť z centralizovanej databázy cenných papierov; preto sa fungujúca centralizovaná databáza cenných papierov (ďalej len „CDCP“) považuje za nevyhnutnú, aby sa umožnilo odvodzovanie údajov o cenných papieroch vydaných finančnými spoločnosťami osobitného účelu a/alebo o držbe cenných papieroch finančnými spoločnosťami osobitného účelu, |
| --- | --- |

(2)

Údaje o finančných spoločnostiach osobitného účelu a/alebo o držbe cenných papierov finančnými spoločnosťami osobitného účelu sa môžu odvodiť z centralizovanej databázy cenných papierov; preto sa fungujúca centralizovaná databáza cenných papierov (ďalej len „CDCP“) považuje za nevyhnutnú, aby sa umožnilo odvodzovanie údajov o cenných papieroch vydaných finančnými spoločnosťami osobitného účelu a/alebo o držbe cenných papieroch finančnými spoločnosťami osobitného účelu,

PRIJALA TOTO USMERNENIE:

Článok 1

Usmernenie ECB/2007/9 (7) sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Vkladá sa tento článok 18a:
  „Článok 18a
  Štatistika aktív a pasív finančných inštitúcií osobitného účelu
  Národné centrálne banky majú zostavovať a vykazovať agregované štatistické informácie o aktívach a pasívach finančných spoločností osobitného účelu v súlade s časťou 15 prílohy III k tomuto usmerneniu. Údaje sa predkladajú za tieto tri podkategórie: i) finančné spoločnosti osobitného účelu zaoberajúce sa tradičnou sekuritizáciou, ii) finančné spoločnosti osobitného účelu zaoberajúce sa syntetickou sekuritizáciou a iii) iné finančné spoločnosti osobitného účelu.
  Na účely štatistiky FVC sa pod tradičnou sekuritizáciou rozumie taká sekuritizácia, v prípade ktorej sa prevod rizika uskutočňuje ekonomickým prevodom sekuritizovaných aktív na FVC. To sa dosiahne prevodom vlastníckeho práva sekuritizovaných aktív od pôvodcu alebo prostredníctvom spoluúčasti.
  Syntetická sekuritizácia je sekuritizácia, v prípade ktorej sa prevod rizika uskutočňuje použitím úverových derivátov, záruk alebo iných podobných nástrojov.
  Toto vykazovanie zahŕňa aj údaje o zostatkoch na konci štvrťroka, finančných transakciách a odpisoch/znížení hodnoty poskytované štvrťročne.
  Národné centrálne banky môžu ECB poskytovať požadované údaje o odpisoch/znížení hodnoty vynaložením maximálneho úsilia.
  Národné centrálne banky poskytujú ECB údaje o zostatkoch, finančných transakciách a odpisoch/znížení hodnoty finančných spoločností osobitného účelu na štvrťročnej báze na konci 28. pracovného dňa nasledujúceho po štvrťroku, ktorého sa údaje týkajú.
  Na opravy štvrťročných údajov sa vzťahujú tieto všeobecné pravidlá:






  a) | počas pravidelného obdobia zostavovania štatistiky, t. j. od 28. pracovného dňa nasledujúceho po skončení referenčného štvrťroka do dňa predchádzajúceho dňu, keď sa údaje zasielajú späť do národných centrálnych bánk, môžu národné centrálne banky opraviť údaje, ktoré sa týkajú predchádzajúceho referenčného štvrťroka; |
| --- | --- | --- |

1.

Vkladá sa tento článok 18a:

„Článok 18a

Štatistika aktív a pasív finančných inštitúcií osobitného účelu

Národné centrálne banky majú zostavovať a vykazovať agregované štatistické informácie o aktívach a pasívach finančných spoločností osobitného účelu v súlade s časťou 15 prílohy III k tomuto usmerneniu. Údaje sa predkladajú za tieto tri podkategórie: i) finančné spoločnosti osobitného účelu zaoberajúce sa tradičnou sekuritizáciou, ii) finančné spoločnosti osobitného účelu zaoberajúce sa syntetickou sekuritizáciou a iii) iné finančné spoločnosti osobitného účelu.

Na účely štatistiky FVC sa pod tradičnou sekuritizáciou rozumie taká sekuritizácia, v prípade ktorej sa prevod rizika uskutočňuje ekonomickým prevodom sekuritizovaných aktív na FVC. To sa dosiahne prevodom vlastníckeho práva sekuritizovaných aktív od pôvodcu alebo prostredníctvom spoluúčasti.

Syntetická sekuritizácia je sekuritizácia, v prípade ktorej sa prevod rizika uskutočňuje použitím úverových derivátov, záruk alebo iných podobných nástrojov.

Toto vykazovanie zahŕňa aj údaje o zostatkoch na konci štvrťroka, finančných transakciách a odpisoch/znížení hodnoty poskytované štvrťročne.

Národné centrálne banky môžu ECB poskytovať požadované údaje o odpisoch/znížení hodnoty vynaložením maximálneho úsilia.

Národné centrálne banky poskytujú ECB údaje o zostatkoch, finančných transakciách a odpisoch/znížení hodnoty finančných spoločností osobitného účelu na štvrťročnej báze na konci 28. pracovného dňa nasledujúceho po štvrťroku, ktorého sa údaje týkajú.

Na opravy štvrťročných údajov sa vzťahujú tieto všeobecné pravidlá:

a)

počas pravidelného obdobia zostavovania štatistiky, t. j. od 28. pracovného dňa nasledujúceho po skončení referenčného štvrťroka do dňa predchádzajúceho dňu, keď sa údaje zasielajú späť do národných centrálnych bánk, môžu národné centrálne banky opraviť údaje, ktoré sa týkajú predchádzajúceho referenčného štvrťroka;

| b) | mimo pravidelných období zostavovania štatistiky môžu národné centrálne banky tiež opraviť údaje, ktoré sa týkajú referenčného obdobia, ktoré predchádza predchádzajúcemu referenčnému štvrťroku, okrem iného v prípade chýb, reklasifikácií alebo zlepšenia postupov vykazovania; |
| --- | --- |

b)

mimo pravidelných období zostavovania štatistiky môžu národné centrálne banky tiež opraviť údaje, ktoré sa týkajú referenčného obdobia, ktoré predchádza predchádzajúcemu referenčnému štvrťroku, okrem iného v prípade chýb, reklasifikácií alebo zlepšenia postupov vykazovania;

| c) | opravy údajov vykazovaných na základe nariadenia Európskej centrálnej banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (8) o úveroch, ktorých pôvodcami sú peňažné finančné inštitúcie eurozóny a ktoré sú nimi spravované, sa uvádzajú, ak je to relevantné, v štatistikách FVC v súlade písmenami a) a b). |
| --- | --- |

c)

opravy údajov vykazovaných na základe nariadenia Európskej centrálnej banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (8) o úveroch, ktorých pôvodcami sú peňažné finančné inštitúcie eurozóny a ktoré sú nimi spravované, sa uvádzajú, ak je to relevantné, v štatistikách FVC v súlade písmenami a) a b).

V záujme dodržiavania požiadaviek na štatistické vykazovanie, z ktorých sú finančné spoločnosti osobitného účelu vyňaté podľa článku 5 ods. 1 písm. c) nariadenia Európskej centrálnej banky (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) (9), národné centrálne banky sa po porade s ECB rozhodnú o najvhodnejšej metóde zostavovania údajov o aktívach a pasívach finančných spoločností osobitného účelu v závislosti od organizácie relevantných trhov a prístupnosti iných relevantných štatistických, verejných, alebo dohliadacích zdrojov údajov v členskom štáte.

Ak národné centrálne banky odvodzujú údaje o cenných papieroch vydaných finančnými spoločnosťami osobitného účelu a/alebo cenných papieroch držaných finančnými spoločnosťami osobitného účelu z CDCP alebo z inej databázy cenných papierov a/alebo údaje o aktívach a pasívach finančných spoločností osobitného účelu z iných štatistických zdrojov údajov, z verejných zdrojov údajov, ako sú predpredajné správy alebo správy pre investorov, alebo z dohliadacích zdrojov údajov, uplatňujú sa nižšie uvedené štandardy kvality.

Ako je uvedené v časti 15 prílohy III k tomuto usmerneniu, rozlišuje sa medzi referenčnými sériami, pre ktoré platia vysoké štandardy kvality porovnateľné so štandardmi platnými pre údaje priamo vykazované finančnými spoločnosťami osobitného účelu v súlade s prílohou III k nariadeniu (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) a ktoré sa dajú overiť aj následne, ako je uvedené v článku 9, a nereferenčnými sériami, ktoré sa môžu odhadnúť na základe menej prísnych štandardov kvality (10).

Ak národné centrálne banky odvodzujú údaje o aktívach a pasívach finančných spoločností osobitného účelu z dohliadacích zdrojov údajov, tak zabezpečia, aby tieto zdroje boli dostatočne zosúladené so štatistickými konceptmi a vymedzeniami pojmov podľa požiadaviek na vykazovanie FVC. To isté platí pre údaje, ktoré sú odvodené z iných štatistických zdrojov údajov.

Ak údaje nie sú priamo vykazované finančnými spoločnosťami osobitného účelu v súlade s článkom 5 ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30), národné centrálne banky monitorujú kvalitu údajov na základe informácií, ktoré sú dostupné z ročných účtovných závierok, ako je uvedené v odseku 9. Ak vzájomné porovnanie údajov medzi údajmi odvodenými na štvrťročnej báze a ročnými účtovnými závierkami ukazuje, že sa nedosiahla požadovaná úroveň vysokých štandardov kvality, národné centrálne banky prijmú potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že údaje dosahujú požadovanú úroveň štandardov kvality, vrátane možného priameho zberu údajov podľa nariadenia (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30).

Ak sa údaje o zostatkoch a o nových emisiách dlhových cenných papierov vydaných finančnými spoločnosťami osobitného účelu a/alebo o držbe cenných papierov finančnými spoločnosťami osobitného účelu zostavujú z CDCP alebo inej databázy cenných papierov, národné centrálne banky zabezpečia široké pokrytie dlhových cenných papierov vydaných FVC a/alebo držby cenných papierov FVC a pravidelne sledujú takéto údaje, ako je uvedené v odseku 10. Ak ukazovatele pokrytia a kvality pre príslušný súbor cenných papierov z CDCP alebo inej databázy cenných papierov naznačujú, že sa nedosiahla požadovaná úroveň vysokých štandardov kvality, národné centrálne banky prijmú potrebné opatrenia, aby zabezpečili požadovanú úroveň štandardov kvality, vrátane možného priameho zberu údajov podľa nariadenia (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30).

V súlade s článkom 5 nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) zbierajú národné centrálne banky údaje o úveroch nadobudnutých finančnými spoločnosťami osobitného účelu, ktorých pôvodcami sú peňažné finančné inštitúcie eurozóny a ktoré sú nimi spravované, členené podľa splatnosti, sektora a rezidentskej príslušnosti dlžníkov, ako je uvedené v časti 15 prílohy III k tomuto usmerneniu.

Ak sú pôvodcami sekuritizovaných úverov peňažné finančné inštitúcie, ktoré sú rezidentmi tej istej krajiny ako FVC a tieto domáce peňažné finančné inštitúcie aj naďalej spravujú sekuritizované aktíva, národné centrálne banky môžu zostavovať túto časť údajov z úverového portfólia finančných spoločností osobitného účelu, ktoré sa vzťahujú na zostatky a finančné transakcie, z údajov zozbieraných od domácich peňažných finančných inštitúcií, ako je uvedené v článku 5 nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), namiesto priameho zberu týchto údajov od finančných spoločností osobitného účelu.

Ak sú pôvodcami sekuritizovaných úverov peňažné finančné inštitúcie, ktoré sú rezidentmi iného členského štátu eurozóny, a tieto peňažné finančné inštitúcie aj naďalej spravujú sekuritizované aktíva, národné centrálne banky si vymieňajú informácie zozbierané od týchto peňažných finančných inštitúcií v súlade s článkom 5 nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). Každá NCB zbiera informácie v súlade s článkom 5 nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) o úveroch, ktorých pôvodcami sú domáce peňažné finančné inštitúcie a ktoré sú nimi spravované a ktoré boli sekuritizované FVC s rezidentskou príslušnosťou v inom členskom štáte eurozóny.

Na účely cezhraničnej výmeny informácií je každá NCB povinná zasielať ECB informácie o úveroch, ktorých pôvodcami sú domáce peňažné finančné inštitúcie a ktoré sú nimi spravované, podľa článku 5 nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) v súlade s časťou 15 prílohy III k tomuto usmerneniu.

Národné centrálne banky vykazujú tieto údaje ECB k 23. pracovnému dňu nasledujúcemu po štvrťroku, ktorého sa údaje týkajú.

ECB v súlade s platnými právnymi predpismi o ochrane dôverných údajov poskytuje technické sprostredkovanie tejto cezhraničnej výmeny informácií. ECB rozposiela údaje tým národným centrálnym bankám, ktorých sa týkajú, v 24. pracovný deň nasledujúci po štvrťroku, ktorého sa údaje týkajú.

Národné centrálne banky, ktoré sú zapojené do výmeny údajov pre existujúce sekuritizácie, si vysvetľujú akékoľvek zostávajúce otázky a koordinačné problémy na bilaterálnej báze a v prípade potreby si vymieňajú príslušné informácie. V prípade nových sekuritizácií môžu dotknuté národné centrálne banky požiadať ECB, aby konala ako koordinátorka.

Ak národné centrálne banky zostavujú údaje o aktívach a pasívach finančných spoločností osobitného účelu priamo od finančných spoločností osobitného účelu a prípadne na základe údajov vykazovaných peňažnými finančnými inštitúciami podľa nariadenia (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) a ak národné centrálne banky poskytujú výnimky pre finančné spoločnosti osobitného účelu podľa článku 5 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30), národné centrálne banky dopĺňajú údaje na základe odhadov na 100 % pokrytie za všetky finančné spoločnosti osobitného účelu, keď zostavujú štvrťročné údaje o aktívach a pasívach finančných spoločnosti osobitného účelu vykazované do ECB týkajúce sa zostatkov, finančných transakcií a odpisov/zníženia hodnoty.

Ak národné centrálne banky zostavujú údaje o aktívach a pasívach finančných spoločností osobitného účelu z iných štatistických, verejných a/alebo dohliadacích zdrojov údajov, môžu pri svojom zostavovaní vychádzať zo vzorky finančných spoločností osobitného účelu, pokiaľ sa tieto finančné spoločnosti osobitného účelu podieľajú aspoň z 95 % na celkovej zostávajúcej hodnote aktív referenčnej spravodajskej skupiny FVC v príslušnom členskom štáte, ako je uvedené v zozname finančných spoločností osobitného účelu. Národné centrálne banky dopĺňajú údaje na základe odhadov na 100 % pokrytie, keď zostavujú štvrťročné údaje o aktívach a pasívach finančných spoločností osobitného účelu vykazované do ECB týkajúce sa zostatkov, finančných transakcií a odpisov/zníženia hodnoty.

Národné centrálne banky predložia ECB vysvetlivky, v ktorých uvedú dôvody významných opráv, ako aj iných opráv vykonaných podľa článku 18a ods. 3 písm. b) tohto usmernenia.

Národné centrálne banky kontrolujú kvalitu štvrťročných údajov, ktoré nie sú priamo vykazované finančnými spoločnosťami osobitného účelu alebo peňažnými finančnými inštitúciami, v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) na základe informácií dostupných z ročných účtovných závierok.

Výsledok kontrol kvality sa zasiela ECB každoročne ku koncu septembra alebo v najbližšom možnom čase po tomto termíne v súlade s vnútroštátnymi právnymi zvyklosťami platnými v členskom štáte, ktorého je FVC rezidentom.

Ak sa použila CDCP alebo iná databáza cenných papierov ako zdroj údajov pre štatistiku FVC v súlade s odsekom 5, národné centrálne banky poskytujú každoročne ECB ukazovatele o pokrytí a kvalite príslušného súboru cenných papierov v CDCP alebo inej databáze cenných papierov v súlade s metodológiou osobitne oznámenou národným centrálnym bankám.

Vyššie uvedené informácie sa zasielajú do ECB do konca februára každého roka, pričom referenčnými údajmi sú údaje z konca decembra predchádzajúceho roka.

| 2. | Vkladá sa tento článok 20a:
  „Článok 20a
  Zoznam finančných spoločností osobitného účelu na štatistické účely
  Premenné zozbierané na zostavenie a vedenie zoznamu finančných spoločností osobitného účelu na štatistické účely, ktorý je ustanovený v článku 3 nariadenia (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30), sú uvedené v prílohe VIII k tomuto usmerneniu.
  Národné centrálne banky vykazujú aktualizácie premenných uvedených v časti 1 prílohy VIII k tomuto usmerneniu buď vtedy, keď sa vyskytnú zmeny v sektore FVC, t. j. spoločnosť sa stane súčasťou sektora FVC alebo FVC opustí sektor FVC, alebo vtedy, keď sa vyskytnú zmeny v atribútoch FVC.
  Národné centrálne banky odvodia aktualizácie porovnaním národných zoznamov finančných spoločností osobitného účelu na konci dvoch po sebe nasledujúcich štvrťrokov, t. j. neberú do úvahy pohyby v rámci štvrťroka.
  Pri vykazovaní novej spoločnosti alebo spoločnosti, v prípade ktorej má nastať zmena, národné centrálne banky doplnia všetky povinné premenné.
  Pri vykazovaní spoločnosti, ktorá opúšťa sektor FVC, vykazujú národné centrálne banky tieto minimálne informácie: druh žiadosti, t. j. výmaz, a identifikačný kód FVC, t. j. premennú ‚fvc_id‘.
  Ak je to možné, národné centrálne banky opätovne neprideľujú identifikačné kódy vymazaných finančných spoločností osobitného účelu novým alebo zmeneným finančným spoločnostiam osobitného účelu.
  Pri aktualizácii vykazovania môžu národné centrálne banky použiť súbor národných znakov za predpokladu, že používajú latinku. Národné centrálne banky používajú Unicode na správne zobrazenie všetkých súborov špeciálnych znakov, ak prijímajú informácie z ECB prostredníctvom Systému výmeny údajov RIAD.
  Pred zaslaním aktualizácií do ECB vykonajú národné centrálne banky overovacie kontroly ustanovené v časti 2 prílohy VIII k tomuto usmerneniu.
  Národné centrálne banky zasielajú do ECB aktualizácie premenných uvedených v časti 1 prílohy VIII k tomuto usmerneniu, minimálne štvrťročne, v termíne do 14 pracovných dní po referenčnom dátume.
  Národné centrálne banky zasielajú aktualizácie vo formáte súboru XML. ECB potom spracuje údaje prostredníctvom Systému výmeny údajov RIAD. V prípade zlyhania prenosového kanálu EXDI a/alebo Systému výmeny údajov RIAD sa aktualizácie zasielajú vo formáte XML prostredníctvom účtu N13 Cebamail. V prípade, že systém Cebamail nie je na prenos súboru s aktualizáciami a opravami FVC použiteľný, zasielajú národné centrálne banky tieto súbory vo formáte XML prostredníctvom e-mailu na túto adresu: birs@ecb.europa.eu
  Ak sa používa postup ručného vkladania údajov, národné centrálne banky vytvoria vhodný súbor kontrol, aby minimalizovali prevádzkové chyby a zabezpečili presnosť a súlad aktualizácií FVC, ktoré sa vykazujú prostredníctvom Systému výmeny údajov RIAD.
  Po obdržaní aktualizácií, t. j. najnovších dostupných informácií, vykoná ECB bezodkladne overovacie kontroly uvedené v časti 2 prílohy VIII k tomuto usmerneniu.
  ECB bezodkladne zašle naspäť do národných centrálnych bánk: i) potvrdenie o prijatí, ktoré obsahuje súhrnné informácie o aktualizáciách FVC, ktoré boli úspešne spracované a zahrnuté do súboru údajov ECB o FVC, a/alebo ii) potvrdenie o chybe, ktoré obsahuje podrobné informácie o aktualizáciách FVC a overovacích kontrolách, ktoré zlyhali. V súlade s časťou 1 prílohy VIII k tomuto usmerneniu zahrnie ECB, v celku alebo čiastočne, neúplné, nesprávne alebo chýbajúce žiadosti o premennú ‚object_request‘ alebo ich zamietne.
  Po obdržaní potvrdenia o chybe národné centrálne banky bezodkladne podniknú kroky na zabezpečenie prenosu opravených údajov. Ak bezodkladné podniknutie krokov nie je možné, národné centrálne banky majú maximálne dva pracovné dni po určenom termíne na vykazovanie uvedenom v odseku 2, t. j. do 17.59 hod. SEČ druhého pracovného dňa, na vykázanie opravených informácií.
  ECB vyhotoví kópiu súboru údajov o FVC s výnimkou hodnôt označených ako dôverné o 18.00 hod. SEČ druhého pracovného dňa nasledujúceho po stanovenom termíne na vykazovanie uvedenom v odseku 2. Aktualizované údaje sa sprístupnia k 12.00 hod. SEČ nasledujúceho dňa.
  ECB nezverejní hodnoty, ktoré boli označené ako dôverné.
  V rovnakom čase ako ECB zverejní zoznam finančných spoločností osobitného účelu na svojej internetovej stránke, zašle ho do národných centrálnych bánk prostredníctvom Systému výmeny údajov RIAD.“ |
| --- | --- |

2.

Vkladá sa tento článok 20a:

„Článok 20a

Zoznam finančných spoločností osobitného účelu na štatistické účely

Premenné zozbierané na zostavenie a vedenie zoznamu finančných spoločností osobitného účelu na štatistické účely, ktorý je ustanovený v článku 3 nariadenia (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30), sú uvedené v prílohe VIII k tomuto usmerneniu.

Národné centrálne banky vykazujú aktualizácie premenných uvedených v časti 1 prílohy VIII k tomuto usmerneniu buď vtedy, keď sa vyskytnú zmeny v sektore FVC, t. j. spoločnosť sa stane súčasťou sektora FVC alebo FVC opustí sektor FVC, alebo vtedy, keď sa vyskytnú zmeny v atribútoch FVC.

Národné centrálne banky odvodia aktualizácie porovnaním národných zoznamov finančných spoločností osobitného účelu na konci dvoch po sebe nasledujúcich štvrťrokov, t. j. neberú do úvahy pohyby v rámci štvrťroka.

Pri vykazovaní novej spoločnosti alebo spoločnosti, v prípade ktorej má nastať zmena, národné centrálne banky doplnia všetky povinné premenné.

Pri vykazovaní spoločnosti, ktorá opúšťa sektor FVC, vykazujú národné centrálne banky tieto minimálne informácie: druh žiadosti, t. j. výmaz, a identifikačný kód FVC, t. j. premennú ‚fvc_id‘.

Ak je to možné, národné centrálne banky opätovne neprideľujú identifikačné kódy vymazaných finančných spoločností osobitného účelu novým alebo zmeneným finančným spoločnostiam osobitného účelu.

Pri aktualizácii vykazovania môžu národné centrálne banky použiť súbor národných znakov za predpokladu, že používajú latinku. Národné centrálne banky používajú Unicode na správne zobrazenie všetkých súborov špeciálnych znakov, ak prijímajú informácie z ECB prostredníctvom Systému výmeny údajov RIAD.

Pred zaslaním aktualizácií do ECB vykonajú národné centrálne banky overovacie kontroly ustanovené v časti 2 prílohy VIII k tomuto usmerneniu.

Národné centrálne banky zasielajú do ECB aktualizácie premenných uvedených v časti 1 prílohy VIII k tomuto usmerneniu, minimálne štvrťročne, v termíne do 14 pracovných dní po referenčnom dátume.

Národné centrálne banky zasielajú aktualizácie vo formáte súboru XML. ECB potom spracuje údaje prostredníctvom Systému výmeny údajov RIAD. V prípade zlyhania prenosového kanálu EXDI a/alebo Systému výmeny údajov RIAD sa aktualizácie zasielajú vo formáte XML prostredníctvom účtu N13 Cebamail. V prípade, že systém Cebamail nie je na prenos súboru s aktualizáciami a opravami FVC použiteľný, zasielajú národné centrálne banky tieto súbory vo formáte XML prostredníctvom e-mailu na túto adresu: birs@ecb.europa.eu

Ak sa používa postup ručného vkladania údajov, národné centrálne banky vytvoria vhodný súbor kontrol, aby minimalizovali prevádzkové chyby a zabezpečili presnosť a súlad aktualizácií FVC, ktoré sa vykazujú prostredníctvom Systému výmeny údajov RIAD.

Po obdržaní aktualizácií, t. j. najnovších dostupných informácií, vykoná ECB bezodkladne overovacie kontroly uvedené v časti 2 prílohy VIII k tomuto usmerneniu.

ECB bezodkladne zašle naspäť do národných centrálnych bánk: i) potvrdenie o prijatí, ktoré obsahuje súhrnné informácie o aktualizáciách FVC, ktoré boli úspešne spracované a zahrnuté do súboru údajov ECB o FVC, a/alebo ii) potvrdenie o chybe, ktoré obsahuje podrobné informácie o aktualizáciách FVC a overovacích kontrolách, ktoré zlyhali. V súlade s časťou 1 prílohy VIII k tomuto usmerneniu zahrnie ECB, v celku alebo čiastočne, neúplné, nesprávne alebo chýbajúce žiadosti o premennú ‚object_request‘ alebo ich zamietne.

Po obdržaní potvrdenia o chybe národné centrálne banky bezodkladne podniknú kroky na zabezpečenie prenosu opravených údajov. Ak bezodkladné podniknutie krokov nie je možné, národné centrálne banky majú maximálne dva pracovné dni po určenom termíne na vykazovanie uvedenom v odseku 2, t. j. do 17.59 hod. SEČ druhého pracovného dňa, na vykázanie opravených informácií.

ECB vyhotoví kópiu súboru údajov o FVC s výnimkou hodnôt označených ako dôverné o 18.00 hod. SEČ druhého pracovného dňa nasledujúceho po stanovenom termíne na vykazovanie uvedenom v odseku 2. Aktualizované údaje sa sprístupnia k 12.00 hod. SEČ nasledujúceho dňa.

ECB nezverejní hodnoty, ktoré boli označené ako dôverné.

V rovnakom čase ako ECB zverejní zoznam finančných spoločností osobitného účelu na svojej internetovej stránke, zašle ho do národných centrálnych bánk prostredníctvom Systému výmeny údajov RIAD.“

| 3. | V súlade s prílohou k tomuto usmerneniu sa mení a dopĺňa príloha III a pridáva sa príloha VIII. |
| --- | --- |

3.

V súlade s prílohou k tomuto usmerneniu sa mení a dopĺňa príloha III a pridáva sa príloha VIII.

| 4. | V slovníku pojmov sa vymedzenie pojmu finančných spoločností zvláštneho účelu nahrádza takto:
  „Finančné spoločnosti osobitného účelu zaoberajúce sa sekuritizačnými transakciami sú vymedzené v článku 1 ods. 1 nariadenia (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30).“ |
| --- | --- |

4.

V slovníku pojmov sa vymedzenie pojmu finančných spoločností zvláštneho účelu nahrádza takto:

„Finančné spoločnosti osobitného účelu zaoberajúce sa sekuritizačnými transakciami sú vymedzené v článku 1 ods. 1 nariadenia (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30).“

Článok 2

Nadobudnutie účinnosti

Toto usmernenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 3

Adresáti

Toto usmernenie je určené všetkým centrálnym bankám Eurosystému.

Vo Frankfurte nad Mohanom 19. decembra 2008

Za Radu guvernérov ECB

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Ú. v. EÚ L 15, 20.1.2009, s. 14.

1

(2)  Ú. v. ES L 318, 27.11.1998, s. 8.

2

(3)  Ú. v. ES L 372, 31.12.1986, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 348, 11.12.2006, s. 1.

4

(5)  Ú. v. ES L 310, 30.11.1996, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 15, 20.1.2009, s. 1.

6

(7)  Ú. v. EÚ L 341, 27.12.2007, s. 1.

7

(8)  Ú. v. EÚ L 15, 20.1.2009, s. 14.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 15, 20.1.2009, s. 1.

9

(10)  Napríklad môžu byť potrebné odhady ako sú interpolácie a extrapolácie, ak sa údaje zbierajú z verejných alebo dohliadacích zdrojov s dlhšou ako štvrťročnou frekvenciou a s včasnosťou dlhšou ako 28. pracovný deň nasledujúci po referenčnom období.“

10

---

PRÍLOHA

| 1. | Do prílohy III sa dopĺňa táto časť 15:
  „ČASŤ 15
  Tabuľka pre vykazovanie FVC
  Tabuľka 1
  Zostatky a finančné transakcie

  Údaje, ktorých poskytovanie sa požaduje štvrťročne | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Do prílohy III sa dopĺňa táto časť 15:

„ČASŤ 15

Tabuľka pre vykazovanie FVC

Tabuľka 1

Zostatky a finančné transakcie

Údaje, ktorých poskytovanie sa požaduje štvrťročne

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatné zúčastnené členské štáty |
| --- | --- |

B.

Ostatné zúčastnené členské štáty

| C. | Zvyšok sveta |
| --- | --- |

C.

Zvyšok sveta

| D. | Spolu |
| --- | --- |

D.

Spolu

Spolu

PFI

NpFI – Spolu

Spolu

PFI

NpFI – Spolu

Verejná správa

Ostatní rezidenti

Verejná správa

Ostatní rezidenti

Spolu

Ostatní finanční sprostredkovatelia + finančné pomocné inštitúcie (S.123 + S.124)

Poisťovne a penzijné fondy (S.125)

Nefinančné spoločnosti (S.11)

Domácnosti + neziskové inštitúcie slúžiace domácnostiam (S.14 + S.15)

Spolu

Ostatní finanční sprostredkovatelia + finančné pomocné inštitúcie (S.123 + S.124)

Poisťovne a penzijné fondy (S.125)

Nefinančné spoločnosti (S.11)

Domácnosti + neziskové inštitúcie slúžiace domácnostiam (S.14 + S.15)

z toho: FVC

z toho: FVC

AKTÍVA

| 1. | Vklady a pohľadávky z úverov |
| --- | --- |

1.

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

| 2. | Sekuritizované úvery |
| --- | --- |

2.

ANC

| 2a. | PFI eurozóny ako pôvodca (celková splatnosť) |
| --- | --- |

2a.

PFI eurozóny ako pôvodca (celková splatnosť)

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

do 1 roka

ANC/MFI

ANC/MFI

od 1 roka do 5 rokov

ANC/MFI

ANC/MFI

nad 5 rokov

ANC/MFI

ANC/MFI

| 2b. | Verejná správa eurozóny ako pôvodca |
| --- | --- |

2b.

Verejná správa eurozóny ako pôvodca

ANC

| 2c. | OFS a PaPP eurozóny ako pôvodcovia |
| --- | --- |

2c.

OFS a PaPP eurozóny ako pôvodcovia

ANC

| 2d. | NFS eurozóny ako pôvodca |
| --- | --- |

2d.

NFS eurozóny ako pôvodca

ANC

| 2e. | Pôvodca mimo eurozóny |
| --- | --- |

2e.

Pôvodca mimo eurozóny

ANC

| 3. | Cenné papiere iné ako akcie |
| --- | --- |

3.

ANC

do 1 roka

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

od 1 roka do 2 rokov

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

nad 2 roky

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 4. | Ostatné sekuritizované aktíva |
| --- | --- |

4.

ANC

| 4a. | z toho: verejná správa eurozóny ako pôvodca |
| --- | --- |

4a.

z toho: verejná správa eurozóny ako pôvodca

ANC

| 4b. | z toho: NFS eurozóny ako pôvodca |
| --- | --- |

4b.

z toho: NFS eurozóny ako pôvodca

ANC

| 5. | Akcie a iné majetkové účasti |
| --- | --- |

5.

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 6. | Finančné deriváty |
| --- | --- |

6.

ANC

| 7. | Fixné aktíva |
| --- | --- |

7.

NON-ANC

| 8. | Ostatné aktíva |
| --- | --- |

8.

NON-ANC

PASÍVA

| 9. | Úvery a prijaté vklady |
| --- | --- |

9.

ANC

ANC

ANC

| 10. | Vydané dlhové cenné papiere |
| --- | --- |

10.

do 1 roka

ANC

od 1 roka do 2 rokov

ANC

nad 2 roky

ANC

| 11. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

11.

ANC

| 12. | Finančné deriváty |
| --- | --- |

12.

ANC

| 13. | Ostatné pasíva |
| --- | --- |

13.

NON-ANC

ANC: Referenčné série.

NON-ANC: Nereferenčné série.

ANC/MFI: Referenčné série, ktoré sú čiastočne odvodené z údajov priamo zozbieraných peňažnými finančnými inštitúciami podľa nariadenia (ES) č. 24/2009 (ECB/2008/30) v prípade, ak peňažné finančné inštitúcie eurozóny sú pôvodcami a správcami aktív úverov.

Tabuľka 2

Odpisy/zníženia hodnoty

Údaje, ktorých poskytovanie sa požaduje štvrťročne

| | D. | Spolu |
| --- | --- | --- |

D.

Spolu

AKTÍVA

| 2 | Sekuritizované úvery |
| --- | --- |

2

Tabuľka 3

Zostatky, ktoré sa majú vymeniť medzi NCB

| Položky bilancie | Spolu (1) | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- | --- |

Položky bilancie

Spolu (1)

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatné zúčastnené členské štáty |
| --- | --- |

B.

Ostatné zúčastnené členské štáty

Verejná správa (S.13)

Ostatné rezidentské sektory

Verejná správa (S.13)

Ostatné rezidentské sektory

Spolu

Spolu

OFS & FPI (S.123 + S.124)

P & PF (S.125)

NFS (S.11)

Domácnosti (S.14 + S.15)

Spolu

Spolu

OFS & FPI (S.123 + S.124)

P & PF (S.125)

NFS (S.11)

Domácnosti (S.14 + S.15)

AKTÍVA

Sekuritizované úvery

FVC nachádzajúce sa v krajine A eurozóny

FVC nachádzajúce sa v krajine B eurozóny

FVC nachádzajúce sa v krajine C eurozóny

atď.

do 1 roka

FVC nachádzajúce sa v krajine A eurozóny

FVC nachádzajúce sa v krajine B eurozóny

FVC nachádzajúce sa v krajine C eurozóny

atď.

od 1 roka do 5 rokov

FVC nachádzajúce sa v krajine A eurozóny

FVC nachádzajúce sa v krajine B eurozóny

FVC nachádzajúce sa v krajine C eurozóny

atď.

nad 5 rokov

FVC nachádzajúce sa v krajine A eurozóny

FVC nachádzajúce sa v krajine B eurozóny

FVC nachádzajúce sa v krajine C eurozóny

atď.

| 2. | Dopĺňa sa táto príloha VIII:

  „PRÍLOHA VIII
  ZOZNAM FINANČNÝCH SPOLOČNOSTÍ OSOBITNÉHO ÚČELU NA ŠTATISTICKÉ ÚČELY
  ČASŤ 1
  Premenné na vykazovanie zoznamu finančných spoločností osobitného účelu na štatistické účely







  Názov premennej | Opis premennej | Status |
| --- | --- | --- | --- |
| object_request | Táto premenná udáva typ zaslanej aktualizácie FVC a môže mať jednu zo šiestich vopred zadefinovaných hodnôt: | ‚fvc_req_new‘: žiadosť o vloženie novej FVC |

2.

Dopĺňa sa táto príloha VIII:

„PRÍLOHA VIII

ZOZNAM FINANČNÝCH SPOLOČNOSTÍ OSOBITNÉHO ÚČELU NA ŠTATISTICKÉ ÚČELY

ČASŤ 1

Premenné na vykazovanie zoznamu finančných spoločností osobitného účelu na štatistické účely

Názov premennej

Opis premennej

Status

object_request

Táto premenná udáva typ zaslanej aktualizácie FVC a môže mať jednu zo šiestich vopred zadefinovaných hodnôt:

‚fvc_req_new‘: žiadosť o vloženie novej FVC

| | ‚fvc_req_mod‘: žiadosť o zmeny týkajúce sa existujúcej FVC |
| --- | --- |

‚fvc_req_mod‘: žiadosť o zmeny týkajúce sa existujúcej FVC

| | ‚fvc_req_del‘: žiadosť o výmaz FVC |
| --- | --- |

‚fvc_req_del‘: žiadosť o výmaz FVC

| | ‚fvc_req_realloc‘: žiadosť o opätovné pridelenie identifikačného kódu vymazanej FVC novej FVC |
| --- | --- |

‚fvc_req_realloc‘: žiadosť o opätovné pridelenie identifikačného kódu vymazanej FVC novej FVC

| | ‚fvc_req_mod_id_realloc‘: žiadosť o opätovné pridelenie identifikačného kódu vymazanej FVC inej FVC |
| --- | --- |

‚fvc_req_mod_id_realloc‘: žiadosť o opätovné pridelenie identifikačného kódu vymazanej FVC inej FVC

| | ‚fvc_req_mod_id‘: žiadosť o zmenu identifikačného kódu (‚fvc_id‘) FVC na iný identifikačný kód |
| --- | --- |

‚fvc_req_mod_id‘: žiadosť o zmenu identifikačného kódu (‚fvc_id‘) FVC na iný identifikačný kód

povinná

fvc_confidentiality_flag

Táto premenná označuje dôverný charakter celého záznamu. Vyberie sa jedna z troch vopred zadefinovaných hodnôt: ‚F‘ (bez obmedzenia, nemá dôverný charakter), ‚N‘ [dôverné; môže sa sprístupniť len pre potreby Európskeho systému centrálnych bánk (ďalej len ‚,ESCB‘); nemôže sa sprístupniť externe] alebo ‚C‘ (dôverné; nesprístupňuje sa ani ESCB, ani verejnosti)

Ak sa vyžaduje dôverný charakter ktorejkoľvek premennej aspoň čiastočne, musí sa použiť premenná ‚F‘

povinná

fvc_id

Primárnym kľúčom pre súbor údajov o FVC je jedinečný identifikačný kód (ďalej len ‚id kód‘) pre každú FVC

Pozostáva z dvoch častí: ‚host‘ a ‚id‘

Kombinácia hodnôt týchto dvoch častí zabezpečí, že ‚fvc_id‘ je jedinečný pre danú FVC

povinná

host

Dvojmiestny kód ISO krajiny, ktorý určuje krajinu registrácie FVC, jedna z dvoch častí premennej ‚fvc_id‘ (pozri vyššie)

povinná, ak je súčasťou id kódu

id

Id kód FVC, jedna z dvoch častí premennej ‚fvc_id‘ (pozri vyššie)

povinná, ak je súčasťou id kódu

name

Úplný názov FVC, pod ktorým je zaregistrovaná, vrátane označenia (právnej formy) spoločnosti, t. j. Plc, Ltd, SpA atď.

povinná

address

Podrobné údaje o tom, kde sa nachádza FVC alebo prípadne jej správcovská spoločnosť, pozostávajúce zo štyroch častí: ‚postal_address‘, ‚postal_box‘, ‚postal_code‘ a ‚city‘

povinná pri žiadostiach o ‚new‘ a ‚mod‘

postal_address

Názov ulice a číslo budovy

povinná pri žiadostiach o ‚new‘ a ‚mod‘

postal_box

Číslo poštovej schránky, použitím zaužívaného národného systému označovania poštových priečinkov

povinná pri žiadostiach o ‚new‘ a ‚mod‘

postal_code

Poštové smerovacie číslo, použitím zaužívaného národného systému označovania PSČ

povinná pri žiadostiach o ‚new‘ a ‚mod‘

city

Mesto, kde sa FVC nachádza

povinná pri žiadostiach o ‚new‘ a ‚mod‘

management company name

Úplný názov správcovskej spoločnosti FVC, pod ktorým je zaregistrovaná

Ak táto informácia chýba, musí sa vykázať hodnota ‚not available‘ (ak FVC má správcovskú spoločnosť) alebo ‚not applicable‘ (ak FVC nemá správcovskú spoločnosť)

povinná

management company name_confidentiality_flag

Táto premenná označuje dôverný charakter informácií o názve správcovskej spoločnosti

Vyberie sa jedna z troch vopred zadefinovaných hodnôt: ‚F‘ (bez obmedzenia, nemá dôverný charakter), ‚N‘ [dôverné; môže sa sprístupniť len pre potreby Európskeho systému centrálnych bánk (ďalej len ‚,ESCB‘); nemôže sa sprístupniť externe] alebo ‚C‘ (dôverné; nesprístupňuje sa ani ESCB, ani verejnosti)

povinná

nature of securitisation

Táto premenná označuje dôverný charakter informácií o charaktere sekuritizácie

Vyberie sa jedna zo štyroch vopred zadefinovaných hodnôt: ‚traditional‘, ‚synthetic‘, ‚other‘ alebo ‚not available‘

povinná

nature of securitisation_confidentiality_flag

Táto premenná označuje dôverný charakter informácií o charaktere sekuritizácie

Vyberie sa jedna z troch vopred zadefinovaných hodnôt: ‚F‘ (bez obmedzenia, nemá dôverný charakter), ‚N‘ [dôverné; môže sa sprístupniť len pre potreby Európskeho systému centrálnych bánk (ďalej len ‚,ESCB‘); nemôže sa sprístupniť externe] alebo ‚C‘ (dôverné; nesprístupňuje sa ani ESCB, ani verejnosti)

povinná

ISIN codes

Táto premenná označuje kódy ISIN pre každú triedu cenných papierov vydaných FVC podľa jednotlivej sekuritizácie (2)

Táto premenná pozostáva z niekoľkých častí vrátane odkazu na: ‚ISIN_1‘, ‚ISIN_2‘, ‚ISIN_3‘, ‚ISIN_4‘ a ‚ISIN_n‘

Minimálna požiadavka je, že aspoň jeden kód ISIN (ISIN_1) sa musí vykázať

Ak sa vykazuje FVC, pre ktorú nie sú kódy ISIN použiteľné alebo uplatniteľné, pre ‚ISIN_1‘ sa musí vykázať 12-miestny kód ‚XXXXXXXXXXXX‘

povinná

free_text

Vysvetlivky o FVC

ČASŤ 2

Overovanie platnosti

1.   Všeobecné overenia

Overuje sa, že:

| — | všetky povinné premenné sú úplné, |
| --- | --- |

—

všetky povinné premenné sú úplné,

| — | hodnota premennej ‚object_request‘ je jedna zo šiestich vopred zadefinovaných typov uvedených v časti 1 tejto prílohy (‚fvc_req_new‘, ‚fvc_req_mod‘, ‚fvc_req_del‘, ‚fvc_req_realloc‘, ‚fvc_req_mod_id_realloc‘, ‚fvc_req_mod_id‘) v závislosti od druhu zasielanej informácie a |
| --- | --- |

—

hodnota premennej ‚object_request‘ je jedna zo šiestich vopred zadefinovaných typov uvedených v časti 1 tejto prílohy (‚fvc_req_new‘, ‚fvc_req_mod‘, ‚fvc_req_del‘, ‚fvc_req_realloc‘, ‚fvc_req_mod_id_realloc‘, ‚fvc_req_mod_id‘) v závislosti od druhu zasielanej informácie a

| — | pri vykazovaní aktualizácií do Európskej centrálnej banky (ďalej len ‚ECB‘) používajú národné centrálne banky latinku. |
| --- | --- |

—

pri vykazovaní aktualizácií do Európskej centrálnej banky (ďalej len ‚ECB‘) používajú národné centrálne banky latinku.

2.   Overenia identifikačného kódu

Overuje sa, že:

| — | premenná ‚fvc_id‘ pozostáva z dvoch samostatných častí, premennej ‚host‘ a premennej ‚id‘, a že kombinácia hodnôt týchto dvoch častí zabezpečí, že ‚fvc_id‘ je jedinečná pre danú FVC, |
| --- | --- |

—

premenná ‚fvc_id‘ pozostáva z dvoch samostatných častí, premennej ‚host‘ a premennej ‚id‘, a že kombinácia hodnôt týchto dvoch častí zabezpečí, že ‚fvc_id‘ je jedinečná pre danú FVC,

| — | hodnota premennej ‚host‘ pre FVC je dvojmiestny kód ISO krajiny, |
| --- | --- |

—

hodnota premennej ‚host‘ pre FVC je dvojmiestny kód ISO krajiny,

| — | novej FVC sa nepriradí id kód, ktorý už bol predtým použitý. Ak je takýto postup nevyhnutný, musia národné centrálne banky zaslať do ECB žiadosť ‚fvc_req_realloc‘ |
| --- | --- |

—

novej FVC sa nepriradí id kód, ktorý už bol predtým použitý. Ak je takýto postup nevyhnutný, musia národné centrálne banky zaslať do ECB žiadosť ‚fvc_req_realloc‘

| — | pri vykazovaní zmeny id kódu existujúcej FVC sa používa špeciálna žiadosť ‚fvc_req_mod_id‘ a |
| --- | --- |

—

pri vykazovaní zmeny id kódu existujúcej FVC sa používa špeciálna žiadosť ‚fvc_req_mod_id‘ a

| — | pri vykazovaní zmeny id kódu na predtým vymazaný id kód sa používa špeciálna žiadosť ‚fvc_req_mod_id_realloc‘. |
| --- | --- |

—

pri vykazovaní zmeny id kódu na predtým vymazaný id kód sa používa špeciálna žiadosť ‚fvc_req_mod_id_realloc‘.

Ak sa id kód už predtým použil (buď pre existujúcu FVC, alebo pre FVC, ktorá bola predtým vymazaná) a žiadosť nie je žiadosťou typu ‚fvc_req_mod_id_realloc‘ alebo ak je nový identifikačný kód FVC v aktuálnom zozname, ECB zamietne žiadosť.

Ak je premenná ‚fvc_id‘ neúplná, nesprávna alebo chýba, ECB zamietne celú žiadosť.

3.   Názov

Overuje sa, že:

| — | táto premenná udáva názov FVC, |
| --- | --- |

—

táto premenná udáva názov FVC,

| — | názov FVC vrátane jej označenia sa vykazuje rovnako pri všetkých názvoch, kde to prichádza do úvahy, |
| --- | --- |

—

názov FVC vrátane jej označenia sa vykazuje rovnako pri všetkých názvoch, kde to prichádza do úvahy,

| — | kvôli zachovaniu diakritiky sa používajú malé písmená a |
| --- | --- |

—

kvôli zachovaniu diakritiky sa používajú malé písmená a

| — | kde to prichádza do úvahy, používajú sa malé písmená. |
| --- | --- |

—

kde to prichádza do úvahy, používajú sa malé písmená.

Ak premenná ‚name‘ chýba, ECB zamietne celú žiadosť.

4.   Adresa

Overuje sa, že:

| — | je uvedená aspoň jedna z premenných pre adresu: ‚postal_address‘, ‚postal_box‘ alebo ‚postal_code‘, |
| --- | --- |

—

je uvedená aspoň jedna z premenných pre adresu: ‚postal_address‘, ‚postal_box‘ alebo ‚postal_code‘,

| — | premenná ‚postal_address‘ uvádza názov ulice a číslo budovy, kde sa FVC nachádza (alebo jej správcovskej spoločnosti, ak to prichádza do úvahy), |
| --- | --- |

—

premenná ‚postal_address‘ uvádza názov ulice a číslo budovy, kde sa FVC nachádza (alebo jej správcovskej spoločnosti, ak to prichádza do úvahy),

| — | premenná ‚postal_box‘ používa zaužívané národné systémy označovania poštových priečinkov a neuvádzajú sa pred ňou žiadne textové odkazy, že ide o poštový priečinok, a |
| --- | --- |

—

premenná ‚postal_box‘ používa zaužívané národné systémy označovania poštových priečinkov a neuvádzajú sa pred ňou žiadne textové odkazy, že ide o poštový priečinok, a

| — | premenná ‚postal_code‘ používa zaužívané národné systémy označovania PSČ a uvádza príslušné PSČ. |
| --- | --- |

—

premenná ‚postal_code‘ používa zaužívané národné systémy označovania PSČ a uvádza príslušné PSČ.

Ak aspoň jedna z premenných pre ‚address‘ chýba, ECB zamietne celú žiadosť.

5.   Mesto

Overuje sa, žepremenná ‚city‘ označuje mesto, kde sa FVC nachádza.

Ak premenná ‚city‘ chýba, ECB zamietne celú žiadosť.

6.   Názov správcovskej spoločnosti a priradený indikátor dôvernosti

Správcovská spoločnosť je inštitúciou, ktorá poskytuje správcovské alebo administratívne služby FVC.

Overuje sa, že:

| — | premenná ‚management company name‘ je uvedená buď s názvom spoločnosti, alebo ako ‚not available‘ alebo ‚not applicable‘, |
| --- | --- |

—

premenná ‚management company name‘ je uvedená buď s názvom spoločnosti, alebo ako ‚not available‘ alebo ‚not applicable‘,

| — | ak je premenná ‚management company name‘ uvedená ako ‚not available‘, súvisiaci dôvod sa uvedie aj v kolónke ‚free_text‘, inak ECB pošle upozornenie, |
| --- | --- |

—

ak je premenná ‚management company name‘ uvedená ako ‚not available‘, súvisiaci dôvod sa uvedie aj v kolónke ‚free_text‘, inak ECB pošle upozornenie,

| — | premenná ‚management company name_confidentiality_flag‘ je uvedená spolu s ‚F‘, ‚N‘ alebo ‚C‘. |
| --- | --- |

—

premenná ‚management company name_confidentiality_flag‘ je uvedená spolu s ‚F‘, ‚N‘ alebo ‚C‘.

Ak premenná ‚management company name‘ chýba, ECB zamietne celú žiadosť.

7.   Charakter sekuritizácie a priradený indikátor dôvernosti

Overuje sa, že:

| — | premenná ‚nature of securitisation‘ je uvedená ako jedna zo štyroch vopred zadefinovaných hodnôt: ‚traditional‘, ‚synthetic‘, ‚other‘ alebo ‚not available‘, |
| --- | --- |

—

premenná ‚nature of securitisation‘ je uvedená ako jedna zo štyroch vopred zadefinovaných hodnôt: ‚traditional‘, ‚synthetic‘, ‚other‘ alebo ‚not available‘,

| — | ak je premenná ‚nature of securitisation‘ uvedená ako ‚not available‘, priložený dôvod sa uvedie aj v kolónke ‚free_text‘, inak ECB pošle upozornenie, |
| --- | --- |

—

ak je premenná ‚nature of securitisation‘ uvedená ako ‚not available‘, priložený dôvod sa uvedie aj v kolónke ‚free_text‘, inak ECB pošle upozornenie,

| — | premenná ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ je uvedená spolu s ‚F‘, ‚N‘ alebo ‚C‘. |
| --- | --- |

—

premenná ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ je uvedená spolu s ‚F‘, ‚N‘ alebo ‚C‘.

Ak premenná ‚nature of securitisation‘ chýba, ECB zamietne celú žiadosť.

8.   Kódy ISIN

Overuje sa, že:

| — | pod premennou ‚ISIN codes‘ je pre každú FVC uvedená aspoň premenná ‚ISIN_1‘ a tiež, že hodnota premennej ‚ISIN_1‘ je buď skutočný kód, alebo 12-miestny kód ‚XXXXXXXXXXXX‘, |
| --- | --- |

—

pod premennou ‚ISIN codes‘ je pre každú FVC uvedená aspoň premenná ‚ISIN_1‘ a tiež, že hodnota premennej ‚ISIN_1‘ je buď skutočný kód, alebo 12-miestny kód ‚XXXXXXXXXXXX‘,

| — | kódy ISIN sa za FVC neopakujú, |
| --- | --- |

—

kódy ISIN sa za FVC neopakujú,

| — | kódy ISIN sa medzi jednotlivými finančnými spoločnosťami osobitného účelu neopakujú. |
| --- | --- |

—

kódy ISIN sa medzi jednotlivými finančnými spoločnosťami osobitného účelu neopakujú.

Ak premenné ‚ISIN codes‘ a ‚ISIN_1‘ chýbajú, t. j. či už skutočný kód alebo výraz ‚XXXXXXXXXXXX‘ nie je uvedený, ECB zamietne celú žiadosť.

9.   Overenia indikátora dôvernosti

Pri vykazovaní aktualizácie FVC do ECB môžu národné centrálne banky niektoré hodnoty alebo celý záznam označiť ako dôverný použitím premenných označujúcich indikátor dôvernosti.

V takýchto prípadoch by sa sprievodné informácie odôvodňujúce dôverný charakter mali uviesť v kolónke ‚free_text‘.

ECB neuverejňuje takéto hodnoty na svojej internetovej stránke ani ich nerozširuje späť do národných centrálnych bánk. Indikátory dôvernosti sú uvedené nižšie:

| ‚F‘ | Bez obmedzenia: táto hodnota nie je dôverná a môže sa zverejniť |
| --- | --- |
| ‚N‘ | Dôverné štatistické informácie: táto hodnota sa môže šíriť v rámci ESCB, ale nie zverejniť |
| ‚C‘ | Dôverné štatistické informácie: táto hodnota sa nesmie šíriť v rámci ESCB ani zverejniť, takáto hodnota zostáva v prostredí tvorby štatistiky ECB |

‚F‘

Bez obmedzenia: táto hodnota nie je dôverná a môže sa zverejniť

‚N‘

Dôverné štatistické informácie: táto hodnota sa môže šíriť v rámci ESCB, ale nie zverejniť

‚C‘

Dôverné štatistické informácie: táto hodnota sa nesmie šíriť v rámci ESCB ani zverejniť, takáto hodnota zostáva v prostredí tvorby štatistiky ECB

Overuje sa, že:

| — | premenné ‚fvc_confidentiality_flag‘, ‚management company name_confidentiality_flag‘ a ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ sú uvedené spolu s jednou z nasledujúcich vopred zadefinovaných hodnôt: ‚F‘, ‚N‘ alebo ‚C‘, |
| --- | --- |

—

premenné ‚fvc_confidentiality_flag‘, ‚management company name_confidentiality_flag‘ a ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ sú uvedené spolu s jednou z nasledujúcich vopred zadefinovaných hodnôt: ‚F‘, ‚N‘ alebo ‚C‘,

| — | ak premenné ‚management company name_confidentiality_flag‘ a/alebo ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ je ‚N‘ alebo ‚C‘ tak premenná ‚fvc_confidentiality_flag‘ má byť ‚F‘.“ |
| --- | --- |

—

ak premenné ‚management company name_confidentiality_flag‘ a/alebo ‚nature of securitisation_confidentiality_flag‘ je ‚N‘ alebo ‚C‘ tak premenná ‚fvc_confidentiality_flag‘ má byť ‚F‘.“

---

(1)  Zahŕňa tuzemsko, ostatné zúčastnené členské štáty eurozóny a zvyšok sveta.“

1

(2)  Medzinárodné identifikačné číslo cenných papierov: kód, ktorý jednoznačne identifikuje emisiu cenných papierov, pozostáva z 12 alfanumerických znakov.

2

---

26.2.2009

| 26.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/s3

---

POZNÁMKA PRE ČITATEĽA

Inštitúcie rozhodli, že vo svojich dokumentoch už nebudú uvádzať odkazy na posledné zmeny a doplnenia aktov, na ktoré sa odkazuje.

Pokiaľ nie je uvedené inak, odkazy na akty v uverejnených dokumentoch sa vzťahujú na akty v ich platnom znení.

---