# Eiropas Savienības L 319/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 319 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 29. novembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 319

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 29. novembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1176/2008 (2008. gada 27. novembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 713/2005, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu noteiktu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1177/2008 (2008. gada 28. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 14 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1178/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1503/2006 un (EK) Nr. 657/2007 attiecībā uz pielāgojumiem, ko veic pēc statistikas klasifikācijas NACE un CPA pārskatīšanas (
  1
  ) | 16 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1179/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību, kā īstenot atsevišķus noteikumus Padomes Direktīvā 2008/55/EK par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā attiecībā uz zināmiem nodokļiem un citiem pasākumiem | 21 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1180/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko izveido sistēmu informācijas nosūtīšanai par noteiktām liellopu gaļas, teļa gaļas un cūkgaļas piegādēm uz Krievijas Federācijas teritoriju (Kodificēta versija) | 44 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1181/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību | 47 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1182/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko iepriekš nosaka atbalsta summu sviesta privātai uzglabāšanai 2009. gadā | 49 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1183/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1019/2002 par olīveļļas tirdzniecības standartiem | 51 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1184/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Francijas karogu, zvejot siļķes EK un starptautiskajos ūdeņos Vb un VIb, un VIaN zonā | 52 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1185/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Bulgārijas karogu, zvejot akmeņplekstes Melnajā jūrā | 54 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1186/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko nosaka no 2008. gada 1. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 56 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/96/EK (2008. gada 19. novembris) par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību | 59 |
| | * | Komisijas Direktīva 2008/109/EK (2008. gada 28. novembris), ar ko groza IV pielikumu Padomes Direktīvā 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā | 68 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1176/2008 (2008. gada 27. novembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 713/2005, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu noteiktu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importam

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1177/2008 (2008. gada 28. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

14

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1178/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1503/2006 un (EK) Nr. 657/2007 attiecībā uz pielāgojumiem, ko veic pēc statistikas klasifikācijas NACE un CPA pārskatīšanas (
  1
  )

NACE

CPA

1

16

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1179/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību, kā īstenot atsevišķus noteikumus Padomes Direktīvā 2008/55/EK par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā attiecībā uz zināmiem nodokļiem un citiem pasākumiem

21

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1180/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko izveido sistēmu informācijas nosūtīšanai par noteiktām liellopu gaļas, teļa gaļas un cūkgaļas piegādēm uz Krievijas Federācijas teritoriju (Kodificēta versija)

(Kodificēta versija)

44

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1181/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību

47

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1182/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko iepriekš nosaka atbalsta summu sviesta privātai uzglabāšanai 2009. gadā

49

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1183/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1019/2002 par olīveļļas tirdzniecības standartiem

51

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1184/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Francijas karogu, zvejot siļķes EK un starptautiskajos ūdeņos Vb un VIb, un VIaN zonā

52

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1185/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Bulgārijas karogu, zvejot akmeņplekstes Melnajā jūrā

54

Komisijas Regula (EK) Nr. 1186/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko nosaka no 2008. gada 1. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

56

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/96/EK (2008. gada 19. novembris) par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību

59

*

Komisijas Direktīva 2008/109/EK (2008. gada 28. novembris), ar ko groza IV pielikumu Padomes Direktīvā 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā

68

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/891/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 26. novembris), ar kuru groza Lēmumu 2003/61/EK, ar ko atsevišķām dalībvalstīm atļauj noteikt pagaidu atkāpes no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz sēklas kartupeļiem, kuru izcelsme ir dažās Kanādas provincēs
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7317) | 71 |
| | | Eiropas Centrālā banka |
| | | 2008/892/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2008. gada 28. oktobris) par pārejas noteikumiem Eiropas Centrālās bankas veiktajai obligāto rezervju piemērošanai pēc euro ieviešanas Slovākijā (ECB/2008/14) | 73 |
| | | 2008/893/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2008. gada 17. novembris), ar ko nosaka kopīga Eurosistēmas iepirkuma noteikumus (ECB/2008/17) | 76 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/891/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 26. novembris), ar kuru groza Lēmumu 2003/61/EK, ar ko atsevišķām dalībvalstīm atļauj noteikt pagaidu atkāpes no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz sēklas kartupeļiem, kuru izcelsme ir dažās Kanādas provincēs
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7317)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7317)

71

Eiropas Centrālā banka

2008/892/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2008. gada 28. oktobris) par pārejas noteikumiem Eiropas Centrālās bankas veiktajai obligāto rezervju piemērošanai pēc euro ieviešanas Slovākijā (ECB/2008/14)

euro

(ECB/2008/14)

73

2008/893/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2008. gada 17. novembris), ar ko nosaka kopīga Eurosistēmas iepirkuma noteikumus (ECB/2008/17)

(ECB/2008/17)

76

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | | 2008/894/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums EUMM/1/2008 (2008. gada 16. septembris) par Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) misijas vadītāja iecelšanu | 79 |
| | | 2008/895/KĀDP |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/14/2008 (2008. gada 21. novembris), ar ko ieceļ Eiropas Savienības spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā | 80 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

2008/894/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums EUMM/1/2008 (2008. gada 16. septembris) par Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) misijas vadītāja iecelšanu

EUMM

EUMM Georgia

79

2008/895/KĀDP

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/14/2008 (2008. gada 21. novembris), ar ko ieceļ Eiropas Savienības spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1176/2008

(2008. gada 27. novembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 713/2005, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu noteiktu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. un 19. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, kuru pēc apspriešanās ar Padomdevēja komiteju ir iesniegusi Komisija,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

I.   Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 713/2005 (2) piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu attiecībā uz noteiktu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importu, proti, amoksicilīna trihidrāta, ampicilīna trihidrāta un cefaleksīna importu, kas mazumtirdzniecībā netiek piedāvāti noteiktās devās, formās vai iepakojumos (“attiecīgais ražojums”) un kas atbilst KN kodam ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 un ex 2941 90 00. Maksājuma likme svārstās no 17,3 % līdz 30,3 % atsevišķi nosauktiem eksportētājiem un ir 32 % citu eksportētāju importam. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 713/2005 (2) piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu attiecībā uz noteiktu Indijas izcelsmes plaša spektra antibiotiku importu, proti, amoksicilīna trihidrāta, ampicilīna trihidrāta un cefaleksīna importu, kas mazumtirdzniecībā netiek piedāvāti noteiktās devās, formās vai iepakojumos (“attiecīgais ražojums”) un kas atbilst KN kodam ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 un ex 2941 90 00. Maksājuma likme svārstās no 17,3 % līdz 30,3 % atsevišķi nosauktiem eksportētājiem un ir 32 % citu eksportētāju importam.

II.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

| (2) | Pēc galīgā kompensācijas maksājuma piemērošanas Indijas valdība (“IV”) iesniedza informāciju, ka apstākļi attiecībā uz divām subsīdiju shēmām (piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem un atbrīvojums no ienākuma nodokļa saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli 80. HHC pantu) ir mainījušies un šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Tādējādi tika apgalvots, ka subsidēšanas līmenis visticamāk ir samazinājies un tāpēc jāpārskata pasākumi, kas daļēji tika ieviesti šo shēmu dēļ. |
| --- | --- |

(2)

Pēc galīgā kompensācijas maksājuma piemērošanas Indijas valdība (“IV”) iesniedza informāciju, ka apstākļi attiecībā uz divām subsīdiju shēmām (piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem un atbrīvojums no ienākuma nodokļa saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli 80. HHC pantu) ir mainījušies un šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Tādējādi tika apgalvots, ka subsidēšanas līmenis visticamāk ir samazinājies un tāpēc jāpārskata pasākumi, kas daļēji tika ieviesti šo shēmu dēļ.

| (3) | Komisija izskatīja Indijas valdības iesniegtos pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar padomdevēja komiteju Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) publicētu paziņojumu sāka Regulas (EK) Nr. 713/2005 ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija izskatīja Indijas valdības iesniegtos pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar padomdevēja komiteju Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) publicētu paziņojumu sāka Regulas (EK) Nr. 713/2005 ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu.

| (4) | Daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas mērķis bija novērtēt vajadzību turpināt, atcelt vai grozīt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz tiem uzņēmumiem, kuri saņēma priekšrocības, pateicoties vienai vai abām mainītajām subsīdiju shēmām, ja bija iesniegti pietiekami pierādījumi atbilstoši attiecīgajiem noteikumiem, kas iekļauti paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. Atkarībā no pārskatīšanas konstatējumiem izmeklēšanā arī tiks novērtēta vajadzība pārskatīt tiem citiem uzņēmumiem piemērojamos pasākumus, kas sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikts spēkā esošo pasākumu līmenis, un/vai visiem citiem uzņēmumiem piemērojamos pasākumus. |
| --- | --- |

(4)

Daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas mērķis bija novērtēt vajadzību turpināt, atcelt vai grozīt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz tiem uzņēmumiem, kuri saņēma priekšrocības, pateicoties vienai vai abām mainītajām subsīdiju shēmām, ja bija iesniegti pietiekami pierādījumi atbilstoši attiecīgajiem noteikumiem, kas iekļauti paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu. Atkarībā no pārskatīšanas konstatējumiem izmeklēšanā arī tiks novērtēta vajadzība pārskatīt tiem citiem uzņēmumiem piemērojamos pasākumus, kas sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikts spēkā esošo pasākumu līmenis, un/vai visiem citiem uzņēmumiem piemērojamos pasākumus.

III.   Izmeklēšanas periods

| (5) | Izmeklēšana notika no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(5)

Izmeklēšana notika no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

IV.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (6) | Par daļējās starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja Indijas valdību un tos Indijas ražotājus eksportētājus, kuri sadarbojās iepriekšējā izmeklēšanā un bija minēti Regulā (EK) Nr. 713/2005 un daļējās starpposma pārskatīšanas sākšanas paziņojumā, kā arī guva priekšrocības, pateicoties jebkurai no divām, iespējams, mainītajām subsīdiju shēmām, un Kopienas ražotājus. Ieinteresētajām personām bija iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Personu rakstiski un mutiski sniegtie komentāri tika izskatīti un vajadzības gadījumā ņemti vērā. |
| --- | --- |

(6)

Par daļējās starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja Indijas valdību un tos Indijas ražotājus eksportētājus, kuri sadarbojās iepriekšējā izmeklēšanā un bija minēti Regulā (EK) Nr. 713/2005 un daļējās starpposma pārskatīšanas sākšanas paziņojumā, kā arī guva priekšrocības, pateicoties jebkurai no divām, iespējams, mainītajām subsīdiju shēmām, un Kopienas ražotājus. Ieinteresētajām personām bija iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Personu rakstiski un mutiski sniegtie komentāri tika izskatīti un vajadzības gadījumā ņemti vērā.

| (7) | Ņemot vērā acīmredzami lielo šajā pārskatīšanā iesaistīto personu skaitu, subsidēšanas izmeklēšanai bija paredzēts izmantot pārbaudi izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā acīmredzami lielo šajā pārskatīšanā iesaistīto personu skaitu, subsidēšanas izmeklēšanai bija paredzēts izmantot pārbaudi izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

| (8) | Tomēr tikai divi ražotāji eksportētāji iepazīstināja ar sevi un sniedza nepieciešamo informāciju, lai varētu veikt atlasi. Tādēļ pārbaudi izlases veidā neuzskatīja par nepieciešamu. |
| --- | --- |

(8)

Tomēr tikai divi ražotāji eksportētāji iepazīstināja ar sevi un sniedza nepieciešamo informāciju, lai varētu veikt atlasi. Tādēļ pārbaudi izlases veidā neuzskatīja par nepieciešamu.

| (9) | Tomēr viens no iepriekšminētajiem ražotājiem eksportētājiem atlases anketā norādīja, ka tas ne izmeklēšanas periodā, kura rezultātā noteica spēkā esošos pasākumus, ne PIP nav saņēmis priekšrocības divās, iespējams, mainītajās subsīdiju shēmās (piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem un atbrīvojums no ienākuma nodokļa saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli 80. HHC pantu). Turklāt šis uzņēmums nesadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, un netika konstatēta konkrēta vajadzība pielāgot visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo pasākumu, ieskaitot šo uzņēmumu. Tādējādi uzņēmums neizpildīja atbilstības kritērijus, lai tiktu iekļauts daļējās starpposma pārskatīšanas jomā, kā noteikts paziņojuma par pārskatīšanas sākšanu 4. punktā, tāpēc nevarēja piedalīties šajā pārskatīšanas izmeklēšanā. Attiecīgo uzņēmumu par to atbilstīgi informēja. |
| --- | --- |

(9)

Tomēr viens no iepriekšminētajiem ražotājiem eksportētājiem atlases anketā norādīja, ka tas ne izmeklēšanas periodā, kura rezultātā noteica spēkā esošos pasākumus, ne PIP nav saņēmis priekšrocības divās, iespējams, mainītajās subsīdiju shēmās (piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem un atbrīvojums no ienākuma nodokļa saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli 80. HHC pantu). Turklāt šis uzņēmums nesadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, un netika konstatēta konkrēta vajadzība pielāgot visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo pasākumu, ieskaitot šo uzņēmumu. Tādējādi uzņēmums neizpildīja atbilstības kritērijus, lai tiktu iekļauts daļējās starpposma pārskatīšanas jomā, kā noteikts paziņojuma par pārskatīšanas sākšanu 4. punktā, tāpēc nevarēja piedalīties šajā pārskatīšanas izmeklēšanā. Attiecīgo uzņēmumu par to atbilstīgi informēja.

| (10) | Komisija nosūtīja anketas vienīgajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās un bija tiesīgs uz šo pārskatīšanu (Ranbaxy Laboratories Ltd.) un Indijas valdībai. Atbildi saņēma gan no minētā ražotāja, gan Indijas valdības. |
| --- | --- |

(10)

Komisija nosūtīja anketas vienīgajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās un bija tiesīgs uz šo pārskatīšanu (Ranbaxy Laboratories Ltd.) un Indijas valdībai. Atbildi saņēma gan no minētā ražotāja, gan Indijas valdības.

| (11) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pārbaudes nolūkā tika apmeklētas minēto ieinteresēto personu telpas.






  1) | Indijas valdība
  Tirdzniecības ministrija, Deli |
| --- | --- | --- |

(11)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pārbaudes nolūkā tika apmeklētas minēto ieinteresēto personu telpas.

1)

Indijas valdība

Tirdzniecības ministrija, Deli

| 2) | Ražotāji eksportētāji Indijā

  Ranbaxy Laboratories Ltd., Deli |
| --- | --- |

2)

Ražotāji eksportētāji Indijā

Ranbaxy Laboratories Ltd., Deli

V.   Informācijas nodošana atklātībā un komentāri par procedūru

| (12) | Indijas valdība un citas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, saskaņā ar kuriem bija paredzēts ierosināt koriģēt vienīgajam Indijas ražotājam, kas sadarbojās, piemērojamo maksājuma likmi un pagarināt spēkā esošos pasākumus visiem citiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā. Tiem tika dots pietiekami daudz laika komentāru iesniegšanai. Visu iesniegto informāciju un komentārus attiecīgi ņēma vērā, kā tas izklāstīts turpmāk. |
| --- | --- |

(12)

Indijas valdība un citas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, saskaņā ar kuriem bija paredzēts ierosināt koriģēt vienīgajam Indijas ražotājam, kas sadarbojās, piemērojamo maksājuma likmi un pagarināt spēkā esošos pasākumus visiem citiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā. Tiem tika dots pietiekami daudz laika komentāru iesniegšanai. Visu iesniegto informāciju un komentārus attiecīgi ņēma vērā, kā tas izklāstīts turpmāk.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (13) | Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats ražojums, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 713/2005, t. i., Indijas izcelsmes amoksicilīna trihidrāts, ampicilīna trihidrāts un cefaleksīns, kas mazumtirdzniecībā netiek piedāvāts noteiktās devās, veidos vai iepakojumos un kas atbilst KN kodiem ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 un ex 2941 90 00. |
| --- | --- |

(13)

Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats ražojums, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 713/2005, t. i., Indijas izcelsmes amoksicilīna trihidrāts, ampicilīna trihidrāts un cefaleksīns, kas mazumtirdzniecībā netiek piedāvāts noteiktās devās, veidos vai iepakojumos un kas atbilst KN kodiem ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 un ex 2941 90 00.

C.   SUBSĪDIJAS

I.   Ievads

| (14) | Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, un izmantojot atbildes uz anketas jautājumiem, izmeklēja šādas shēmas, kuras, iespējams, ietver subsīdiju piešķiršanu:






  a) | iepriekšēju atļauju shēma (iepriekš pazīstama kā iepriekšēju licenču shēma); |
| --- | --- | --- |

(14)

Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, un izmantojot atbildes uz anketas jautājumiem, izmeklēja šādas shēmas, kuras, iespējams, ietver subsīdiju piešķiršanu:

a)

iepriekšēju atļauju shēma (iepriekš pazīstama kā iepriekšēju licenču shēma);

| b) | piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem; |
| --- | --- |

b)

piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem;

| c) | ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma; |
| --- | --- |

c)

ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma;

| d) | mērķa tirgus shēma; |
| --- | --- |

d)

mērķa tirgus shēma;

| e) | ienākuma nodokļa shēmas:






  — | eksporta ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma, |
| --- | --- | --- |

e)

ienākuma nodokļa shēmas:

—

eksporta ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma,

| — | ienākuma nodokļa shēma, kas veicina pētniecību un attīstību; |
| --- | --- |

—

ienākuma nodokļa shēma, kas veicina pētniecību un attīstību;

| f) | eksporta kredītu shēma. |
| --- | --- |

f)

eksporta kredītu shēma.

| (15) | Iepriekš a) līdz d) punktā norādītās shēmas pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu pilnvaro Indijas valdību sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti eksporta un importa politikas dokumentos, ko Tirdzniecības ministrija sagatavo ik pēc pieciem gadiem un regulāri atjaunina. Šajā gadījumā uz PIP attiecas viens eksporta un importa politikas dokuments, t. i., piecu gadu plāns attiecībā uz periodu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“EXIM politika 04–09”). Turklāt Indijas valdība arī nosaka EXIM politikas 04–09 procedūras “Procedūru rokasgrāmatas laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam” I sējumā (“HOP I 04–09”). Arī procedūru rokasgrāmatas saturs tiek regulāri atjaunināts. |
| --- | --- |

(15)

Iepriekš a) līdz d) punktā norādītās shēmas pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu pilnvaro Indijas valdību sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti eksporta un importa politikas dokumentos, ko Tirdzniecības ministrija sagatavo ik pēc pieciem gadiem un regulāri atjaunina. Šajā gadījumā uz PIP attiecas viens eksporta un importa politikas dokuments, t. i., piecu gadu plāns attiecībā uz periodu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“EXIM politika 04–09”). Turklāt Indijas valdība arī nosaka EXIM politikas 04–09 procedūras “Procedūru rokasgrāmatas laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam” I sējumā (“HOP I 04–09”). Arī procedūru rokasgrāmatas saturs tiek regulāri atjaunināts.

| (16) | Iepriekš e) apakšpunktā minētās ienākuma nodokļa shēmas pamato ar 1961. gada Ienākuma nodokļa likumu, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu. |
| --- | --- |

(16)

Iepriekš e) apakšpunktā minētās ienākuma nodokļa shēmas pamato ar 1961. gada Ienākuma nodokļa likumu, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu.

| (17) | Eksporta kredītu shēma, kas minēta iepriekš f) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A pantu, kas ļauj Indijas Rezervju bankai (“IRB”) sniegt norādījumus bankām eksporta kredītu jomā. |
| --- | --- |

(17)

Eksporta kredītu shēma, kas minēta iepriekš f) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A pantu, kas ļauj Indijas Rezervju bankai (“IRB”) sniegt norādījumus bankām eksporta kredītu jomā.

| (18) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu Komisija aicināja Indijas valdību piedalīties papildu apspriedēs par mainītajām un nemainītajām shēmām, lai noskaidrotu faktisko situāciju attiecībā uz šīm shēmām un panāktu vienošanos par risinājumu. Pēc šīm apspriedēm un ņemot vērā to, ka netika panākts abpusēji pieņemams risinājums attiecībā uz šīm shēmām, Komisija šīs shēmas iekļāva subsidēšanas izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu Komisija aicināja Indijas valdību piedalīties papildu apspriedēs par mainītajām un nemainītajām shēmām, lai noskaidrotu faktisko situāciju attiecībā uz šīm shēmām un panāktu vienošanos par risinājumu. Pēc šīm apspriedēm un ņemot vērā to, ka netika panākts abpusēji pieņemams risinājums attiecībā uz šīm shēmām, Komisija šīs shēmas iekļāva subsidēšanas izmeklēšanā.

II.   Konkrētās shēmas

1.   Iepriekšēju atļauju shēma (“AAS”)

a)   Juridiskais pamats

| (19) | Šīs shēmas detalizēts aprakstīts ir ietverts 4.1.1. līdz 4.1.14. punktā dokumentā “EXIM politika 04–09” un 4.1. līdz 4.30. nodaļā dokumentā “HOP I 04–09”. Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā ar Regulu (EK) Nr. 713/2005 piemēroja spēkā esošo galīgo kompensācijas maksājumu, shēmu sauca par iepriekšēju licenču shēmu. |
| --- | --- |

(19)

Šīs shēmas detalizēts aprakstīts ir ietverts 4.1.1. līdz 4.1.14. punktā dokumentā “EXIM politika 04–09” un 4.1. līdz 4.30. nodaļā dokumentā “HOP I 04–09”. Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā ar Regulu (EK) Nr. 713/2005 piemēroja spēkā esošo galīgo kompensācijas maksājumu, shēmu sauca par iepriekšēju licenču shēmu.

b)   Atbilstība

| (20) | AAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas 21. apsvērumā. Minētās apakšshēmas, inter alia, atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. AAS fiziskā eksporta iespējas un AAS ikgadējo pieprasījumu var izmantot ražotāji eksportētāji un eksporta produkcijas tirgotāji, kas “saistīti” ar palīgražotājiem. AAS starpproduktu piegādēm var izmantot ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam. Galvenajiem darbuzņēmējiem, kuri veic piegādes EXIM politikas 04–09 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, tādiem kā piegādātāji uz eksportu orientētām struktūrām (“EOU”), ir tiesības attiecībā uz AAS nosacītu eksportu. Visbeidzot starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi saņemt “nosacītā eksporta” priekšrocības saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu. |
| --- | --- |

(20)

AAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas 21. apsvērumā. Minētās apakšshēmas, inter alia, atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. AAS fiziskā eksporta iespējas un AAS ikgadējo pieprasījumu var izmantot ražotāji eksportētāji un eksporta produkcijas tirgotāji, kas “saistīti” ar palīgražotājiem. AAS starpproduktu piegādēm var izmantot ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam. Galvenajiem darbuzņēmējiem, kuri veic piegādes EXIM politikas 04–09 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, tādiem kā piegādātāji uz eksportu orientētām struktūrām (“EOU”), ir tiesības attiecībā uz AAS nosacītu eksportu. Visbeidzot starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi saņemt “nosacītā eksporta” priekšrocības saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu.

c)   Īstenošana praksē

| (21) | Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādiem mērķiem:






  i) | Fiziskam eksportam. Tā ir galvenā apakšshēma. Šī atļauja ļauj bez nodokļu nomaksas importēt materiālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta prece ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas nodokļa atvieglojums un eksportēšanas pienākums, minot arī eksportam paredzētā ražojuma veidu. |
| --- | --- | --- |

(21)

Iepriekšējas atļaujas var izsniegt šādiem mērķiem:

i)

Fiziskam eksportam. Tā ir galvenā apakšshēma. Šī atļauja ļauj bez nodokļu nomaksas importēt materiālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta prece ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts ievedmuitas nodokļa atvieglojums un eksportēšanas pienākums, minot arī eksportam paredzētā ražojuma veidu.

| ii) | Ikgadējais pieprasījums. Šāda atļauja nav saistīta ar īpašu eksporta preci, bet ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas īpašnieks, ievērojot konkrētu robežvērtību, ko nosaka atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus izejmateriālus izmantošanai visu tādu preču ražošanā, kuras pieder šādai ražojumu grupai. Atļaujas īpašnieks var izvēlēties eksportam jebkuru gatavo ražojumu, kas pieder ražojumu grupai, ja ražojumam tiek izmantots šāds bez nodokļa importēts materiāls. |
| --- | --- |

ii)

Ikgadējais pieprasījums. Šāda atļauja nav saistīta ar īpašu eksporta preci, bet ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Atļaujas īpašnieks, ievērojot konkrētu robežvērtību, ko nosaka atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus izejmateriālus izmantošanai visu tādu preču ražošanā, kuras pieder šādai ražojumu grupai. Atļaujas īpašnieks var izvēlēties eksportam jebkuru gatavo ražojumu, kas pieder ražojumu grupai, ja ražojumam tiek izmantots šāds bez nodokļa importēts materiāls.

| iii) | Starpproduktu piegāde. Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta ražojumu un savstarpēji sadala ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kas ražo starpproduktu, var bez nodokļu nomaksas importēt izejvielas un izmantot šim nolūkam AAS starpproduktu piegādei. Pēdējais eksportētājs pabeidz ražojuma ražošanu, un viņam gatavais ražojums ir jāeksportē. |
| --- | --- |

iii)

Starpproduktu piegāde. Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta ražojumu un savstarpēji sadala ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kas ražo starpproduktu, var bez nodokļu nomaksas importēt izejvielas un izmantot šim nolūkam AAS starpproduktu piegādei. Pēdējais eksportētājs pabeidz ražojuma ražošanu, un viņam gatavais ražojums ir jāeksportē.

| iv) | Nosacītais eksports. Šī apakšshēma ļauj galvenajam uzņēmējam importēt izejmateriālus bez nodokļu nomaksas, ja tie ir vajadzīgi preču ražošanai un ja preces kā “domātas eksportam” pārdos to kategoriju klientiem, kas minēti dokumenta EXIM politikas 04–09 dokumenta 8.2.b)–f), g), i) un j) punktā. Kā paskaidro Indijas valdība, nosacītais eksports attiecas uz tiem darījumiem, kad piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Daudzas piegādes kategorijas tiek uzskatītas par nosacītu eksportu ar nosacījumu, ka preces tiek izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegādes uz eksportu orientētām struktūrām vai uzņēmumiem, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”). |
| --- | --- |

iv)

Nosacītais eksports. Šī apakšshēma ļauj galvenajam uzņēmējam importēt izejmateriālus bez nodokļu nomaksas, ja tie ir vajadzīgi preču ražošanai un ja preces kā “domātas eksportam” pārdos to kategoriju klientiem, kas minēti dokumenta EXIM politikas 04–09 dokumenta 8.2.b)–f), g), i) un j) punktā. Kā paskaidro Indijas valdība, nosacītais eksports attiecas uz tiem darījumiem, kad piegādātās preces netiek izvestas no valsts. Daudzas piegādes kategorijas tiek uzskatītas par nosacītu eksportu ar nosacījumu, ka preces tiek izgatavotas Indijā, piemēram, preču piegādes uz eksportu orientētām struktūrām vai uzņēmumiem, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (“SEZ”).

| v) | ARO. AAS īpašnieks, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, bet ne no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO un konkrēto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots vietējais piegādātājs. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam saņemt nosacītā eksporta priekšrocības, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8. punkta 3. apakšpunktā (t. i., AAS starpproduktu piegādei/nosacītam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumiem un akcīzes nodokļa atmaksai). ARO mehānisms paredz muitas un citu nodokļu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai atmaksātu tos galīgajam eksportētājam kā par eksporta precēm samaksātu ievedmuitas nodokli. Nodokļu/nodevu atmaksāšana ir iespējama gan par piegādātiem vietējiem izejmateriāliem, gan par importētiem. |
| --- | --- |

v)

ARO. AAS īpašnieks, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, bet ne no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā ARO un konkrēto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots vietējais piegādātājs. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam saņemt nosacītā eksporta priekšrocības, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8. punkta 3. apakšpunktā (t. i., AAS starpproduktu piegādei/nosacītam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumiem un akcīzes nodokļa atmaksai). ARO mehānisms paredz muitas un citu nodokļu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai atmaksātu tos galīgajam eksportētājam kā par eksporta precēm samaksātu ievedmuitas nodokli. Nodokļu/nodevu atmaksāšana ir iespējama gan par piegādātiem vietējiem izejmateriāliem, gan par importētiem.

| vi) | Kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo resursu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša eksporta veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacītā eksporta priekšrocības, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8. punkta 3. apakšpunktā (t. i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumiem un galīgā akcīzes nodokļa atmaksai).
  Tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tikai eksportētājs, kas sadarbojās, saņēma koncesijas atbilstīgi divām ar attiecīgo ražojumu saistītajām apakšshēmām, t. i., i) AAS fiziskajam eksportam un ii) AAS starpproduktu piegādēm. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība. |
| --- | --- |

vi)

Kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo resursu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša eksporta veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacītā eksporta priekšrocības, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8. punkta 3. apakšpunktā (t. i., AAS starpproduktu piegādēm/nosacītam eksportam, nosacītā eksporta atmaksājumiem un galīgā akcīzes nodokļa atmaksai).

Tika konstatēts, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tikai eksportētājs, kas sadarbojās, saņēma koncesijas atbilstīgi divām ar attiecīgo ražojumu saistītajām apakšshēmām, t. i., i) AAS fiziskajam eksportam un ii) AAS starpproduktu piegādēm. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.

| (22) | Pēc tam, kad ar Regulu (EK) Nr. 713/2005 tika noteikts spēkā esošais kompensācijas maksājums, Indijas valdība mainīja AAS piemērojamo pārbaudes sistēmu. Konkrēti Indijas iestāžu veiktu pārbaužu nolūkā iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļu nomaksas importēto/iekšzemē iegādāto preču izmantošanu” norādītajā formātā (HOP I 04–09 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., kā faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim, kas sagatavo sertifikātu, ka paredzētie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājumam iesniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. Tomēr iepriekš minētie noteikumi attiecas vienīgi uz iepriekšējām atļaujām, kas izdotas 2005. gada 13. maijā vai pēc tam. Visi to iepriekšējo atļauju vai iepriekšējo licenču turētāji, kuras izdotas pirms minētā datuma, ievēro iepriekš piemērojamos pārbaudes noteikumus, t. i., uztur patiesu un pareizu pārskatu par licencei atbilstošu importēto preču patēriņu un izmantošanu, 18. papildinājumā noteiktajā formātā (HOP I 02–07 dokumenta 4.30. nodaļa un 18. papildinājums). |
| --- | --- |

(22)

Pēc tam, kad ar Regulu (EK) Nr. 713/2005 tika noteikts spēkā esošais kompensācijas maksājums, Indijas valdība mainīja AAS piemērojamo pārbaudes sistēmu. Konkrēti Indijas iestāžu veiktu pārbaužu nolūkā iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļu nomaksas importēto/iekšzemē iegādāto preču izmantošanu” norādītajā formātā (HOP I 04–09 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., kā faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim, kas sagatavo sertifikātu, ka paredzētie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājumam iesniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. Tomēr iepriekš minētie noteikumi attiecas vienīgi uz iepriekšējām atļaujām, kas izdotas 2005. gada 13. maijā vai pēc tam. Visi to iepriekšējo atļauju vai iepriekšējo licenču turētāji, kuras izdotas pirms minētā datuma, ievēro iepriekš piemērojamos pārbaudes noteikumus, t. i., uztur patiesu un pareizu pārskatu par licencei atbilstošu importēto preču patēriņu un izmantošanu, 18. papildinājumā noteiktajā formātā (HOP I 02–07 dokumenta 4.30. nodaļa un 18. papildinājums).

| (23) | Attiecībā uz apakšshēmām, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izmantoja vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, t. i., fiziskā eksporta un starpproduktu piegādes apakšshēmām, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. Šajā shēmā atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”). SION ir noteiktas vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam, un tās ir publicētas HOP II 04–09 dokumentā. Pēc tam, kad ar Regulu (EK) Nr. 713/2005 bija piemērots patlaban spēkā esošais galīgais kompensācijas maksājums, SION normas attiecīgajam ražojumam bija piemērojamas tikai līdz 2005. gada septembrim. 2006. gada septembrī (amoksicilīna trihidrātam) un 2007. gada aprīlī (ampicilīna trihidrātam un cefaleksīnam) tika noteiktas jaunas normas. Starplaikā piemēroja ad hoc normas. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz apakšshēmām, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā izmantoja vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, t. i., fiziskā eksporta un starpproduktu piegādes apakšshēmām, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina atļaujā. Šajā shēmā atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”). SION ir noteiktas vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam, un tās ir publicētas HOP II 04–09 dokumentā. Pēc tam, kad ar Regulu (EK) Nr. 713/2005 bija piemērots patlaban spēkā esošais galīgais kompensācijas maksājums, SION normas attiecīgajam ražojumam bija piemērojamas tikai līdz 2005. gada septembrim. 2006. gada septembrī (amoksicilīna trihidrātam) un 2007. gada aprīlī (ampicilīna trihidrātam un cefaleksīnam) tika noteiktas jaunas normas. Starplaikā piemēroja ad hoc normas.

| (24) | Importētie izejmateriāli nav nododami citiem, un tie izmantojami, lai ražotu eksporta galaproduktu. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem). |
| --- | --- |

(24)

Importētie izejmateriāli nav nododami citiem, un tie izmantojami, lai ražotu eksporta galaproduktu. Eksportēšanas pienākums jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl uz sešiem mēnešiem).

| (25) | Turklāt pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka izejmateriāli ir importēti atbilstīgi dažādām atļaujām/licencēm un dažādām SION normām un ka tad tie ir kopā fiziski izmantoti vienas un tās pašas eksportētās preces ražošanas procesā. Ņemot vērā iepriekšminēto, nebija iespējams noteikt, vai konkrētās atļaujās/licencēs noteiktās SION normas prasības attiecībā uz izejmateriāliem, kurus ieveda bez ievedmuitas nodokļa, nepārsniedz materiālu daudzumu, kāds vajadzīgs, lai saražotu eksporta galaprodukta atsauces daudzumu. |
| --- | --- |

(25)

Turklāt pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka izejmateriāli ir importēti atbilstīgi dažādām atļaujām/licencēm un dažādām SION normām un ka tad tie ir kopā fiziski izmantoti vienas un tās pašas eksportētās preces ražošanas procesā. Ņemot vērā iepriekšminēto, nebija iespējams noteikt, vai konkrētās atļaujās/licencēs noteiktās SION normas prasības attiecībā uz izejmateriāliem, kurus ieveda bez ievedmuitas nodokļa, nepārsniedz materiālu daudzumu, kāds vajadzīgs, lai saražotu eksporta galaprodukta atsauces daudzumu.

| (26) | Pārskatīšanas izmeklēšanā arī konstatēja, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības netika ievērotas vai arī netika pārbaudītas praksē. Attiecībā uz līdz 2005. gada 13. maijam izdotajām iepriekšējām licencēm nebija pieejami nepieciešamie reģistri par vajadzīgo faktisko patēriņu un krājumiem (proti, 18. papildinājums). Attiecībā uz iepriekšējām atļaujām, kas bija izdotas no 2005. gada 13. maija, tika izmantoti nepieciešamie faktiskā patēriņa un krājumu reģistri, taču Indijas valdība vēl nav pārbaudījusi, vai tie atbilst EXIM politikas prasībām. Šajā gadījumā reģistrus pārbaudīja tikai neatkarīgs zvērināts grāmatvedis, kā tas bija noteikts attiecīgajos 22. apsvērumā minētajos Indijas tiesību aktos. Tomēr ne uzņēmums, ne zvērinātais grāmatvedis nebija dokumentējis, kā šīs sertifikācijas process bija noticis. Nebija ne revīzijas plāna vai kādu citu papildmateriālu par veikto revīziju, ne reģistrētas informācijas par izmantoto metodiku un konkrētajām prasībām, kas vajadzīgas, lai veiktu šādu detalizētu darbu, kas prasa sīkas tehniskās zināšanas par ražošanas procesu, ne EXIM politikas prasību, ne grāmatvedības procedūru. Ņemot vērā šo situāciju, jāuzskata, ka eksportētājs, attiecībā uz kuru veikta izmeklēšana, nespēja apliecināt attiecīgo EXIM noteikumu ievērošanu. |
| --- | --- |

(26)

Pārskatīšanas izmeklēšanā arī konstatēja, ka Indijas iestāžu noteiktās pārbaudes prasības netika ievērotas vai arī netika pārbaudītas praksē. Attiecībā uz līdz 2005. gada 13. maijam izdotajām iepriekšējām licencēm nebija pieejami nepieciešamie reģistri par vajadzīgo faktisko patēriņu un krājumiem (proti, 18. papildinājums). Attiecībā uz iepriekšējām atļaujām, kas bija izdotas no 2005. gada 13. maija, tika izmantoti nepieciešamie faktiskā patēriņa un krājumu reģistri, taču Indijas valdība vēl nav pārbaudījusi, vai tie atbilst EXIM politikas prasībām. Šajā gadījumā reģistrus pārbaudīja tikai neatkarīgs zvērināts grāmatvedis, kā tas bija noteikts attiecīgajos 22. apsvērumā minētajos Indijas tiesību aktos. Tomēr ne uzņēmums, ne zvērinātais grāmatvedis nebija dokumentējis, kā šīs sertifikācijas process bija noticis. Nebija ne revīzijas plāna vai kādu citu papildmateriālu par veikto revīziju, ne reģistrētas informācijas par izmantoto metodiku un konkrētajām prasībām, kas vajadzīgas, lai veiktu šādu detalizētu darbu, kas prasa sīkas tehniskās zināšanas par ražošanas procesu, ne EXIM politikas prasību, ne grāmatvedības procedūru. Ņemot vērā šo situāciju, jāuzskata, ka eksportētājs, attiecībā uz kuru veikta izmeklēšana, nespēja apliecināt attiecīgo EXIM noteikumu ievērošanu.

d)   Komentāri par konstatētajiem faktiem

| (27) | Vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, iesniedza komentārus par AAS. Uzņēmums apgalvoja, ka, neraugoties uz 24. apsvērumā aprakstīto situāciju, varēja noteikt, vai SION normas prasības konkrētajās atļaujās pārsniedz to materiālu daudzumu, kas vajadzīgi, lai izgatavotu iegūtā eksporta ražojuma atsauces daudzumu, un ka uzņēmums saglabāja precīzus faktiskos patēriņa reģistrus. Šajā saistībā jāatgādina, ka faktiskie ražošanas reģistri apliecina, ka nevarēja noteikt uzticamu vērtību attiecīgajai atļaujai (proti, vajadzīgos materiālus, lai izgatavotu atsauces daudzumu), ņemot vērā dažādās piemērojamās SION normas un neviendabīgo ražošanā izmantoto izejmateriālu maisījumu. Turklāt konstatēja, ka izejmateriāli, uz kuriem attiecās shēma, tika izmantoti ražojumos, kas nebija attiecīgais ražojums. Tādējādi praktiski nebija iespējams aprēķināt ienesīgumu ražojumam, uz kuru attiecās izmeklēšana. Turklāt uzņēmums, neievērojot attiecīgos Indijas valdības noteikumus, neizpildīja EXIM politikā noteikto prasību reģistrēt patēriņu (proti, 18. papildinājums); tās mērķis ir nodrošināt visaptverošu uzraudzību un faktiskā patēriņa pārbaudi. Uzņēmums arī apgalvoja, ka ar pamatregulas 26. panta 1. punktu Komisija netiek pilnvarota pārbaudīt neatkarīga grāmatveža dokumentus. Saskaņā ar uzņēmuma viedokli sertifikāts ir jāpieņem, ja vien nav pamata uzskatīt, ka zvērinātais grāmatvedis ir sagatavojis nepareizu sertifikātu. Šajā saistībā jāatgādina, ka zvērinātā grāmatveža veiktais pārbaudes process un attiecīga sertifikāta sagatavošana ietilpst Indijas valdības EXIM politikā īstenotajā pārbaudes sistēmā, kā aprakstīts 22. apsvērumā. Tāpēc Komisijas pienākums bija pārliecināties, vai minētā pārbaudes sistēma tika efektīvi piemērota. Turklāt atbilstoši pamatregulas 11. panta 8. punkta noteikumiem Komisijai jāpārbauda izmeklēšanas laikā iesniegtā informācija, ar kuru pamatoti konstatējumi.
  Tas, ka ne uzņēmums, ne izraudzītais zvērinātais grāmatvedis nesaglabāja dokumentus par veiktajām pārbaudēm, kas vajadzīgas, lai sagatavotu EXIM politikā noteikto sertifikātu, pierāda, ka uzņēmums nevarēja pierādīt, ka attiecīgie EXIM politikas noteikumi tika ievēroti. Uzņēmums apgalvoja, ka Indijas valdība vēl nav pārbaudījusi uzņēmuma dokumentu atbilstību EXIM politikas prasībām, tomēr neiesniedza nekādus konkrētus pierādījumus šim apgalvojumam. Tika arī apgalvots, ka vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, faktiskais patēriņš ir bijis lielāks nekā SION normas attiecībā uz jebkuriem izejmateriāliem un ka nav veikta pārmērīga nodokļu atlaišana. Tomēr, ņemot vērā faktisko situāciju, ko noteica uz vietas (proti, izejmateriālu maisījumu un ražotos ražojumus, dažādu SION normu izmantošanu, EXIM politikā noteikto dokumentu trūkumu par faktisko patēriņu), un kamēr Indijas valdība nav veikusi nepieciešamo galīgo pārbaudi, nebija veicami aprēķini attiecībā uz faktisko patēriņu un tādējādi uz pārmērīgu nodokļu atlaišanu uz atļauju/licenci un SION normu. Tādēļ visi iepriekš minētie apgalvojumi ir jānoraida. Visbeidzot uzņēmums iesniedza komentārus par aprēķina kļūdu; to uzskatīja par pamatotu un ņēma vērā subsīdijas summas aprēķināšanā. |
| --- | --- |

(27)

Vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, iesniedza komentārus par AAS. Uzņēmums apgalvoja, ka, neraugoties uz 24. apsvērumā aprakstīto situāciju, varēja noteikt, vai SION normas prasības konkrētajās atļaujās pārsniedz to materiālu daudzumu, kas vajadzīgi, lai izgatavotu iegūtā eksporta ražojuma atsauces daudzumu, un ka uzņēmums saglabāja precīzus faktiskos patēriņa reģistrus. Šajā saistībā jāatgādina, ka faktiskie ražošanas reģistri apliecina, ka nevarēja noteikt uzticamu vērtību attiecīgajai atļaujai (proti, vajadzīgos materiālus, lai izgatavotu atsauces daudzumu), ņemot vērā dažādās piemērojamās SION normas un neviendabīgo ražošanā izmantoto izejmateriālu maisījumu. Turklāt konstatēja, ka izejmateriāli, uz kuriem attiecās shēma, tika izmantoti ražojumos, kas nebija attiecīgais ražojums. Tādējādi praktiski nebija iespējams aprēķināt ienesīgumu ražojumam, uz kuru attiecās izmeklēšana. Turklāt uzņēmums, neievērojot attiecīgos Indijas valdības noteikumus, neizpildīja EXIM politikā noteikto prasību reģistrēt patēriņu (proti, 18. papildinājums); tās mērķis ir nodrošināt visaptverošu uzraudzību un faktiskā patēriņa pārbaudi. Uzņēmums arī apgalvoja, ka ar pamatregulas 26. panta 1. punktu Komisija netiek pilnvarota pārbaudīt neatkarīga grāmatveža dokumentus. Saskaņā ar uzņēmuma viedokli sertifikāts ir jāpieņem, ja vien nav pamata uzskatīt, ka zvērinātais grāmatvedis ir sagatavojis nepareizu sertifikātu. Šajā saistībā jāatgādina, ka zvērinātā grāmatveža veiktais pārbaudes process un attiecīga sertifikāta sagatavošana ietilpst Indijas valdības EXIM politikā īstenotajā pārbaudes sistēmā, kā aprakstīts 22. apsvērumā. Tāpēc Komisijas pienākums bija pārliecināties, vai minētā pārbaudes sistēma tika efektīvi piemērota. Turklāt atbilstoši pamatregulas 11. panta 8. punkta noteikumiem Komisijai jāpārbauda izmeklēšanas laikā iesniegtā informācija, ar kuru pamatoti konstatējumi.

Tas, ka ne uzņēmums, ne izraudzītais zvērinātais grāmatvedis nesaglabāja dokumentus par veiktajām pārbaudēm, kas vajadzīgas, lai sagatavotu EXIM politikā noteikto sertifikātu, pierāda, ka uzņēmums nevarēja pierādīt, ka attiecīgie EXIM politikas noteikumi tika ievēroti. Uzņēmums apgalvoja, ka Indijas valdība vēl nav pārbaudījusi uzņēmuma dokumentu atbilstību EXIM politikas prasībām, tomēr neiesniedza nekādus konkrētus pierādījumus šim apgalvojumam. Tika arī apgalvots, ka vienīgā ražotāja, kas sadarbojās, faktiskais patēriņš ir bijis lielāks nekā SION normas attiecībā uz jebkuriem izejmateriāliem un ka nav veikta pārmērīga nodokļu atlaišana. Tomēr, ņemot vērā faktisko situāciju, ko noteica uz vietas (proti, izejmateriālu maisījumu un ražotos ražojumus, dažādu SION normu izmantošanu, EXIM politikā noteikto dokumentu trūkumu par faktisko patēriņu), un kamēr Indijas valdība nav veikusi nepieciešamo galīgo pārbaudi, nebija veicami aprēķini attiecībā uz faktisko patēriņu un tādējādi uz pārmērīgu nodokļu atlaišanu uz atļauju/licenci un SION normu. Tādēļ visi iepriekš minētie apgalvojumi ir jānoraida. Visbeidzot uzņēmums iesniedza komentārus par aprēķina kļūdu; to uzskatīja par pamatotu un ņēma vērā subsīdijas summas aprēķināšanā.

e)   Secinājums

| (28) | Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls atbalsts, kas piešķir priekšrocību eksportētājam, par kuru veikta izmeklēšana. |
| --- | --- |

(28)

Atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls atbalsts, kas piešķir priekšrocību eksportētājam, par kuru veikta izmeklēšana.

| (29) | Turklāt AAS fiziskajam eksportam un AAS starpproduktu piegādēm acīmredzot pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvāto priekšrocību tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt AAS fiziskajam eksportam un AAS starpproduktu piegādēm acīmredzot pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, tādēļ saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Uzņēmums var izmantot šīs shēmas piedāvāto priekšrocību tikai tad, ja tas apņemas ražojumu eksportēt.

| (30) | Nevienu no abām šajā gadījumā izmantotajām apakšshēmām nevar uzskatīt par atļautu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietotāju sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem noteikumiem. Indijas valdība neefektīvi piemēroja savu pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Pašas SION nav uzskatāmas par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo ar muitas nodokļiem neapliekami izejmateriāli, kas importēti atbilstīgi atļaujām/licencēm ar dažādiem SION etalonkritērijiem, ir kopā izmantoti vienā un tai pašā eksportējamās preces ražošanas procesā. Šāds process neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, kāds daudzums izejmateriālu tika patērēts eksporta produkcijas ražošanā un ar kādiem SION etalonkritērijiem tas ir jāsalīdzina. Turklāt Indijas valdība neveica efektīvu kontroli, balstoties uz pareizi reģistrētu faktisko patēriņu, vai arī vēl nav to pabeigusi. Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu vajadzīgs, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Visbeidzot zvērinātu grāmatvežu iesaistīšana pārbaudes procesā nav uzlabojusi pārbaudes sistēmu, jo nav detalizētu noteikumu par to, kā zvērinātiem grāmatvežiem būtu jāveic tiem uzticētie uzdevumi, un izmeklēšanas laikā sniegtā informācija nevarēja garantēt atbilstīgi pamatregulai izklāstīto iepriekšminēto noteikumu izpildi. |
| --- | --- |

(30)

Nevienu no abām šajā gadījumā izmantotajām apakšshēmām nevar uzskatīt par atļautu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietotāju sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem noteikumiem. Indijas valdība neefektīvi piemēroja savu pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Pašas SION nav uzskatāmas par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo ar muitas nodokļiem neapliekami izejmateriāli, kas importēti atbilstīgi atļaujām/licencēm ar dažādiem SION etalonkritērijiem, ir kopā izmantoti vienā un tai pašā eksportējamās preces ražošanas procesā. Šāds process neļauj Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, kāds daudzums izejmateriālu tika patērēts eksporta produkcijas ražošanā un ar kādiem SION etalonkritērijiem tas ir jāsalīdzina. Turklāt Indijas valdība neveica efektīvu kontroli, balstoties uz pareizi reģistrētu faktisko patēriņu, vai arī vēl nav to pabeigusi. Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu vajadzīgs, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Visbeidzot zvērinātu grāmatvežu iesaistīšana pārbaudes procesā nav uzlabojusi pārbaudes sistēmu, jo nav detalizētu noteikumu par to, kā zvērinātiem grāmatvežiem būtu jāveic tiem uzticētie uzdevumi, un izmeklēšanas laikā sniegtā informācija nevarēja garantēt atbilstīgi pamatregulai izklāstīto iepriekšminēto noteikumu izpildi.

| (31) | Tādēļ šīs divas apakšshēmas ir kompensējamas. |
| --- | --- |

(31)

Tādēļ šīs divas apakšshēmas ir kompensējamas.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (32) | Ja nav atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamā priekšrocība ir atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula ne tikai paredz to, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu var kompensēt tikai tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi netika izpildīti. Tādējādi, ja konstatē, ka nav atbilstoša uzraudzības procesa, iepriekš minēto izņēmumu attiecībā uz nodokļu atmaksāšanas shēmu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu pārmērīgu nodokļu atlaišanu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Tai, gluži otrādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu tikai jāatrod pietiekami pierādījumi tam, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. |
| --- | --- |

(32)

Ja nav atļautas nodokļu atmaksāšanas sistēmas vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmas, kompensējamā priekšrocība ir atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem kopumā, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Šajā ziņā jānorāda, ka pamatregula ne tikai paredz to, ka tiek kompensēta maksājumu “pārsniegtā” atmaksa. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu var kompensēt tikai tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi netika izpildīti. Tādējādi, ja konstatē, ka nav atbilstoša uzraudzības procesa, iepriekš minēto izņēmumu attiecībā uz nodokļu atmaksāšanas shēmu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu pārmērīgu nodokļu atlaišanu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādei nav jāaprēķina šāda pārmērīga nodokļu atlaišana. Tai, gluži otrādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu tikai jāatrod pietiekami pierādījumi tam, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.

| (33) | Subsīdijas summu eksportētājam, kurš izmantoja AAS, aprēķināja, pamatojoties uz neuzliktās ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar abām apakšshēmām, kuras pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā izmantoja attiecīgajam ražojumam (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko PIP sasniedza attiecīgais ražojums, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(33)

Subsīdijas summu eksportētājam, kurš izmantoja AAS, aprēķināja, pamatojoties uz neuzliktās ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar abām apakšshēmām, kuras pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā izmantoja attiecīgajam ražojumam (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksas, kas neizbēgami bija radušās, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko PIP sasniedza attiecīgais ražojums, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (34) | Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam, kurš sadarbojās, bija 8,2 %. |
| --- | --- |

(34)

Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam, kurš sadarbojās, bija 8,2 %.

2.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

a)   Juridiskais pamats

| (35) | Sīkāks DEPBS apraksts sniegts EXIM politikas 04–09 4.3. punktā un HOP I 04–09 dokumenta 4. nodaļā. |
| --- | --- |

(35)

Sīkāks DEPBS apraksts sniegts EXIM politikas 04–09 4.3. punktā un HOP I 04–09 dokumenta 4. nodaļā.

b)   Tiesības izmantot attiecīgo shēmu

| (36) | Jebkuram ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(36)

Jebkuram ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības izmantot šo shēmu.

c)   DEPBS īstenošana praksē

| (37) | Eksportētājs, kam ir tiesības izmantot DEPBS, var lūgt DEPB kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Šādas DEPBS procentu likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Likmes pamatojas uz SION, ņemot vērā paredzēto importēto izejmateriālu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piekritību šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav maksāts. |
| --- | --- |

(37)

Eksportētājs, kam ir tiesības izmantot DEPBS, var lūgt DEPB kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Šādas DEPBS procentu likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Likmes pamatojas uz SION, ņemot vērā paredzēto importēto izejmateriālu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piekritību šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav maksāts.

| (38) | Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces tiktu eksportētas, preču nosūtīšanas procedūras laikā Indijas muitas dienesti izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Turklāt šis dokuments parāda DEPBS kredīta apjomu, kas piešķirts šim eksporta darījumam. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu priekšrocību tas iegūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu. Attiecīgā DEPBS kredīta likme, no kā aprēķina iegūto priekšrocību, ir tā, kas tiek piemērota eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. Tādēļ nav iespējams ar atpakaļejošu datumu koriģēt iegūtās priekšrocības līmeni. |
| --- | --- |

(38)

Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces tiktu eksportētas, preču nosūtīšanas procedūras laikā Indijas muitas dienesti izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Turklāt šis dokuments parāda DEPBS kredīta apjomu, kas piešķirts šim eksporta darījumam. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu priekšrocību tas iegūs. Tiklīdz muitas iestādes izsniedz eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu. Attiecīgā DEPBS kredīta likme, no kā aprēķina iegūto priekšrocību, ir tā, kas tiek piemērota eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. Tādēļ nav iespējams ar atpakaļejošu datumu koriģēt iegūtās priekšrocības līmeni.

| (39) | DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami, un tie ir spēkā 12 mēnešus pēc izsniegšanas dienas. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par tādu preču turpmāko importu, kuras var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšējā tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. |
| --- | --- |

(39)

DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami, un tie ir spēkā 12 mēnešus pēc izsniegšanas dienas. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par tādu preču turpmāko importu, kuras var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšējā tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi.

| (40) | Pieteikumi DEPBS kredītiem tiek iesniegti elektroniski un var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. De facto, lai pieteiktos DEPBS kredītiem, nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 04–09 4.47. nodaļā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 04–09 9.3. nodaļā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības). |
| --- | --- |

(40)

Pieteikumi DEPBS kredītiem tiek iesniegti elektroniski un var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. De facto, lai pieteiktos DEPBS kredītiem, nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz HOP I 04–09 4.47. nodaļā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt, kā skaidri norādīts HOP I 04–09 9.3. nodaļā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības).

d)   Komentāri par konstatētajiem faktiem

| (41) | Pēc konstatēto faktu izpaušanas vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, iesniedza komentārus par DEPBS. Uzņēmums apgalvoja, ka DEPB gūtās priekšrocības nevar kompensēt, jo šo shēmu neizmantoja attiecīgajam ražojumam. Tomēr uzņēmums neiesniedza argumentus, kas varētu atspēkot to, ka shēma tika izmantota praksē, kā teikts 37.–40. apsvērumā. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka tikai attiecībā uz PIP veiktā eksporta kredītu summu jāizmanto piešķirto maksājuma priekšrocību aprēķinam, tomēr nepamatoja, kāpēc gan pašreizējā, gan iepriekšējā izmeklēšanā (kuras rezultātā noteica spēkā esošos pasākumus) izmantotā aprēķināšanas metodika neatbilst pamatregulas noteikumiem. Tādēļ minētie apgalvojumi bija jānoraida. Visbeidzot uzņēmums iesniedza komentārus par aprēķina kļūdu; šo norādi uzskatīja par pamatotu un ņēma vērā subsīdijas summas aprēķināšanā. |
| --- | --- |

(41)

Pēc konstatēto faktu izpaušanas vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, iesniedza komentārus par DEPBS. Uzņēmums apgalvoja, ka DEPB gūtās priekšrocības nevar kompensēt, jo šo shēmu neizmantoja attiecīgajam ražojumam. Tomēr uzņēmums neiesniedza argumentus, kas varētu atspēkot to, ka shēma tika izmantota praksē, kā teikts 37.–40. apsvērumā. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka tikai attiecībā uz PIP veiktā eksporta kredītu summu jāizmanto piešķirto maksājuma priekšrocību aprēķinam, tomēr nepamatoja, kāpēc gan pašreizējā, gan iepriekšējā izmeklēšanā (kuras rezultātā noteica spēkā esošos pasākumus) izmantotā aprēķināšanas metodika neatbilst pamatregulas noteikumiem. Tādēļ minētie apgalvojumi bija jānoraida. Visbeidzot uzņēmums iesniedza komentārus par aprēķina kļūdu; šo norādi uzskatīja par pamatotu un ņēma vērā subsīdijas summas aprēķināšanā.

e)   Secinājumi attiecībā uz DEPBS

| (42) | DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finanšu atbalsts, jo šo kredītu izmantos, lai ieskaitītu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas parasti jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts sniedz priekšrocības eksportētājam, jo šis kredīts uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(42)

DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finanšu atbalsts, jo šo kredītu izmantos, lai ieskaitītu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas parasti jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts sniedz priekšrocības eksportētājam, jo šis kredīts uzlabo tā likviditāti.

| (43) | Turklāt DEPBS ir juridiski atkarīga no eksporta rezultātiem, tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt DEPBS ir juridiski atkarīga no eksporta rezultātiem, tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (44) | Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuras izejvielas tika patērētas, ražojot eksportēto ražojumu, vai bija vērojama ievedmuitas pārmaksa pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot eksportētājam ir tiesības iegūt DEPBS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus vai ne. Lai gūtu priekšrocības, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad DEPBS priekšrocības var gūt pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas. |
| --- | --- |

(44)

Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuras izejvielas tika patērētas, ražojot eksportēto ražojumu, vai bija vērojama ievedmuitas pārmaksa pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot eksportētājam ir tiesības iegūt DEPBS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus vai ne. Lai gūtu priekšrocības, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad DEPBS priekšrocības var gūt pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (45) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. un 5. punktu un aprēķina metodiku, ko izmantoja šai shēmai Regulā (EK) Nr. 713/2005, kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja kā saņēmējam piešķirtas priekšrocības, ko konstatēja PIP. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāatceļ muitas nodokļi, un tas ir finansiāls atbalsts pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas dienests ir izdevis eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā norādīts arī DEPBS kredīta apjoms, kāds jāpiešķir šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt, vai piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju, un nevar lemt par subsīdijas apjomu. Ikviena DEPBS likmes pārmaiņa, kas notikusi starp faktisko eksportu un DEPBS licences izsniegšanu, ar atpakaļejošu datumu nevar ietekmēt piešķirto priekšrocību līmeni. Turklāt vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksporta darījuma posmā iegrāmatoja DEPBS kredītus, pamatojoties uz uzkrāšanas principu, kā ieņēmumus. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. un 5. punktu un aprēķina metodiku, ko izmantoja šai shēmai Regulā (EK) Nr. 713/2005, kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja kā saņēmējam piešķirtas priekšrocības, ko konstatēja PIP. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāatceļ muitas nodokļi, un tas ir finansiāls atbalsts pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas dienests ir izdevis eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā norādīts arī DEPBS kredīta apjoms, kāds jāpiešķir šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt, vai piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju, un nevar lemt par subsīdijas apjomu. Ikviena DEPBS likmes pārmaiņa, kas notikusi starp faktisko eksportu un DEPBS licences izsniegšanu, ar atpakaļejošu datumu nevar ietekmēt piešķirto priekšrocību līmeni. Turklāt vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksporta darījuma posmā iegrāmatoja DEPBS kredītus, pamatojoties uz uzkrāšanas principu, kā ieņēmumus.

| (46) | Ja tika saņemts pamatots pieprasījums, maksājumi, kas bija jākārto subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti no apstiprinātā kredīta apjoma, un subsidētās summas parādās kā skaitītājs atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. Kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā, šo subsīdiju apjoms ir piešķirts par visu kopējā eksporta apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā; šis apgrozījums parādās kā saucējs, jo subsīdijas ir saistītas ar eksporta rezultātiem un netika piešķirtas atkarībā no apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(46)

Ja tika saņemts pamatots pieprasījums, maksājumi, kas bija jākārto subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti no apstiprinātā kredīta apjoma, un subsidētās summas parādās kā skaitītājs atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. Kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā, šo subsīdiju apjoms ir piešķirts par visu kopējā eksporta apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā; šis apgrozījums parādās kā saucējs, jo subsīdijas ir saistītas ar eksporta rezultātiem un netika piešķirtas atkarībā no apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (47) | Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 2,1 %. |
| --- | --- |

(47)

Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 2,1 %.

3.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)

a)   Juridiskais pamats

| (48) | Detalizēts EPCGS apraksts ir iekļauts EXIM politikas 04–09 5. nodaļā un HOP I 04–09 dokumenta 5. nodaļā. |
| --- | --- |

(48)

Detalizēts EPCGS apraksts ir iekļauts EXIM politikas 04–09 5. nodaļā un HOP I 04–09 dokumenta 5. nodaļā.

b)   Tiesības izmantot attiecīgo shēmu

| (49) | Ražotājiem eksportētājiem, eksporta produkcijas tirgotājiem, kas ir “saistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(49)

Ražotājiem eksportētājiem, eksporta produkcijas tirgotājiem, kas ir “saistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem ir tiesības izmantot šo shēmu.

c)   Īstenošana praksē

| (50) | Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un – kopš 2003. gada aprīļa – arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS atļauju. Šī shēma kopš 2000. gada aprīļa paredz 5 % ievedmuitas nodokļa likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kas importēti saskaņā ar šo shēmu. Līdz 2000. gada 31. martam piemēroja spēkā esošo nodokļa likmi 11 % apmērā (ieskaitot 10 % piemaksu), un augstas vērtības importa gadījumos piemēroja nulles nodokļa likmi. Lai izpildītu eksportēšanas pienākumu, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā laikposmā ir jāizmanto noteikta daudzuma eksportpreču ražošanai. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un – kopš 2003. gada aprīļa – arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS atļauju. Šī shēma kopš 2000. gada aprīļa paredz 5 % ievedmuitas nodokļa likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kas importēti saskaņā ar šo shēmu. Līdz 2000. gada 31. martam piemēroja spēkā esošo nodokļa likmi 11 % apmērā (ieskaitot 10 % piemaksu), un augstas vērtības importa gadījumos piemēroja nulles nodokļa likmi. Lai izpildītu eksportēšanas pienākumu, importētie ražošanas līdzekļi noteiktā laikposmā ir jāizmanto noteikta daudzuma eksportpreču ražošanai.

| (51) | EPCGS atļaujas īpašnieks var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt priekšrocības no nosacītā eksporta saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS atļaujas īpašniekam. |
| --- | --- |

(51)

EPCGS atļaujas īpašnieks var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs var izmantot priekšrocību veikt tādu ar muitas nodokli neapliekamu sastāvdaļu importu, kuras vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Vai arī vietējais ražotājs var pieprasīt priekšrocības no nosacītā eksporta saistībā ar ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS atļaujas īpašniekam.

d)   Komentāri par konstatētajiem faktiem

| (52) | Pēc konstatēto faktu izpaušanas vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iesniedza komentārus par EPCGS. Uzņēmums apgalvoja, ka, pamatojoties uz vispārīgi pieņemtiem grāmatvedības principiem, ražošanas līdzekļus izmanto ražošanas procesā. Šajā saistībā jāatgādina, ka uzņēmums nepamatoja šo apgalvojumu, skaidri norādot uz tā saucamajiem vispārīgi pieņemtajiem grāmatvedības principiem un sniedzot analīzi saistībā ar attiecīgajiem EPCGS noteikumiem EXIM politikā, kā arī ražošanas procesā izmantoto izejvielu definīciju, kā noteikts pamatregulas II pielikumā. Tika apgalvots, ka uzņēmuma amortizācijas periods bija jāizmanto kā normālais amortizācijas periods. Tomēr šāda pieeja ir pretrunā pamatregulas 7. panta 3. punkta attiecīgajiem noteikumiem. Tādēļ šie apgalvojumi bija jānoraida. Visbeidzot uzņēmums iesniedza komentārus par aprēķina kļūdu; šo norādi uzskatīja par pamatotu un ņēma vērā subsīdijas summas aprēķināšanā. |
| --- | --- |

(52)

Pēc konstatēto faktu izpaušanas vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iesniedza komentārus par EPCGS. Uzņēmums apgalvoja, ka, pamatojoties uz vispārīgi pieņemtiem grāmatvedības principiem, ražošanas līdzekļus izmanto ražošanas procesā. Šajā saistībā jāatgādina, ka uzņēmums nepamatoja šo apgalvojumu, skaidri norādot uz tā saucamajiem vispārīgi pieņemtajiem grāmatvedības principiem un sniedzot analīzi saistībā ar attiecīgajiem EPCGS noteikumiem EXIM politikā, kā arī ražošanas procesā izmantoto izejvielu definīciju, kā noteikts pamatregulas II pielikumā. Tika apgalvots, ka uzņēmuma amortizācijas periods bija jāizmanto kā normālais amortizācijas periods. Tomēr šāda pieeja ir pretrunā pamatregulas 7. panta 3. punkta attiecīgajiem noteikumiem. Tādēļ šie apgalvojumi bija jānoraida. Visbeidzot uzņēmums iesniedza komentārus par aprēķina kļūdu; šo norādi uzskatīja par pamatotu un ņēma vērā subsīdijas summas aprēķināšanā.

e)   Secinājums par EPCGS shēmu

| (53) | EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa samazinājums ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šī koncesija samazina Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kuri citādi būtu jāsamaksā. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo nodokļi, kas tiek uzkrāti importējot, uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(53)

EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa samazinājums ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šī koncesija samazina Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kuri citādi būtu jāsamaksā. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo nodokļi, kas tiek uzkrāti importējot, uzlabo tā likviditāti.

| (54) | Turklāt pēc likuma EPCGS shēma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas atļaujas var saņemt tikai tad, ja ir apņemšanās veikt eksportu. Tādēļ tā ir uzskatāma par īpašu un kompensējamu pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(54)

Turklāt pēc likuma EPCGS shēma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas atļaujas var saņemt tikai tad, ja ir apņemšanās veikt eksportu. Tādēļ tā ir uzskatāma par īpašu un kompensējamu pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (55) | Visbeidzot šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai aizvietojuma atmaksāšanas sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek patērēti eksporta produkcijas ražošanā. |
| --- | --- |

(55)

Visbeidzot šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai aizvietojuma atmaksāšanas sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļi netiek patērēti eksporta produkcijas ražošanā.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (56) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas apjomu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli importētiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju par laikposmu, kas atbilst parastam šādu aktīvu nolietojuma laikposmam antibiotiku nozarē. Atbilstīgi ieviestajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP, ir pielāgota, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību. Uzskatīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam bija piemērota komerciālā procentu likme. Ja tika iesniegtas pamatotas prasības, subsīdijas iegūšanai vajadzīgie maksājumi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitīti no šīs summas, iegūstot subsīdijas summu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta atkarībā no saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas apjomu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli importētiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju par laikposmu, kas atbilst parastam šādu aktīvu nolietojuma laikposmam antibiotiku nozarē. Atbilstīgi ieviestajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP, ir pielāgota, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību. Uzskatīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam bija piemērota komerciālā procentu likme. Ja tika iesniegtas pamatotas prasības, subsīdijas iegūšanai vajadzīgie maksājumi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitīti no šīs summas, iegūstot subsīdijas summu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta atkarībā no saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (57) | Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 0,1 %. |
| --- | --- |

(57)

Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 0,1 %.

4.   Eksporta kredītu shēma (“ECS”)

a)   Juridiskais pamats

| (58) | Sīka informācija par šo shēmu ir izklāstīta Indijas Rezervju bankas (“IRB”) dokumentā Master Circular (galvenais apkārtraksts) DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08, kas bija adresēts visām Indijas bankām. |
| --- | --- |

(58)

Sīka informācija par šo shēmu ir izklāstīta Indijas Rezervju bankas (“IRB”) dokumentā Master Circular (galvenais apkārtraksts) DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08, kas bija adresēts visām Indijas bankām.

b)   Tiesības izmantot attiecīgo shēmu

| (59) | Ražotājiem eksportētājiem un eksportētājiem tirgotājiem ir tiesības izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(59)

Ražotājiem eksportētājiem un eksportētājiem tirgotājiem ir tiesības izmantot šo shēmu.

c)   Īstenošana praksē

| (60) | Saskaņā ar šo shēmu IRB nosaka obligāto maksimālo procentu likmju vērtību, kas piemērojama eksporta kredītiem, gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā; bankas to var pieprasīt eksportētājiem. ECS ietilpst divas apakšshēmas, proti, eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (tā saucamais “iepakošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. IRB arī norāda, cik lielu neto kreditēšanas apjomu katra banka var piešķirt eksporta darbības finansēšanai. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar šo shēmu IRB nosaka obligāto maksimālo procentu likmju vērtību, kas piemērojama eksporta kredītiem, gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā; bankas to var pieprasīt eksportētājiem. ECS ietilpst divas apakšshēmas, proti, eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (tā saucamais “iepakošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. IRB arī norāda, cik lielu neto kreditēšanas apjomu katra banka var piešķirt eksporta darbības finansēšanai.

| (61) | Pateicoties IRB Master Circular dokumentam, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar izdevīgākām procentu likmēm, kas, salīdzinot ar parastiem komerckredītiem, ir zemākas (“skaidras naudas kredīti”) un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem. Atšķirība starp likmēm var samazināties, ja uzņēmumam ir labs kredītreitings. Faktiski uzņēmumi ar augstu reitingu var iegūt eksporta kredītus un kredītus skaidrā naudā ar vienādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(61)

Pateicoties IRB Master Circular dokumentam, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar izdevīgākām procentu likmēm, kas, salīdzinot ar parastiem komerckredītiem, ir zemākas (“skaidras naudas kredīti”) un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem. Atšķirība starp likmēm var samazināties, ja uzņēmumam ir labs kredītreitings. Faktiski uzņēmumi ar augstu reitingu var iegūt eksporta kredītus un kredītus skaidrā naudā ar vienādiem nosacījumiem.

d)   Komentāri par konstatētajiem faktiem

| (62) | Pēc konstatēto faktu izpaušanas vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, iesniedza komentārus par ECS. Uzņēmums apgalvoja, ka i) eksporta kredītu piešķiršanai ārvalstu valūtā nebija pieejams publisks finansējums, ii) procentu likmes eksporta kredītiem ārvalstu valūtā bija zemas, jo uzņēmumam bija augsts kredītreitings, un iii) procentu likmi, ko izmantoja kā etalonu attiecībā uz kredītu ārvalstu valūtā, nevarēja izmantot kredītam Indijas rūpijās. Šajā saistībā jāatgādina, ka gan uz eksporta kredītiem Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā attiecas viens un tas pats IRB Master Circular; tā praktiskā īstenošana aprakstīta 60. un 61. apsvērumā, turklāt detalizētie un ierobežojošie noteikumi pierāda, ka ārvalstu valūtas eksporta kredīta finansējums un iekasētās procentu likmes ir viennozīmīgi saistītas ar valdības izdotajiem norādījumiem. Attiecībā uz etalonlikmi jāatgādina, ka uzņēmums to paziņoja attiecībā uz kredītu Indijas rūpijās, un atbilstoši attiecīgajai politikai, kas noteikta IRB Master Circular, eksportētāji var brīvi pāriet no kredīta rūpijās uz kredītu ārvalstu valūtā attiecībā uz vienu un to pašu eksporta darījumu. Tāpēc uzskata par lietderīgu kā etalonu izmantot vienīgo likmi, ko uzņēmums paziņojis kā parasto Indijas procentu likmi. Tādēļ minētie apgalvojumi bija jānoraida. Visbeidzot uzņēmums iesniedza komentārus par aprēķina kļūdu; šo norādi uzskatīja par pamatotu un ņēma vērā subsīdijas summas aprēķināšanā. |
| --- | --- |

(62)

Pēc konstatēto faktu izpaušanas vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, iesniedza komentārus par ECS. Uzņēmums apgalvoja, ka i) eksporta kredītu piešķiršanai ārvalstu valūtā nebija pieejams publisks finansējums, ii) procentu likmes eksporta kredītiem ārvalstu valūtā bija zemas, jo uzņēmumam bija augsts kredītreitings, un iii) procentu likmi, ko izmantoja kā etalonu attiecībā uz kredītu ārvalstu valūtā, nevarēja izmantot kredītam Indijas rūpijās. Šajā saistībā jāatgādina, ka gan uz eksporta kredītiem Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā attiecas viens un tas pats IRB Master Circular; tā praktiskā īstenošana aprakstīta 60. un 61. apsvērumā, turklāt detalizētie un ierobežojošie noteikumi pierāda, ka ārvalstu valūtas eksporta kredīta finansējums un iekasētās procentu likmes ir viennozīmīgi saistītas ar valdības izdotajiem norādījumiem. Attiecībā uz etalonlikmi jāatgādina, ka uzņēmums to paziņoja attiecībā uz kredītu Indijas rūpijās, un atbilstoši attiecīgajai politikai, kas noteikta IRB Master Circular, eksportētāji var brīvi pāriet no kredīta rūpijās uz kredītu ārvalstu valūtā attiecībā uz vienu un to pašu eksporta darījumu. Tāpēc uzskata par lietderīgu kā etalonu izmantot vienīgo likmi, ko uzņēmums paziņojis kā parasto Indijas procentu likmi. Tādēļ minētie apgalvojumi bija jānoraida. Visbeidzot uzņēmums iesniedza komentārus par aprēķina kļūdu; šo norādi uzskatīja par pamatotu un ņēma vērā subsīdijas summas aprēķināšanā.

e)   Secinājums par ECS

| (63) | ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, ko nosaka 58. apsvērumā minētais IRB Master Circular, var samazināt eksportētāja procentu izdevumus salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un šai gadījumā labumi pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē tiek piešķirti šādam eksportētājam. Eksporta finansēšana per se nav drošāka par iekšzemes finansēšanu. Faktiski to parasti uzskata par riskantāku, un nodrošinājums, kāds nepieciešams kādam kredītam neatkarīgi no finanšu objekta, ir tikai komerciāls lēmums, kuru pieņem attiecīgā banka. Atšķirīgas likmes attiecībā uz dažādām bankām ir IRB metodikas rezultāts, lai noteiktu maksimālo aizdevuma likmi katrai komercbankai atsevišķi. Turklāt bankām nebūtu pienākuma eksporta finansēšanas aizdevējiem noteikt izdevīgākas procentu likmes eksporta kredītiem ārvalstu valūtās. |
| --- | --- |

(63)

ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, ko nosaka 58. apsvērumā minētais IRB Master Circular, var samazināt eksportētāja procentu izdevumus salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un šai gadījumā labumi pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē tiek piešķirti šādam eksportētājam. Eksporta finansēšana per se nav drošāka par iekšzemes finansēšanu. Faktiski to parasti uzskata par riskantāku, un nodrošinājums, kāds nepieciešams kādam kredītam neatkarīgi no finanšu objekta, ir tikai komerciāls lēmums, kuru pieņem attiecīgā banka. Atšķirīgas likmes attiecībā uz dažādām bankām ir IRB metodikas rezultāts, lai noteiktu maksimālo aizdevuma likmi katrai komercbankai atsevišķi. Turklāt bankām nebūtu pienākuma eksporta finansēšanas aizdevējiem noteikt izdevīgākas procentu likmes eksporta kredītiem ārvalstu valūtās.

| (64) | Neraugoties uz to, ka saskaņā ar ECS piedāvātos preferenciālos kredītus izsniedz bankas, iegūtā priekšrocība ir valdības finansiāls atbalsts pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Šajā kontekstā jāatgādina, ka ne pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkts, ne ASCM neprasa maksu par publiskiem kontiem, piemēram, Indijas valdības veiktu atmaksāšanu bankām, lai noteiktu subsīdiju, bet tikai valdības rīkojumu veikt pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā minētās funkcijas. IRB ir valsts iestāde, un uz to attiecas definīcija “valdība” saskaņā ar pamatregulas 1. panta 3. punktu. Šīs bankas vienīgais īpašnieks ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. IRB dod norādījumus privātām struktūrām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē, jo bankām ir saistoši tās paredzēti nosacījumi, piemēram, arī par maksimālajām augstākajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti IRB Master Circular un IRB nolikumos par to, ka bankām noteikta to tīro kredītu daļa jānovirza eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu banku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, proti, šajā gadījumā izsniegt aizdevumus preferenciālas eksporta finansēšanas veidā. Pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē šādu aizdevumu veidā piešķirtu naudas līdzekļu tiešu pārskaitīšanu ar konkrētiem nosacījumiem parasti uztic valdībai, un praksē tā būtībā atšķiras no valdības parastās prakses. Šo subsīdiju saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskata par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu, un tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(64)

Neraugoties uz to, ka saskaņā ar ECS piedāvātos preferenciālos kredītus izsniedz bankas, iegūtā priekšrocība ir valdības finansiāls atbalsts pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Šajā kontekstā jāatgādina, ka ne pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkts, ne ASCM neprasa maksu par publiskiem kontiem, piemēram, Indijas valdības veiktu atmaksāšanu bankām, lai noteiktu subsīdiju, bet tikai valdības rīkojumu veikt pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā minētās funkcijas. IRB ir valsts iestāde, un uz to attiecas definīcija “valdība” saskaņā ar pamatregulas 1. panta 3. punktu. Šīs bankas vienīgais īpašnieks ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. IRB dod norādījumus privātām struktūrām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē, jo bankām ir saistoši tās paredzēti nosacījumi, piemēram, arī par maksimālajām augstākajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti IRB Master Circular un IRB nolikumos par to, ka bankām noteikta to tīro kredītu daļa jānovirza eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu banku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, proti, šajā gadījumā izsniegt aizdevumus preferenciālas eksporta finansēšanas veidā. Pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē šādu aizdevumu veidā piešķirtu naudas līdzekļu tiešu pārskaitīšanu ar konkrētiem nosacījumiem parasti uztic valdībai, un praksē tā būtībā atšķiras no valdības parastās prakses. Šo subsīdiju saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskata par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu, un tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta rezultātiem.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (65) | Subsīdijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kuri samaksāti par eksporta kredītu, kas izmantots pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un summu, kas būtu jāmaksā par parastiem kredītiem, ko izmantotu vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu PIP subsīdijas summu (skaitītājs) pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un tā netika piešķirta atkarībā no saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(65)

Subsīdijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kuri samaksāti par eksporta kredītu, kas izmantots pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un summu, kas būtu jāmaksā par parastiem kredītiem, ko izmantotu vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu PIP subsīdijas summu (skaitītājs) pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un tā netika piešķirta atkarībā no saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (66) | Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 1,3 %. |
| --- | --- |

(66)

Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 1,3 %.

5.   Ienākuma nodokļa shēmas

a)   Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“ITES”)

| (67) | Eksportētāji saskaņā ar šo shēmu varēja gūt labumu no daļēja atbrīvojuma no ieņēmuma nodokļa par eksporta tirdzniecībā iegūtu peļņu. Juridiskais pamats šim atbrīvojumam bija noteikts Ienākuma nodokļa likuma 80 HHC pantā. |
| --- | --- |

(67)

Eksportētāji saskaņā ar šo shēmu varēja gūt labumu no daļēja atbrīvojuma no ieņēmuma nodokļa par eksporta tirdzniecībā iegūtu peļņu. Juridiskais pamats šim atbrīvojumam bija noteikts Ienākuma nodokļa likuma 80 HHC pantā.

| (68) | Šo noteikumu atcēla 2005.–2006. gada novērtējumā (t. i., par finanšu gadu, kas sākās 2004. gada 1. aprīlī un beidzās 2005. gada 31. martā) un turpmāk, tādējādi ITA 80. HHC pants neparedz nekādus labumus pēc 2004. gada 31. marta. Vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva nekādu labumu saskaņā ar šo shēmu. Tādējādi, tā kā šī shēma ir atcelta, labuma gūšana netiks kompensēta, kā noteikts pamatregulas 15. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(68)

Šo noteikumu atcēla 2005.–2006. gada novērtējumā (t. i., par finanšu gadu, kas sākās 2004. gada 1. aprīlī un beidzās 2005. gada 31. martā) un turpmāk, tādējādi ITA 80. HHC pants neparedz nekādus labumus pēc 2004. gada 31. marta. Vienīgais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā neguva nekādu labumu saskaņā ar šo shēmu. Tādējādi, tā kā šī shēma ir atcelta, labuma gūšana netiks kompensēta, kā noteikts pamatregulas 15. panta 1. punktā.

b)   Ienākuma nodokļa shēma, kas veicina pētniecību un attīstību (“ITIRAD”)

i)   Juridiskais pamats

| (69) | Detalizēts ITIRAD apraksts sniegts ITA 35(2AB) pantā. |
| --- | --- |

(69)

Detalizēts ITIRAD apraksts sniegts ITA 35(2AB) pantā.

ii)   Tiesības izmantot attiecīgo shēmu

| (70) | Uzņēmumi, kas darbojas biotehnoloģiju jomā vai zāļu, farmācijas preču, ķīmijas preču, elektronikas iekārtu, datoru, telekomunikācijas iekārtu vai citu tādu preču vai lietu izgatavošanā vai ražošanā, par kurām vēlāk jāziņo, ir tiesīgi saņemt priekšrocības saskaņā ar šo shēmu. |
| --- | --- |

(70)

Uzņēmumi, kas darbojas biotehnoloģiju jomā vai zāļu, farmācijas preču, ķīmijas preču, elektronikas iekārtu, datoru, telekomunikācijas iekārtu vai citu tādu preču vai lietu izgatavošanā vai ražošanā, par kurām vēlāk jāziņo, ir tiesīgi saņemt priekšrocības saskaņā ar šo shēmu.

iii)   Īstenošana praksē

| (71) | Saskaņā ar Indijas valdības Zinātniskās un rūpnieciskās izpētes departamenta lēmumu ikvienu izdevumu (kas nav izmaksas par zemi vai ēkām) vai izpētes un attīstības iespējām uzņēmumā ienākuma nodokļa nolūkā atļauts samazināt par summu, kas vienāda ar 150 % no de facto radītajām izmaksām. Tādējādi, par 50 % samazinot fiktīvus izdevumus (t. i., izdevumus, kas faktiski nav radušies), ienākumu nodokļa bāze un attiecīgi ienākuma nodokļa slogs mākslīgi samazinās. |
| --- | --- |

(71)

Saskaņā ar Indijas valdības Zinātniskās un rūpnieciskās izpētes departamenta lēmumu ikvienu izdevumu (kas nav izmaksas par zemi vai ēkām) vai izpētes un attīstības iespējām uzņēmumā ienākuma nodokļa nolūkā atļauts samazināt par summu, kas vienāda ar 150 % no de facto radītajām izmaksām. Tādējādi, par 50 % samazinot fiktīvus izdevumus (t. i., izdevumus, kas faktiski nav radušies), ienākumu nodokļa bāze un attiecīgi ienākuma nodokļa slogs mākslīgi samazinās.

iv)   Komentāri par konstatētajiem faktiem

| (72) | Attiecībā uz ITIRAD pēc konstatēto faktu izpaušanas netika iesniegti komentāri. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz ITIRAD pēc konstatēto faktu izpaušanas netika iesniegti komentāri.

v)   Secinājums par ITIRAD

| (73) | ITIRAD nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Saskaņā ar ITA 35 (2AB) pantu mākslīgs ienākumu nodokļa bāzes samazinājums ITA 35 (2AB) panta nozīmē ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo tas samazina Indijas valdības ienākuma nodokļa ieņēmumus, ko tā saņemtu. Turklāt ienākuma nodokļa samazinājums dod labumus uzņēmumam, jo uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(73)

ITIRAD nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Saskaņā ar ITA 35 (2AB) pantu mākslīgs ienākumu nodokļa bāzes samazinājums ITA 35 (2AB) panta nozīmē ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo tas samazina Indijas valdības ienākuma nodokļa ieņēmumus, ko tā saņemtu. Turklāt ienākuma nodokļa samazinājums dod labumus uzņēmumam, jo uzlabo tā likviditāti.

| (74) | ITA 35 (2AB) panta formulējums pierāda, ka ITIRAD de jure ir īpaša shēma pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un tādēļ ir kompensējama. Objektīvi kritēriji nenosaka tiesības uz šo shēmu, jo tie ir neitrāli pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Šīs shēmas labumi ir pieejami tikai atsevišķām nozarēm, jo Indijas valdība nav piešķīrusi iespēju izmantot šo shēmu visām nozarēm. Šādi ierobežojumi nozīmē, ka shēma ir īpaša, jo pamatregulas 3. panta 2. punktā noteiktā kategorija “ražošanas nozaru grupa” nozīmē, ka nozares tiek ierobežotas. Šis ierobežojums pēc būtības nav ekonomisks un horizontāls savā piemērojumā; tas attiecas, piemēram, uz darbinieku skaitu vai uzņēmuma lielumu. |
| --- | --- |

(74)

ITA 35 (2AB) panta formulējums pierāda, ka ITIRAD de jure ir īpaša shēma pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un tādēļ ir kompensējama. Objektīvi kritēriji nenosaka tiesības uz šo shēmu, jo tie ir neitrāli pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Šīs shēmas labumi ir pieejami tikai atsevišķām nozarēm, jo Indijas valdība nav piešķīrusi iespēju izmantot šo shēmu visām nozarēm. Šādi ierobežojumi nozīmē, ka shēma ir īpaša, jo pamatregulas 3. panta 2. punktā noteiktā kategorija “ražošanas nozaru grupa” nozīmē, ka nozares tiek ierobežotas. Šis ierobežojums pēc būtības nav ekonomisks un horizontāls savā piemērojumā; tas attiecas, piemēram, uz darbinieku skaitu vai uzņēmuma lielumu.

vi)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (75) | Subsīdijas apjoms aprēķināts, pamatojoties uz starpību starp ienākuma nodokli, kas jāmaksā par pārskata izmeklēšanas periodu, gan piemērojot, gan nepiemērojot noteikumus, kas doti ITA 35 (2AB) pantā. Šis subsīdijas apjoms (skaitītājs) tika sadalīts uz visu kopējo apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kā piemērots saucējs saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, jo šī subsīdija attiecas uz visu veidu pārdošanu gan iekšzemē, gan ārvalstīs un to nepiešķir atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(75)

Subsīdijas apjoms aprēķināts, pamatojoties uz starpību starp ienākuma nodokli, kas jāmaksā par pārskata izmeklēšanas periodu, gan piemērojot, gan nepiemērojot noteikumus, kas doti ITA 35 (2AB) pantā. Šis subsīdijas apjoms (skaitītājs) tika sadalīts uz visu kopējo apgrozījumu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kā piemērots saucējs saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu, jo šī subsīdija attiecas uz visu veidu pārdošanu gan iekšzemē, gan ārvalstīs un to nepiešķir atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem.

| (76) | Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 0,1 %. |
| --- | --- |

(76)

Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 0,1 %.

6.   Mērķa tirgus shēma (“FMS”)

a)   Juridiskais pamats

| (77) | Detalizēts FMS apraksts ir iekļauts EXIM politikas 04–09 3.9. nodaļā un HOP I 04–09 dokumenta 3.20. nodaļā. |
| --- | --- |

(77)

Detalizēts FMS apraksts ir iekļauts EXIM politikas 04–09 3.9. nodaļā un HOP I 04–09 dokumenta 3.20. nodaļā.

b)   Tiesības izmantot attiecīgo shēmu

| (78) | Jebkuram ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības šo shēmu izmantot. |
| --- | --- |

(78)

Jebkuram ražotājam eksportētājam vai eksporta produkcijas tirgotājam ir tiesības šo shēmu izmantot.

c)   Īstenošana praksē

| (79) | Saskaņā ar šo shēmu visu ražojumu eksportam uz valstīm, kas paziņotas HOP I 04–09 37–C papildinājumā, var izmantot nodokļu kredīta ekvivalentu 2,5 % no saskaņā ar šo shēmu eksportēto ražojumu FOB vērtības. Atsevišķa veida eksporta darbības ir izslēgtas no šīs shēmas, proti, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacītais eksports, pakalpojumu eksports un tādu uzņēmumu eksporta apgrozījums, kas darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās/kas orientēti uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz atsevišķa veida ražojumiem, proti, dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem. |
| --- | --- |

(79)

Saskaņā ar šo shēmu visu ražojumu eksportam uz valstīm, kas paziņotas HOP I 04–09 37–C papildinājumā, var izmantot nodokļu kredīta ekvivalentu 2,5 % no saskaņā ar šo shēmu eksportēto ražojumu FOB vērtības. Atsevišķa veida eksporta darbības ir izslēgtas no šīs shēmas, proti, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacītais eksports, pakalpojumu eksports un tādu uzņēmumu eksporta apgrozījums, kas darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās/kas orientēti uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz atsevišķa veida ražojumiem, proti, dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem.

| (80) | Nodokļu kredīti saskaņā ar FMS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejvielu turpmāko importu, ieskaitot ražošanas līdzekļus. |
| --- | --- |

(80)

Nodokļu kredīti saskaņā ar FMS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejvielu turpmāko importu, ieskaitot ražošanas līdzekļus.

| (81) | Kredīta tiesību sertifikātu izdod ostā, no kuras veikts eksports, un pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Kamēr pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visas attiecīgās eksporta dokumentācijas kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, nosūtīšanas rēķinus, bankas sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu kredītu piešķiršanu. |
| --- | --- |

(81)

Kredīta tiesību sertifikātu izdod ostā, no kuras veikts eksports, un pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Kamēr pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visas attiecīgās eksporta dokumentācijas kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, nosūtīšanas rēķinus, bankas sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu kredītu piešķiršanu.

d)   Komentāri par konstatētajiem faktiem

| (82) | Pēc konstatēto faktu izpaušanas vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iesniedza komentārus par FMS. Uzņēmums apgalvoja, ka shēma ir ģeogrāfiski saistīta ar citām valstīm un to nevar kompensēt EK. Tomēr tas nevarēja sniegt argumentus ne attiecībā uz shēmas praktisko īstenošanu, ne FMS priekšrocību izmantošanas veidu, kā teikts 79.-81. apsvērumā. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida. Visbeidzot uzņēmums iesniedza komentārus par aprēķina kļūdu; šo norādi uzskatīja par pamatotu un ņēma vērā subsīdijas summas aprēķināšanā. |
| --- | --- |

(82)

Pēc konstatēto faktu izpaušanas vienīgais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iesniedza komentārus par FMS. Uzņēmums apgalvoja, ka shēma ir ģeogrāfiski saistīta ar citām valstīm un to nevar kompensēt EK. Tomēr tas nevarēja sniegt argumentus ne attiecībā uz shēmas praktisko īstenošanu, ne FMS priekšrocību izmantošanas veidu, kā teikts 79.-81. apsvērumā. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida. Visbeidzot uzņēmums iesniedza komentārus par aprēķina kļūdu; šo norādi uzskatīja par pamatotu un ņēma vērā subsīdijas summas aprēķināšanā.

e)   Secinājums par FMS

| (83) | FMS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. FMS kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmantos, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt FMS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo tas uzlabo eksportētāja likviditāti. |
| --- | --- |

(83)

FMS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. FMS kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmantos, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt FMS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo tas uzlabo eksportētāja likviditāti.

| (84) | Turklāt pēc likuma FMS ir atkarīga no eksporta rezultātiem, tādēļ minētā shēma uzskatāma par īpašu un kompensējamu atbilstīgi pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(84)

Turklāt pēc likuma FMS ir atkarīga no eksporta rezultātiem, tādēļ minētā shēma uzskatāma par īpašu un kompensējamu atbilstīgi pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktam.

| (85) | Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuras izejvielas ir patērētas, ražojot eksportēto ražojumu, vai bija vērojams ievedmuitas nodokļu pārmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājs ir tiesīgs gūt labumu no FMS neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas vai ne. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad labumu no FMS var gūt pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas. Turklāt eksportētājs var izmantot FMS nodokļu kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus neizmanto eksportētās produkcijas ražošanā. |
| --- | --- |

(85)

Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksāšanas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuras izejvielas ir patērētas, ražojot eksportēto ražojumu, vai bija vērojams ievedmuitas nodokļu pārmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājs ir tiesīgs gūt labumu no FMS neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas vai ne. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad labumu no FMS var gūt pat tie eksportētāji, kas visas vajadzīgās izejvielas sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejvielas. Turklāt eksportētājs var izmantot FMS nodokļu kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo ražošanas līdzekļus neizmanto eksportētās produkcijas ražošanā.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (86) | Kompensējamo subsīdiju lielumu aprēķināja kā labumu, ko guva saņēmējs un kas tika konstatēts pārskatīšanas izmeklēšanas laikā, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, bija iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(86)

Kompensējamo subsīdiju lielumu aprēķināja kā labumu, ko guva saņēmējs un kas tika konstatēts pārskatīšanas izmeklēšanas laikā, ko ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, bija iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas laikposmā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (87) | Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 0,1 %. |
| --- | --- |

(87)

Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, bija 0,1 %.

III.   Kompensējamo subsīdiju lielums

| (88) | Jāatgādina, ka Regulā (EK) Nr. 713/2005 kompensējamo subsīdiju lielums, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikts vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, izteikts ad valorem, bija 35,1 %. |
| --- | --- |

(88)

Jāatgādina, ka Regulā (EK) Nr. 713/2005 kompensējamo subsīdiju lielums, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikts vienīgajam ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, izteikts ad valorem, bija 35,1 %.

| (89) | Šīs daļējās starpposma pārskatīšanas laikā tika konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju lielums, kas izteikts ad valorem izteiksmē, ir 11,9 %, kā norādīts turpmāk.












  SHĒMA
  UZŅĒMUMS | AAS | DEPBS | EPCGS | ECS | ITIRAD | FMS | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % |
| Ranbaxy Laboratories Ltd. | 8,2 | 2,1 | 0,1 | 1,3 | 0,1 | 0,1 | 11,9 |

(89)

Šīs daļējās starpposma pārskatīšanas laikā tika konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju lielums, kas izteikts ad valorem izteiksmē, ir 11,9 %, kā norādīts turpmāk.

SHĒMA

UZŅĒMUMS

AAS

DEPBS

EPCGS

ECS

ITIRAD

FMS

Kopā

%

%

%

%

%

%

%

Ranbaxy Laboratories Ltd.

8,2

2,1

0,1

1,3

0,1

0,1

11,9

| (90) | Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka vienīgā ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, subsidēšanas līmenis ir samazinājies. |
| --- | --- |

(90)

Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka vienīgā ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, subsidēšanas līmenis ir samazinājies.

IV.   Kompensācijas pasākumi

| (91) | Saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un šīs daļējās starpposma pārskatīšanas pamatojumu, kas minēts izmeklēšanas sākšanas paziņojuma 3. punktā, ir konstatēts, ka vienīgā ražotāja, kurš sadarbojās, subsidēšanas līmenis ir samazinājies no 35,1 % līdz 11,9 %, tāpēc ir attiecīgi jākoriģē kompensācijas maksājuma likme, kas šim ražotājam eksportētājam noteikta ar Regulu (EK) Nr. 713/2005. |
| --- | --- |

(91)

Saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un šīs daļējās starpposma pārskatīšanas pamatojumu, kas minēts izmeklēšanas sākšanas paziņojuma 3. punktā, ir konstatēts, ka vienīgā ražotāja, kurš sadarbojās, subsidēšanas līmenis ir samazinājies no 35,1 % līdz 11,9 %, tāpēc ir attiecīgi jākoriģē kompensācijas maksājuma likme, kas šim ražotājam eksportētājam noteikta ar Regulu (EK) Nr. 713/2005.

| (92) | Šajā saistībā jāatgādina, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 713/2005 Ranbaxy Laboratories Ltd. subsidēšanas likme bija augstāka par kaitējuma novēršanas līmeni. Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu mazākais maksājums kaitējuma novēršanas līmenī tika uzskatīts par pietiekamu, lai novērstu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, un tādējādi kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro Ranbaxy Laboratories Ltd. importam, tika noteikta 30,3 % apmērā. |
| --- | --- |

(92)

Šajā saistībā jāatgādina, ka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 713/2005 Ranbaxy Laboratories Ltd. subsidēšanas likme bija augstāka par kaitējuma novēršanas līmeni. Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu mazākais maksājums kaitējuma novēršanas līmenī tika uzskatīts par pietiekamu, lai novērstu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, un tādējādi kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro Ranbaxy Laboratories Ltd. importam, tika noteikta 30,3 % apmērā.

| (93) | Ņemot vērā iepriekšminēto un to, ka subsīdiju likmes tagad ir zemākas par kaitējuma novēršanas līmeni, individuālā uzņēmuma kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro vienīgajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, Ranbaxy Laboratories Ltd., ir noteikta 11,9 % apmērā. |
| --- | --- |

(93)

Ņemot vērā iepriekšminēto un to, ka subsīdiju likmes tagad ir zemākas par kaitējuma novēršanas līmeni, individuālā uzņēmuma kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro vienīgajam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, Ranbaxy Laboratories Ltd., ir noteikta 11,9 % apmērā.

| (94) | Ņemot vērā visus citus uzņēmumus, kas nesadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, jāatgādina, ka faktiskie izmeklēto shēmu noteikumi un to kompensējamība nav mainījusies salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu. Nav pamata vēlreiz aprēķināt subsīdijas un maksājumu likmes tiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā. Tāpēc maksājuma likmes, kas piemērojamas visām pārējām personām, izņemot Regulas (EK) Nr. 713/2005 1. panta 2. punktā minēto uzņēmumu Ranbaxy Laboratories Ltd., nemainās. |
| --- | --- |

(94)

Ņemot vērā visus citus uzņēmumus, kas nesadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, jāatgādina, ka faktiskie izmeklēto shēmu noteikumi un to kompensējamība nav mainījusies salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu. Nav pamata vēlreiz aprēķināt subsīdijas un maksājumu likmes tiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā. Tāpēc maksājuma likmes, kas piemērojamas visām pārējām personām, izņemot Regulas (EK) Nr. 713/2005 1. panta 2. punktā minēto uzņēmumu Ranbaxy Laboratories Ltd., nemainās.

| (95) | Uzņēmumiem individuāli noteiktās kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, atspoguļo daļējā starpposma pārskatīšanā konstatēto situāciju. Tādējādi tās ir vienīgi piemērojamas attiecīgā produkta importam no šiem uzņēmumiem. Labumu no šīm maksājuma likmēm nevar gūt attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, ja to ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti norādīts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp struktūras, kuras saistītas ar tajā īpaši minētajiem, un tam piemērojama maksājuma likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(95)

Uzņēmumiem individuāli noteiktās kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, atspoguļo daļējā starpposma pārskatīšanā konstatēto situāciju. Tādējādi tās ir vienīgi piemērojamas attiecīgā produkta importam no šiem uzņēmumiem. Labumu no šīm maksājuma likmēm nevar gūt attiecībā uz attiecīgā ražojuma importu, ja to ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti norādīts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp struktūras, kuras saistītas ar tajā īpaši minētajiem, un tam piemērojama maksājuma likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (96) | Jebkura prasība piemērot šīs individuālās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (4) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksporta pārdošanu, kas, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Komisija vajadzības gadījumā un apspriedusies ar padomdevēja komiteju ar šo ir pilnvarota izdarīt regulā grozījumus, atjauninot sarakstu ar uzņēmumiem, kuri izmanto priekšrocības, ko sniedz individuālās maksājuma likmes, |
| --- | --- |

(96)

Jebkura prasība piemērot šīs individuālās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties adresējama Komisijai (4) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksporta pārdošanu, kas, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Komisija vajadzības gadījumā un apspriedusies ar padomdevēja komiteju ar šo ir pilnvarota izdarīt regulā grozījumus, atjauninot sarakstu ar uzņēmumiem, kuri izmanto priekšrocības, ko sniedz individuālās maksājuma likmes,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 713/2005 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai turpmāk norādīto Indijas uzņēmumu ražojumiem pirms muitas nodokļa nomaksas, ir šāda:

| — | 17,3 % – KDL Biotech Ltd., Mumbai (Taric papildkods: A580), |
| --- | --- |

—

17,3 % – KDL Biotech Ltd., Mumbai (Taric papildkods: A580),

| — | 28,1 % – Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh (Taric papildkods: A581), |
| --- | --- |

—

28,1 % – Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh (Taric papildkods: A581),

| — | 25,3 % – Nestor Pharmaceuticals Ltd., New Delhi (Taric papildkods: A582), |
| --- | --- |

—

25,3 % – Nestor Pharmaceuticals Ltd., New Delhi (Taric papildkods: A582),

| — | 11,9 % – Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi (Taric papildkods: 8221), |
| --- | --- |

—

11,9 % – Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi (Taric papildkods: 8221),

| — | 28,1 % – Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (Taric papildkods: A583), |
| --- | --- |

—

28,1 % – Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (Taric papildkods: A583),

| — | 28,1 % – Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh (Taric papildkods: A584), |
| --- | --- |

—

28,1 % – Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh (Taric papildkods: A584),

| — | 32 % – visiem pārējiem uzņēmumiem (Taric papildkods: 8900).” |
| --- | --- |

—

32 % – visiem pārējiem uzņēmumiem (Taric papildkods: 8900).”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 27. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 121, 13.5.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV C 212, 11.9.2007., 10. lpp.

3

(4)  European Comission, Directorate General for Trade, Directorate B J-79 4/23, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.

4

European Comission, Directorate General for Trade, Directorate B J-79 4/23, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels

---

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1177/2008

(2008. gada 28. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 29. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 25,7 |
| MA | 54,0 |
| TR | 71,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0707 00 05 | EG | 188,1 |
| JO | 167,2 |
| MA | 58,1 |
| TR | 83,7 |
| ZZ | 124,3 |
| 0709 90 70 | MA | 64,8 |
| TR | 122,0 |
| ZZ | 93,4 |
| 0805 20 10 | MA | 66,8 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,3 |
| HR | 24,9 |
| IL | 75,4 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 56,0 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 71,5 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 84,4 |
| 0808 10 80 | CA | 88,7 |
| CL | 67,1 |
| CN | 54,0 |
| MK | 32,9 |
| US | 102,5 |
| ZA | 112,2 |
| ZZ | 76,2 |
| 0808 20 50 | CN | 32,1 |
| TR | 103,0 |
| ZZ | 67,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

25,7

MA

54,0

TR

71,8

ZZ

50,5

0707 00 05

EG

188,1

JO

167,2

MA

58,1

TR

83,7

ZZ

124,3

0709 90 70

MA

64,8

TR

122,0

ZZ

93,4

0805 20 10

MA

66,8

TR

65,0

ZZ

65,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,3

HR

24,9

IL

75,4

TR

69,2

ZZ

56,0

0805 50 10

MA

64,0

TR

71,5

ZA

117,7

ZZ

84,4

0808 10 80

CA

88,7

CL

67,1

CN

54,0

MK

32,9

US

102,5

ZA

112,2

ZZ

76,2

0808 20 50

CN

32,1

TR

103,0

ZZ

67,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1178/2008

(2008. gada 28. novembris),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1503/2006 un (EK) Nr. 657/2007 attiecībā uz pielāgojumiem, ko veic pēc statistikas klasifikācijas NACE un CPA pārskatīšanas

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 19. maija Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku (1) un jo īpaši tās 17. panta b), e) un j) punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1165/98 ir izveidota vienota sistēma, lai sagatavotu Kopienas īstermiņa statistiku attiecībā uz ekonomikas attīstības ciklu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1165/98 ir izveidota vienota sistēma, lai sagatavotu Kopienas īstermiņa statistiku attiecībā uz ekonomikas attīstības ciklu.

| (2) | Komisijas 2006. gada 28. septembra Regulā (EK) Nr. 1503/2006, ar ko īsteno un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku attiecībā uz mainīgo lielumu definīcijām, mainīgo lielumu sarakstu un datu apkopošanas biežumu (2), sniegtas īstermiņa statistikā izmantojamo mainīgo lielumu metodiskās definīcijas. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2006. gada 28. septembra Regulā (EK) Nr. 1503/2006, ar ko īsteno un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku attiecībā uz mainīgo lielumu definīcijām, mainīgo lielumu sarakstu un datu apkopošanas biežumu (2), sniegtas īstermiņa statistikā izmantojamo mainīgo lielumu metodiskās definīcijas.

| (3) | Komisijas 2007. gada 14. jūnija Regulā (EK) Nr. 657/2007, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku attiecībā uz Eiropas izlases shēmu izveidi (3), dalībvalstīm, kas piedalās īstermiņa statistikas Eiropas izlases shēmās, paredzēja noteikumus un nosacījumus attiecībā uz datu nosūtīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2007. gada 14. jūnija Regulā (EK) Nr. 657/2007, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku attiecībā uz Eiropas izlases shēmu izveidi (3), dalībvalstīm, kas piedalās īstermiņa statistikas Eiropas izlases shēmās, paredzēja noteikumus un nosacījumus attiecībā uz datu nosūtīšanu.

| (4) | Pēc tam, kad tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 451/2008, ar ko izveido preču statistisko klasifikāciju pēc saimniecības nozarēm (CPA) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3696/93 (5), jāatjaunina mainīgo lielumu saraksts, sadalījuma un apkopošanas līmeņi, ko piemēro dažādiem mainīgajiem lielumiem, un Eiropas izlases shēmu noteikumi un nosacījumi. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam, kad tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regula (EK) Nr. 451/2008, ar ko izveido preču statistisko klasifikāciju pēc saimniecības nozarēm (CPA) un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3696/93 (5), jāatjaunina mainīgo lielumu saraksts, sadalījuma un apkopošanas līmeņi, ko piemēro dažādiem mainīgajiem lielumiem, un Eiropas izlases shēmu noteikumi un nosacījumi.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas programmu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas programmu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1165/98

Regulas (EK) Nr. 1165/98 A pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1503/2006

Regulas (EK) Nr. 1503/2006 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 657/2007

Regulas (EK) Nr. 657/2007 pielikumu aizstāj ar šīs regulas III pielikumu.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 162, 5.6.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 281, 12.10.2006., 15. lpp.

2

(3)  OV L 155, 15.6.2007., 7. lpp.

3

(4)  OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

4

(5)  OV L 145, 4.6.2008., 65. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1165/98 A pielikumu groza šādi.

1.   A pielikuma c) punkta (“Mainīgo lielumu saraksts”) 10. un 11. punktu aizstāj šādi:

| “10. | Informācija par izlaides cenām un importa cenām (Nr. 310, 311, 312 un 340) nav prasīta šādām NACE Rev. 2 vai attiecīgi CPA grupām vai klasēm: 07.21, 24.46, 25.4, 30.1, 30.3, 30.4 un 38.3. Turklāt informācija par importa cenām (Nr. 340) nav prasīta CPA 9., 18., 33. un 36. nodaļai. Darbību sarakstu var pārskatīt saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

“10.

Informācija par izlaides cenām un importa cenām (Nr. 310, 311, 312 un 340) nav prasīta šādām NACE Rev. 2 vai attiecīgi CPA grupām vai klasēm: 07.21, 24.46, 25.4, 30.1, 30.3, 30.4 un 38.3. Turklāt informācija par importa cenām (Nr. 340) nav prasīta CPA 9., 18., 33. un 36. nodaļai. Darbību sarakstu var pārskatīt saskaņā ar 18. pantā noteikto procedūru.

| 11. | Importa cenu mainīgo lielumu (Nr. 340) aprēķina, pamatojoties uz CPA ražojumiem. Importa darbības veida vienības var klasificēt ārpus NACE Rev. 2 B līdz D iedaļā norādītajām darbībām.” |
| --- | --- |

11.

Importa cenu mainīgo lielumu (Nr. 340) aprēķina, pamatojoties uz CPA ražojumiem. Importa darbības veida vienības var klasificēt ārpus NACE Rev. 2 B līdz D iedaļā norādītajām darbībām.”

2.   Tekstu zem virsraksta f) (“Detalizācijas pakāpe”) groza šādi:

2.1.   7. punktu aizstāj šādi:

| “7. | Importa cenas mainīgais lielums (Nr. 340) jānosūta attiecībā uz visiem rūpniecības ražojumiem, CPA B līdz D iedaļu un RPG, kas definēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 586/2001, kura grozīta ar Regulu (EK) Nr. 656/2007, no CPA ražojumu grupām. Šis mainīgais lielums nav jānosūta dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas euro.” |
| --- | --- |

“7.

Importa cenas mainīgais lielums (Nr. 340) jānosūta attiecībā uz visiem rūpniecības ražojumiem, CPA B līdz D iedaļu un RPG, kas definēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 586/2001, kura grozīta ar Regulu (EK) Nr. 656/2007, no CPA ražojumu grupām. Šis mainīgais lielums nav jānosūta dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas euro.”

2.2.   9. un 10. punktu aizstāj šādi:

| “9. | Ārējā tirgus mainīgie lielumi (Nr. 122, 132 un 312) jānosūta atbilstoši iedalījumam euro zonā un ārpus euro zonas. Šo iedalījumu piemēro visai rūpniecības nozarei, kas definēta kā NACE Rev. 2 B līdz E iedaļa, RPG, iedaļa (1 burts) un nodaļa NACE Rev. 2 divu ciparu līmenī. Mainīgajam lielumam Nr. 122 nav nepieciešama informācija par NACE Rev. 2 D un E iedaļu. Turklāt importa cenu mainīgais lielums (Nr. 340) jānosūta atbilstoši iedalījumam euro zonā un ārpus euro zonas. Šo iedalījumu piemēro visai rūpniecības nozarei, kas definēta kā CPA B līdz D iedaļa, RPG, iedaļa (viens burts) un nodaļa CPA divu ciparu līmenī. Lai veiktu euro zonas un ārpus euro zonas iedalījumu, Komisija saskaņā ar 18. pantā paredzēto procedūru var paredzēt Eiropas izlases shēmu piemērošanas noteikumus, kā noteikts 4. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā. Eiropas izlases shēmā var būt ierobežota importa cenu mainīgā lieluma darbības joma, to attiecinot tikai uz ražojumu importu no tādām valstīm, kas ir ārpus euro zonas. Dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas euro, mainīgo lielumu Nr. 122, 132, 312 un 340 sadalījums euro zonā un ārpus tās nav jānosūta. |
| --- | --- |

“9.

Ārējā tirgus mainīgie lielumi (Nr. 122, 132 un 312) jānosūta atbilstoši iedalījumam euro zonā un ārpus euro zonas. Šo iedalījumu piemēro visai rūpniecības nozarei, kas definēta kā NACE Rev. 2 B līdz E iedaļa, RPG, iedaļa (1 burts) un nodaļa NACE Rev. 2 divu ciparu līmenī. Mainīgajam lielumam Nr. 122 nav nepieciešama informācija par NACE Rev. 2 D un E iedaļu. Turklāt importa cenu mainīgais lielums (Nr. 340) jānosūta atbilstoši iedalījumam euro zonā un ārpus euro zonas. Šo iedalījumu piemēro visai rūpniecības nozarei, kas definēta kā CPA B līdz D iedaļa, RPG, iedaļa (viens burts) un nodaļa CPA divu ciparu līmenī. Lai veiktu euro zonas un ārpus euro zonas iedalījumu, Komisija saskaņā ar 18. pantā paredzēto procedūru var paredzēt Eiropas izlases shēmu piemērošanas noteikumus, kā noteikts 4. panta 2. punkta pirmās daļas d) apakšpunktā. Eiropas izlases shēmā var būt ierobežota importa cenu mainīgā lieluma darbības joma, to attiecinot tikai uz ražojumu importu no tādām valstīm, kas ir ārpus euro zonas. Dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas euro, mainīgo lielumu Nr. 122, 132, 312 un 340 sadalījums euro zonā un ārpus tās nav jānosūta.

| 10. | Tām dalībvalstīm, kuru pievienotā vērtība NACE Rev. 2 B, C, D un E iedaļā (importa cenām attiecīgi CPA B, C un D iedaļa) attiecīgajā bāzes gadā ir mazāk nekā 1 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja, jānosūta dati tikai par visu rūpniecības nozari, RPG un NACE Rev. 2 iedaļu līmenī vai CPA iedaļu līmenī.” |
| --- | --- |

10.

Tām dalībvalstīm, kuru pievienotā vērtība NACE Rev. 2 B, C, D un E iedaļā (importa cenām attiecīgi CPA B, C un D iedaļa) attiecīgajā bāzes gadā ir mazāk nekā 1 % no Eiropas Kopienas kopējā rādītāja, jānosūta dati tikai par visu rūpniecības nozari, RPG un NACE Rev. 2 iedaļu līmenī vai CPA iedaļu līmenī.”

---

II PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1503/2006 I pielikumu groza šādi.

Zem virsraksta “Mainīgais lielums: 340 Importa cenas” ceturtās daļas pēdējo ievilkumu aizstāj šādi:

| “— | ietver tikai CPA B, C un D iedaļas ražojumus. Saistītos pakalpojumus neietver.” |
| --- | --- |

“—

ietver tikai CPA B, C un D iedaļas ražojumus. Saistītos pakalpojumus neietver.”

---

III PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 657/2007 pielikumu aizstāj šādi:

“PIELIKUMS

132 –   JAUNI PASŪTĪJUMI ĀRĒJĀ TIRGŪ

| Dalībvalsts | Datu apjoms Eiropas izlases shēmā (NACE 2. red.) |
| --- | --- |
| Beļģija | 13, 14, 17, 20, 21, 24, 25, 26, 27, 29 |
| Īrija | 14, 20, 21, 26, 27 |
| Kipra | 20, 21 |
| Malta | 26 |
| Nīderlande | 17, 20, 21, 25, 26, 28 |
| Somija | 17, 20, 21, 24, 26, 27, 28 |

Dalībvalsts

Datu apjoms Eiropas izlases shēmā (NACE 2. red.)

Beļģija

13, 14, 17, 20, 21, 24, 25, 26, 27, 29

Īrija

14, 20, 21, 26, 27

Kipra

20, 21

Malta

26

Nīderlande

17, 20, 21, 25, 26, 28

Somija

17, 20, 21, 24, 26, 27, 28

312 –   ĀRĒJAM TIRGUM PAREDZĒTAS PRODUKCIJAS IZLAIDES CENAS

| Dalībvalsts | Datu apjoms Eiropas izlases shēmā (NACE 2. red.) |
| --- | --- |
| Beļģija | 08, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 29, 31, 32, 35 |
| Īrija | 05, 07, 08, 10, 11, 18, 20, 21, 26 |
| Kipra | 10, 11, 20, 21, 26 |
| Malta | 12, 14, 26 |
| Somija | 05, 07, 08, 16, 17, 19, 24, 26, 28 |
| Slovēnija | 14, 16, 22, 25, 31 |

Dalībvalsts

Datu apjoms Eiropas izlases shēmā (NACE 2. red.)

Beļģija

08, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 29, 31, 32, 35

Īrija

05, 07, 08, 10, 11, 18, 20, 21, 26

Kipra

10, 11, 20, 21, 26

Malta

12, 14, 26

Somija

05, 07, 08, 16, 17, 19, 24, 26, 28

Slovēnija

14, 16, 22, 25, 31

340 –   IMPORTA CENAS

| Dalībvalsts | Datu apjoms Eiropas izlases shēmā (CPA) |
| --- | --- |
| Beļģija | 08.99, 10.32, 10.51, 12.00, 13.10, 15.12, 16.10, 19.20, 20.13, 20.14, 20.16, 20.59, 21.10, 21.20, 22.11, 22.19, 23.12, 23.14, 23.19, 23.70, 24.10, 25.73, 28.11, 28.24, 28.41, 28.92, 29.10, 29.32, 30.91, 31.00, 31.09, 32.50 |
| Īrija | 10.13, 10.82, 17.21, 17.22, 17.29, 20.42, 25.11, 26.11, 26.20, 26.30, 28.23, 32.50 |
| Kipra | 19.20 |
| Luksemburga | 26.20 |
| Malta | 12.00 |
| Austrija | 16.10, 23.13, 25.11, 25.94, 26.20, 26.30, 28.11, 28.92, 35.11 |
| Portugāle | 05.10, 06.10 |
| Somija | 07.29, 16.10, 22.21, 23.20, 24.10, 26.30, 28.22, 31.09, 35.11 |
| Slovēnija | 24.10” |

Dalībvalsts

Datu apjoms Eiropas izlases shēmā (CPA)

Beļģija

08.99, 10.32, 10.51, 12.00, 13.10, 15.12, 16.10, 19.20, 20.13, 20.14, 20.16, 20.59, 21.10, 21.20, 22.11, 22.19, 23.12, 23.14, 23.19, 23.70, 24.10, 25.73, 28.11, 28.24, 28.41, 28.92, 29.10, 29.32, 30.91, 31.00, 31.09, 32.50

Īrija

10.13, 10.82, 17.21, 17.22, 17.29, 20.42, 25.11, 26.11, 26.20, 26.30, 28.23, 32.50

Kipra

19.20

Luksemburga

26.20

Malta

12.00

Austrija

16.10, 23.13, 25.11, 25.94, 26.20, 26.30, 28.11, 28.92, 35.11

Portugāle

05.10, 06.10

Somija

07.29, 16.10, 22.21, 23.20, 24.10, 26.30, 28.22, 31.09, 35.11

Slovēnija

24.10”

---

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/21

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1179/2008

(2008. gada 28. novembris),

ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību, kā īstenot atsevišķus noteikumus Padomes Direktīvā 2008/55/EK par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā attiecībā uz zināmiem nodokļiem un citiem pasākumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2008. gada 26. maija Direktīvu 2008/55/EK par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā attiecībā uz zināmiem nodokļiem un citiem pasākumiem (1) un jo īpaši tās 22. pantu,

tā kā:

| (1) | Sīki izstrādāti noteikumi par Direktīvas 2008/55/EK atsevišķu noteikumu īstenošanas kārtību noteikti Komisijas Direktīvā 2002/94/EK (2). Tomēr pieredze rāda, ka direktīva savas juridiskās būtības dēļ nav efektīvākais tiesību akts, lai pilnībā sasniegtu tādu mērķi kā vienota savstarpējās palīdzības kārtība. Tāpēc ir lietderīgi aizstāt minēto direktīvu ar regulu. |
| --- | --- |

(1)

Sīki izstrādāti noteikumi par Direktīvas 2008/55/EK atsevišķu noteikumu īstenošanas kārtību noteikti Komisijas Direktīvā 2002/94/EK (2). Tomēr pieredze rāda, ka direktīva savas juridiskās būtības dēļ nav efektīvākais tiesību akts, lai pilnībā sasniegtu tādu mērķi kā vienota savstarpējās palīdzības kārtība. Tāpēc ir lietderīgi aizstāt minēto direktīvu ar regulu.

| (2) | Lai atvieglotu informācijas apmaiņu starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, visi palīdzības pieprasījumi, pavaddokumenti un informācija pēc iespējas jāpaziņo elektroniski. |
| --- | --- |

(2)

Lai atvieglotu informācijas apmaiņu starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, visi palīdzības pieprasījumi, pavaddokumenti un informācija pēc iespējas jāpaziņo elektroniski.

| (3) | Lai nodrošinātu atbilstošu datu un informācijas pārraidi, jāizstrādā dalībvalstu iestāžu savstarpējās palīdzības pieprasījumu veidlapu paraugi. Lai pielāgotu minētās veidlapas elektronisko sakaru sistēmas prasībām un iespējām, jābūt iespējai atjaunināt elektronisko veidlapu struktūru un izkārtojumu, negrozot paraugus un ievērojot noteikumu, ka pieprasījumiem jāsatur vajadzīgie dati un informācija. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu atbilstošu datu un informācijas pārraidi, jāizstrādā dalībvalstu iestāžu savstarpējās palīdzības pieprasījumu veidlapu paraugi. Lai pielāgotu minētās veidlapas elektronisko sakaru sistēmas prasībām un iespējām, jābūt iespējai atjaunināt elektronisko veidlapu struktūru un izkārtojumu, negrozot paraugus un ievērojot noteikumu, ka pieprasījumiem jāsatur vajadzīgie dati un informācija.

| (4) | Lai Komisija varētu regulāri novērtēt Direktīvā 2008/55/EK noteikto procedūru ietekmi un efektivitāti, ir lietderīgi noteikt, kāda konkrēta informācija dalībvalstīm katru gadu jāpaziņo Komisijai. |
| --- | --- |

(4)

Lai Komisija varētu regulāri novērtēt Direktīvā 2008/55/EK noteikto procedūru ietekmi un efektivitāti, ir lietderīgi noteikt, kāda konkrēta informācija dalībvalstīm katru gadu jāpaziņo Komisijai.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piedziņas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piedziņas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Šajā regulā ir izklāstīti sīki izstrādāti Direktīvas 2008/55/EK 4. panta 2. un 4. punkta, 5. panta 2. un 3. punkta, 7., 8., 9., 11. panta, 12. panta 1. un 2. punkta, 14. panta, 18. panta 3. punkta un 24. panta īstenošanas noteikumi.

Tajā izklāstīti arī sīki izstrādāti noteikumi par valūtas pārrēķinu, piedzīto summu pārskaitīšanu un minimālās prasījuma summas noteikšanu, par kuru var iesniegt palīdzības pieprasījumu, un līdzekļiem, ar kuru palīdzību veicama saziņa starp iestādēm.

2. pants

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | pārraide “elektroniski” ir pārraide ar datu elektroniskās apstrādes (ieskaitot datu saspiešanu) iekārtām, izmantojot vadus, radio raidīšanu, optiskās tehnoloģijas vai citus elektromagnētiskus līdzekļus; |
| --- | --- |

1)

pārraide “elektroniski” ir pārraide ar datu elektroniskās apstrādes (ieskaitot datu saspiešanu) iekārtām, izmantojot vadus, radio raidīšanu, optiskās tehnoloģijas vai citus elektromagnētiskus līdzekļus;

| 2) | “CCN/CSI tīkls” ir kopēja platforma, kuras pamatā ir kopējs sakaru tīkls (CCN) un kopēja sistēmas saskarne (CSI), ko Kopiena izveidojusi, lai nodrošinātu visas informācijas elektronisku pārraidi starp kompetentajām muitas un nodokļu iestādēm. |
| --- | --- |

2)

“CCN/CSI tīkls” ir kopēja platforma, kuras pamatā ir kopējs sakaru tīkls (CCN) un kopēja sistēmas saskarne (CSI), ko Kopiena izveidojusi, lai nodrošinātu visas informācijas elektronisku pārraidi starp kompetentajām muitas un nodokļu iestādēm.

II   NODAĻA

INFORMĀCIJAS PIEPRASĪJUMI

3. pants

Direktīvas 2008/55/EK 4. pantā minētās informācijas pieprasījumam izmanto šīs regulas I pielikumā iekļauto veidlapas paraugu, kurā prasīti konkrēti dati un informācija.

Ja līdzīgs pieprasījums ir adresēts kādai citai iestādei, pieprasījuma iesniedzēja iestāde informācijas pieprasījumā norāda attiecīgās iestādes nosaukumu.

4. pants

Informācijas pieprasījums var attiekties uz ikvienu šādu personu:

| 1) | uz parādnieku; |
| --- | --- |

1)

uz parādnieku;

| 2) | uz ikvienu personu, kura atbild par prasījuma apmierināšanu saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas iestādes atrašanās vietas dalībvalstī (turpmāk – “pieprasījuma iesniedzējas iestādes dalībvalsts”) spēkā esošajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

2)

uz ikvienu personu, kura atbild par prasījuma apmierināšanu saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas iestādes atrašanās vietas dalībvalstī (turpmāk – “pieprasījuma iesniedzējas iestādes dalībvalsts”) spēkā esošajiem tiesību aktiem;

| 3) | uz ikvienu trešo personu, kuras valdījumā ir kādai no 1. vai 2. punktā minētajām personām piederoši aktīvi. |
| --- | --- |

3)

uz ikvienu trešo personu, kuras valdījumā ir kādai no 1. vai 2. punktā minētajām personām piederoši aktīvi.

5. pants

1.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde apstiprina informācijas pieprasījuma saņemšanu pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā septiņu dienu laikā pēc tā saņemšanas.

2.   Tūlīt pēc pieprasījuma saņemšanas pieprasījuma saņēmēja iestāde attiecīgā gadījumā lūdz pieprasījuma iesniedzēju iestādi sniegt jebkuru vajadzīgo papildu informāciju. Pieprasījuma iesniedzēja iestāde sniedz visu vajadzīgo papildu informāciju, kas parasti ir tās rīcībā.

6. pants

1.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde visu pieprasīto informāciju nosūta pieprasījuma iesniedzējai iestādei, tiklīdz informācija ir iegūta.

2.   Ja visu pieprasīto informāciju vai kādu tās daļu nevar iegūt konkrētajai lietai piemērotā laikā, tad pieprasījuma saņēmēja iestāde par to informē pieprasījuma iesniedzēju iestādi, norādot kavēšanās iemeslus.

Jebkurā gadījumā, kad ir pagājuši seši mēneši pēc pieprasījuma saņemšanas apstiprinājuma dienas, pieprasījuma saņēmēja iestāde informē pieprasījuma iesniedzēju iestādi par tās izpētes rezultātiem, ko tā ir veikusi, lai iegūtu pieprasīto informāciju.

Ņemot vērā no pieprasījuma saņēmējas iestādes saņemto informāciju, pieprasījuma iesniedzēja iestāde var tai pieprasīt turpināt izpēti. Šo pieprasījumu izdara divu mēnešu laikā pēc tam, kad ir saņemts paziņojums par pieprasījuma saņēmējas iestādes veiktās izpētes rezultātiem, un pieprasījuma saņēmēja iestāde to apstrādā saskaņā ar noteikumiem, kuri attiecas uz sākotnējo pieprasījumu.

7. pants

Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde nolemj neatsaukties uz informācijas pieprasījumu, tā paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei par pieprasījuma izpildes atteikuma iemesliem, norādot, ar kuru no Direktīvas 2008/55/EK 4. panta noteikumiem atteikums ir pamatots. Šo paziņojumu pieprasījuma saņēmēja iestāde sniedz tūlīt pēc lēmuma pieņemšanas un katrā ziņā trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas apstiprinājuma dienas.

8. pants

Pieprasījuma iesniedzēja iestāde jebkurā brīdī var atsaukt informācijas pieprasījumu, ko tā ir nosūtījusi pieprasījuma saņēmējai iestādei. Lēmumu par atsaukumu nosūta pieprasījuma saņēmējai iestādei.

III   NODAĻA

PAZIŅOJUMA PIEPRASĪJUMI

9. pants

Direktīvas 2008/55/EK 5. pantā minētā paziņojuma pieprasījumam izmanto šīs regulas II pielikumā iekļauto veidlapas paraugu, kurā prasīti konkrēti dati un informācija.

Pieprasījumam pievieno tā akta vai lēmuma oriģinālu vai apliecinātu kopiju, par ko tiek prasīts paziņojums.

10. pants

Paziņojuma pieprasījums var attiekties uz ikvienu fizisku vai juridisku personu, kura saskaņā ar pieprasījuma iesniedzējas iestādes dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem ir jāinformē par jebkuru aktu vai lēmumu, kas attiecas uz šo personu.

Ciktāl tas nav norādīts aktā vai lēmumā, par ko tiek prasīts paziņojums, paziņojuma pieprasījumā jānorāda pieprasījuma iesniedzējas iestādes dalībvalstī spēkā esošie noteikumi, kas reglamentē prasījuma apstrīdēšanas vai piedziņas kārtību.

11. pants

1.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde apstiprina paziņojuma pieprasījuma saņemšanu pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā septiņu dienu laikā pēc tā saņemšanas.

Tūlīt pēc paziņojuma pieprasījuma saņemšanas pieprasījuma saņēmēja iestāde veic visus vajadzīgos paziņošanas pasākumus saskaņā ar tās dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem.

Ja vajadzīgs, bet neietekmējot paziņojuma pieprasījumā norādīto paziņojuma termiņu, pieprasījuma saņēmēja iestāde lūdz pieprasījuma iesniedzēju iestādi sniegt papildu informāciju.

Pieprasījuma iesniedzēja iestāde sniedz visu papildu informāciju, kas parasti ir tās rīcībā.

2.   Tūlīt pēc paziņojuma izdarīšanas pieprasījuma saņēmēja iestāde informē pieprasījuma iesniedzēju iestādi par paziņojuma dienu, nosūtot atpakaļ pieprasījuma iesniedzējai iestādei apliecinātu paziņojuma pieprasījuma veidlapu.

IV   NODAĻA

PIEDZIŅAS VAI DROŠĪBAS PASĀKUMU PIEPRASĪJUMI

12. pants

1.   Attiecīgi Direktīvas 2008/55/EK 6. un 13. pantā minēto piedziņas vai drošības pasākumu pieprasījumiem izmanto šīs regulas III pielikumā iekļauto veidlapas paraugu, kurā prasīti konkrēti dati un informācija.

Šajos pieprasījumos ietver paziņojumu, ka ir izpildīti Direktīvā 2008/55/EK paredzētie nosacījumi savstarpējās palīdzības procedūras sākšanai.

2.   Piedziņas vai drošības pasākumu pieprasījumam pievieno izpildes atļaujas akta oriģinālu vai apliecinātu kopiju. Var izdot vienu aktu par vairākiem prasījumiem, ja tie attiecas uz vienu un to pašu personu.

Šīs regulas 13. līdz 20. panta nolūkā visi prasījumi, uz ko attiecas viens un tas pats izpildes atļaujas akts, uzskatāmi par vienu prasījumu.

13. pants

Piedziņas vai drošības pasākumu pieprasījumi var attiekties uz jebkuru 4. pantā minēto personu.

14. pants

1.   Ja pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalsts valūta atšķiras no pieprasījuma iesniedzējas iestādes dalībvalsts valūtas, tad pieprasījuma iesniedzēja iestāde izsaka piedzenamā prasījuma summu abās valūtās.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā izmantojamais maiņas kurss ir jaunākais pārdošanas kurss, kas reģistrēts reprezentatīvākajā pieprasījuma iesniedzējas iestādes dalībvalsts valūtas tirgū vai tirgos dienā, kad tika nosūtīts piedziņas pieprasījums.

15. pants

1.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā septiņu dienu laikā pēc piedziņas vai drošības pasākumu pieprasījuma saņemšanas

| a) | apstiprina pieprasījuma saņemšanu; |
| --- | --- |

a)

apstiprina pieprasījuma saņemšanu;

| b) | lūdz pieprasījuma iesniedzēju iestādi pilnībā aizpildīt pieprasījumu, ja tajā nav Direktīvas 2008/55/EK 7. pantā minētās informācijas vai citu ziņu. |
| --- | --- |

b)

lūdz pieprasījuma iesniedzēju iestādi pilnībā aizpildīt pieprasījumu, ja tajā nav Direktīvas 2008/55/EK 7. pantā minētās informācijas vai citu ziņu.

2.   Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde Direktīvas 2008/55/EK 8. pantā noteikto trīs mēnešu laikā neveic vajadzīgos pasākumus, tā pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā septiņu dienu laikā pēc minētā termiņa beigām informē pieprasījuma iesniedzēju iestādi par termiņa neievērošanas iemesliem.

16. pants

Ja konkrētajam gadījumam piemērotā laikā nevar pilnīgi vai daļēji piedzīt prasījumu vai veikt drošības pasākumus, tad pieprasījuma saņēmēja iestāde par to informē pieprasījuma iesniedzēju iestādi, norādot iemeslus.

Ne vēlāk kā katra sešu mēnešu perioda beigās pēc pieprasījuma saņemšanas apstiprinājuma dienas pieprasījuma saņēmēja iestāde informē pieprasījuma iesniedzēju iestādi par piedziņas procedūras vai drošības pasākumu norisi vai iznākumu.

Ņemot vērā no pieprasījuma saņēmējas iestādes saņemto informāciju, pieprasījuma iesniedzēja iestāde var pieprasīt tai atsākt piedziņas vai drošības pasākumu procedūru. Šo pieprasījumu iesniedz divu mēnešu laikā pēc tam, kad ir saņemts paziņojums par minētās procedūras iznākumu, un pieprasījuma saņēmēja iestāde to apstrādā saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz sākotnējo pieprasījumu.

17. pants

1.   Pieprasījuma iesniedzēja iestāde paziņo pieprasījuma saņēmējai iestādei par jebkuru darbību, ar ko apstrīd prasījumu vai tā izpildes atļaujas aktu un ko veic pieprasījuma iesniedzējas iestādes dalībvalstī, tiklīdz tā pati ir informēta par šo darbību.

2.   Ja pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalstī spēkā esošie normatīvie un administratīvie akti nepieļauj saskaņā ar Direktīvas 2008/55/EK 12. panta 2. punktu pieprasīto drošības pasākumu vai piedziņas veikšanu, tad pieprasījuma saņēmēja iestāde par to paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā viena mēneša laikā pēc 1. punktā minētā paziņojuma saņemšanas.

3.   Pieprasījuma saņēmēja iestāde paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei par jebkuru darbību, kas veikta pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalstī, lai atlīdzinātu piedzītās summas vai izmaksātu kompensāciju saistībā ar apstrīdēto prasījumu piedziņu atbilstīgi Direktīvas 2008/55/EK 12. panta 2. punkta otrajai daļai, tiklīdz tā pati ir informēta par šo darbību.

Pieprasījuma saņēmēja iestāde pēc iespējas iesaista pieprasījuma iesniedzēju iestādi procedūrās, kas skar atlīdzināmās summas un pienācīgās kompensācijas samaksu. Pieprasījuma iesniedzēja iestāde pēc pieprasījuma saņēmējas iestādes pamatota pieprasījuma divu mēnešu laikā pēc šā pieprasījuma saņemšanas pārskaita atlīdzinātās summas un samaksāto kompensāciju.

18. pants

1.   Ja piedziņas vai drošības pasākumu pieprasījums kļūst bezmērķīgs, jo prasījums samaksāts vai anulēts vai kāda cita iemesla dēļ, tad pieprasījuma iesniedzēja iestāde tūlīt informē pieprasījuma saņēmēju iestādi, lai tā varētu pārtraukt visas uzsāktās darbības.

2.   Ja prasījuma summu, par kuru iesniegts piedziņas vai drošības pasākumu pieprasījums, kāda iemesla dēļ koriģē, tad pieprasījuma iesniedzēja iestāde informē pieprasījuma saņēmēju iestādi un attiecīgā gadījumā izdod jaunu piedziņas izpildes atļaujas aktu.

3.   Ja korekcijas rezultātā prasījuma summa samazinās, tad pieprasījuma saņēmēja iestāde turpina iesākto piedziņu vai drošības pasākumus, taču tie attiecas tikai uz vēl neatmaksāto summu.

Ja brīdī, kad pieprasījuma saņēmēju iestādi informē par prasījuma summas samazināšanu, tā jau ir piedzinusi summu, kas pārsniedz vēl neatmaksāto summu, bet 19. pantā minētā pārskaitījuma procedūra vēl nav sākta, tad pieprasījuma saņēmēja iestāde atmaksā pārmaksāto summu personai, kam tā pienākas.

4.   Ja korekcijas rezultātā prasījuma summa palielinās, tad pieprasījuma iesniedzēja iestāde pēc iespējas drīzāk nosūta pieprasījuma saņēmējai iestādei piedziņas vai drošības pasākumu papildu pieprasījumu.

Pieprasījuma saņēmēja iestāde šo papildu pieprasījumu pēc iespējas izskata vienlaikus ar pieprasījuma iesniedzējas iestādes sākotnējo pieprasījumu. Ja, ņemot vērā esošās procedūras norisi, papildu pieprasījumu nav iespējams apvienot ar sākotnējo pieprasījumu, tad pieprasījuma saņēmēja iestāde atsaucas uz papildu pieprasījumu tikai tad, ja tas attiecas uz summu, kas nav mazāka par 25. panta 2. punktā minēto summu.

5.   Lai pārrēķinātu prasījuma koriģēto summu pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalsts valūtā, pieprasījuma iesniedzēja iestāde izmanto sākotnējā pieprasījumā izmantoto maiņas kursu.

19. pants

Visas pieprasījuma saņēmējas iestādes piedzītās summas, attiecīgā gadījumā ieskaitot Direktīvas 2008/55/EK 9. panta 2. punktā minētos procentus, pārskaita pieprasījuma iesniedzējai iestādei pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalsts valūtā. Pārskaitījumu veic viena mēneša laikā pēc piedziņas veikšanas dienas.

Dalībvalstu kompetentās iestādes var vienoties par citu kārtību to summu pārskaitīšanai, kas nepārsniedz šīs regulas 25. panta 2. punktā minēto robežvērtību.

20. pants

Neatkarīgi no summām, ko pieprasījuma saņēmēja iestāde iekasējusi kā Direktīvas 2008/55/EK 9. panta 2. punktā minētos procentus, prasījumu uzskata par piedzītu proporcionāli tam, cik lielā mērā ir atgūta pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalsts valūtā izteiktā summa, izmantojot šīs regulas 14. panta 2. punktā minēto maiņas kursu.

V   NODAĻA

PAZIŅOJUMU NOSŪTĪŠANA

21. pants

1.   Visus palīdzības pieprasījumus, izpildes atļaujas aktus un šo aktu kopijas, jebkurus citus pavaddokumentus, kā arī jebkuru citu saistībā ar šiem pieprasījumiem paziņotu informāciju pēc iespējas nosūta elektroniski CCN/CSI tīklā.

Uzskata, ka šādiem elektroniski nosūtītiem dokumentiem vai to izdrukām ir tāds pats juridisks spēks kā pa pastu nosūtītiem dokumentiem.

2.   Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde nosūta izpildes atļaujas akta vai jebkura cita dokumenta kopiju, tad tā apliecina šīs kopijas atbilstību oriģinālam, šajā kopijā tās dalībvalsts oficiālajā valodā vai oficiālajās valodās, kurā tā atrodas, norādot vārdus “apliecināts noraksts”, apliecinātājas amatpersonas vārdu un apliecināšanas datumu.

3.   Ja savstarpējās palīdzības pieprasījumus nosūta elektroniski, tad 3. panta pirmajā daļā, 9. panta pirmajā daļā un 12. panta 1. punktā minēto paraugu struktūru un izkārtojumu var pielāgot elektronisko sakaru sistēmas prasībām un iespējām, ja vien netiek mainīts informācijas saturs.

4.   Ja pieprasījumu nevar nosūtīt elektroniski, tad to nosūta pa pastu. Tādā gadījumā pieprasījumu paraksta pieprasījuma iesniedzējas iestādes amatpersona, kas ir pienācīgi pilnvarota veikt šādu pieprasījumu.

22. pants

Katra dalībvalsts izraugās galveno biroju, kurš atbild par elektroniskajiem sakariem ar citām dalībvalstīm. Minētais birojs ir pieslēgts CCN/CSI tīklam.

Ja dalībvalstī šīs regulas piemērošanai izraugās vairākas iestādes, tad galvenais birojs atbild par visu elektronisko saziņu starp minētajām iestādēm un citu dalībvalstu galvenajiem birojiem.

23. pants

1.   Ja dalībvalstu kompetentās iestādes glabā informāciju elektroniskās datu bāzēs un elektroniski veic šādas informācijas apmaiņu, tad tās veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu jebkuras atbilstīgi šai regulai paziņotas informācijas konfidenciālu apstrādi.

Uz to attiecas pienākums par dienesta noslēpumu un aizsardzība, kas noteikta līdzīgai informācijai saskaņā ar saņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem.

2.   Informāciju, kas minēta 1. punktā, var nodot tikai Direktīvas 2008/55/EK 16. pantā minēto personu un iestāžu rīcībā.

Šo informāciju var izmantot saistībā ar tiesas vai administratīvu procesu, kas sākts maksājumu, nodokļu un nodevu piedziņai un citiem Direktīvas 2008/55/EK 2. pantā minētajiem pasākumiem.

Personas, ko pienācīgi akreditējusi Eiropas Komisijas Akreditācijas iestāde, var piekļūt šai informācijai tikai tādā mērā, kādā tas vajadzīgs CCN/CSI tīkla apkopei, ekspluatācijai un pilnveidošanai.

3.   Ja dalībvalstu kompetentās iestādes sazinās elektroniski, tad tās veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, pietiekamu informācijas apmaiņas drošību.

24. pants

Informāciju un citus datus, ko pieprasījuma saņēmēja iestāde paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei, pārsūta pieprasījuma saņēmējas iestādes dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no oficiālajām valodām, vai kādā citā valodā, par kuru vienojušās pieprasījuma iesniedzēja un saņēmēja iestāde.

VI   NODAĻA

TIESĪBAS UZ PALĪDZĪBU UN PALĪDZĪBAS PIEPRASĪJUMU NORAIDĪŠANA

25. pants

1.   Pieprasījuma iesniedzēja iestāde var iesniegt palīdzības pieprasījumu par vienu prasījumu vai vairākiem prasījumiem, ja tie piedzenami no vienas un tās pašas personas.

2.   Palīdzības pieprasījumu nevar iesniegt, ja Direktīvas 2008/55/EK 2. pantā uzskaitītā attiecīgā prasījuma vai prasījumu kopējā summa ir mazāka nekā EUR 1 500.

26. pants

Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde atbilstīgi Direktīvas 2008/55/EK 14. panta pirmajai daļai nolemj noraidīt palīdzības pieprasījumu, tad tā paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei par noraidījuma iemesliem. Pieprasījuma saņēmēja iestāde šo paziņojumu nosūta, tiklīdz tā ir pieņēmusi lēmumu un katrā ziņā trīs mēnešu laikā pēc palīdzības pieprasījuma saņemšanas dienas.

VII   NODAĻA

ATLĪDZINĀŠANAS PASĀKUMI

27. pants

Katra dalībvalsts ieceļ vismaz vienu amatpersonu, kas ir pienācīgi pilnvarota vienoties par atlīdzināšanas kārtību saskaņā ar Direktīvas 2008/55/EK 18. panta 3. punktu.

28. pants

1.   Ja pieprasījuma saņēmēja iestāde nolemj pieprasīt atlīdzināšanas pasākumus, tad tā paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei iemeslus, kādēļ, pēc tās ieskatiem, prasījuma piedziņa rada īpašu problēmu, ļoti lielas izmaksas vai ir saistīta ar cīņu pret organizēto noziedzību.

Pieprasījuma saņēmēja iestāde pievieno sīku aplēsi par tām izmaksām, par ko tā prasa atlīdzinājumu no pieprasījuma iesniedzējas iestādes.

2.   Pieprasījuma iesniedzēja iestāde apstiprina atlīdzināšanas pasākumu pieprasījuma saņemšanu pēc iespējas drīzāk un katrā ziņā septiņu dienu laikā pēc saņemšanas.

Divu mēnešu laikā pēc minētā pieprasījuma saņemšanas apstiprinājuma dienas pieprasījuma iesniedzēja iestāde informē pieprasījuma saņēmēju iestādi par to, vai un kādā mērā tā piekrīt ierosinātajiem atlīdzināšanas pasākumiem.

3.   Ja pieprasījuma iesniedzēja un saņēmēja iestāde nevar panākt vienošanos par atlīdzināšanas kārtību, tad pieprasījuma saņēmēja iestāde turpina piedziņas procedūras parastā kārtībā.

VIII   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

29. pants

Līdz katra gada 15. martam katra dalībvalsts, ja iespējams, elektroniski informē Komisiju par to, kā ir izmantotas Direktīvā 2008/55/EK noteiktās procedūras, un par iepriekšējā kalendārajā gadā sasniegtajiem rezultātiem.

Minētās informācijas paziņojumā ietver datus, kas paredzēti šīs regulas IV pielikumā iekļautajā veidlapas paraugā.

Papildu informācijas paziņojumā attiecībā uz to prasījumu būtību, par ko tika prasīta vai piešķirta piedziņas palīdzība, ietver datus, kas paredzēti šīs regulas V pielikumā iekļautajā veidlapas paraugā.

30. pants

Šīs regulas piemērošanas nolūkā katra dalībvalsts paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai to kompetento iestāžu nosaukumu un adresi, kā arī amatpersonu vārdus, kas pilnvarotas vienoties par pasākumiem saskaņā ar Direktīvas 2008/55/EK 18. panta 3. punktu.

31. pants

Ar šo atceļ Direktīvu 2002/94/EK.

Atsauces uz minēto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

32. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 150, 10.6.2008., 28. lpp.

1

(2)  OV L 337, 13.12.2002., 41. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

Image

---

II PIELIKUMS

Image

Image

Image

---

III PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

IV PIELIKUMS

Image

---

V PIELIKUMS

Image

---

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/44

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1180/2008

(2008. gada 28. novembris),

ar ko izveido sistēmu informācijas nosūtīšanai par noteiktām liellopu gaļas, teļa gaļas un cūkgaļas piegādēm uz Krievijas Federācijas teritoriju

(Kodificēta versija)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 170. pantu un 192. pantu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2000. gada 24. novembra Regula (EK) Nr. 2584/2000, ar ko izveido sistēmu informācijas nosūtīšanai par noteiktām liellopu gaļas, teļa gaļas un cūkgaļas piegādēm uz Krievijas Federācijas teritoriju (2), ir būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2000. gada 24. novembra Regula (EK) Nr. 2584/2000, ar ko izveido sistēmu informācijas nosūtīšanai par noteiktām liellopu gaļas, teļa gaļas un cūkgaļas piegādēm uz Krievijas Federācijas teritoriju (2), ir būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.

| (2) | Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses (4), pievienotā protokola Nr. 2 par savstarpēju administratīvu palīdzību saistībā ar muitas tiesību aktu pareizu piemērošanu 2. pantā ir paredzēts, ka puses palīdz viena otrai, nodrošinot muitas tiesību aktu pareizu piemērošanu, jo īpaši – novēršot, atklājot un izmeklējot šo tiesību aktu pārkāpumus. Lai īstenotu minēto administratīvo palīdzību, Komisija, kuru pārstāv Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (turpmāk – “OLAF”), un Krievijas iestādes ir noslēgušas līgumu, ar kuru izveido mehānismu informācijas nosūtīšanai saistībā ar preču kustību starp Kopienu un Krievijas Federāciju. |
| --- | --- |

(2)

Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses (4), pievienotā protokola Nr. 2 par savstarpēju administratīvu palīdzību saistībā ar muitas tiesību aktu pareizu piemērošanu 2. pantā ir paredzēts, ka puses palīdz viena otrai, nodrošinot muitas tiesību aktu pareizu piemērošanu, jo īpaši – novēršot, atklājot un izmeklējot šo tiesību aktu pārkāpumus. Lai īstenotu minēto administratīvo palīdzību, Komisija, kuru pārstāv Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (turpmāk – “OLAF”), un Krievijas iestādes ir noslēgušas līgumu, ar kuru izveido mehānismu informācijas nosūtīšanai saistībā ar preču kustību starp Kopienu un Krievijas Federāciju.

| (3) | Kā minētās administratīvās palīdzības daļa, jo īpaši saistībā ar liellopu gaļas, teļa gaļas un cūkgaļas produktiem, ko transportē uz Krievijas Federāciju, būtu jānosaka informācija, kura uzņēmējiem ir jānosūta dalībvalstu kompetentajām iestādēm, un sistēma šīs informācijas nosūtīšanai starp dalībvalstu iestādēm, OLAF un Krievijas iestādēm. |
| --- | --- |

(3)

Kā minētās administratīvās palīdzības daļa, jo īpaši saistībā ar liellopu gaļas, teļa gaļas un cūkgaļas produktiem, ko transportē uz Krievijas Federāciju, būtu jānosaka informācija, kura uzņēmējiem ir jānosūta dalībvalstu kompetentajām iestādēm, un sistēma šīs informācijas nosūtīšanai starp dalībvalstu iestādēm, OLAF un Krievijas iestādēm.

| (4) | Minētajai informācijai un ieviestajai nosūtīšanas sistēmai būtu jādara iespējams sekot attiecīgo produktu eksportam uz Krievijas Federāciju un vajadzības gadījumā atklāt gadījumus, kad kompensācija nepienākas un ir jāatmaksā. |
| --- | --- |

(4)

Minētajai informācijai un ieviestajai nosūtīšanas sistēmai būtu jādara iespējams sekot attiecīgo produktu eksportam uz Krievijas Federāciju un vajadzības gadījumā atklāt gadījumus, kad kompensācija nepienākas un ir jāatmaksā.

| (5) | Šīs regulas noteikumu piemērošanu izvērtēs pēc ievērojama darbības perioda. Pārskata rezultātā, kas veikts uz šā pamata, vajadzības gadījumā tos var attiecināt arī uz citu produktu eksportu, un tam var būt finansiālas sekas, ja saistības ir vai nav izpildītas. |
| --- | --- |

(5)

Šīs regulas noteikumu piemērošanu izvērtēs pēc ievērojama darbības perioda. Pārskata rezultātā, kas veikts uz šā pamata, vajadzības gadījumā tos var attiecināt arī uz citu produktu eksportu, un tam var būt finansiālas sekas, ja saistības ir vai nav izpildītas.

| (6) | Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulas (EK) Nr. 800/1999, ar ko paredz kopīgus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot eksporta kompensāciju sistēmu lauksaimniecības produktiem (5), 16. panta 4. punkts precizē, ka Komisija dažos īpašos gadījumos var noteikt, ka jāuzrāda importa apliecinājums īpašu dokumentu veidā vai citādi. Līdz ar to attiecībā uz šajā regulā paredzēto eksportu Krievijas iestāžu sniegtā informācija jāuzskata par jaunu apliecinājuma avotu, kas papildina esošos apliecinājuma avotus. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulas (EK) Nr. 800/1999, ar ko paredz kopīgus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot eksporta kompensāciju sistēmu lauksaimniecības produktiem (5), 16. panta 4. punkts precizē, ka Komisija dažos īpašos gadījumos var noteikt, ka jāuzrāda importa apliecinājums īpašu dokumentu veidā vai citādi. Līdz ar to attiecībā uz šajā regulā paredzēto eksportu Krievijas iestāžu sniegtā informācija jāuzskata par jaunu apliecinājuma avotu, kas papildina esošos apliecinājuma avotus.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šī regula attiecas uz liellopu gaļas, teļa gaļas un cūkgaļas produktu ar KN kodiem 0201, 0202 un 0203 sūtījumiem uz Krievijas Federācijas (“Krievija”) teritoriju, attiecībā uz kuriem eksporta deklarācijām ir pievienots eksporta kompensācijas pieteikums.

Šī regula neattiecas uz pirmajā daļā minētajiem sūtījumiem, kuru daudzums ir mazāks nekā 3 000 kilogramu.

2. pants

Eksportētāji, kas vēlas gūt labumu no 4. panta 2. punkta noteikumiem, desmit darbdienu laikā no dienas, kad produkti izkrauti Krievijā, nosūta katras eksporta dalībvalsts nozīmētai galvenajai iestādei šādu informāciju par katru eksporta deklarāciju:

| a) | eksporta deklarācijas numurs, eksporta muitas iestāde un datums, kad izpildītas eksporta muitas formalitātes; |
| --- | --- |

a)

eksporta deklarācijas numurs, eksporta muitas iestāde un datums, kad izpildītas eksporta muitas formalitātes;

| b) | preču apraksts, norādot astoņu ciparu produkta kodu kombinētajā nomenklatūrā; |
| --- | --- |

b)

preču apraksts, norādot astoņu ciparu produkta kodu kombinētajā nomenklatūrā;

| c) | neto daudzums kilogramos; |
| --- | --- |

c)

neto daudzums kilogramos;

| d) | TIR karnetes numurs vai Krievijas DKD iekšējā tranzīta dokumenta atsauces numurs, vai TD1/IM40 numurs deklarācijai par laišanu iekšējā apgrozībā Krievijā; |
| --- | --- |

d)

TIR karnetes numurs vai Krievijas DKD iekšējā tranzīta dokumenta atsauces numurs, vai TD1/IM40 numurs deklarācijai par laišanu iekšējā apgrozībā Krievijā;

| e) | attiecīgos gadījumos – konteinera numurs; |
| --- | --- |

e)

attiecīgos gadījumos – konteinera numurs;

| f) | transportlīdzekļa identifikācijas numurs un/vai nosaukums brīdī, kad sūtījumu ieved Krievijā; |
| --- | --- |

f)

transportlīdzekļa identifikācijas numurs un/vai nosaukums brīdī, kad sūtījumu ieved Krievijā;

| g) | muitas uzraudzībā esošās tās noliktavas licences numurs, uz kuru produkts nogādāts Krievijā; |
| --- | --- |

g)

muitas uzraudzībā esošās tās noliktavas licences numurs, uz kuru produkts nogādāts Krievijā;

| h) | datums, kad produkts nogādāts muitas uzraudzībā esošā noliktavā Krievijā. |
| --- | --- |

h)

datums, kad produkts nogādāts muitas uzraudzībā esošā noliktavā Krievijā.

3. pants

1.   Attiecīgās dalībvalsts galvenā iestāde, kas minēta 2. pantā, nosūta saņemto informāciju OLAF pa elektronisko pastu divās darbdienās no saņemšanas dienas.

2.   Informāciju, kas minēta 2. pantā, un katras eksporta darbības identifikācijas numuru OLAF tūlīt pēc saņemšanas nosūta Krievijas muitas iestādēm.

3.   OLAF informē attiecīgās dalībvalsts galveno iestādi par Krievijas muitas iestāžu atbildi divās darbdienās no šīs atbildes saņemšanas vai par to, ka attiecīgās iestādes neatbild, divās darbdienās no dienas, kad beidzas triju nedēļu periods, ko Krievijas iestādes noteikušas saskaņā ar administratīvo līgumu, kas ar tām noslēgts.

4. pants

1.   Informācija, kas minēta 1. un 2. pantā, nav prasība papildus tām, kas noteiktas eksporta kompensāciju piešķiršanai attiecīgajās nozarēs.

2.   Krievijas iestāžu atbildi, kas minēta 3. panta 3. punktā, ja tā ir pozitīva, uzskata par apliecinājumu tam, ka muitas importa formalitātes ir izpildītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 800/1999 16. panta 1. punktu.

5. pants

Regulu (EK) Nr. 2584/2000 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā.

6. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Jacques BARROT

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 298, 25.11.2000., 16. lpp.

2

(3)  Skatīt I pielikumu.

3

(4)  OV L 327, 28.11.1997., 48. lpp.

4

(5)  OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

Atceltā regula ar tās sekojošo grozījumu

| Komisijas Regula (EK) Nr. 2584/2000 | (OV L 298, 25.11.2000., 16. lpp.) |
| --- | --- |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 44/2003 | (OV L 7, 11.1.2003., 58. lpp.) |

Komisijas Regula (EK) Nr. 2584/2000

(OV L 298, 25.11.2000., 16. lpp.)

Komisijas Regula (EK) Nr. 44/2003

(OV L 7, 11.1.2003., 58. lpp.)

---

II PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Regula (EK) Nr. 2584/2000 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1.–4. pants | 1.–4. pants |
| — | 5. pants |
| 5. panta 1. punkts | 6. pants |
| 5. panta 2. punkts | — |
| — | I pielikums |
| — | II pielikums |

Regula (EK) Nr. 2584/2000

Šī regula

1.–4. pants

1.–4. pants

—

5. pants

5. panta 1. punkts

6. pants

5. panta 2. punkts

—

—

I pielikums

—

II pielikums

---

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/47

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1181/2008

(2008. gada 28. novembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar kuru atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 144. panta 1. punktu un 148. pantu saistībā ar 4. pantu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 29. maija Lēmumu 2007/360/EK, lai noslēgtu nolīgumus saskaņotu protokolu veidā starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku un starp Eiropas Kopienu un Taizemes Karalisti atbilstīgi 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT 1994) XXVIII pantam par koncesiju izmaiņām, kas attiecas uz mājputnu gaļu (2), un jo īpaši tā 2. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 616/2007 (3) 5. panta 2. punktā ir paredzēts, ka, iesniedzot licences (atļaujas) pieteikumu, ir jāiemaksā nodrošinājums EUR 50 apmērā par 100 kilogramiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 616/2007 (3) 5. panta 2. punktā ir paredzēts, ka, iesniedzot licences (atļaujas) pieteikumu, ir jāiemaksā nodrošinājums EUR 50 apmērā par 100 kilogramiem.

| (2) | Ņemot vērā to, ka Brazīlijas izcelsmes importa produktiem piemēro jaunus nosacījumus, ir jānosaka atbilstošs apjoms nodrošinājumam, kas paredzēts licences saņemšanai, tādējādi nodrošinot normālu tarifu kvotu pārvaldību un uzņēmējiem garantējot pietiekami labu piekļuvi šīm kvotām. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka Brazīlijas izcelsmes importa produktiem piemēro jaunus nosacījumus, ir jānosaka atbilstošs apjoms nodrošinājumam, kas paredzēts licences saņemšanai, tādējādi nodrošinot normālu tarifu kvotu pārvaldību un uzņēmējiem garantējot pietiekami labu piekļuvi šīm kvotām.

| (3) | Ņemot vērā nodrošinājuma apjoma samazinājumu un lai nodrošinātu normālu pārvaldību, ir jāpalielina maksimālais daudzums, ko ikviens uzņēmējs ir tiesīgs pieprasīt attiecībā uz 1. grupas kvotām. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā nodrošinājuma apjoma samazinājumu un lai nodrošinātu normālu pārvaldību, ir jāpalielina maksimālais daudzums, ko ikviens uzņēmējs ir tiesīgs pieprasīt attiecībā uz 1. grupas kvotām.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 616/2007. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 616/2007.

| (5) | Ņemot vērā to, ka pieteikumu iesniegšanas periods attiecībā uz nākamo apakšperiodu sākas 2008. gada 1. decembrī, šī regula jāpiemēro no minētās dienas. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka pieteikumu iesniegšanas periods attiecībā uz nākamo apakšperiodu sākas 2008. gada 1. decembrī, šī regula jāpiemēro no minētās dienas.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 616/2007 4. panta 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“5.   Licences pieteikumā norādītais daudzums ir ne mazāks par 100 tonnām un ne lielāks par 10 % no daudzuma, kas attiecīgajai kvotai pieejams attiecīgajā periodā vai apakšperiodā. Tomēr 2. un 3. grupas gadījumā licences pieteikumā pieprasītais maksimālais daudzums nepārsniedz 5 % no daudzuma, kas attiecīgajai kvotai pieejams attiecīgajā apakšperiodā.

Attiecībā uz 3., 6. un 8. grupu minimālais daudzums, par kuru iesniedz licences pieteikumu, ir samazināts līdz 10 tonnām.”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 616/2007 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“2.   Iesniedzot licences pieteikumu, iemaksā nodrošinājumu EUR 50 apmērā par 100 kilogramiem.

Tomēr pieteikumiem, kuri attiecas uz 1., 4. un 7. grupu, nodrošinājuma summa ir EUR 10 par 100 kilogramiem.”

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2008. gada 1. decembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. novembrī.

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 138, 30.5.2007., 10. lpp.

2

(3)  OV L 142, 5.6.2007., 5. lpp.

3

---

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/49

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1182/2008

(2008. gada 28. novembris),

ar ko iepriekš nosaka atbalsta summu sviesta privātai uzglabāšanai 2009. gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 43. panta a) un d) punktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 28. pantā paredzēts piešķirt atbalstu par sviesta uzglabāšanu privātās noliktavās. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 28. pantā paredzēts piešķirt atbalstu par sviesta uzglabāšanu privātās noliktavās.

| (2) | Sviesta cenas un krājumu tendences liecina par tirgus nelīdzsvarotību, kuru var novērst vai samazināt ar sezonālu uzglabāšanu. Ņemot vērā pašreizējo stāvokli tirgū, ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra piešķirt atbalstu par sviesta uzglabāšanu privātās noliktavās. |
| --- | --- |

(2)

Sviesta cenas un krājumu tendences liecina par tirgus nelīdzsvarotību, kuru var novērst vai samazināt ar sezonālu uzglabāšanu. Ņemot vērā pašreizējo stāvokli tirgū, ir lietderīgi no 2009. gada 1. janvāra piešķirt atbalstu par sviesta uzglabāšanu privātās noliktavās.

| (3) | Ar Komisijas 2008. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 826/2008, ar ko paredz kopīgus noteikumus par atbalsta piešķiršanu dažu lauksaimniecības produktu privātai uzglabāšanai (2), izstrādāti kopīgi noteikumi privātās uzglabāšanas atbalsta shēmas īstenošanai. |
| --- | --- |

(3)

Ar Komisijas 2008. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 826/2008, ar ko paredz kopīgus noteikumus par atbalsta piešķiršanu dažu lauksaimniecības produktu privātai uzglabāšanai (2), izstrādāti kopīgi noteikumi privātās uzglabāšanas atbalsta shēmas īstenošanai.

| (4) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 826/2008 6. pantam iepriekš noteikts atbalsts jāpiešķir saskaņā ar minētās regulas III nodaļā paredzētajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem un nosacījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 826/2008 6. pantam iepriekš noteikts atbalsts jāpiešķir saskaņā ar minētās regulas III nodaļā paredzētajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem un nosacījumiem.

| (5) | Lai atvieglotu šā pasākuma īstenošanu, ņemot vērā pašreizējo dalībvalstu praksi, Regulas (EK) Nr. 826/2008 7. panta 3. punkts attiecināms tikai uz produktiem, kuri ir pilnībā novietoti uzglabāšanā. Tādēļ jāparedz atkāpe no minētā panta. |
| --- | --- |

(5)

Lai atvieglotu šā pasākuma īstenošanu, ņemot vērā pašreizējo dalībvalstu praksi, Regulas (EK) Nr. 826/2008 7. panta 3. punkts attiecināms tikai uz produktiem, kuri ir pilnībā novietoti uzglabāšanā. Tādēļ jāparedz atkāpe no minētā panta.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 29. pantu atbalstu nosaka, ņemot vērā uzglabāšanas izmaksas un svaiga sviesta un krājumos esošā sviesta iespējamās cenu tendences. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 29. pantu atbalstu nosaka, ņemot vērā uzglabāšanas izmaksas un svaiga sviesta un krājumos esošā sviesta iespējamās cenu tendences.

| (7) | Ir lietderīgi noteikt atbalstu par izmaksām, kas radušās, attiecīgos produktus ievedot noliktavā un izvedot no tās, un par dienas izmaksām uzglabāšanai saldētavā, kā arī par uzglabāšanas finansiālajām izmaksām. |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi noteikt atbalstu par izmaksām, kas radušās, attiecīgos produktus ievedot noliktavā un izvedot no tās, un par dienas izmaksām uzglabāšanai saldētavā, kā arī par uzglabāšanas finansiālajām izmaksām.

| (8) | Ja vajadzīgā sīkā informācija par uzglabāšanu jau iekļauta atbalsta pieteikumā, administratīvās efektivitātes un vienkāršošanas labad ir lietderīgi atcelt prasību, ka šī informācija jāpaziņo pēc līguma noslēgšanas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 826/2008 20. panta pirmās daļas a) punktā. |
| --- | --- |

(8)

Ja vajadzīgā sīkā informācija par uzglabāšanu jau iekļauta atbalsta pieteikumā, administratīvās efektivitātes un vienkāršošanas labad ir lietderīgi atcelt prasību, ka šī informācija jāpaziņo pēc līguma noslēgšanas, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 826/2008 20. panta pirmās daļas a) punktā.

| (9) | Vienkāršošanas un loģistikas efektivitātes labad prasību par līguma numura norādīšanu uz katras uzglabāšanā novietotas vienības var atcelt, ja līguma numurs ir ierakstīts noliktavas reģistrā. |
| --- | --- |

(9)

Vienkāršošanas un loģistikas efektivitātes labad prasību par līguma numura norādīšanu uz katras uzglabāšanā novietotas vienības var atcelt, ja līguma numurs ir ierakstīts noliktavas reģistrā.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo regulu ir paredzēts atbalsts par sālīta un nesālīta sviesta uzglabāšanu privātās noliktavās atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1234/2007 28. panta a) punktam attiecībā uz 2009. gadā noslēgtajiem līgumiem.

2. pants

1.   Ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, piemēro Regulu (EK) Nr. 826/2008.

2.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 826/2008 7. panta 3. punkta, pieteikumi attiecas tikai uz produktiem, kuri pilnībā novietoti uzglabāšanā.

3. pants

Regulas (EK) Nr. 826/2008 16. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētā daudzuma mērvienība ir “uzglabātā partija”, kura atbilst šīs regulas darbības jomā ietvertu produktu daudzumam, kas sver vismaz vienu tonnu, kam ir viendabīgs sastāvs un kvalitāte, kas ražots vienā uzņēmumā un saņemts uzglabāšanai vienā noliktavā vienā dienā.

4. pants

1.   Atbalsts par produktiem, kas minēti 1. pantā, ir:

| — | EUR 15,62 par uzglabāšanā novietota produkta tonnu par fiksētām glabāšanas izmaksām, |
| --- | --- |

—

EUR 15,62 par uzglabāšanā novietota produkta tonnu par fiksētām glabāšanas izmaksām,

| — | EUR 0,44 par tonnu dienā par līgumā paredzēto produkta uzglabāšanu. |
| --- | --- |

—

EUR 0,44 par tonnu dienā par līgumā paredzēto produkta uzglabāšanu.

2.   Novietošana līgumā paredzētajā uzglabāšanā notiek laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 15. augustam. Izņemt no noliktavas drīkst tikai no 2009. gada 16. augusta. Līgumā paredzētā uzglabāšana beidzas dienā pirms produkta izņemšanas no noliktavas vai vēlākais tā februāra pēdējā dienā, kas seko gadam, kad produkts ievietots noliktavā.

3.   Atbalstu var piešķirt tikai tad, ja līgumā paredzētais uzglabāšanas laikposms ir no 90 līdz 227 dienām.

5. pants

Dalībvalstis katru otrdienu līdz plkst. 12 (Briseles laiks) paziņo Komisijai par daudzumiem, par kuriem noslēgti līgumi, kā paredzēts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 826/2008 35. panta 1. punkta a) apakšpunktam, kā arī par produktu daudzumiem, par kuriem iesniegti līgumu slēgšanas pieteikumi.

6. pants

1.   Regulas (EK) Nr. 826/2008 20. panta pirmās daļas a) punktu nepiemēro.

2.   Dalībvalstis var atcelt Regulas (EK) Nr. 826/2008 22. panta 1. punkta e) apakšpunktā paredzētās prasības par līguma numura norādīšanu, ja noliktavas vadītājs apņemas ierakstīt līguma numuru minētās regulas I pielikuma III punktā minētajā reģistrā.

7. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo regulu piemēro atbalsta pieteikumiem, kas iesniegti no 2009. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 223, 21.8.2008., 3. lpp.

2

---

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/51

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1183/2008

(2008. gada 28. novembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1019/2002 par olīveļļas tirdzniecības standartiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 113. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 121. panta h) punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1019/2002 (2) ir paredzēta apzīmējumu sistēma dažām neobligātajām norādēm attiecībā uz olīveļļu. Saskaņā ar minētās regulas 5. panta c) punktu neapstrādātas olīveļļas organoleptiskās īpašības uz marķējuma norāda vienīgi tad, ja tās ir noteiktas, izmantojot analīzes metodi, kas paredzēta Komisijas 1991. gada 11. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2568/91 par olīveļļas un olīvu izspaidu eļļas īpašībām un attiecīgajām analīzes metodēm (3). Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1019/2002 12. panta 2. punktu šis noteikums jāpiemēro no 2008. gada 30. novembra. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1019/2002 (2) ir paredzēta apzīmējumu sistēma dažām neobligātajām norādēm attiecībā uz olīveļļu. Saskaņā ar minētās regulas 5. panta c) punktu neapstrādātas olīveļļas organoleptiskās īpašības uz marķējuma norāda vienīgi tad, ja tās ir noteiktas, izmantojot analīzes metodi, kas paredzēta Komisijas 1991. gada 11. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2568/91 par olīveļļas un olīvu izspaidu eļļas īpašībām un attiecīgajām analīzes metodēm (3). Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1019/2002 12. panta 2. punktu šis noteikums jāpiemēro no 2008. gada 30. novembra.

| (2) | Darbs pie jaunu organoleptisko īpašību novērtēšanas metožu izstrādes, ko uzsākusi Starptautiskā Olīveļļas padome (SOP) un kas ļauj paplašināt neapstrādātas olīveļļas pozitīvo īpašību apzīmējumu gammu, ir pabeigts 2007. gada novembrī. Lai Kopienas regulējumu pielāgotu SOP pārskatītajai metodei, ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 1019/2002 5. panta c) punkts. Regulējuma pielāgošana iekļaujas pasākumos, kuru mērķis ir grozīt vairākus noteikumus par olīveļļas marķējumu, kuri stāsies spēkā 2009. gada 1. jūlijā. Spēkā esošo 5. panta c) punkta noteikumu piemērošana īsā laikposmā, proti, no 2008. gada 30. novembra līdz 2009. gada 30. jūnijam, nav lietderīga it īpaši uzņēmējiem, kuriem būs jāpielāgo savu produktu marķējums. |
| --- | --- |

(2)

Darbs pie jaunu organoleptisko īpašību novērtēšanas metožu izstrādes, ko uzsākusi Starptautiskā Olīveļļas padome (SOP) un kas ļauj paplašināt neapstrādātas olīveļļas pozitīvo īpašību apzīmējumu gammu, ir pabeigts 2007. gada novembrī. Lai Kopienas regulējumu pielāgotu SOP pārskatītajai metodei, ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 1019/2002 5. panta c) punkts. Regulējuma pielāgošana iekļaujas pasākumos, kuru mērķis ir grozīt vairākus noteikumus par olīveļļas marķējumu, kuri stāsies spēkā 2009. gada 1. jūlijā. Spēkā esošo 5. panta c) punkta noteikumu piemērošana īsā laikposmā, proti, no 2008. gada 30. novembra līdz 2009. gada 30. jūnijam, nav lietderīga it īpaši uzņēmējiem, kuriem būs jāpielāgo savu produktu marķējums.

| (3) | Attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1019/2002 5. panta c) punkta piemērošana ir jāatliek līdz 2009. gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1019/2002 5. panta c) punkta piemērošana ir jāatliek līdz 2009. gada 1. jūlijam.

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1019/2002. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1019/2002.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1019/2002 12. panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“5. panta c) punktu piemēro no 2009. gada 1. jūlija.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2008. gada 30. novembra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 155, 14.6.2002., 27. lpp.

2

(3)  OV L 248, 5.9.1991., 1. lpp.

3

---

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/52

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1184/2008

(2008. gada 28. novembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Francijas karogu, zvejot siļķes EK un starptautiskajos ūdeņos Vb un VIb, un VIaN zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā —

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 62/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | FRA |
| Krājums | HER/5B6ANB. |
| Suga | Siļķe (Clupea harengus) |
| Apgabals | EK un starptautiskie ūdeņi Vb un VIb, un VIaN zonā |
| Datums | 8.10.2008. |

Nr.

62/T&Q

Dalībvalsts

FRA

Krājums

HER/5B6ANB.

Suga

Siļķe (Clupea harengus)

Apgabals

EK un starptautiskie ūdeņi Vb un VIb, un VIaN zonā

Datums

8.10.2008.

---

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/54

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1185/2008

(2008. gada 28. novembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Bulgārijas karogu, zvejot akmeņplekstes Melnajā jūrā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2007. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1579/2007, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Melnajā jūrā (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2007. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1579/2007, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Melnajā jūrā (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā —

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 346, 29.12.2007., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 01/MED |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | BGR |
| Krājums | TUR/F3742C |
| Suga | Akmeņplekste (Psetta maxima) |
| Apgabals | Melnā jūra |
| Datums | 15.9.2008. |

Nr.

01/MED

Dalībvalsts

BGR

Krājums

TUR/F3742C

Suga

Akmeņplekste (Psetta maxima)

Apgabals

Melnā jūra

Datums

15.9.2008.

---

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/56

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1186/2008

(2008. gada 28. novembris),

ar ko nosaka no 2008. gada 1. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [augstas kvalitātes parastie kvieši], 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 [augstas kvalitātes parastie kvieši], 1002, ex 1005, izņemot hibrīdu sēklas, un ex 1007, izņemot hibrīdu sēklas materiālu, ievedmuitas nodoklis ir vienāds ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt kopējā muitas tarifa nodokļu likmi.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 2. punktā paredzēts, ka, aprēķinot tā paša panta 1. punktā minēto ievedmuitas nodokli, attiecīgajiem produktiem regulāri jānosaka reprezentatīvas CIF importa cenas.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktu izmantojamā cena ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai produktiem ar KN kodu 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstas kvalitātes parastie kvieši), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90 ir reprezentatīvā dienas CIF importa cena, kas noteikta pēc minētās regulas 4. pantā paredzētās metodes.

| (4) | Laikposmam no 2008. gada 1. decembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis. |
| --- | --- |

(4)

Laikposmam no 2008. gada 1. decembra jānosaka ievedmuitas nodoklis, ko piemēro līdz tam laikam, kamēr stājas spēkā jauns ievedmuitas nodoklis.

| (5) | Tomēr saskaņā ar Komisijas 2008. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 608/2008, ar ko uz laiku atliek muitas nodokļa piemērošanu noteiktu veidu labības importam 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), dažu ar šo regulu noteikto nodokļu piemērošana tiek apturēta, |
| --- | --- |

(5)

Tomēr saskaņā ar Komisijas 2008. gada 26. jūnija Regulu (EK) Nr. 608/2008, ar ko uz laiku atliek muitas nodokļa piemērošanu noteiktu veidu labības importam 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), dažu ar šo regulu noteikto nodokļu piemērošana tiek apturēta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

No 2008. gada 1. decembra, piemērojamais Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis labības nozarē, pamatojoties uz šīs regulas II pielikumā norādīto informāciju, ir noteikts šīs regulas I pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 1. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

(3)  OV L 166, 27.6.2008., 19. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2008. gada 1. decembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 23,12 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 21,34 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 21,34 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 23,12 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

23,12

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

21,34

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

21,34

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

23,12

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

14.11.2008-27.11.2008

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 190,56 | 112,79 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 241,10 | 231,10 | 211,10 | 125,25 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 12,34 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 27,27 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

190,56

112,79

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

241,10

231,10

211,10

125,25

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

12,34

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

27,27

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 11,99 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 10,09 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

11,99 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

10,09 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

DIREKTĪVAS

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/59

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2008/96/EK

(2008. gada 19. novembris)

par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas ceļu tīklam, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (3), ir sevišķi svarīga nozīme, lai sekmētu Eiropas integrāciju un kohēziju, kā arī nodrošinātu augstu labklājības līmeni. Jo īpaši būtu jānodrošina augsts drošības līmenis. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas ceļu tīklam, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (3), ir sevišķi svarīga nozīme, lai sekmētu Eiropas integrāciju un kohēziju, kā arī nodrošinātu augstu labklājības līmeni. Jo īpaši būtu jānodrošina augsts drošības līmenis.

| (2) | Komisija 2001. gada 12. septembra Baltajā grāmatā “Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam: laiks izlemt” paudusi nepieciešamību veikt drošības ietekmes novērtējumu un ceļu satiksmes drošības auditu, lai Kopienā noteiktu ceļu posmus, kuros ir liels ceļu satiksmes negadījumu skaits, un vadītu to pārraudzību. Tā arī noteikusi mērķi uz pusi samazināt bojāgājušo skaitu uz ceļiem Eiropas Savienībā laikā no 2001. līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2001. gada 12. septembra Baltajā grāmatā “Eiropas transporta politika līdz 2010. gadam: laiks izlemt” paudusi nepieciešamību veikt drošības ietekmes novērtējumu un ceļu satiksmes drošības auditu, lai Kopienā noteiktu ceļu posmus, kuros ir liels ceļu satiksmes negadījumu skaits, un vadītu to pārraudzību. Tā arī noteikusi mērķi uz pusi samazināt bojāgājušo skaitu uz ceļiem Eiropas Savienībā laikā no 2001. līdz 2010. gadam.

| (3) | Komisija savā 2003. gada 2. jūnija paziņojumā “Eiropas Rīcības programma ceļu satiksmes drošībai, ceļu satiksmes negadījumu upuru skaita samazināšana uz pusi Eiropas Savienībā līdz 2010. gadam: dalīta atbildība” raksturo ceļu infrastruktūru kā trešo ceļu satiksmes drošības politikas pīlāru, kam būtu jāsniedz nozīmīgs ieguldījums, lai sasniegtu Kopienas mērķi mazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija savā 2003. gada 2. jūnija paziņojumā “Eiropas Rīcības programma ceļu satiksmes drošībai, ceļu satiksmes negadījumu upuru skaita samazināšana uz pusi Eiropas Savienībā līdz 2010. gadam: dalīta atbildība” raksturo ceļu infrastruktūru kā trešo ceļu satiksmes drošības politikas pīlāru, kam būtu jāsniedz nozīmīgs ieguldījums, lai sasniegtu Kopienas mērķi mazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu.

| (4) | Pēdējos gados ir panākts liels progress transportlīdzekļu būvē (drošības pasākumi un jaunu tehnoloģiju izstrāde un pielietošana), kas palīdzējis samazināt ceļu satiksmes negadījumos cietušo un bojāgājušo skaitu. Tomēr, lai sasniegtu 2010. gadam noteikto mērķi, ir jārīkojas arī citās jomās. Ceļu infrastruktūras drošības pārvaldībā ir iespējami būtiski uzlabojumi, kas jāveic, lai gūtu no tiem labumu. |
| --- | --- |

(4)

Pēdējos gados ir panākts liels progress transportlīdzekļu būvē (drošības pasākumi un jaunu tehnoloģiju izstrāde un pielietošana), kas palīdzējis samazināt ceļu satiksmes negadījumos cietušo un bojāgājušo skaitu. Tomēr, lai sasniegtu 2010. gadam noteikto mērķi, ir jārīkojas arī citās jomās. Ceļu infrastruktūras drošības pārvaldībā ir iespējami būtiski uzlabojumi, kas jāveic, lai gūtu no tiem labumu.

| (5) | Pienācīgu procedūru izveide ir nozīmīgs līdzeklis, lai uzlabotu Eiropas ceļu tīkla ceļu infrastruktūras drošību. Ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējumiem stratēģiskā līmenī būtu jādemonstrē infrastruktūras projekta dažādu plānošanas alternatīvu ietekme uz ceļu drošību, un tiem vajadzētu būt izšķirošai lomai maršrutu izvēlē. Ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējuma rezultātus var apkopot vairākos dokumentos. Turklāt ceļu satiksmes drošības auditos būtu detalizēti jānorāda ceļu infrastruktūras projekta bīstamie aspekti. Tādēļ būtu vērts izstrādāt procedūras, kas jāievēro minētajās divās jomās, lai paaugstinātu Eiropas ceļu tīkla ceļu infrastruktūras drošību, tajā paša laikā neattiecinot to uz ceļu tuneļiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/54/EK (2004. gada 29. aprīlis) par minimālajām drošības prasībām Eiropas ceļu tīkla tuneļiem (4). |
| --- | --- |

(5)

Pienācīgu procedūru izveide ir nozīmīgs līdzeklis, lai uzlabotu Eiropas ceļu tīkla ceļu infrastruktūras drošību. Ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējumiem stratēģiskā līmenī būtu jādemonstrē infrastruktūras projekta dažādu plānošanas alternatīvu ietekme uz ceļu drošību, un tiem vajadzētu būt izšķirošai lomai maršrutu izvēlē. Ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējuma rezultātus var apkopot vairākos dokumentos. Turklāt ceļu satiksmes drošības auditos būtu detalizēti jānorāda ceļu infrastruktūras projekta bīstamie aspekti. Tādēļ būtu vērts izstrādāt procedūras, kas jāievēro minētajās divās jomās, lai paaugstinātu Eiropas ceļu tīkla ceļu infrastruktūras drošību, tajā paša laikā neattiecinot to uz ceļu tuneļiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/54/EK (2004. gada 29. aprīlis) par minimālajām drošības prasībām Eiropas ceļu tīkla tuneļiem (4).

| (6) | Vairākās dalībvalstīs jau ir sekmīgi strādājošas ceļu infrastruktūras drošības pārvaldības sistēmas. Šīm valstīm būtu jāļauj turpināt izmantot esošās metodes, ciktāl tās atbilst šīs direktīvas mērķiem. |
| --- | --- |

(6)

Vairākās dalībvalstīs jau ir sekmīgi strādājošas ceļu infrastruktūras drošības pārvaldības sistēmas. Šīm valstīm būtu jāļauj turpināt izmantot esošās metodes, ciktāl tās atbilst šīs direktīvas mērķiem.

| (7) | Zinātniskā pētniecība ir ārkārtīgi būtisks līdzeklis, lai paaugstinātu drošību uz ceļiem Eiropas Savienībā. Svarīga nozīme ceļu infrastruktūras drošības uzlabošanā ir komponentu, pasākumu un metožu (to skaitā telemātikas) izstrādāšanai un izmēģināšanai, kā arī pētījumu rezultātu izplatīšanai. |
| --- | --- |

(7)

Zinātniskā pētniecība ir ārkārtīgi būtisks līdzeklis, lai paaugstinātu drošību uz ceļiem Eiropas Savienībā. Svarīga nozīme ceļu infrastruktūras drošības uzlabošanā ir komponentu, pasākumu un metožu (to skaitā telemātikas) izstrādāšanai un izmēģināšanai, kā arī pētījumu rezultātu izplatīšanai.

| (8) | Būtu jāpaaugstina drošības rādītāji uz esošajiem ceļiem, novirzot ieguldījumus ceļu posmos, kuros visbiežāk notiek ceļu satiksmes negadījumi un/vai kuros ir vislielākais potenciāls samazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu. Lai autovadītāji varētu pielāgot savu uzvedību un labāk ievērot satiksmes noteikumus, jo īpaši ātruma ierobežojumus, viņiem būtu jāsniedz informācija par ceļa posmiem, kuros bieži notiek ceļu satiksmes negadījumi. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jāpaaugstina drošības rādītāji uz esošajiem ceļiem, novirzot ieguldījumus ceļu posmos, kuros visbiežāk notiek ceļu satiksmes negadījumi un/vai kuros ir vislielākais potenciāls samazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu. Lai autovadītāji varētu pielāgot savu uzvedību un labāk ievērot satiksmes noteikumus, jo īpaši ātruma ierobežojumus, viņiem būtu jāsniedz informācija par ceļa posmiem, kuros bieži notiek ceļu satiksmes negadījumi.

| (9) | Ceļu tīkla drošības klasificēšanai ir augsts potenciāls tūlīt pēc īstenošanas. Kad apzināti ceļa posmi, kuros visbiežāk notiek ceļu satiksmes negadījumi, un veikti stāvokļa uzlabošanas pasākumi, būtu jāpieaug drošības pārbaužu kā profilaktiska pasākuma lomai. Regulāras pārbaudes ir svarīgs līdzeklis, lai novērstu iespējamos apdraudējumus visiem satiksmes dalībniekiem, tostarp mazaizsargātiem satiksmes dalībniekiem, un arī ceļa remontdarbu gadījumā. |
| --- | --- |

(9)

Ceļu tīkla drošības klasificēšanai ir augsts potenciāls tūlīt pēc īstenošanas. Kad apzināti ceļa posmi, kuros visbiežāk notiek ceļu satiksmes negadījumi, un veikti stāvokļa uzlabošanas pasākumi, būtu jāpieaug drošības pārbaužu kā profilaktiska pasākuma lomai. Regulāras pārbaudes ir svarīgs līdzeklis, lai novērstu iespējamos apdraudējumus visiem satiksmes dalībniekiem, tostarp mazaizsargātiem satiksmes dalībniekiem, un arī ceļa remontdarbu gadījumā.

| (10) | Ar satiksmes drošību saistītu darbinieku apmācībai, izmantojot mācību programmas un kvalifikācijas instrumentus, ko apstiprinājušas dalībvalstis, būtu jānodrošina, lai praktizētāji iegūtu nepieciešamās aktualizētās zināšanas. |
| --- | --- |

(10)

Ar satiksmes drošību saistītu darbinieku apmācībai, izmantojot mācību programmas un kvalifikācijas instrumentus, ko apstiprinājušas dalībvalstis, būtu jānodrošina, lai praktizētāji iegūtu nepieciešamās aktualizētās zināšanas.

| (11) | Lai uzlabotu drošību uz ceļiem Eiropas Savienībā, būtu jāparedz iespēja biežāk un sistemātiskāk veikt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(11)

Lai uzlabotu drošību uz ceļiem Eiropas Savienībā, būtu jāparedz iespēja biežāk un sistemātiskāk veikt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm.

| (12) | Lai nodrošinātu augstu drošības līmeni uz ceļiem Eiropas Savienībā, dalībvalstīm būtu jāpiemēro infrastruktūras drošības pārvaldības pamatnostādnes. Šo pamatnostādņu paziņošanai Komisijai un regulāriem ziņojumiem par to īstenošanu būtu jānodrošina infrastruktūras drošības sistemātiska uzlabošanās Kopienas līmenī un pamats efektīvākas sistēmas radīšanai laika gaitā. Ziņojumiem par pamatnostādņu īstenošanu turklāt būtu jādod iespēja citām dalībvalstīm rast efektīvākos risinājumus, savukārt sistemātiskai datu apkopošanai gan pirms, gan pēc izpētes, būtu jādod iespēja izraudzīties efektīvākos pasākumus turpmākai rīcībai. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu augstu drošības līmeni uz ceļiem Eiropas Savienībā, dalībvalstīm būtu jāpiemēro infrastruktūras drošības pārvaldības pamatnostādnes. Šo pamatnostādņu paziņošanai Komisijai un regulāriem ziņojumiem par to īstenošanu būtu jānodrošina infrastruktūras drošības sistemātiska uzlabošanās Kopienas līmenī un pamats efektīvākas sistēmas radīšanai laika gaitā. Ziņojumiem par pamatnostādņu īstenošanu turklāt būtu jādod iespēja citām dalībvalstīm rast efektīvākos risinājumus, savukārt sistemātiskai datu apkopošanai gan pirms, gan pēc izpētes, būtu jādod iespēja izraudzīties efektīvākos pasākumus turpmākai rīcībai.

| (13) | Šīs direktīvas noteikumi par ieguldījumiem ceļu satiksmes drošībā būtu jāpiemēro, neskarot dalībvalstu kompetenci attiecībā uz ieguldījumiem ceļu tīkla uzturēšanā. |
| --- | --- |

(13)

Šīs direktīvas noteikumi par ieguldījumiem ceļu satiksmes drošībā būtu jāpiemēro, neskarot dalībvalstu kompetenci attiecībā uz ieguldījumiem ceļu tīkla uzturēšanā.

| (14) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, izveidot procedūras, lai nodrošinātu pienācīgi augstu ceļu drošības līmeni visā Eiropas ceļu tīklā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, izveidot procedūras, lai nodrošinātu pienācīgi augstu ceļu drošības līmeni visā Eiropas ceļu tīklā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (15) | Pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5). |
| --- | --- |

(15)

Pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5).

| (16) | Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt kritērijus, kas nepieciešami ceļu drošības pārvaldības prakses uzlabošanai un pielikumu pielāgošanai tehnikas attīstībai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

(16)

Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt kritērijus, kas nepieciešami ceļu drošības pārvaldības prakses uzlabošanai un pielikumu pielāgošanai tehnikas attīstībai. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs direktīvas elementus, inter alia, to papildinot ar jauniem nebūtiskiem elementiem, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.

| (17) | Pietiekams daudzums ceļmalas stāvvietu ir ļoti svarīgs ne tikai noziedzības novēršanai, bet arī ceļu satiksmes drošībai. Stāvvietās autovadītāji var atpūsties viņiem piemērotā laikā un turpināt ceļu, pilnībā koncentrējušies. Tāpēc pietiekami daudzu drošu stāvvietu ierīkošanai vajadzētu būt ceļu infrastruktūras drošības pārvaldības neatņemamai sastāvdaļai. |
| --- | --- |

(17)

Pietiekams daudzums ceļmalas stāvvietu ir ļoti svarīgs ne tikai noziedzības novēršanai, bet arī ceļu satiksmes drošībai. Stāvvietās autovadītāji var atpūsties viņiem piemērotā laikā un turpināt ceļu, pilnībā koncentrējušies. Tāpēc pietiekami daudzu drošu stāvvietu ierīkošanai vajadzētu būt ceļu infrastruktūras drošības pārvaldības neatņemamai sastāvdaļai.

| (18) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (6) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kurās pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas, |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (6) dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt savas tabulas, kurās pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā direktīvā paredz procedūru izstrādi un īstenošanu attiecībā uz ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējumiem, ceļu satiksmes drošības auditiem, ceļu tīkla drošības pārvaldību un dalībvalstu veiktām drošības inspekcijām.

2.   Šo direktīvu piemēro ceļiem, kas ir Eiropas ceļu tīklā, neatkarīgi no tā, vai tie atrodas projektēšanas posmā, tiek būvēti vai jau tiek ekspluatēti.

3.   Dalībvalstis var piemērot šīs direktīvas noteikumus kā paraugprakses risinājumu kopumu arī attiecībā uz to Eiropas ceļu tīklā neiekļauto valsts ceļu infrastruktūru, kas pilnībā vai daļēji būvēta ar Kopienas finansējumu.

4.   Šo direktīvu nepiemēro ceļu tuneļiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2004/54/EK.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā lieto šādas definīcijas:

| 1) | “Eiropas ceļu tīkls” ir ceļu tīkls, kā noteikts Lēmuma Nr. 1692/96/EK I pielikuma 2. iedaļā; |
| --- | --- |

1)

“Eiropas ceļu tīkls” ir ceļu tīkls, kā noteikts Lēmuma Nr. 1692/96/EK I pielikuma 2. iedaļā;

| 2) | “kompetentā organizācija” ir jebkura valsts vai privāta organizācija, kas izveidota valsts, reģionālā vai vietējā līmenī un iesaistīta šīs direktīvas īstenošanā savas kompetences dēļ, tostarp struktūras, kas norādītas kā kompetentās organizācijas un kas pastāvējušas jau pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, ja tās atbilst šīs direktīvas prasībām; |
| --- | --- |

2)

“kompetentā organizācija” ir jebkura valsts vai privāta organizācija, kas izveidota valsts, reģionālā vai vietējā līmenī un iesaistīta šīs direktīvas īstenošanā savas kompetences dēļ, tostarp struktūras, kas norādītas kā kompetentās organizācijas un kas pastāvējušas jau pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, ja tās atbilst šīs direktīvas prasībām;

| 3) | “ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējums” ir stratēģiski salīdzinoša analīze par to, kā jauni ceļi vai būtiskas esošā ceļu tīkla modifikācijas ietekmē ceļu tīkla drošības rādītājus; |
| --- | --- |

3)

“ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējums” ir stratēģiski salīdzinoša analīze par to, kā jauni ceļi vai būtiskas esošā ceļu tīkla modifikācijas ietekmē ceļu tīkla drošības rādītājus;

| 4) | “ceļu satiksmes drošības audits” ir neatkarīga, detalizēta, sistemātiska un tehniska ceļu infrastruktūras projekta konstrukcijas raksturlielumu pārbaude, kas aptver visus posmus no plānošanas līdz sākotnējai ekspluatācijai; |
| --- | --- |

4)

“ceļu satiksmes drošības audits” ir neatkarīga, detalizēta, sistemātiska un tehniska ceļu infrastruktūras projekta konstrukcijas raksturlielumu pārbaude, kas aptver visus posmus no plānošanas līdz sākotnējai ekspluatācijai;

| 5) | “tādu ceļa posmu klasificēšana, kuros bieži notiek ceļu satiksmes negadījumi” ir metode, ar kuras palīdzību nosaka, analizē un klasificē tādus ceļu tīkla posmus, kuri ir ekspluatācijā vairāk nekā trīs gadus un kuros proporcionāli satiksmes intensitātei notikuši daudzi ceļu satiksmes negadījumi ar lielu skaitu bojā gājušo cilvēku; |
| --- | --- |

5)

“tādu ceļa posmu klasificēšana, kuros bieži notiek ceļu satiksmes negadījumi” ir metode, ar kuras palīdzību nosaka, analizē un klasificē tādus ceļu tīkla posmus, kuri ir ekspluatācijā vairāk nekā trīs gadus un kuros proporcionāli satiksmes intensitātei notikuši daudzi ceļu satiksmes negadījumi ar lielu skaitu bojā gājušo cilvēku;

| 6) | “ceļu tīkla drošības klasificēšana” ir metode, kā noskaidrot, analizēt un klasificēt esošā ceļu tīkla daļas pēc to drošības attīstības potenciāla un iespējas ietaupīt ceļu satiksmes negadījumu izmaksas; |
| --- | --- |

6)

“ceļu tīkla drošības klasificēšana” ir metode, kā noskaidrot, analizēt un klasificēt esošā ceļu tīkla daļas pēc to drošības attīstības potenciāla un iespējas ietaupīt ceļu satiksmes negadījumu izmaksas;

| 7) | “drošības inspekcija” ir parasta periodiska tādu iezīmju un defektu pārbaude, kam drošības apsvērumu dēļ vajadzīgi apkopes darbi; |
| --- | --- |

7)

“drošības inspekcija” ir parasta periodiska tādu iezīmju un defektu pārbaude, kam drošības apsvērumu dēļ vajadzīgi apkopes darbi;

| 8) | “pamatnostādnes” ir dalībvalstu pieņemtie pasākumi, kuros noteiktas veicamās darbības un tie elementi, kas jāizvērtē, piemērojot šajā direktīvā izklāstītās drošības procedūras; |
| --- | --- |

8)

“pamatnostādnes” ir dalībvalstu pieņemtie pasākumi, kuros noteiktas veicamās darbības un tie elementi, kas jāizvērtē, piemērojot šajā direktīvā izklāstītās drošības procedūras;

| 9) | “infrastruktūras projekts” ir jaunas ceļu infrastruktūras izveides vai būtisku esošā ceļu tīkla izmaiņu projekts, kas ietekmē satiksmes plūsmu. |
| --- | --- |

9)

“infrastruktūras projekts” ir jaunas ceļu infrastruktūras izveides vai būtisku esošā ceļu tīkla izmaiņu projekts, kas ietekmē satiksmes plūsmu.

3. pants

Ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējums infrastruktūras projektiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējumu veic visiem infrastruktūras projektiem.

2.   Ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējumu veic sākotnējā plānošanas posmā, pirms infrastruktūras projekts tiek apstiprināts. To darot, dalībvalstis cenšas nodrošināt atbilstību I pielikumā noteiktajiem kritērijiem.

3.   Ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējumā norāda ceļu satiksmes drošības apsvērumus, kuri veicināja ierosinātā risinājuma izraudzīšanos. Tajā arī sniedz visu būtisko informāciju, kas vajadzīga, lai veiktu dažādo izvērtēto iespēju izmaksu un ieguvumu analīzi.

4. pants

Ceļu satiksmes drošības audits infrastruktūras projektiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ceļu satiksmes drošības auditu veic visiem infrastruktūras projektiem.

2.   Veicot ceļu satiksmes drošības auditu, dalībvalstis cenšas nodrošināt atbilstību II pielikumā noteiktajiem kritērijiem.

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izraudzīts auditors, lai veiktu infrastruktūras projekta konstrukcijas raksturlielumu auditu.

Auditoru izraugās saskaņā ar 9. panta 4. punktu, un tam ir nepieciešamā kompetence, un tas ir guvis apmācību, kas paredzēta 9. pantā. Ja auditu veic grupas, tad vismaz vienam grupas loceklim ir kvalifikācijas sertifikāts, kā minēts 9. panta 3. punktā.

3.   Ceļu satiksmes drošības audits ir infrastruktūras projekta izstrādāšanas sastāvdaļa, ko veic projekta plānošanas posmā, sīki izstrādāta projekta posmā, projekta pirmsatklāšanas un agrīnas ekspluatācijas posmā.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka auditors audita ziņojumā nosaka drošībai svarīgus projekta elementus attiecībā uz katru infrastruktūras projekta posmu. Ja konstatētos bīstamos aspektus atklāj audita gaitā, bet projektā netiek ieviestas izmaiņas pirms attiecīgā posma beigām, kā minēts II pielikumā, kompetentā organizācija ziņo par iemesliem minētā ziņojuma pielikumā.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka pēc 4. punktā minētā ziņojuma tiek sniegti attiecīgi ar drošību saistīti ieteikumi.

5. pants

Ekspluatācijā esoša ceļu tīkla drošības klasificēšana un pārvaldība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tādu ceļa posmu klasificēšanu, kuros bieži notiek ceļu satiksmes negadījumi, un ceļu tīkla drošības klasificēšanu veic, pamatojoties uz ceļu tīkla darbības pārskatīšanu, vismaz ik pēc trim gadiem. To darot, dalībvalstis cenšas nodrošināt atbilstību III pielikumā minētajiem kritērijiem.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka ceļu posmus, kam piešķirta augstāka prioritāte atbilstīgi tādu ceļu posmu klasificēšanas rezultātiem, kuros ir liels ceļu satiksmes negadījumu skaits, un ceļu tīkla drošības klasificēšanas rezultātiem, novērtē ekspertu grupas, veicot objektu apmeklējumus un ņemot vērā III pielikuma 3. punktā minētos aspektus. Vismaz viens ekspertu grupas dalībnieks atbilst 9. panta 4. punkta a) apakšpunkta prasībām.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka korektīvus pasākumus veic 2. punktā minētajos ceļa posmos. Prioritāti piešķir tiem pasākumiem, kas minēti III pielikuma 3. punkta e) apakšpunktā, pievēršot uzmanību tiem, kas nodrošina labāko izmaksu un ieguvumu samēru.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka ir izvietotas atbilstīgas zīmes, kas brīdina satiksmes dalībniekus par ceļa infrastruktūras posmiem, kuros veic remontdarbus un kuri var apdraudēt satiksmes dalībnieku drošību. Tas ietver arī zīmes, kas ir redzamas gan dienā, gan naktī un kas ir izvietotas drošā attālumā un atbilst Vīnes 1968. gada Konvencijai par ceļa zīmēm un brīdinājumiem.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka satiksmes dalībnieki ar atbilstīgiem pasākumiem tiek informēti par ceļa posmu, kurā ir liels ceļu satiksmes negadījumu skaits. Ja dalībvalsts izlemj uzstādīt brīdinājuma zīmes, tās atbilst Vīnes 1968. gada Konvencijai par ceļa zīmēm un brīdinājumiem.

6. pants

Drošības inspekcijas

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uz ekspluatācijā esošiem ceļiem veic drošības inspekcijas, lai noteiktu problēmas, kas saistītas ar ceļu satiksmes drošību, un novērstu ceļu satiksmes negadījumus.

2.   Drošības inspekcijas ietver regulāras ceļu tīkla pārbaudes un apsekojumus par remontdarbu iespējamo ietekmi uz satiksmes plūsmas drošību.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās organizācijas veic regulāras pārbaudes. Šādas pārbaudes veic pietiekami bieži, lai nodrošinātu attiecīgās ceļu infrastruktūras pienācīgu drošības līmeni.

4.   Neskarot pamatnostādnes, kas pieņemtas saskaņā ar 8. pantu, dalībvalstis pieņem pamatnostādnes pagaidu drošības pasākumiem, kas veicami remontdarbu laikā. Tās arī īsteno atbilstīgu pārbaudes shēmu, lai nodrošinātu pamatnostādņu pienācīgu piemērošanu.

7. pants

Datu pārvaldība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka par katru ceļu satiksmes negadījumu ar bojāgājušiem, kurš noticis uz ceļa, kas minēts 1. panta 2. punktā, kompetentā organizācija sagatavo ceļu satiksmes negadījuma ziņojumu. Dalībvalstis cenšas šajā ziņojumā iekļaut visus IV pielikumā minētos elementus.

2.   Dalībvalstis aprēķina vidējās sociālās izmaksas to teritorijā notikušiem ceļu satiksmes negadījumiem ar bojāgājušiem un vidējās sociālās izmaksas ceļu satiksmes negadījumiem ar smagi cietušajiem. Dalībvalstis var izvēlēties, vai sīkāk diferencēt šo izmaksu likmes, ko atjaunina vismaz reizi piecos gados.

8. pants

Pamatnostādņu pieņemšana un izziņošana

1.   Ja pamatnostādņu nav, dalībvalstis nodrošina šādu pamatnostādņu pieņemšanu līdz 2011. gada 19. decembrim, lai palīdzētu kompetentajām organizācijām piemērot šo direktīvu.

2.   Dalībvalstis informē Komisiju par šīm pamatnostādnēm trīs mēnešu laikā pēc to pieņemšanas vai grozīšanas.

3.   Komisija pamatnostādnes dara pieejamas publiskā tīmekļa vietnē.

9. pants

Auditoru iecelšana amatā un apmācība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka līdz 2011. gada 19. decembrim tiek pieņemta ceļu satiksmes drošības auditoru apmācības programma, ja vien šāda programma jau nedarbojas.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, ja ceļu satiksmes drošības auditori veic šajā direktīvā noteiktās funkcijas, tie apgūst sākotnēju apmācību un minētās apmācības rezultātā saņem kvalifikācijas sertifikātu un turpmāk viņi regulāri apmeklē mācību kursus.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka ceļu satiksmes drošības auditoriem ir kvalifikācijas sertifikāts. Atzīst sertifikātus, kas piešķirti pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka auditorus ieceļ amatā, ja tie atbilst šādām prasībām:

| a) | auditoriem ir atbilstīga pieredze vai izglītība ceļu projektēšanā, ceļu satiksmes drošības tehnikā un ceļu satiksmes negadījumu analīzē; |
| --- | --- |

a)

auditoriem ir atbilstīga pieredze vai izglītība ceļu projektēšanā, ceļu satiksmes drošības tehnikā un ceļu satiksmes negadījumu analīzē;

| b) | divus gadus pēc tam, kad dalībvalstis pieņēmušas pamatnostādnes saskaņā ar 8. pantu, ceļu satiksmes drošības auditu veic tikai 2. un 3. punktā noteiktām prasībām atbilstīgi auditori vai grupas, kurās ietilpst šādi auditori; |
| --- | --- |

b)

divus gadus pēc tam, kad dalībvalstis pieņēmušas pamatnostādnes saskaņā ar 8. pantu, ceļu satiksmes drošības auditu veic tikai 2. un 3. punktā noteiktām prasībām atbilstīgi auditori vai grupas, kurās ietilpst šādi auditori;

| c) | lai veiktu infrastruktūras projekta auditu, auditors audita brīdī nav iesaistīts attiecīgā infrastruktūras projekta koncepcijas izstrādāšanā vai darbības nodrošināšanā. |
| --- | --- |

c)

lai veiktu infrastruktūras projekta auditu, auditors audita brīdī nav iesaistīts attiecīgā infrastruktūras projekta koncepcijas izstrādāšanā vai darbības nodrošināšanā.

10. pants

Paraugprakses apmaiņa

Lai uzlabotu satiksmes drošību uz tiem Eiropas Savienības ceļiem, kuri neietilpst Eiropas ceļu tīklā, Komisija izveido saskaņotu paraugprakses apmaiņas sistēmu starp dalībvalstīm, inter alia, iekļaujot tajā jau pastāvošos ceļu infrastruktūras drošības projektus un pārbaudītas ceļu satiksmes drošības tehnoloģijas.

11. pants

Nepārtraukta drošības pārvaldības prakses uzlabošana

1.   Komisija veicina zināšanu un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm, kā arī strukturē šo apmaiņu, izmantojot pieredzi, kas gūta attiecīgajos starptautiskajos forumos, lai nepārtraukti uzlabotu drošības pārvaldības praksi saistībā ar ceļu infrastruktūras objektiem Eiropas Savienībā.

2.   Komisijai palīdz 13. pantā minētā komiteja. Ja jāpieņem konkrēti pasākumi, tos pieņem saskaņā ar 13. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

3.   Vajadzības gadījumā par jautājumiem, kas saistīti ar tehniskās drošības aspektiem, var apspriesties ar attiecīgām nevalstiskām organizācijām, kuras darbojas ceļu infrastruktūras drošības un pārvaldības jomā.

12. pants

Pielāgošana tehnikas attīstībai

Šīs direktīvas pielikumus pielāgo tehnikas attīstībai saskaņā ar 13. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

13. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

14. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis pieņem normatīvos un administratīvos aktus, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, līdz 2010. gada 19. decembrim. Tās tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

16. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2008. gada 19. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-P. JOUYET

---

(1)  OV C 168, 20.7.2007., 71. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 20. oktobra Lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp.

3

(4)  OV L 167, 30.4.2004., 39. lpp.

4

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

5

(6)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

6

---

I PIELIKUMS

CEĻU SATIKSMES DROŠĪBAS IETEKMES NOVĒRTĒJUMS INFRASTRUKTŪRAS PROJEKTIEM

| 1. | Ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējuma elementi:






  a) | problēmas definīcija; |
| --- | --- | --- |

1.

Ceļu satiksmes drošības ietekmes novērtējuma elementi:

a)

problēmas definīcija;

| b) | pašreizējā situācija un “neko nedari” scenārijs; |
| --- | --- |

b)

pašreizējā situācija un “neko nedari” scenārijs;

| c) | ceļu satiksmes drošības mērķi; |
| --- | --- |

c)

ceļu satiksmes drošības mērķi;

| d) | ierosināto alternatīvu ietekmes analīze saistībā ar ceļu satiksmes drošību; |
| --- | --- |

d)

ierosināto alternatīvu ietekmes analīze saistībā ar ceļu satiksmes drošību;

| e) | alternatīvu salīdzinājums, tostarp izmaksu un ieguvumu analīze; |
| --- | --- |

e)

alternatīvu salīdzinājums, tostarp izmaksu un ieguvumu analīze;

| f) | vairāku iespējamo risinājumu izklāsts. |
| --- | --- |

f)

vairāku iespējamo risinājumu izklāsts.

| 2. | Elementi, kas jāņem vērā:






  a) | ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaits un ceļu satiksmes negadījumu skaits; samazinājuma mērķi pretstatījumā “neko nedari” scenārijam; |
| --- | --- | --- |

2.

Elementi, kas jāņem vērā:

a)

ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaits un ceļu satiksmes negadījumu skaits; samazinājuma mērķi pretstatījumā “neko nedari” scenārijam;

| b) | maršruta izvēle un satiksmes modeļi; |
| --- | --- |

b)

maršruta izvēle un satiksmes modeļi;

| c) | iespējamā ietekme uz esošajiem ceļu tīkliem (piemēram, nobrauktuves, krustojumi, pārbrauktuves); |
| --- | --- |

c)

iespējamā ietekme uz esošajiem ceļu tīkliem (piemēram, nobrauktuves, krustojumi, pārbrauktuves);

| d) | satiksmes dalībnieki, tostarp mazaizsargāti satiksmes dalībnieki (piemēram, gājēji, riteņbraucēji, motociklisti); |
| --- | --- |

d)

satiksmes dalībnieki, tostarp mazaizsargāti satiksmes dalībnieki (piemēram, gājēji, riteņbraucēji, motociklisti);

| e) | satiksme (piemēram, satiksmes intensitāte, satiksmes iedalījums kategorijās); |
| --- | --- |

e)

satiksme (piemēram, satiksmes intensitāte, satiksmes iedalījums kategorijās);

| f) | gadalaika un klimatiskie apstākļi; |
| --- | --- |

f)

gadalaika un klimatiskie apstākļi;

| g) | pietiekams skaits drošu stāvvietu. |
| --- | --- |

g)

pietiekams skaits drošu stāvvietu.

| h) | seismiskās norises. |
| --- | --- |

h)

seismiskās norises.

---

II PIELIKUMS

CEĻU SATIKSMES DROŠĪBAS AUDITS INFRASTRUKTŪRAS PROJEKTIEM

| 1. | Kritēriji projekta plānošanas posmā:






  a) | ģeogrāfiskais novietojums (piemēram, zemes nogruvumu, applūšanas, lavīnu riski), atkarība no gadalaika un klimatiskajiem apstākļiem, kā arī seismiskās norises; |
| --- | --- | --- |

1.

Kritēriji projekta plānošanas posmā:

a)

ģeogrāfiskais novietojums (piemēram, zemes nogruvumu, applūšanas, lavīnu riski), atkarība no gadalaika un klimatiskajiem apstākļiem, kā arī seismiskās norises;

| b) | krustojumu veidi un attālums starp tiem; |
| --- | --- |

b)

krustojumu veidi un attālums starp tiem;

| c) | joslu skaits un veids; |
| --- | --- |

c)

joslu skaits un veids;

| d) | uz jaunā ceļa pieļaujamo transportlīdzekļu veidi; |
| --- | --- |

d)

uz jaunā ceļa pieļaujamo transportlīdzekļu veidi;

| e) | ceļa funkcionalitāte kopējā ceļu tīklā; |
| --- | --- |

e)

ceļa funkcionalitāte kopējā ceļu tīklā;

| f) | meteoroloģiskie apstākļi; |
| --- | --- |

f)

meteoroloģiskie apstākļi;

| g) | braukšanas ātrumi; |
| --- | --- |

g)

braukšanas ātrumi;

| h) | šķērsgriezumi (piemēram, brauktuves platums, riteņbraucēju celiņi, gājēju celiņi); |
| --- | --- |

h)

šķērsgriezumi (piemēram, brauktuves platums, riteņbraucēju celiņi, gājēju celiņi);

| i) | horizontālā un vertikālā izlīdzināšana; |
| --- | --- |

i)

horizontālā un vertikālā izlīdzināšana;

| j) | redzamība; |
| --- | --- |

j)

redzamība;

| k) | krustojumu izvietojums; |
| --- | --- |

k)

krustojumu izvietojums;

| l) | sabiedriskā transporta līdzekļi un infrastruktūra; |
| --- | --- |

l)

sabiedriskā transporta līdzekļi un infrastruktūra;

| m) | dzelzceļa vienlīmeņa pārbrauktuve. |
| --- | --- |

m)

dzelzceļa vienlīmeņa pārbrauktuve.

| 2. | Kritēriji sīki izstrādāta projekta posmā:






  a) | izvietojums; |
| --- | --- | --- |

2.

Kritēriji sīki izstrādāta projekta posmā:

a)

izvietojums;

| b) | saskaņotas ceļa zīmes un marķējumi; |
| --- | --- |

b)

saskaņotas ceļa zīmes un marķējumi;

| c) | ceļu un krustojumu apgaismojums; |
| --- | --- |

c)

ceļu un krustojumu apgaismojums;

| d) | ceļa malu aprīkojums; |
| --- | --- |

d)

ceļa malu aprīkojums;

| e) | ceļa malu vide, tostarp veģetācija; |
| --- | --- |

e)

ceļa malu vide, tostarp veģetācija;

| f) | stacionāri šķēršļi ceļa malās; |
| --- | --- |

f)

stacionāri šķēršļi ceļa malās;

| g) | drošas stāvvietas; |
| --- | --- |

g)

drošas stāvvietas;

| h) | mazaizsargāti satiksmes dalībnieki (piemēram, gājēji, riteņbraucēji, motociklisti); |
| --- | --- |

h)

mazaizsargāti satiksmes dalībnieki (piemēram, gājēji, riteņbraucēji, motociklisti);

| i) | ceļa norobežojumu sistēmu lietotājdraudzīga pielāgošana (sadalošās joslas un aizsargbarjeras, kas samazina bīstamību mazaizsargātiem satiksmes dalībniekiem). |
| --- | --- |

i)

ceļa norobežojumu sistēmu lietotājdraudzīga pielāgošana (sadalošās joslas un aizsargbarjeras, kas samazina bīstamību mazaizsargātiem satiksmes dalībniekiem).

| 3. | Kritēriji projekta pirmsatklāšanas posmā:






  a) | satiksmes dalībnieku drošība un redzamība dažādos apstākļos, piemēram, tumsā un normālos laika apstākļos; |
| --- | --- | --- |

3.

Kritēriji projekta pirmsatklāšanas posmā:

a)

satiksmes dalībnieku drošība un redzamība dažādos apstākļos, piemēram, tumsā un normālos laika apstākļos;

| b) | ceļa zīmju un marķējumu salasāmība; |
| --- | --- |

b)

ceļa zīmju un marķējumu salasāmība;

| c) | ceļa seguma stāvoklis. |
| --- | --- |

c)

ceļa seguma stāvoklis.

| 4. | Kritēriji sākotnējai ekspluatācijai: ceļu satiksmes drošības novērtējums, ņemot vērā satiksmes dalībnieku faktisko rīcību.
  Audits ikvienā posmā var būt saistīts ar nepieciešamību pārvērtēt iepriekšējo posmu kritērijus. |
| --- | --- |

4.

Kritēriji sākotnējai ekspluatācijai: ceļu satiksmes drošības novērtējums, ņemot vērā satiksmes dalībnieku faktisko rīcību.

Audits ikvienā posmā var būt saistīts ar nepieciešamību pārvērtēt iepriekšējo posmu kritērijus.

---

III PIELIKUMS

TĀDU CEĻA POSMU KLASIFICĒŠANA, KUROS IR LIELS CEĻU SATIKSMES NEGADĪJUMU SKAITS, UN CEĻU TĪKLA DROŠĪBAS KLASIFICĒŠANA

1.   Tādu ceļa posmu noteikšana, kuros bieži notiek ceļu satiksmes negadījumi

Nosakot ceļa posmus, kuros bieži notiek ceļu satiksmes negadījumi, ņem vērā vismaz tos ceļu satiksmes negadījumus, kuros ir bojāgājušie un kuri notikuši iepriekšējos gados uz vienu ceļa posmu saistībā ar satiksmes intensitāti, un attiecībā uz krustojumiem ņem vērā ceļu satiksmes negadījumu skaitu katrā krustojuma vietā.

2.   Tādu posmu noteikšana, kurus analizē saistībā ar ceļu tīkla drošības klasificēšanu

Lai noteiktu ceļa posmus, kurus analizē saistībā ar ceļu tīkla drošības klasificēšanu, ņem vērā iespējas ietaupīt tajos ceļu satiksmes negadījumu izmaksas. Ceļa posmus iedala kategorijās. Katrā ceļu kategorijā ceļa posmus analizē un sarindo atbilstīgi faktoriem, kas saistīti ar drošību, piemēram, ceļu satiksmes negadījumu skaitam, satiksmes intensitātei un satiksmes veidiem.

Ceļu tīkla drošības klasificēšanas rezultātā par katru ceļu kategoriju izveido prioritāšu sarakstu ar ceļa posmiem, kuros infrastruktūras uzlabojumi varētu būt īpaši efektīvi.

3.   Izvērtējuma elementi ekspertu grupas veiktiem objektu apmeklējumiem:

| a) | ceļa posma apraksts; |
| --- | --- |

a)

ceļa posma apraksts;

| b) | atsauce uz varbūtējiem iepriekšējiem ziņojumiem par to pašu ceļa posmu; |
| --- | --- |

b)

atsauce uz varbūtējiem iepriekšējiem ziņojumiem par to pašu ceļa posmu;

| c) | iespējamo ceļu satiksmes negadījuma ziņojumu analīze; |
| --- | --- |

c)

iespējamo ceļu satiksmes negadījuma ziņojumu analīze;

| d) | ceļu satiksmes negadījumu, kuros ir bojāgājušie un smagi cietušie, skaits pēdējo trīs gadu laikā; |
| --- | --- |

d)

ceļu satiksmes negadījumu, kuros ir bojāgājušie un smagi cietušie, skaits pēdējo trīs gadu laikā;

| e) | iespējamu korektīvu pasākumu kopums, ko veic dažādos laikposmos, piemēram, apsverot šādas iespējas:






  — | demontēt vai aizsargāt stacionārus šķēršļus ceļa malās, |
| --- | --- | --- |

e)

iespējamu korektīvu pasākumu kopums, ko veic dažādos laikposmos, piemēram, apsverot šādas iespējas:

—

demontēt vai aizsargāt stacionārus šķēršļus ceļa malās,

| — | ierobežot ātrumu un vietējā mērogā aktīvāk veikt pasākumus ātruma regulēšanai, |
| --- | --- |

—

ierobežot ātrumu un vietējā mērogā aktīvāk veikt pasākumus ātruma regulēšanai,

| — | uzlabot redzamību dažādos laika un apgaismojuma apstākļos, |
| --- | --- |

—

uzlabot redzamību dažādos laika un apgaismojuma apstākļos,

| — | uzlabot ceļa malās esošā aprīkojuma, piemēram, ceļa norobežojumu sistēmu, drošības stāvokli, |
| --- | --- |

—

uzlabot ceļa malās esošā aprīkojuma, piemēram, ceļa norobežojumu sistēmu, drošības stāvokli,

| — | uzlabot ceļa marķējumu (tostarp ierīkojot vibrācijas joslas), zīmju un brīdinājumu saskaņotību, redzamību, salasāmību un novietojumu, |
| --- | --- |

—

uzlabot ceļa marķējumu (tostarp ierīkojot vibrācijas joslas), zīmju un brīdinājumu saskaņotību, redzamību, salasāmību un novietojumu,

| — | aizsargāt pret krītošiem akmeņiem, zemes nogruvumiem un lavīnām, |
| --- | --- |

—

aizsargāt pret krītošiem akmeņiem, zemes nogruvumiem un lavīnām,

| — | uzlabot ceļa seguma saķeri/raupjumu, |
| --- | --- |

—

uzlabot ceļa seguma saķeri/raupjumu,

| — | pārveidot ceļa norobežojumu sistēmas, |
| --- | --- |

—

pārveidot ceļa norobežojumu sistēmas,

| — | ierīkot un uzlabot sadalošo joslu, |
| --- | --- |

—

ierīkot un uzlabot sadalošo joslu,

| — | mainīt apdzīšanas kārtību, |
| --- | --- |

—

mainīt apdzīšanas kārtību,

| — | uzlabot krustojumus, tostarp dzelzceļa vienlīmeņa pārbrauktuves, |
| --- | --- |

—

uzlabot krustojumus, tostarp dzelzceļa vienlīmeņa pārbrauktuves,

| — | mainīt ceļa profilu, |
| --- | --- |

—

mainīt ceļa profilu,

| — | mainīt ceļa platumu, ierīkot stingras ceļa nomales, |
| --- | --- |

—

mainīt ceļa platumu, ierīkot stingras ceļa nomales,

| — | uzstādīt satiksmes pārvaldības un kontroles sistēmu, |
| --- | --- |

—

uzstādīt satiksmes pārvaldības un kontroles sistēmu,

| — | mazināt iespējamo konfliktu ar mazaizsargātiem satiksmes dalībniekiem, |
| --- | --- |

—

mazināt iespējamo konfliktu ar mazaizsargātiem satiksmes dalībniekiem,

| — | modernizēt ceļu atbilstīgi pašreizējiem ceļu būves standartiem, |
| --- | --- |

—

modernizēt ceļu atbilstīgi pašreizējiem ceļu būves standartiem,

| — | atjaunot vai nomainīt ceļa segumu, |
| --- | --- |

—

atjaunot vai nomainīt ceļa segumu,

| — | izmantot “viedās” ceļa zīmes, |
| --- | --- |

—

izmantot “viedās” ceļa zīmes,

| — | uzlabot automatizētās transporta sistēmas un telemātikas pakalpojumus, lai nodrošinātu savietojamību, ārkārtas apziņošanu un zīmju darbību. |
| --- | --- |

—

uzlabot automatizētās transporta sistēmas un telemātikas pakalpojumus, lai nodrošinātu savietojamību, ārkārtas apziņošanu un zīmju darbību.

---

IV PIELIKUMS

CEĻU SATIKSMES NEGADĪJUMU ZIŅOJUMOS IEKĻAUTĀ INFORMĀCIJA PAR CEĻU SATIKSMES NEGADĪJUMU

Ceļu satiksmes negadījumu ziņojumos ietver šādus elementus:

| 1) | iespējami precīza ceļu satiksmes negadījuma vieta; |
| --- | --- |

1)

iespējami precīza ceļu satiksmes negadījuma vieta;

| 2) | ceļu satiksmes negadījuma vietas attēli un/vai diagrammas; |
| --- | --- |

2)

ceļu satiksmes negadījuma vietas attēli un/vai diagrammas;

| 3) | ceļu satiksmes negadījuma datums un laiks; |
| --- | --- |

3)

ceļu satiksmes negadījuma datums un laiks;

| 4) | informācija par ceļu, piemēram, apgabala tips, ceļa tips, krustojuma tips, tostarp signalizēšana, joslu skaits, marķējumi, ceļa segums, apgaismojums un meteoroloģiskie apstākļi, ātruma ierobežojumi, šķēršļi ceļa malās; |
| --- | --- |

4)

informācija par ceļu, piemēram, apgabala tips, ceļa tips, krustojuma tips, tostarp signalizēšana, joslu skaits, marķējumi, ceļa segums, apgaismojums un meteoroloģiskie apstākļi, ātruma ierobežojumi, šķēršļi ceļa malās;

| 5) | ceļu satiksmes negadījuma nopietnība, tostarp bojāgājušo un ievainoto cilvēku skaits, ja iespējams, atbilstīgi vienotiem kritērijiem, kurus nosaka saskaņā ar 13. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru; |
| --- | --- |

5)

ceļu satiksmes negadījuma nopietnība, tostarp bojāgājušo un ievainoto cilvēku skaits, ja iespējams, atbilstīgi vienotiem kritērijiem, kurus nosaka saskaņā ar 13. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru;

| 6) | iesaistīto personu apraksts, piemēram, vecums, dzimums, valstspiederība, alkohola līmenis asinīs, aizsarglīdzekļu izmantošana vai neizmantošana; |
| --- | --- |

6)

iesaistīto personu apraksts, piemēram, vecums, dzimums, valstspiederība, alkohola līmenis asinīs, aizsarglīdzekļu izmantošana vai neizmantošana;

| 7) | dati par iesaistītajiem transportlīdzekļiem (transportlīdzekļa veids, izlaiduma gads, valsts, drošības aprīkojums, ja tāds ir, saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem veiktās jaunākās regulārās tehniskās pārbaudes datums); |
| --- | --- |

7)

dati par iesaistītajiem transportlīdzekļiem (transportlīdzekļa veids, izlaiduma gads, valsts, drošības aprīkojums, ja tāds ir, saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem veiktās jaunākās regulārās tehniskās pārbaudes datums);

| 8) | ceļu satiksmes negadījuma dati, piemēram, ceļu satiksmes negadījuma veids, sadursmes veids, transportlīdzekļa un vadītāja manevri; |
| --- | --- |

8)

ceļu satiksmes negadījuma dati, piemēram, ceļu satiksmes negadījuma veids, sadursmes veids, transportlīdzekļa un vadītāja manevri;

| 9) | ja iespējams – informācija par laiku, kas pagājis no ceļu satiksmes negadījuma brīža līdz tā reģistrēšanas vai glābšanas dienesta ierašanās brīdim. |
| --- | --- |

9)

ja iespējams – informācija par laiku, kas pagājis no ceļu satiksmes negadījuma brīža līdz tā reģistrēšanas vai glābšanas dienesta ierašanās brīdim.

---

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/68

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2008/109/EK

(2008. gada 28. novembris),

ar ko groza IV pielikumu Padomes Direktīvā 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 14. panta otrās daļas d) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Īpašās prasības iepakojuma materiāliem no koksnes un koksnei, ko izmanto kā citu materiālu kravas stiprinājumus un ko ieved Kopienā, ir paredzētas Direktīvas 2000/29/EK IV pielikumā. Tās balstās uz FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu (ISPM) standartu Nr. 15 “Vadlīnijas, pēc kurām regulējami starptautiskajā tirdzniecībā izmantojami koka iepakojuma materiāli” (2). |
| --- | --- |

(1)

Īpašās prasības iepakojuma materiāliem no koksnes un koksnei, ko izmanto kā citu materiālu kravas stiprinājumus un ko ieved Kopienā, ir paredzētas Direktīvas 2000/29/EK IV pielikumā. Tās balstās uz FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu (ISPM) standartu Nr. 15 “Vadlīnijas, pēc kurām regulējami starptautiskajā tirdzniecībā izmantojami koka iepakojuma materiāli” (2).

| (2) | Direktīvas 2000/29/EK IV pielikumā papildus Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartā Nr. 15 apstiprinātajām prasībām ir iekļauta prasība, ka importētajiem koka iepakojuma materiāliem jābūt izgatavotiem no mizotas koksnes. Prasība par mizotu koksni tika atlikta divreiz. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2000/29/EK IV pielikumā papildus Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartā Nr. 15 apstiprinātajām prasībām ir iekļauta prasība, ka importētajiem koka iepakojuma materiāliem jābūt izgatavotiem no mizotas koksnes. Prasība par mizotu koksni tika atlikta divreiz.

| (3) | Kopiena ir pieprasījusi pārskatīt Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartu Nr. 15 un iekļaut attiecīgo prasību, tādējādi risinot jautājumu saistībā ar Kopienas bažām par risku, ka starptautiskajā tirdzniecībā var nonākt koka iepakojuma materiāli ar mizu. |
| --- | --- |

(3)

Kopiena ir pieprasījusi pārskatīt Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartu Nr. 15 un iekļaut attiecīgo prasību, tādējādi risinot jautājumu saistībā ar Kopienas bažām par risku, ka starptautiskajā tirdzniecībā var nonākt koka iepakojuma materiāli ar mizu.

| (4) | Mežu karantīnas tehniskā padome (TPFQ), kura ir izveidota saskaņā ar Starptautisko augu aizsardzības konvenciju (SAAK) un kurā ir starptautiski atzīti mežsaimniecības eksperti, ir veikusi analīzi, ņemot vērā pieejamos pētniecības datus par fitosanitāro risku, ko rada koka iepakojuma materiāli ar mizu. TPFQ secināja, ka ir tehniskais pamatojums pieprasīt, lai starptautiskajā tirdzniecībā nenonāktu koka iepakojuma materiāli ar mizu tādā precīzi noteiktā pielaides līmenī attiecībā uz mizas elementu esamību, lai varētu nodrošināt, ka fitosanitārais risks ir pieņemamā līmenī un ka šādu prasību iekļauj pārskatītajā Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartā Nr. 15. |
| --- | --- |

(4)

Mežu karantīnas tehniskā padome (TPFQ), kura ir izveidota saskaņā ar Starptautisko augu aizsardzības konvenciju (SAAK) un kurā ir starptautiski atzīti mežsaimniecības eksperti, ir veikusi analīzi, ņemot vērā pieejamos pētniecības datus par fitosanitāro risku, ko rada koka iepakojuma materiāli ar mizu. TPFQ secināja, ka ir tehniskais pamatojums pieprasīt, lai starptautiskajā tirdzniecībā nenonāktu koka iepakojuma materiāli ar mizu tādā precīzi noteiktā pielaides līmenī attiecībā uz mizas elementu esamību, lai varētu nodrošināt, ka fitosanitārais risks ir pieņemamā līmenī un ka šādu prasību iekļauj pārskatītajā Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartā Nr. 15.

| (5) | Lai aizsargātu Kopienas teritoriju no kaitīgo organismu ievešanas, jāsaskaņo Kopienas prasības par mizas esamību koka iepakojuma materiālos un kravas stiprinājumos ar TPFQ tehniskajiem secinājumiem, negaidot līdz pārskatītā Starptautisko fitosanitāro pasākumu standarta Nr. 15 pieņemšanai, ko veiks SAAK Fitosanitāro pasākumu komisija. |
| --- | --- |

(5)

Lai aizsargātu Kopienas teritoriju no kaitīgo organismu ievešanas, jāsaskaņo Kopienas prasības par mizas esamību koka iepakojuma materiālos un kravas stiprinājumos ar TPFQ tehniskajiem secinājumiem, negaidot līdz pārskatītā Starptautisko fitosanitāro pasākumu standarta Nr. 15 pieņemšanai, ko veiks SAAK Fitosanitāro pasākumu komisija.

| (6) | Tāpēc ir lietderīgi pielāgot prasību par mizotu koksni tehniski pamatotam mizas esamības pielaides līmenim. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc ir lietderīgi pielāgot prasību par mizotu koksni tehniski pamatotam mizas esamības pielaides līmenim.

| (7) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīvas 2000/29/EK IV pielikums. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Direktīvas 2000/29/EK IV pielikums.

| (8) | Prasību, ka koka iepakojuma materiāliem jābūt izgatavotiem no mizota apaļkoka, kuru ieviesa ar Komisijas Direktīvu 2006/14/EK (3), ar ko groza IV pielikumu Direktīvā 2000/29/EK, piemēro no 2009. gada 1. janvāra. Tāpēc šajā direktīvā paredzētie pasākumi arī jāpiemēro no 2009. gada 1. janvāra. Tomēr, lai trešās valstis spētu veikt vajadzīgos pielāgojumus, ir lietderīgi noteikt, ka prasību par mizotu koksni piemēro no 2009. gada 1. jūlija. |
| --- | --- |

(8)

Prasību, ka koka iepakojuma materiāliem jābūt izgatavotiem no mizota apaļkoka, kuru ieviesa ar Komisijas Direktīvu 2006/14/EK (3), ar ko groza IV pielikumu Direktīvā 2000/29/EK, piemēro no 2009. gada 1. janvāra. Tāpēc šajā direktīvā paredzētie pasākumi arī jāpiemēro no 2009. gada 1. janvāra. Tomēr, lai trešās valstis spētu veikt vajadzīgos pielāgojumus, ir lietderīgi noteikt, ka prasību par mizotu koksni piemēro no 2009. gada 1. jūlija.

| (9) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2000/29/EK IV pielikumu groza saskaņā ar tekstu šīs direktīvas pielikumā.

2. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2008. gada 31. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Tās piemēro minētos noteikumus no 2009. gada 1. janvāra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis nosūta Komisijai galveno valsts tiesību aktu tekstu, ko tās pieņem jomās, uz kurām attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 28. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  ISPM Nr. 15, 2002. gada marts, FAO, Roma.

2

ISPM

FAO

(3)  OV L 34, 7.2.2006., 24. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Direktīvas 2000/29/EK IV pielikuma A daļas I iedaļu groza šādi.

| 1. | Iedaļas 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:












  “2. | Iepakojuma kastes, redeļkastes vai kabeļu spoles un līdzīgi iepakojuma materiāli, paliktņi, kastu paliktņi un citi kravu paliktņi, paliktņu apmales, ko pašlaik izmanto visdažādāko objektu pārvadāšanai, izņemot neapstrādātu koku, kas nav biezāks par 6 mm, un apstrādātus kokmateriālus, kuru izgatavošanā izmantota līme, karstums un spiediens vai to kombinācija, ar izcelsmi trešās valstīs, izņemot Šveici. |
| --- | --- | --- |

1.

Iedaļas 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.

Iepakojuma kastes, redeļkastes vai kabeļu spoles un līdzīgi iepakojuma materiāli, paliktņi, kastu paliktņi un citi kravu paliktņi, paliktņu apmales, ko pašlaik izmanto visdažādāko objektu pārvadāšanai, izņemot neapstrādātu koku, kas nav biezāks par 6 mm, un apstrādātus kokmateriālus, kuru izgatavošanā izmantota līme, karstums un spiediens vai to kombinācija, ar izcelsmi trešās valstīs, izņemot Šveici.

Iepakojuma materiālus no koka:

| — | nomizo, izņemot atsevišķus mizas elementus, ja to platums ir mazāks par trīs centimetriem (neatkarīgi no garuma) vai ja to platums ir lielāks par trīs centimetriem, bet laukums ir mazāks par 50 kvadrātcentimetriem, un |
| --- | --- |

—

nomizo, izņemot atsevišķus mizas elementus, ja to platums ir mazāks par trīs centimetriem (neatkarīgi no garuma) vai ja to platums ir lielāks par trīs centimetriem, bet laukums ir mazāks par 50 kvadrātcentimetriem, un

| — | attiecībā uz tiem piemēro vienu no apstiprinātajām procedūrām, kā norādīts I pielikumā FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartā Nr. 15 “Vadlīnijas, pēc kurām regulējami starptautiskajā tirdzniecībā izmantojami koka iepakojuma materiāli”, un |
| --- | --- |

—

attiecībā uz tiem piemēro vienu no apstiprinātajām procedūrām, kā norādīts I pielikumā FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartā Nr. 15 “Vadlīnijas, pēc kurām regulējami starptautiskajā tirdzniecībā izmantojami koka iepakojuma materiāli”, un

| — | marķē, kā norādīts II pielikumā FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartā Nr. 15 “Vadlīnijas, pēc kurām regulējami starptautiskajā tirdzniecībā izmantojami koka iepakojuma materiāli”, norādot, ka iepakojuma materiāls no koka ir apstrādāts saskaņā ar apstiprināto fitosanitāro procedūru. |
| --- | --- |

—

marķē, kā norādīts II pielikumā FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartā Nr. 15 “Vadlīnijas, pēc kurām regulējami starptautiskajā tirdzniecībā izmantojami koka iepakojuma materiāli”, norādot, ka iepakojuma materiāls no koka ir apstrādāts saskaņā ar apstiprināto fitosanitāro procedūru.

Pirmo ievilkumu piemēro no 2009. gada 1. jūlija.”

| 2. | Iedaļas 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:












  “8. | Koksne, ko izmanto kā kravas stiprinājumus, starplikas un balstus citu veidu kravas pārvadājumos, kas nav koksnes pārvadājumi, izņemot neapstrādātu koku, kas nav biezāks par 6 mm, un apstrādātus kokmateriālus, kuru izgatavošanā izmantota līme, karstums un spiediens vai to kombinācija, ar izcelsmi trešās valstīs, izņemot Šveici. |
| --- | --- | --- |

2.

Iedaļas 8. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“8.

Koksne, ko izmanto kā kravas stiprinājumus, starplikas un balstus citu veidu kravas pārvadājumos, kas nav koksnes pārvadājumi, izņemot neapstrādātu koku, kas nav biezāks par 6 mm, un apstrādātus kokmateriālus, kuru izgatavošanā izmantota līme, karstums un spiediens vai to kombinācija, ar izcelsmi trešās valstīs, izņemot Šveici.

Koksni:

| — | nomizo, izņemot atsevišķus mizas elementus, ja to platums ir mazāks par trīs centimetriem (neatkarīgi no garuma) vai ja to platums ir lielāks par trīs centimetriem, bet laukums ir mazāks par 50 kvadrātcentimetriem, un |
| --- | --- |

—

nomizo, izņemot atsevišķus mizas elementus, ja to platums ir mazāks par trīs centimetriem (neatkarīgi no garuma) vai ja to platums ir lielāks par trīs centimetriem, bet laukums ir mazāks par 50 kvadrātcentimetriem, un

| — | attiecībā uz to piemēro vienu no apstiprinātajām procedūrām, kā norādīts I pielikumā FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartā Nr. 15 “Vadlīnijas, pēc kurām regulējami starptautiskajā tirdzniecībā izmantojami koka iepakojuma materiāli”, un |
| --- | --- |

—

attiecībā uz to piemēro vienu no apstiprinātajām procedūrām, kā norādīts I pielikumā FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartā Nr. 15 “Vadlīnijas, pēc kurām regulējami starptautiskajā tirdzniecībā izmantojami koka iepakojuma materiāli”, un

| — | marķē, kā norādīts II pielikumā FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartā Nr. 15 “Vadlīnijas, pēc kurām regulējami starptautiskajā tirdzniecībā izmantojami koka iepakojuma materiāli”, norādot, ka koksne ir apstrādāta saskaņā ar apstiprināto fitosanitāro procedūru. |
| --- | --- |

—

marķē, kā norādīts II pielikumā FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartā Nr. 15 “Vadlīnijas, pēc kurām regulējami starptautiskajā tirdzniecībā izmantojami koka iepakojuma materiāli”, norādot, ka koksne ir apstrādāta saskaņā ar apstiprināto fitosanitāro procedūru.

Pirmo ievilkumu piemēro no 2009. gada 1. jūlija.”

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/71

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 26. novembris),

ar kuru groza Lēmumu 2003/61/EK, ar ko atsevišķām dalībvalstīm atļauj noteikt pagaidu atkāpes no dažiem Padomes Direktīvas 2000/29/EK noteikumiem attiecībā uz sēklas kartupeļiem, kuru izcelsme ir dažās Kanādas provincēs

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7317)

(Autentisks ir tikai teksts grieķu, spāņu, itāļu, maltiešu un portugāļu valodā)

(2008/891/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK Kopienā nedrīkst ievest sēklas kartupeļus, kuru izcelsme ir Kanādā. Tomēr ar šo direktīvu pieļauj atkāpes no minētā noteikuma, ja nepastāv kaitīgu organismu izplatīšanās risks. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK Kopienā nedrīkst ievest sēklas kartupeļus, kuru izcelsme ir Kanādā. Tomēr ar šo direktīvu pieļauj atkāpes no minētā noteikuma, ja nepastāv kaitīgu organismu izplatīšanās risks.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2003/61/EK (2) paredz atkāpi attiecībā uz sēklas kartupeļu, kuru izcelsme ir dažās Kanādas provincēs, ievešanu Grieķijā, Spānijā, Itālijā, Kiprā, Maltā un Portugālē, ievērojot īpašus nosacījumus. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2003/61/EK (2) paredz atkāpi attiecībā uz sēklas kartupeļu, kuru izcelsme ir dažās Kanādas provincēs, ievešanu Grieķijā, Spānijā, Itālijā, Kiprā, Maltā un Portugālē, ievērojot īpašus nosacījumus.

| (3) | Portugāle ir lūgusi pagarināt šīs atkāpes termiņu. |
| --- | --- |

(3)

Portugāle ir lūgusi pagarināt šīs atkāpes termiņu.

| (4) | Situācija, kas ir minētās atkāpes pamatā, nav mainījusies, un tādēļ ir jāturpina tās piemērošana. |
| --- | --- |

(4)

Situācija, kas ir minētās atkāpes pamatā, nav mainījusies, un tādēļ ir jāturpina tās piemērošana.

| (5) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2003/61/EK. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2003/61/EK.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2003/61/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 1. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “c) | kartupeļu realizācijas sezonai no 2003. gada 1. februāra līdz 2003. gada 31. martam, no 2003. gada 1. decembra līdz 2004. gada 31. martam, no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 31. martam, no 2005. gada 1. decembra līdz 2006. gada 31. martam, no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 31. martam, no 2007. gada 1. decembra līdz 2008. gada 31. martam, no 2008. gada 1. decembra līdz 2009. gada 31. martam, no 2009. gada 1. decembra līdz 2010. gada 31. martam un no 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 31. martam.”; |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 1. panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“c)

kartupeļu realizācijas sezonai no 2003. gada 1. februāra līdz 2003. gada 31. martam, no 2003. gada 1. decembra līdz 2004. gada 31. martam, no 2004. gada 1. decembra līdz 2005. gada 31. martam, no 2005. gada 1. decembra līdz 2006. gada 31. martam, no 2006. gada 1. decembra līdz 2007. gada 31. martam, no 2007. gada 1. decembra līdz 2008. gada 31. martam, no 2008. gada 1. decembra līdz 2009. gada 31. martam, no 2009. gada 1. decembra līdz 2010. gada 31. martam un no 2010. gada 1. decembra līdz 2011. gada 31. martam.”;

| 2) | Lēmuma 15. pantā datumu “2008. gada 31. marts” aizstāj ar datumu “2011. gada 31. marts”. |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 15. pantā datumu “2008. gada 31. marts” aizstāj ar datumu “2011. gada 31. marts”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai, Spānijas Karalistei, Itālijas Republikai, Kipras Republikai, Maltas Republikai un Portugāles Republikai.

Briselē, 2008. gada 26. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 23, 28.1.2003., 31. lpp.

2

---

Eiropas Centrālā banka

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/73

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

(2008. gada 28. oktobris)

par pārejas noteikumiem Eiropas Centrālās bankas veiktajai obligāto rezervju piemērošanai pēc euro ieviešanas Slovākijā

(ECB/2008/14)

(2008/892/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS VALDE,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (turpmāk tekstā – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 19.1. pantu un 47.2. panta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2531/98 par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 12. septembra Regulu (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (2),

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2532/98 par Eiropas Centrālās bankas pilnvarām piemērot sankcijas (3),

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (4), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2001. gada 22. novembra Regulu (EK) Nr. 2423/2001 par monetāro finanšu iestāžu nozares kopsavilkuma bilanci (ECB/2001/13) (5),

tā kā:

| (1) | Euro ieviešana Slovākijā 2009. gada 1. janvārī nozīmē, ka no šīs dienas uz kredītiestādēm un kredītiestāžu filiālēm, kas atrodas Slovākijā, attieksies rezervju prasības. |
| --- | --- |

(1)

Euro ieviešana Slovākijā 2009. gada 1. janvārī nozīmē, ka no šīs dienas uz kredītiestādēm un kredītiestāžu filiālēm, kas atrodas Slovākijā, attieksies rezervju prasības.

| (2) | Šo iestāžu integrācijai Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmā jāpieņem pārejas noteikumi, lai nodrošinātu raitu integrāciju, neradot nesamērīgu apgrūtinājumu kredītiestādēm iesaistītajās dalībvalstīs, jo īpaši Slovākijā. |
| --- | --- |

(2)

Šo iestāžu integrācijai Eurosistēmas obligāto rezervju sistēmā jāpieņem pārejas noteikumi, lai nodrošinātu raitu integrāciju, neradot nesamērīgu apgrūtinājumu kredītiestādēm iesaistītajās dalībvalstīs, jo īpaši Slovākijā.

| (3) | ECBS Statūtu 5. pants saistībā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 10. pantu norāda, ka dalībvalstīm ir pienākums valsts līmenī izstrādāt un īstenot pienācīgus pasākumus tās statistiskās informācijas vākšanai, kas vajadzīga ECB statistikas ziņošanas prasību izpildei, kā arī nodrošināt laicīgu sagatavošanos euro ieviešanai statistikas jomā, |
| --- | --- |

(3)

ECBS Statūtu 5. pants saistībā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 10. pantu norāda, ka dalībvalstīm ir pienākums valsts līmenī izstrādāt un īstenot pienācīgus pasākumus tās statistiskās informācijas vākšanai, kas vajadzīga ECB statistikas ziņošanas prasību izpildei, kā arī nodrošināt laicīgu sagatavošanos euro ieviešanai statistikas jomā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā terminiem “iestāde”, “rezervju prasība”, “izpildes periods”, “rezervju bāze” un “iesaistītā dalībvalsts” ir tāda pati nozīme kā Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9).

2. pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz iestādēm, kas atrodas Slovākijā

1.   Atkāpjoties no 7. panta noteikumiem Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9), no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 20. janvārim uz iestādēm, kas atrodas Slovākijā, attiecas izpildes pārejas periods.

2.   Katras Slovākijā atrodošās iestādes rezervju bāzi izpildes pārejas periodam nosaka saistībā ar tās bilances sastāvdaļām 2008. gada 31. oktobrī. Slovākijā atrodošās iestādes par savām rezervju bāzēm Národná banka Slovenska paziņo saskaņā ar ECB monetārās un finanšu statistikas pārskata sniegšanas sistēmu, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13). Slovākijā atrodošās iestādes, uz kurām attiecas atbrīvojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) 2. panta 2. punktu, rezervju bāzi izpildes pārejas periodam aprēķina, pamatojoties uz to bilanci 2008. gada 30. septembrī.

3.   Iestāde, kas atrodas Slovākijā, vai Národná banka Slovenska aprēķina šādas iestādes obligātās rezerves izpildes pārejas periodam. Puse, kura aprēķina obligātās rezerves, savu aprēķinu iesniedz otrai pusei, dodot tai pietiekami daudz laika aprēķina pārbaudei un korekciju iesniegšanai. Aprēķinātās obligātās rezerves, kā arī to iespējamās korekcijas abas puses apstiprina ne vēlāk kā 2008. gada 9. decembrī. Ja puse, kura saņēmusi paziņojumu, obligāto rezervju summu neapstiprina līdz 2008. gada 9. decembrim, uzskata, ka tā pieņēmusi zināšanai, ka izpildes pārejas perioda laikā piemēro aprēķināto summu.

4.   Šīs regulas 3. panta 2.–4. punktu mutatis mutandis piemēro iestādēm, kas atrodas Slovākijā, lai šīs iestādes attiecībā uz sākotnējiem izpildes periodiem no savas rezervju bāzes var atskaitīt saistības pret iestādēm, kas atrodas Slovākijā, neskatoties uz to, ka obligāto rezervju aprēķināšanas laikā šīs iestādes nebūs to iestāžu sarakstā, uz kurām attiecas rezervju prasības, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 2. panta 3. punktā.

3. pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz iestādēm, kas atrodas citās iesaistītajās dalībvalstīs

1.   Iestādēm, kas atrodas citās iesaistītajās dalībvalstīs, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 7. pantu piemērojamo izpildes periodu neietekmē izpildes pārejas periods, kas attiecas uz iestādēm, kuras atrodas Slovākijā.

2.   Iestādes, kas atrodas citās iesaistītajās dalībvalstīs, izpildes periodiem no 2008. gada 10. decembra līdz 2009. gada 20. janvārim un no 2009. gada 21. janvāra līdz 2009. gada 10. februārim var atskaitīt no to rezervju bāzes saistības pret iestādēm, kas atrodas Slovākijā, neskatoties uz to, ka obligāto rezervju aprēķināšanas laikā šīs iestādes nebūs to iestāžu sarakstā, uz kurām attiecas rezervju prasības, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 2. panta 3. punktā.

3.   Iestādes, kas atrodas citās iesaistītajās dalībvalstīs un kas vēlas atskaitīt no to rezervju bāzes saistības pret iestādēm, kas atrodas Slovākijā, par izpildes periodiem no 2008. gada 10. decembra līdz 2009. gada 20. janvārim un no 2009. gada 21. janvāra līdz 2009. gada 10. februārim, savas obligātās rezerves aprēķina, pamatojoties, attiecīgi, uz to bilanci 2008. gada 31. oktobrī un 2008. gada 30. novembrī, kā arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) I pielikuma 1. tabulas 5. zemsvītras piezīmi paziņo tabulu, kurā iestādes, kas atrodas Slovākijā, norādītas kā tādas, kas pakļautas ECB obligāto rezervju sistēmai.

Tas neskar iestāžu pienākumu paziņot statistisko informāciju par attiecīgajiem periodiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) I pielikuma 1. tabulu, joprojām norādot iestādes, kas atrodas Slovākijā, kā “pārējā pasaulē” atrodošās bankas.

Tabulas paziņo saskaņā ar grafiku un procedūrām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13).

4.   Attiecībā uz izpildes periodiem, kas sākas 2008. gada decembrī, 2009. gada janvārī un 2009. gada februārī, iestādes, kas atrodas citās iesaistītajās dalībvalstīs, uz kurām attiecas atbrīvojums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) 2. panta 2. punktu un kas vēlas atskaitīt no to rezervju bāzes saistības pret iestādēm, kas atrodas Slovākijā, savas obligātās rezerves aprēķina, pamatojoties uz to bilanci 2008. gada 30. septembrī, kā arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) I pielikuma 1. tabulas 5. zemsvītras piezīmi paziņo tabulu, kurā iestādes, kas atrodas Slovākijā, norādītas kā tādas, kas jau pakļautas ECB obligāto rezervju sistēmai.

Tas neskar iestāžu pienākumu paziņot statistisko informāciju par attiecīgajiem periodiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) I pielikuma 1. tabulu, joprojām norādot iestādes, kas atrodas Slovākijā, kā “pārējā pasaulē” atrodošās bankas.

Tabulas paziņo saskaņā ar grafiku un procedūrām, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13).

4. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1.   Šis lēmums ir adresēts Národná banka Slovenska, iestādēm Slovākijā un iestādēm citās iesaistītajās dalībvalstīs.

2.   Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 1. novembrī.

3.   Ja nav īpašu noteikumu šajā lēmumā, piemēro Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) un (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) noteikumus.

Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 28. oktobrī

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 250, 2.10.2003., 10. lpp.

2

(3)  OV L 318, 27.11.1998., 4. lpp.

3

(4)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

4

(5)  OV L 333, 17.12.2001., 1. lpp.

5

---

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/76

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

(2008. gada 17. novembris),

ar ko nosaka kopīga Eurosistēmas iepirkuma noteikumus

(ECB/2008/17)

(2008/893/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 105. pantu un 106. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (turpmāk tekstā – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 12.1. pantu saistībā ar 3.1. pantu un 5., 16. un 24. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar ECBS Statūtu 12.1. pantu ECB Padome pieņem pamatnostādnes un lēmumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Eurosistēmai uzticēto uzdevumu izpildi. ECB Padomei attiecīgi ir tiesības pieņemt lēmumus par tādu papildu darbību organizēšanu kā preču un pakalpojumu iepirkumi, kas vajadzīgi Eurosistēmas uzdevumu izpildei. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar ECBS Statūtu 12.1. pantu ECB Padome pieņem pamatnostādnes un lēmumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Eurosistēmai uzticēto uzdevumu izpildi. ECB Padomei attiecīgi ir tiesības pieņemt lēmumus par tādu papildu darbību organizēšanu kā preču un pakalpojumu iepirkumi, kas vajadzīgi Eurosistēmas uzdevumu izpildei.

| (2) | Eiropas Kopienas tiesību akti par iepirkumiem ļauj vairākām līgumslēdzējām iestādēm veikt kopīgus preču un pakalpojumu iepirkumus. Šis princips atspoguļots Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvas 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (1), 15. apsvērumā un 11. pantā, kurā noteikta centralizētu iepirkuma metožu izmantošana. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Kopienas tiesību akti par iepirkumiem ļauj vairākām līgumslēdzējām iestādēm veikt kopīgus preču un pakalpojumu iepirkumus. Šis princips atspoguļots Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvas 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (1), 15. apsvērumā un 11. pantā, kurā noteikta centralizētu iepirkuma metožu izmantošana.

| (3) | Eurosistēmas mērķis ir ievērot rentabilitātes un efektivitātes principus, un tā vadās pēc izdevīgākā naudas izlietojuma preču un pakalpojumu iepirkumos. ECB Padome uzskata, ka kopīgs preču un pakalpojumu iepirkums ir instruments, kas ļauj sasniegt šos mērķus, izmantojot sinerģiju un līdzekļu ietaupījumu. |
| --- | --- |

(3)

Eurosistēmas mērķis ir ievērot rentabilitātes un efektivitātes principus, un tā vadās pēc izdevīgākā naudas izlietojuma preču un pakalpojumu iepirkumos. ECB Padome uzskata, ka kopīgs preču un pakalpojumu iepirkums ir instruments, kas ļauj sasniegt šos mērķus, izmantojot sinerģiju un līdzekļu ietaupījumu.

| (4) | Paredzot kopīga Eurosistēmas iepirkuma noteikumus, ECB vēlas veicināt gan Eiropas Centrālās Bankas (ECB), gan arī to dalībvalstu, kuras ieviesušas euro, nacionālo centrālo banku dalību šādos kopīgos iepirkumos. |
| --- | --- |

(4)

Paredzot kopīga Eurosistēmas iepirkuma noteikumus, ECB vēlas veicināt gan Eiropas Centrālās Bankas (ECB), gan arī to dalībvalstu, kuras ieviesušas euro, nacionālo centrālo banku dalību šādos kopīgos iepirkumos.

| (5) | ECB Padome izveidoja Eurosistēmas Iepirkumu koordinēšanas biroju (Eurosystem Procurement Coordination Office – EPCO) kopīgu iepirkumu koordinēšanai. Par EPCO mītni no 2008. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim ECB Padome izraudzījās Banque centrale du Luxembourg. |
| --- | --- |

(5)

ECB Padome izveidoja Eurosistēmas Iepirkumu koordinēšanas biroju (Eurosystem Procurement Coordination Office – EPCO) kopīgu iepirkumu koordinēšanai. Par EPCO mītni no 2008. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim ECB Padome izraudzījās Banque centrale du Luxembourg.

| (6) | Šis lēmums neierobežo iespējas centrālajām bankām lūgt EPCO atbalstu saistībā ar preču un pakalpojumu iepirkumu, uz ko neattiecas šā lēmuma darbības joma. |
| --- | --- |

(6)

Šis lēmums neierobežo iespējas centrālajām bankām lūgt EPCO atbalstu saistībā ar preču un pakalpojumu iepirkumu, uz ko neattiecas šā lēmuma darbības joma.

| (7) | Dalībvalstu, kuras vēl nav ieviesušas euro, nacionālās centrālās bankas arī var interesēt iespējas piedalīties EPCO darbībās, kā arī kopīgās konkursa procedūrās, kurās tām tiks piemēroti tie paši noteikumi, ko piemēro centrālajām bankām, |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstu, kuras vēl nav ieviesušas euro, nacionālās centrālās bankas arī var interesēt iespējas piedalīties EPCO darbībās, kā arī kopīgās konkursa procedūrās, kurās tām tiks piemēroti tie paši noteikumi, ko piemēro centrālajām bankām,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

| a) | “Eurosistēma” ir ECB un to dalībvalstu, kuras ieviesušas euro, nacionālās centrālās bankas; |
| --- | --- |

a)

“Eurosistēma” ir ECB un to dalībvalstu, kuras ieviesušas euro, nacionālās centrālās bankas;

| b) | “Eurosistēmas uzdevumi” ir uzdevumi, kas uzticēti Eurosistēmai saskaņā ar Līgumu un ECBS Statūtiem; |
| --- | --- |

b)

“Eurosistēmas uzdevumi” ir uzdevumi, kas uzticēti Eurosistēmai saskaņā ar Līgumu un ECBS Statūtiem;

| c) | “centrālā banka” ir ECB vai dalībvalsts, kura ieviesusi euro, nacionālā centrālā banka; |
| --- | --- |

c)

“centrālā banka” ir ECB vai dalībvalsts, kura ieviesusi euro, nacionālā centrālā banka;

| d) | “vadošā centrālā banka” ir centrālā banka, kura atbild par kopīgā konkursa procedūras organizēšanu; |
| --- | --- |

d)

“vadošā centrālā banka” ir centrālā banka, kura atbild par kopīgā konkursa procedūras organizēšanu;

| e) | “mītnes centrālā banka” ir centrālā banka, ko ECB Padome izraudzījusies par EPCO mītnes vietu; |
| --- | --- |

e)

“mītnes centrālā banka” ir centrālā banka, ko ECB Padome izraudzījusies par EPCO mītnes vietu;

| f) | “EPCO Vadības komiteja” ir vadības komiteja, ko ECB Padome izveidojusi EPCO darbības vadīšanai. EPCO Vadības komiteju veido pa vienam pārstāvim no katras centrālās bankas, kuru izraugās no augstākā līmeņa personāla ar attiecīgajā institūcijā iegūtām zināšanām un kompetenci organizatoriskos un stratēģiskos jautājumos, kā arī iepirkuma speciālisti. EPCO Vadības komiteja ar Valdes starpniecību atskaitās ECB Padomei. EPCO Vadības komitejas priekšsēdētāju un sekretariātu nodrošina ECB; |
| --- | --- |

f)

“EPCO Vadības komiteja” ir vadības komiteja, ko ECB Padome izveidojusi EPCO darbības vadīšanai. EPCO Vadības komiteju veido pa vienam pārstāvim no katras centrālās bankas, kuru izraugās no augstākā līmeņa personāla ar attiecīgajā institūcijā iegūtām zināšanām un kompetenci organizatoriskos un stratēģiskos jautājumos, kā arī iepirkuma speciālisti. EPCO Vadības komiteja ar Valdes starpniecību atskaitās ECB Padomei. EPCO Vadības komitejas priekšsēdētāju un sekretariātu nodrošina ECB;

| g) | “kopīgā konkursa procedūra” ir procedūra kopīgam preču vai pakalpojumu iepirkumam, ko veic vadošā centrālā banka to centrālo banku uzdevumā, kuras piedalās kopīgajā konkursa procedūrā. |
| --- | --- |

g)

“kopīgā konkursa procedūra” ir procedūra kopīgam preču vai pakalpojumu iepirkumam, ko veic vadošā centrālā banka to centrālo banku uzdevumā, kuras piedalās kopīgajā konkursa procedūrā.

2. pants

Piemērošanas joma

1.   Šis lēmums attiecas uz kopīgiem preču un pakalpojumu iepirkumiem, ko veic centrālās bankas un kas vajadzīgi Eurosistēmas uzdevumu izpildei.

2.   Centrālo banku dalība EPCO darbībās, kā arī kopīgajās konkursa procedūrās ir brīvprātīga.

3.   Šis lēmums neierobežo 2004. gada 16. septembra Pamatnostādni ECB/2004/18 par euro banknošu iepirkumu (2).

3. pants

Eurosistēmas Iepirkumu koordinēšanas birojs

1.   EPCO veic šādus uzdevumus:

| a) | veicina labas iepirkuma prakses ieviešanu Eurosistēmā; |
| --- | --- |

a)

veicina labas iepirkuma prakses ieviešanu Eurosistēmā;

| b) | izstrādā un attīsta infrastruktūru, kas vajadzīga kopīgajiem iepirkumiem (piemēram, prasmes, funkcionālos instrumentus, informācijas sistēmas, procesus); |
| --- | --- |

b)

izstrādā un attīsta infrastruktūru, kas vajadzīga kopīgajiem iepirkumiem (piemēram, prasmes, funkcionālos instrumentus, informācijas sistēmas, procesus);

| c) | identificē iespējamos gadījumus, kad iespējams veikt kopīgus iepirkumus, kuri attiecas uz šā lēmuma jomu vai arī ir ārpus tās, pamatojoties uz iepirkuma vajadzībām, kuras centrālās bankas iesniedz EPCO; |
| --- | --- |

c)

identificē iespējamos gadījumus, kad iespējams veikt kopīgus iepirkumus, kuri attiecas uz šā lēmuma jomu vai arī ir ārpus tās, pamatojoties uz iepirkuma vajadzībām, kuras centrālās bankas iesniedz EPCO;

| d) | pēc vajadzības sagatavo un atjaunina gada iepirkumu plānu, kas veicami saskaņā ar kopīgajām konkursa procedūrām, pamatojoties uz novērtējumu, kas aprakstīts c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

d)

pēc vajadzības sagatavo un atjaunina gada iepirkumu plānu, kas veicami saskaņā ar kopīgajām konkursa procedūrām, pamatojoties uz novērtējumu, kas aprakstīts c) apakšpunktā;

| e) | sagatavo kopējās prasības sadarbībā ar centrālajām bankām, kas piedalās kopīgajā konkursa procedūrā; |
| --- | --- |

e)

sagatavo kopējās prasības sadarbībā ar centrālajām bankām, kas piedalās kopīgajā konkursa procedūrā;

| f) | sniedz atbalstu centrālajām bankām kopīgajās konkursa procedūrās; |
| --- | --- |

f)

sniedz atbalstu centrālajām bankām kopīgajās konkursa procedūrās;

| g) | sniedz atbalstu centrālajām bankām iepirkumos, kas saistīti ar kopējiem Eiropas Centrālo banku sistēmas projektiem, ja to lūdz centrālā banka, kura šo projektu vada. |
| --- | --- |

g)

sniedz atbalstu centrālajām bankām iepirkumos, kas saistīti ar kopējiem Eiropas Centrālo banku sistēmas projektiem, ja to lūdz centrālā banka, kura šo projektu vada.

2.   Mītnes centrālā banka nodrošina materiālos un cilvēkresursus, kas EPCO vajadzīgi savu uzdevumu izpildei saskaņā ar budžetu, ko apstiprinājusi ECB Padome, kā norādīts 4. punktā.

3.   Mītnes centrālā banka, apspriežoties ar EPCO Vadības komiteju, var pieņemt noteikumus attiecībā uz EPCO iekšējiem organizatoriskajiem un administratīvajiem jautājumiem, t. sk. biroja darbinieku ētikas kodeksu, lai nodrošinātu maksimāli godprātīgu darba pienākumu izpildi.

4.   Centrālās bankas finansē EPCO budžetu saskaņā ar ECB Padomes pieņemtajiem noteikumiem. EPCO pirms finanšu gada sākuma ECB Padomei iesniedz apstiprināšanai gada budžeta pieprasījumu, ko iepriekš izskata EPCO Vadības komiteja un Valde.

5.   EPCO iesniedz ECB Padomei gada pārskatu par savu darbību, kuru iepriekš izskata EPCO Vadības komiteja un Valde.

6.   EPCO darbību pārbauda Iekšējā audita komiteja saskaņā ar ECB Padomes pieņemtajiem noteikumiem. Tas neierobežo pārbaudes un audita noteikumus, kurus piemēro attiecībā uz mītnes banku vai ko pieņēmusi mītnes banka.

7.   Piecus gadus pēc EPCO dibināšanas EPCO Vadības komiteja veic biroja darbības efektivitātes un produktivitātes novērtējumu. Pamatojoties uz šo novērtējumu, ECB Padome izlemj, vai ir jāveic atlases procedūra jaunas mītnes bankas izvēlei.

4. pants

Kopīgās konkursa procedūras

1.   Šā lēmuma mērķiem kopīgā konkursa procedūra tiek uzskatīta par vajadzīgu, ja: i) ir pamats domāt, ka kopīgā preču un pakalpojumu iepirkuma rezultātā tiks radīti daudz izdevīgāki iepirkuma apstākļi saskaņā ar rentabilitātes un efektivitātes principiem; vai ii) centrālajām bankām ir jāpieņem saskaņotas prasības un standarti saistībā ar šīm precēm un/vai pakalpojumiem.

2.   Pēc iespējama kopīga iepirkuma iespējas identificēšanas EPCO uzaicina centrālās bankas piedalīties kopīgajā konkursa procedūrā. Centrālās bankas savlaicīgi informē EPCO par to, vai tās piedalīsies kopīgā konkursa procedūrā, un, ja tā, tad paziņo birojam savas prasības saistībā ar attiecīgo iepirkumu. Centrālā banka var apturēt savu dalību kopīgajā iepirkumā pirms līguma paziņojuma publicēšanas.

3.   Pamatojoties uz kopīgo konkursa procedūru gada iepirkumu plānu, ko sagatavojis EPCO, ECB Padome pēc apspriešanās ar EPCO Vadības komiteju var uzsākt kopīgās konkursa procedūras un izvēlēties vadošo centrālo banku (centrālās bankas) no centrālajām bankām, kas piedalās kopīgajā konkursa procedūrā. ECB Padome ir jāinformē par ikvienu izmaiņu gada iepirkumu plānā.

4.   Vadošā centrālā banka vada kopīgo konkursa procedūru to centrālo banku uzdevumā, kuras piedalās kopīgajā konkursa procedūrā, saskaņā ar tiem iepirkuma likumiem, kam pakļauta vadošā centrālā banka. Vadošā centrālā banka paziņojumā par līgumu norāda, kuras centrālās bankas piedalās kopīgajā konkursa procedūrā, kā arī to līgumattiecību struktūru.

5.   Vadošā centrālā banka sagatavo konkursa dokumentāciju un novērtē pieteikumus un piedāvājumus sadarbībā ar EPCO un pārējām centrālajām bankām, kas piedalās kopīgajā konkursa procedūrā.

6.   Vadošā centrālā banka kopīgo konkursa procedūru veic valodā vai valodās, kas noteiktas gada iepirkumu plānā.

5. pants

Dalībvalstu, kuras vēl nav ieviesušas euro, centrālo banku dalība

ECB Padome var uzaicināt to dalībvalstu, kuras vēl nav ieviesušas euro, centrālās bankas piedalīties EPCO darbībās, kā arī kopīgajās konkursa procedūrās ar tiem pašiem noteikumiem, ko piemēro centrālajām bankām.

6. pants

Nobeiguma noteikums

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 1. decembrī.

Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 17. novembrī

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

1

(2)  OV L 320, 21.10.2004., 21. lpp.

2

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/79 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/79

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS
  EUMM/1/2008

(2008. gada 16. septembris)

par Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) misijas vadītāja iecelšanu

(2008/894/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/736/KĀDP (2008. gada 15. septembris) par Eiropas Savienības Pārraudzības misiju Gruzijā (EUMM Georgia) (1) un jo īpaši tās 10. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Vienotās rīcības 2008/736/KĀDP 10. panta 1. punktā paredzēts, ka Politikas un drošības komiteja ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 25. pantu pieņemt atbilstīgus lēmumus, lai īstenotu EUMM Georgia politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumus par misijas vadītāja iecelšanu. |
| --- | --- |

(1)

Vienotās rīcības 2008/736/KĀDP 10. panta 1. punktā paredzēts, ka Politikas un drošības komiteja ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 25. pantu pieņemt atbilstīgus lēmumus, lai īstenotu EUMM Georgia politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp pieņemt lēmumus par misijas vadītāja iecelšanu.

| (2) | Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ierosinājis iecelt Hansjörg HABER kungu par EUMM Georgia misijas vadītāju, |
| --- | --- |

(2)

Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ierosinājis iecelt Hansjörg HABER kungu par EUMM Georgia misijas vadītāju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Hansjörg HABER kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības Pārraudzības misijas Gruzijā (EUMM Georgia) hadītāju.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro līdz 2009. gada 15. septembrim.

Briselē, 2008. gada 16. septembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā —

priekšsēdētāja

C. ROGER

---

(1)  OV L 248, 17.9.2008., 26. lpp.

1

---

| 29.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 319/80 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 319/80

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS BiH/14/2008

(2008. gada 21. novembris),

ar ko ieceļ Eiropas Savienības spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

(2008/895/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. pantu pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt turpmākus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. pantu pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt turpmākus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu.

| (2) | PDK 2007. gada 25. septembrī pieņēma Lēmumu BiH/11/2007 (2), ar ko ģenerālmajoru Ignacio MARTÍN VILLALAÍN iecēla par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2007. gada 25. septembrī pieņēma Lēmumu BiH/11/2007 (2), ar ko ģenerālmajoru Ignacio MARTÍN VILLALAÍN iecēla par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

| (3) | ES operācijas komandieris ir ieteicis iecelt ģenerālmajoru Stefano CASTAGNOTTO par jauno ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

(3)

ES operācijas komandieris ir ieteicis iecelt ģenerālmajoru Stefano CASTAGNOTTO par jauno ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

| (4) | ES Militārā komiteja ir atbalstījusi minēto ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

ES Militārā komiteja ir atbalstījusi minēto ieteikumu.

| (5) | Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, kas saistīti ar aizsardzību. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, kas saistīti ar aizsardzību.

| (6) | Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē 2002. gada 12. un 13. decembrī tika pieņemta deklarācija, kurā paziņoja, ka mehānisms “Berlīne plus” un tā īstenošana attieksies vienīgi uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir arī vai nu NATO dalībvalstis, vai arī programmas “Partnerattiecības mieram” locekles un kuras noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO, |
| --- | --- |

(6)

Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē 2002. gada 12. un 13. decembrī tika pieņemta deklarācija, kurā paziņoja, ka mehānisms “Berlīne plus” un tā īstenošana attieksies vienīgi uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir arī vai nu NATO dalībvalstis, vai arī programmas “Partnerattiecības mieram” locekles un kuras noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo ģenerālmajors Stefano CASTAGNOTTO tiek iecelts par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 4. decembrī.

Briselē, 2008. gada 21. novembrī

Politikas un drošības komitejas vārdā —

priekšsēdētāja

C. ROGER

---

(1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.

1

(2)  OV L 288, 6.11.2007., 60. lpp.

2

---