# Uradni list L 276/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 276 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5117. oktober 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 276

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5117. oktober 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1009/2008 z dne 9. oktobra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 1010/2008 z dne 13. oktobra 2008 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve pri uvozu sulfanilne kisline s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 2026/97 in delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 2026/97 ter o spremembi Uredbe (ES) št. 1000/2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve pri uvozu sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1011/2008 z dne 16. oktobra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 21 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1012/2008 z dne 14. oktobra 2008 o prepovedi ribolova na trsko v podrazdelkih 25–32 v Baltskem morju (vode ES) s plovili, ki plujejo pod zastavo Poljske | 23 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1013/2008 z dne 15. oktobra 2008 o prepovedi ribolova na morski list v območjih ICES VIIf in VIIg s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske | 25 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 1014/2008 z dne 16. oktobra 2008 o vpisu nekaterih imen v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (České pivo (ZGO), Cebreiro (ZOP)) | 27 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 1015/2008 z dne 16. oktobra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1003/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. oktobra 2008 | 29 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 1009/2008 z dne 9. oktobra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 1010/2008 z dne 13. oktobra 2008 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve pri uvozu sulfanilne kisline s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 2026/97 in delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 2026/97 ter o spremembi Uredbe (ES) št. 1000/2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve pri uvozu sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

3

Uredba Komisije (ES) št. 1011/2008 z dne 16. oktobra 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

21

*

Uredba Komisije (ES) št. 1012/2008 z dne 14. oktobra 2008 o prepovedi ribolova na trsko v podrazdelkih 25–32 v Baltskem morju (vode ES) s plovili, ki plujejo pod zastavo Poljske

23

*

Uredba Komisije (ES) št. 1013/2008 z dne 15. oktobra 2008 o prepovedi ribolova na morski list v območjih ICES VIIf in VIIg s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske

25

*

Uredba Komisije (ES) št. 1014/2008 z dne 16. oktobra 2008 o vpisu nekaterih imen v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (České pivo (ZGO), Cebreiro (ZOP))

27

Uredba Komisije (ES) št. 1015/2008 z dne 16. oktobra 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 1003/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. oktobra 2008

29

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | SMERNICE |
| | | Evropska centralna banka |
| | | 2008/802/ES |
| | * | Smernica Evropske centralne banke z dne 5. septembra 2008 o spremembah Smernice ECB/2005/5 z dne 17. februarja 2005 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in o postopkih za izmenjavo statističnih informacij znotraj Evropskega sistema centralnih bank na področju statistike državnih financ (ECB/2008/7) | 32 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

SMERNICE

Evropska centralna banka

2008/802/ES

*

Smernica Evropske centralne banke z dne 5. septembra 2008 o spremembah Smernice ECB/2005/5 z dne 17. februarja 2005 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in o postopkih za izmenjavo statističnih informacij znotraj Evropskega sistema centralnih bank na področju statistike državnih financ (ECB/2008/7)

(ECB/2008/7)

32

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Odločbe Komisije 2007/777/ES z dne 29. novembra 2007 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnozdravstvenim varstvom ter vzorcih spričeval za uvoz iz tretjih držav nekaterih mesnih izdelkov in obdelanih želodcev, mehurjev in črev za prehrano ljudi in o razveljavitvi Odločbe 2005/432/ES (UL L 312, 30.11.2007) | 50 |

Popravki

*

Popravek Odločbe Komisije 2007/777/ES z dne 29. novembra 2007 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnozdravstvenim varstvom ter vzorcih spričeval za uvoz iz tretjih držav nekaterih mesnih izdelkov in obdelanih želodcev, mehurjev in črev za prehrano ljudi in o razveljavitvi Odločbe 2005/432/ES (UL L 312, 30.11.2007)

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 17.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1009/2008

z dne 9. oktobra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 te pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 68 Uredbe (ES) št. 1782/2003 (2) določa, da se dodatna plačila držav članic pri plačilih za govedo in teleta kmetom odobrijo pod pogoji iz Poglavja 12 Naslova IV navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Člen 68 Uredbe (ES) št. 1782/2003 (2) določa, da se dodatna plačila držav članic pri plačilih za govedo in teleta kmetom odobrijo pod pogoji iz Poglavja 12 Naslova IV navedene uredbe.

| (2) | Člen 138 Uredbe (ES) št. 1782/2003 določa, da je do neposrednih plačil po Poglavju 12 Naslova IV navedene uredbe upravičena samo žival, ki je označena in registrirana v skladu z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa (3). |
| --- | --- |

(2)

Člen 138 Uredbe (ES) št. 1782/2003 določa, da je do neposrednih plačil po Poglavju 12 Naslova IV navedene uredbe upravičena samo žival, ki je označena in registrirana v skladu z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa (3).

| (3) | Druga alinea člena 7(1) Uredbe (ES) št. 1760/2000 določa, da mora vsak imetnik živali poročati pristojnemu organu o vseh premikih na gospodarstvo in z njega ter o vsakem rojstvu in poginu živali na gospodarstvu, skupaj z datumi teh dogodkov, v roku, ki ga določi država članica in ki zajema tri do sedem dni od začetka dogodka. |
| --- | --- |

(3)

Druga alinea člena 7(1) Uredbe (ES) št. 1760/2000 določa, da mora vsak imetnik živali poročati pristojnemu organu o vseh premikih na gospodarstvo in z njega ter o vsakem rojstvu in poginu živali na gospodarstvu, skupaj z datumi teh dogodkov, v roku, ki ga določi država članica in ki zajema tri do sedem dni od začetka dogodka.

| (4) | Vendar je treba jasneje opredeliti obseg obveznosti, določene v členu 138 Uredbe (ES) št. 1782/2003. Samo dejstvo, da datum rojstva, pogina ali kakršnega koli premika živali pristojnemu organu ni sporočen v roku iz druge alinee člena 7(1) Uredbe (ES) št. 1760/2000, še ne bi smelo avtomatično pomeniti, da žival ni upravičena do dodelitve plačil. Začetek obdobja obvezne reje živali bi prav tako lahko šteli za primeren trenutek, da se preveri, ali je zadevna žival dejansko označena in registrirana tako, da je upravičena do dodelitve plačil iz Poglavja 12 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003. |
| --- | --- |

(4)

Vendar je treba jasneje opredeliti obseg obveznosti, določene v členu 138 Uredbe (ES) št. 1782/2003. Samo dejstvo, da datum rojstva, pogina ali kakršnega koli premika živali pristojnemu organu ni sporočen v roku iz druge alinee člena 7(1) Uredbe (ES) št. 1760/2000, še ne bi smelo avtomatično pomeniti, da žival ni upravičena do dodelitve plačil. Začetek obdobja obvezne reje živali bi prav tako lahko šteli za primeren trenutek, da se preveri, ali je zadevna žival dejansko označena in registrirana tako, da je upravičena do dodelitve plačil iz Poglavja 12 Naslova IV Uredbe (ES) št. 1782/2003.

| (5) | Člen 138 Uredbe (ES) št. 1782/2003 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Člen 138 Uredbe (ES) št. 1782/2003 bi bilo treba zato ustrezno spremeniti.

| (6) | Ta sprememba se nanaša samo na ugotavljanje upravičenosti za plačila in ne vpliva na sledljivost živali, saj morajo kmetje še naprej upoštevati vse zahteve glede označitve in registriranja, določene v Uredbi (ES) št. 1760/2000. |
| --- | --- |

(6)

Ta sprememba se nanaša samo na ugotavljanje upravičenosti za plačila in ne vpliva na sledljivost živali, saj morajo kmetje še naprej upoštevati vse zahteve glede označitve in registriranja, določene v Uredbi (ES) št. 1760/2000.

| (7) | Obveznost, določena v členu 138 Uredbe (ES) št. 1782/2003, bi morala veljati za vsa plačila iz Poglavja 12 Naslova IV navedene uredbe. Ker je referenčno obdobje za upravljanje navedenih plačil koledarsko leto, bi morala ta sprememba veljati od 1. januarja 2008 in se torej uporabljati za vsa zadevna plačila v koledarskem letu 2008 – |
| --- | --- |

(7)

Obveznost, določena v členu 138 Uredbe (ES) št. 1782/2003, bi morala veljati za vsa plačila iz Poglavja 12 Naslova IV navedene uredbe. Ker je referenčno obdobje za upravljanje navedenih plačil koledarsko leto, bi morala ta sprememba veljati od 1. januarja 2008 in se torej uporabljati za vsa zadevna plačila v koledarskem letu 2008 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 138 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se doda naslednji odstavek:

„Vendar se žival šteje za upravičeno do dodelitve plačila tudi, če se podatki iz druge alinee člena 7(1) Uredbe (ES) št. 1760/2000 pristojnemu organu sporočijo prvi dan obdobja obvezne reje živali, kakor je določeno v skladu s postopkom iz člena 144(2) te uredbe.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 9. oktobra 2008

Za Svet

Predsednik

D. BUSSEREAU

---

(1)  Mnenje z dne 8. julija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

2

(3)  UL L 204, 11.8.2000, str. 1.

3

---

| 17.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/3

---

UREDBA SVETA (ES) št. 1010/2008

z dne 13. oktobra 2008

o uvedbi dokončne izravnalne dajatve pri uvozu sulfanilne kisline s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 2026/97 in delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 19 Uredbe (ES) št. 2026/97 ter o spremembi Uredbe (ES) št. 1000/2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve pri uvozu sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), ter zlasti členov 15, 18 in 19 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Prejšnje preiskave in obstoječi ukrepi

| (1) | Svet je julija 2002 z Uredbo (ES) št. 1338/2002 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev („obstoječi ukrepi“) pri 7,1 % uvoza sulfanilne kisline, ki spada pod oznako KN ex 2921 42 10 (oznaka TARIC 2921421060) s poreklom iz Indije. Uvedeni ukrepi temeljijo na ugotovitvah glede protisubvencijskega postopka v skladu s členom 10 osnovne uredbe („prvotna preiskava“). |
| --- | --- |

(1)

Svet je julija 2002 z Uredbo (ES) št. 1338/2002 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev („obstoječi ukrepi“) pri 7,1 % uvoza sulfanilne kisline, ki spada pod oznako KN ex 2921 42 10 (oznaka TARIC 2921421060) s poreklom iz Indije. Uvedeni ukrepi temeljijo na ugotovitvah glede protisubvencijskega postopka v skladu s členom 10 osnovne uredbe („prvotna preiskava“).

| (2) | Hkrati je Svet z Uredbo (ES) št. 1339/2002 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 18,3 % na uvoz navedenega izdelka s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(2)

Hkrati je Svet z Uredbo (ES) št. 1339/2002 (3) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 18,3 % na uvoz navedenega izdelka s poreklom iz Indije.

| (3) | Komisija je v okviru zgoraj omenjenih izravnalnih in protidampinških postopkov s Sklepom 2002/611/ES (4) sprejela cenovno zvezo, ki jo je ponudil indijski izvozni proizvajalec Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd („Kokan“). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v okviru zgoraj omenjenih izravnalnih in protidampinških postopkov s Sklepom 2002/611/ES (4) sprejela cenovno zvezo, ki jo je ponudil indijski izvozni proizvajalec Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd („Kokan“).

| (4) | Kokan je decembra 2003 obvestil Komisijo, da želi prostovoljno umakniti svojo zavezo. V skladu s tem je bil Sklep Komisije o sprejetju zaveze razveljavljen s Sklepom Komisije 2004/255/ES (5). |
| --- | --- |

(4)

Kokan je decembra 2003 obvestil Komisijo, da želi prostovoljno umakniti svojo zavezo. V skladu s tem je bil Sklep Komisije o sprejetju zaveze razveljavljen s Sklepom Komisije 2004/255/ES (5).

| (5) | Komisija je aprila 2005 po zahtevi, ki jo je vložilo podjetje Kokan, začela (6) delni vmesni pregled v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 (7) („osnovna protidampinška uredba“), omejena pa je bila na področje proučitve sprejemljivosti zaveze, ki jo je ponudila družba. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je aprila 2005 po zahtevi, ki jo je vložilo podjetje Kokan, začela (6) delni vmesni pregled v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96 (7) („osnovna protidampinška uredba“), omejena pa je bila na področje proučitve sprejemljivosti zaveze, ki jo je ponudila družba.

| (6) | Komisija je po preiskavi decembra 2005 s sklepom 2006/37/ES (8) sprejela zavezo, ki jo je ponudilo podjetje Kokan v zvezi s protidampinškimi in izravnalnimi postopki, ki so povezani z uvozom sulfanilne kisline s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je po preiskavi decembra 2005 s sklepom 2006/37/ES (8) sprejela zavezo, ki jo je ponudilo podjetje Kokan v zvezi s protidampinškimi in izravnalnimi postopki, ki so povezani z uvozom sulfanilne kisline s poreklom iz Indije.

| (7) | Januarja 2006 so bile kot posledica preiskave iz uvodne izjave 6 z namenom upoštevanja omenjene zaveze spremenjene Uredba Sveta (ES) št. 123/2006 (9), Uredba (ES) št. 1338/2002 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Indije ter Uredba (ES) št. 1339/2002 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom med drugim iz Indije. |
| --- | --- |

(7)

Januarja 2006 so bile kot posledica preiskave iz uvodne izjave 6 z namenom upoštevanja omenjene zaveze spremenjene Uredba Sveta (ES) št. 123/2006 (9), Uredba (ES) št. 1338/2002 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Indije ter Uredba (ES) št. 1339/2002 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom med drugim iz Indije.

| (8) | Svet je po reviziji v skladu z določbami člena 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 z Uredbo (ES) št. 1000/2008 (10), uvedel protidampinške dajatve pri uvozu sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indije. |
| --- | --- |

(8)

Svet je po reviziji v skladu z določbami člena 11(2) Uredbe (ES) št. 384/96 z Uredbo (ES) št. 1000/2008 (10), uvedel protidampinške dajatve pri uvozu sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Indije.

1.2   Zahtevek za pregled

| (9) | Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (11) obstoječih ukrepov 24. aprila 2007 prejela zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Ta zahtevek sta vložila dva proizvajalca Skupnosti („vlagatelja“), ki predstavljata 100 % proizvodnje sulfanilne kisline v Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku (11) obstoječih ukrepov 24. aprila 2007 prejela zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Ta zahtevek sta vložila dva proizvajalca Skupnosti („vlagatelja“), ki predstavljata 100 % proizvodnje sulfanilne kisline v Skupnosti.

| (10) | Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka teh ukrepov subvencioniranje in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovila. |
| --- | --- |

(10)

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka teh ukrepov subvencioniranje in škoda za industrijo Skupnosti verjetno nadaljevala ali ponovila.

| (11) | Komisija je proučila dokaze, ki sta jih predložila vlagatelja, in ugotovila, da zadoščajo za utemeljitev začetka pregleda v skladu z določbami člena 18 osnovne uredbe. Komisija je po posvetovanju s Svetovalnim odborom 24. julija 2007 s sporočilom o začetku, ki je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (12), najavila začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je proučila dokaze, ki sta jih predložila vlagatelja, in ugotovila, da zadoščajo za utemeljitev začetka pregleda v skladu z določbami člena 18 osnovne uredbe. Komisija je po posvetovanju s Svetovalnim odborom 24. julija 2007 s sporočilom o začetku, ki je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (12), najavila začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (12) | Treba je poudariti, da je Komisija pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa in v skladu s členoma 10(9) in 22(1) osnovne uredbe uradno obvestila vlado Indije, da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled, ter jo povabila k posvetovanjem, da bi pojasnili položaj glede vsebine pritožbe in da bi dosegli vzajemno dogovorjeno rešitev. Vlada Indije se ni odzvala na povabilo k posvetovanjem. Na posvetovanja glede spodaj omenjenega delnega vmesnega pregleda so bili na enak način povabljeni indijski organi, ki so se odzvali. Posvetovanja niso pripeljala do skupne rešitve, s katero bi se pregled štel za neupravičenega. |
| --- | --- |

(12)

Treba je poudariti, da je Komisija pred začetkom pregleda zaradi izteka ukrepa in v skladu s členoma 10(9) in 22(1) osnovne uredbe uradno obvestila vlado Indije, da je prejela ustrezno dokumentiran zahtevek za pregled, ter jo povabila k posvetovanjem, da bi pojasnili položaj glede vsebine pritožbe in da bi dosegli vzajemno dogovorjeno rešitev. Vlada Indije se ni odzvala na povabilo k posvetovanjem. Na posvetovanja glede spodaj omenjenega delnega vmesnega pregleda so bili na enak način povabljeni indijski organi, ki so se odzvali. Posvetovanja niso pripeljala do skupne rešitve, s katero bi se pregled štel za neupravičenega.

1.3   Delni vmesni pregled

| (13) | Komisija je z obvestilom o začetku, ki je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije29. septembra 2007 (13) („obvestilo o začetku v skladu s členom 19“), v skladu s členom 19 osnovne uredbe na lastno pobudo začela delni vmesni pregled, saj je Komisija imela na voljo zadostne prima facie dokaze, da so se okoliščine glede subvencioniranja, na podlagi katerih so bili določeni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je z obvestilom o začetku, ki je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije29. septembra 2007 (13) („obvestilo o začetku v skladu s členom 19“), v skladu s členom 19 osnovne uredbe na lastno pobudo začela delni vmesni pregled, saj je Komisija imela na voljo zadostne prima facie dokaze, da so se okoliščine glede subvencioniranja, na podlagi katerih so bili določeni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne.

| (14) | Pregled se je omejil na raven subvencioniranja podjetja Kokan, ki je bilo navedeno v Prilogi k členu 19 obvestila o začetku, prav tako pa tudi na druge izvoznike, ki so bili vabljeni, da se javijo v okviru pogojev in časovnega roka, ki so bili navedeni v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(14)

Pregled se je omejil na raven subvencioniranja podjetja Kokan, ki je bilo navedeno v Prilogi k členu 19 obvestila o začetku, prav tako pa tudi na druge izvoznike, ki so bili vabljeni, da se javijo v okviru pogojev in časovnega roka, ki so bili navedeni v obvestilu o začetku.

1.4   Preiskava

1.4.1   Obdobje preiskave

| (15) | Preiskava glede nadaljevanja ali ponovnega pojava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). V tem obdobju se je hkrati izvedla preiskava domnevnih spremenjenih okoliščin, zaradi katerih se je začel delni vmesni pregled. Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajemalo obdobje od leta 2003 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („zadevno obdobje“). |
| --- | --- |

(15)

Preiskava glede nadaljevanja ali ponovnega pojava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2006 do 31. marca 2007 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). V tem obdobju se je hkrati izvedla preiskava domnevnih spremenjenih okoliščin, zaradi katerih se je začel delni vmesni pregled. Proučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode, je zajemalo obdobje od leta 2003 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („zadevno obdobje“).

1.4.2   Stranke, ki jih zadeva preiskava

| (16) | Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in delnega vmesnega pregleda uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter njihova združenja, predstavnike držav izvoznic, vlagatelja in proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim stranem je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, ki je naveden v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in delnega vmesnega pregleda uradno obvestila proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter njihova združenja, predstavnike držav izvoznic, vlagatelja in proizvajalce Skupnosti. Zainteresiranim stranem je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, ki je naveden v obvestilu o začetku.

| (17) | Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(17)

Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (18) | Vsem znanim zadevnim strankam so bili pri pregledu zaradi izteka ukrepa poslani vprašalniki, tj. dvema proizvajalcema Skupnosti, proizvajalcu izvozniku v Indiji in znanim uvoznikom ter uporabnikom in vladi Indije. Ob upoštevanju delnega vmesnega pregleda so bili vprašalniki poslani izvoznemu proizvajalcu v Indiji in vladi Indije. |
| --- | --- |

(18)

Vsem znanim zadevnim strankam so bili pri pregledu zaradi izteka ukrepa poslani vprašalniki, tj. dvema proizvajalcema Skupnosti, proizvajalcu izvozniku v Indiji in znanim uvoznikom ter uporabnikom in vladi Indije. Ob upoštevanju delnega vmesnega pregleda so bili vprašalniki poslani izvoznemu proizvajalcu v Indiji in vladi Indije.

| (19) | Vlada Indije je vrnila izpolnjen vprašalnik, prav tako pa tudi oba proizvajalca Skupnosti, proizvajalec izvoznik iz zadevne države in štirje uporabniki. Vendar pa vprašalnika ni izpolnil nihče izmed uvoznikov, prav tako pa Komisiji niso predložili kakršnih koli informacij ali se oglasili v času preiskave. |
| --- | --- |

(19)

Vlada Indije je vrnila izpolnjen vprašalnik, prav tako pa tudi oba proizvajalca Skupnosti, proizvajalec izvoznik iz zadevne države in štirje uporabniki. Vendar pa vprašalnika ni izpolnil nihče izmed uvoznikov, prav tako pa Komisiji niso predložili kakršnih koli informacij ali se oglasili v času preiskave.

| (20) | Komisija je poiskala in preverila informacije, ki jih je štela za potrebne pri ugotavljanju možnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava subvencioniranja in nastale škode ter interesov Skupnosti, prav tako pa tudi domnevno spremenjene ravni subvencioniranja. Zato je Komisija opravila preveritvene obiske v prostorih vlade Indije v Delhiju, vlade Maharaštre v Bombaju, Indijske centralne banke v Bombaju in v naslednjih podjetjih:






  (a) | proizvajalec izvoznik iz Indije:






  — | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Bombaj, Indija; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komisija je poiskala in preverila informacije, ki jih je štela za potrebne pri ugotavljanju možnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava subvencioniranja in nastale škode ter interesov Skupnosti, prav tako pa tudi domnevno spremenjene ravni subvencioniranja. Zato je Komisija opravila preveritvene obiske v prostorih vlade Indije v Delhiju, vlade Maharaštre v Bombaju, Indijske centralne banke v Bombaju in v naslednjih podjetjih:

(a)

proizvajalec izvoznik iz Indije:

—

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Bombaj, Indija;

| (b) | proizvajalca Skupnosti:






  — | Ardenity, Givet, Francija, |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalca Skupnosti:

—

Ardenity, Givet, Francija,

| — | CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugalska; |
| --- | --- |

—

CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugalska;

| (c) | uporabnika:






  — | Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Nemčija, |
| --- | --- | --- |

(c)

uporabnika:

—

Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Nemčija,

| — | Robama SA, Palafolls, Španija. |
| --- | --- |

—

Robama SA, Palafolls, Španija.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (21) | Izdelek, ki se pregleduje, je sulfanilna kislina s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2921 42 10 (oznaka TARIC 2921421060). V osnovi obstajata dve stopnji sulfanilne kisline, ki se ločita glede na čistost: kislina tehnične kakovosti in kislina očiščene kakovosti. Kislina očiščene kakovosti je včasih na trgu prisotna v obliki soli sulfanilne kisline. Sulfanilna kislina se uporablja kot surovina v proizvodnji optičnih belil, dodatkov za beton, barvil za hrano in posebnih barvil. Ker obstajajo različne rabe sulfanilne kisline in lahko uporabniki vse stopnje in oblike nadomestijo ter enakovredno uporabljajo, se jih torej kot pri prvotni preiskavi šteje za zgolj en izdelek. |
| --- | --- |

(21)

Izdelek, ki se pregleduje, je sulfanilna kislina s poreklom iz Indije („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2921 42 10 (oznaka TARIC 2921421060). V osnovi obstajata dve stopnji sulfanilne kisline, ki se ločita glede na čistost: kislina tehnične kakovosti in kislina očiščene kakovosti. Kislina očiščene kakovosti je včasih na trgu prisotna v obliki soli sulfanilne kisline. Sulfanilna kislina se uporablja kot surovina v proizvodnji optičnih belil, dodatkov za beton, barvil za hrano in posebnih barvil. Ker obstajajo različne rabe sulfanilne kisline in lahko uporabniki vse stopnje in oblike nadomestijo ter enakovredno uporabljajo, se jih torej kot pri prvotni preiskavi šteje za zgolj en izdelek.

2.2   Podobni izdelek

| (22) | Kot je pokazala prvotna preiskava, so te preiskave v zvezi s pregledom potrdile, da so sulfanilna kislina in njene soli čist izdelek, njihova kakovost in osnovne fizikalne lastnosti pa so enake ne glede na državo porekla. Zadevni izdelek in izdelki, ki jih proizvede in proda zadevni proizvajalec izvoznik na svojem domačem trgu ter izvozi v tretje države, prav tako pa tudi izdelki, ki jih proizvedejo in prodajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti, imajo enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter v osnovi enako uporabo ter se jih zato šteje za podobne izdelke v smislu člena 1(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Kot je pokazala prvotna preiskava, so te preiskave v zvezi s pregledom potrdile, da so sulfanilna kislina in njene soli čist izdelek, njihova kakovost in osnovne fizikalne lastnosti pa so enake ne glede na državo porekla. Zadevni izdelek in izdelki, ki jih proizvede in proda zadevni proizvajalec izvoznik na svojem domačem trgu ter izvozi v tretje države, prav tako pa tudi izdelki, ki jih proizvedejo in prodajo proizvajalci Skupnosti na trgu Skupnosti, imajo enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter v osnovi enako uporabo ter se jih zato šteje za podobne izdelke v smislu člena 1(5) osnovne uredbe.

3.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA SUBVENCIONIRANJA

3.1   Uvod

| (23) | Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:






  — | Sheme subvencioniranja, ki so bile preiskane v prvotni preiskavi






  — | Državne sheme






  (a) | Shema proste carinske cone („SPCC“)/Shema posebnih ekonomskih con („SPEC“)/Shema izvozno usmerjenih enot („SIUE“) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(23)

Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

—

Sheme subvencioniranja, ki so bile preiskane v prvotni preiskavi

—

Državne sheme

(a)

Shema proste carinske cone („SPCC“)/Shema posebnih ekonomskih con („SPEC“)/Shema izvozno usmerjenih enot („SIUE“)

| (b) | Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPB“) |
| --- | --- |

(b)

Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPB“)

| (c) | Shema spodbujanja izvoza investicijskega blaga („SSIIB“) |
| --- | --- |

(c)

Shema spodbujanja izvoza investicijskega blaga („SSIIB“)

| (d) | Shema oprostitve davka na dohodek od izvoza („ITES“) |
| --- | --- |

(d)

Shema oprostitve davka na dohodek od izvoza („ITES“)

| (e) | Shema vnaprejšnjih dovoljenj („ALS“)/Shema za vnaprejšnjo pripustitev naročil („ARO“) |
| --- | --- |

(e)

Shema vnaprejšnjih dovoljenj („ALS“)/Shema za vnaprejšnjo pripustitev naročil („ARO“)

| — | Regionalne sheme






  (f) | Paketna shema spodbud („PSI“) vlade Maharaštre |
| --- | --- | --- |

—

Regionalne sheme

(f)

Paketna shema spodbud („PSI“) vlade Maharaštre

| — | Sheme subvencioniranja, ki so bile preiskane v prvotni preiskavi






  — | Državne sheme






  (g) | Shema izvoznih kreditov (pred odpremo in po odpremi) („SIK“) |
| --- | --- | --- | --- |

—

Sheme subvencioniranja, ki so bile preiskane v prvotni preiskavi

—

Državne sheme

(g)

Shema izvoznih kreditov (pred odpremo in po odpremi) („SIK“)

| (24) | Zgoraj navedene sheme (a), (b), (c) in (e) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča vlado Indije, da izdaja uradna obvestila glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Izvozna in uvozna politika“, ki se od 1. septembra 2004 imenujejo „Zunanjetrgovinska politika“ in jih vsakih pet let izda Ministrstvo za trgovino ter jih redno posodablja. Za obdobje preiskave v zvezi s pregledom tega primera je pomemben en dokument Izvozne in uvozne politike, tj. petletni načrt za obdobje od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 („politika EXIM 2004–2009“). Poleg tega vlada Indije določi postopke, ki urejajo politiko EXIM 2004–2009, v „Priročniku postopkov – od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009, Zvezek I“ („HOP I 2004–2009“). |
| --- | --- |

(24)

Zgoraj navedene sheme (a), (b), (c) in (e) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča vlado Indije, da izdaja uradna obvestila glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Izvozna in uvozna politika“, ki se od 1. septembra 2004 imenujejo „Zunanjetrgovinska politika“ in jih vsakih pet let izda Ministrstvo za trgovino ter jih redno posodablja. Za obdobje preiskave v zvezi s pregledom tega primera je pomemben en dokument Izvozne in uvozne politike, tj. petletni načrt za obdobje od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 („politika EXIM 2004–2009“). Poleg tega vlada Indije določi postopke, ki urejajo politiko EXIM 2004–2009, v „Priročniku postopkov – od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009, Zvezek I“ („HOP I 2004–2009“).

| (25) | Sheme oprostitve davka na dohodek, navedene zgoraj pod točko (d), temeljijo na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki ga letno spreminja Zakon o financah. |
| --- | --- |

(25)

Sheme oprostitve davka na dohodek, navedene zgoraj pod točko (d), temeljijo na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki ga letno spreminja Zakon o financah.

| (26) | S shemo (f) upravlja država Maharaštra in temelji na resolucijah Ministrstva vlade Maharaštre za industrijo, energijo in delo. |
| --- | --- |

(26)

S shemo (f) upravlja država Maharaštra in temelji na resolucijah Ministrstva vlade Maharaštre za industrijo, energijo in delo.

| (27) | Shema izvoznih kreditov, navedena zgoraj pod točko (g), temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki („ICB“) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov. |
| --- | --- |

(27)

Shema izvoznih kreditov, navedena zgoraj pod točko (g), temelji na oddelkih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki („ICB“) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.

3.2   Shema proste carinske cone („SPCC“)/Shema posebnih ekonomskih con („SPEC“)/Shema izvozno usmerjenih enot („SIUE“)

| (28) | Ugotovljeno je bilo, da se sodelujoči proizvajalec izvoznik ni nahajal v SPEC niti v SPCC. Kljub temu se je sodelujoči proizvajalec izvoznik vključil v SIUE in je prejel izravnalne subvencije v OPP. Opis in presoja spodaj je torej omejena na SIUE. |
| --- | --- |

(28)

Ugotovljeno je bilo, da se sodelujoči proizvajalec izvoznik ni nahajal v SPEC niti v SPCC. Kljub temu se je sodelujoči proizvajalec izvoznik vključil v SIUE in je prejel izravnalne subvencije v OPP. Opis in presoja spodaj je torej omejena na SIUE.

3.2.1   Pravna podlaga

| (29) | Natančni podatki o SIUE se nahajajo v poglavju 6 politike EXIM 2004–2009 in v HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(29)

Natančni podatki o SIUE se nahajajo v poglavju 6 politike EXIM 2004–2009 in v HOP I 2004–2009.

3.2.2   Upravičenost

| (30) | Z izjemo izključno trgovskih družb so lahko v SIUE ali SPEC vključene vse družbe, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga in storitev. Podjetja v industrijskem sektorju morajo izpolnjevati minimalen investicijski prag fiksnih sredstev (10 milijonov indijskih rupij), da so lahko upravičena do SIUE. |
| --- | --- |

(30)

Z izjemo izključno trgovskih družb so lahko v SIUE ali SPEC vključene vse družbe, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga in storitev. Podjetja v industrijskem sektorju morajo izpolnjevati minimalen investicijski prag fiksnih sredstev (10 milijonov indijskih rupij), da so lahko upravičena do SIUE.

3.2.3   Praktično izvajanje

| (31) | SIUE se lahko nahaja in ustanovi kjer koli v Indiji. |
| --- | --- |

(31)

SIUE se lahko nahaja in ustanovi kjer koli v Indiji.

| (32) | Vloga za status SIUE mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let o med drugim načrtovanih proizvodnih količinah, pričakovani vrednosti izvoza, uvoznih zahtevah in domačih potrebah. Če organi sprejmejo vlogo podjetja, se pogoji za sprejem posredujejo podjetju. Sporazum o priznanju statusa SIUE podjetja velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja. |
| --- | --- |

(32)

Vloga za status SIUE mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let o med drugim načrtovanih proizvodnih količinah, pričakovani vrednosti izvoza, uvoznih zahtevah in domačih potrebah. Če organi sprejmejo vlogo podjetja, se pogoji za sprejem posredujejo podjetju. Sporazum o priznanju statusa SIUE podjetja velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja.

| (33) | Ključna obveznost SIUE, kot je določeno v politiki EXIM 2004–2009, je doseči neto devizni zaslužek („NDZ“), kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (pet let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga. |
| --- | --- |

(33)

Ključna obveznost SIUE, kot je določeno v politiki EXIM 2004–2009, je doseči neto devizni zaslužek („NDZ“), kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (pet let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga.

| (34) | Enote SIUE so upravičene do naslednjih koncesij:






  — | oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno s proizvodnimi sredstvi, surovinami in potrošnim blagom), ki so potrebne za izdelavo, proizvodnjo, predelavo ali so s tem povezane, |
| --- | --- | --- |

(34)

Enote SIUE so upravičene do naslednjih koncesij:

—

oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno s proizvodnimi sredstvi, surovinami in potrošnim blagom), ki so potrebne za izdelavo, proizvodnjo, predelavo ali so s tem povezane,

| — | oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu, |
| --- | --- |

—

oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu,

| — | povračilo centralnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago, |
| --- | --- |

—

povračilo centralnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago,

| — | možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu do 50 % FOB vrednosti izvoza pod pogojem, da se doseže pozitivni neto zaslužek deviznih sredstev ob plačilu koncesijskih carin, tj. trošarin pri končnih izdelkih, |
| --- | --- |

—

možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu do 50 % FOB vrednosti izvoza pod pogojem, da se doseže pozitivni neto zaslužek deviznih sredstev ob plačilu koncesijskih carin, tj. trošarin pri končnih izdelkih,

| — | delno povračilo carin, ki so bile plačane za gorivo, ki so ga dobavile domače naftne družbe, |
| --- | --- |

—

delno povračilo carin, ki so bile plačane za gorivo, ki so ga dobavile domače naftne družbe,

| — | oprostitev davka od dohodka, ki običajno velja za dobičke iz izvozne prodaje v skladu z oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek, za obdobje 10 let od začetka delovanja, toda najdlje do leta 2010, |
| --- | --- |

—

oprostitev davka od dohodka, ki običajno velja za dobičke iz izvozne prodaje v skladu z oddelkom 10B Zakona o davku na dohodek, za obdobje 10 let od začetka delovanja, toda najdlje do leta 2010,

| — | možnost 100 % tujega lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

—

možnost 100 % tujega lastniškega kapitala.

| (35) | Enote, ki delujejo po teh shemah, v skladu z oddelkom 65 Zakona o carini nadzorujejo carinski uslužbenci. |
| --- | --- |

(35)

Enote, ki delujejo po teh shemah, v skladu z oddelkom 65 Zakona o carini nadzorujejo carinski uslužbenci.

| (36) | Te enote so zakonsko zavezane voditi natančno evidenco vseh uvozov, potrošnje in uporabe vsega uvoženega materiala ter opravljenega izvoza v skladu z oddelkom 6.11.1 HOP I 2004–2009. Ti dokumenti se periodično predložijo pristojnim organom v okviru četrtletnih in letnih poročil o napredku. |
| --- | --- |

(36)

Te enote so zakonsko zavezane voditi natančno evidenco vseh uvozov, potrošnje in uporabe vsega uvoženega materiala ter opravljenega izvoza v skladu z oddelkom 6.11.1 HOP I 2004–2009. Ti dokumenti se periodično predložijo pristojnim organom v okviru četrtletnih in letnih poročil o napredku.

| (37) | Vendar pa se „v nobenem primeru (od IUE) ne sme zahtevati, da vsako uvozno pošiljko uskladi s svojim izvozom, transferji v druge enote, prodajo DTA ali zalogami“, kot je zapisano v oddelku 6.11.2 FTP 2004–2009. |
| --- | --- |

(37)

Vendar pa se „v nobenem primeru (od IUE) ne sme zahtevati, da vsako uvozno pošiljko uskladi s svojim izvozom, transferji v druge enote, prodajo DTA ali zalogami“, kot je zapisano v oddelku 6.11.2 FTP 2004–2009.

| (38) | Domača prodaja se odpremi in registrira na podlagi samocertificiranja. Postopek odpreme izvoznih pošiljk IUE nadzoruje carinski/trošarinski uslužbenec, ki je stalno nameščen pri IUE. |
| --- | --- |

(38)

Domača prodaja se odpremi in registrira na podlagi samocertificiranja. Postopek odpreme izvoznih pošiljk IUE nadzoruje carinski/trošarinski uslužbenec, ki je stalno nameščen pri IUE.

| (39) | V zadevnem primeru je sodelujoči proizvajalec izvoznik uporabil shemo za namene dobave blaga, ki je na domačem trgu oproščeno trošarine, ter dobil povračilo centralnega prometnega davka in delno povračilo carine za gorivo, ki so ga dobavile domače naftne družbe. Preiskava je pokazala, da zadevni proizvajalec izvoznik ni bil upravičen do subvencij v okviru določb o oprostitvah od davka od dohodka SIUE. |
| --- | --- |

(39)

V zadevnem primeru je sodelujoči proizvajalec izvoznik uporabil shemo za namene dobave blaga, ki je na domačem trgu oproščeno trošarine, ter dobil povračilo centralnega prometnega davka in delno povračilo carine za gorivo, ki so ga dobavile domače naftne družbe. Preiskava je pokazala, da zadevni proizvajalec izvoznik ni bil upravičen do subvencij v okviru določb o oprostitvah od davka od dohodka SIUE.

3.2.4   Sklepi o SIUE

| (40) | V primeru oprostitve trošarine za blago, ki je bilo dobavljeno na domačem trgu, je bilo ugotovljeno, da se lahko carina, ki je bila plačana pri nakupu, ki ga je izvedla enota, ki ni enota SIUE, uporabi kot kredit za prihodnje dajatve (ti. mehanizem CENVAT). Zato trošarina, ki je plačana za nakupe, ni dokončna. S pomočjo kredita „CENVAT“ lahko dokončna dajatev bremeni samo dodano vrednost, ne pa tudi surovine. Tako z oprostitvijo trošarine pri nakupu, ki ga opravi enota IUE, ni opuščen noben vladni dohodek in zaradi tega IUE ne pridobi nobene dodatne koristi. |
| --- | --- |

(40)

V primeru oprostitve trošarine za blago, ki je bilo dobavljeno na domačem trgu, je bilo ugotovljeno, da se lahko carina, ki je bila plačana pri nakupu, ki ga je izvedla enota, ki ni enota SIUE, uporabi kot kredit za prihodnje dajatve (ti. mehanizem CENVAT). Zato trošarina, ki je plačana za nakupe, ni dokončna. S pomočjo kredita „CENVAT“ lahko dokončna dajatev bremeni samo dodano vrednost, ne pa tudi surovine. Tako z oprostitvijo trošarine pri nakupu, ki ga opravi enota IUE, ni opuščen noben vladni dohodek in zaradi tega IUE ne pridobi nobene dodatne koristi.

| (41) | Povračilo centralnega prometnega davka in delno povračilo carine, plačane za gorivo, ki so ga dobavile domače naftne družbe, sta subvenciji v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen in tako IUE omogoča dodelitev subvencije v smislu člena 2(2) osnovne uredbe, ker je likvidnost izboljšana s pridobitvijo povračil centralnega prometnega davka in carin, ki se jih ponavadi plača za gorivo. Subvencije so zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične in kot subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi po členu 3(4)(a) osnovne uredbe. Izvozni cilj SIUE, ki je določen v odstavku 6.1 politike EXIM 02–07 je conditio sine qua non za uveljavljanje spodbud. |
| --- | --- |

(41)

Povračilo centralnega prometnega davka in delno povračilo carine, plačane za gorivo, ki so ga dobavile domače naftne družbe, sta subvenciji v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen in tako IUE omogoča dodelitev subvencije v smislu člena 2(2) osnovne uredbe, ker je likvidnost izboljšana s pridobitvijo povračil centralnega prometnega davka in carin, ki se jih ponavadi plača za gorivo. Subvencije so zakonsko odvisne od opravljenega izvoza in se zato štejejo za specifične in kot subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi po členu 3(4)(a) osnovne uredbe. Izvozni cilj SIUE, ki je določen v odstavku 6.1 politike EXIM 02–07 je conditio sine qua non za uveljavljanje spodbud.

3.2.5   Izračun višine subvencije

| (42) | Višina subvencije je bila izračunana na podlagi centralnega prometnega davka, ki se povrne za blago, nabavljeno na domačem trgu, in delnega povračila carin, ki se jih plača za gorivo, ki je bilo nabavljeno na domačem trgu v obdobju preiskave. Obvezne pristojbine za pridobitev subvencije so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako ugotovljena višina subvencije pa določena kot števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na zadevni izvozni promet v obdobju preiskave kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Tako dobljena stopnja subvencije znaša 3,2 %. |
| --- | --- |

(42)

Višina subvencije je bila izračunana na podlagi centralnega prometnega davka, ki se povrne za blago, nabavljeno na domačem trgu, in delnega povračila carin, ki se jih plača za gorivo, ki je bilo nabavljeno na domačem trgu v obdobju preiskave. Obvezne pristojbine za pridobitev subvencije so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako ugotovljena višina subvencije pa določena kot števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta znesek subvencije dodeljen na zadevni izvozni promet v obdobju preiskave kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Tako dobljena stopnja subvencije znaša 3,2 %.

3.3   Shema za preložitev plačila uvoznih dajatev („DEPBS“)

3.3.1   Pravna podlaga

| (43) | Podroben opis DEPBS se nahaja v oddelku 4.3 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 4.37–4.53 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(43)

Podroben opis DEPBS se nahaja v oddelku 4.3 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 4.37–4.53 HOP I 2004–2009.

3.3.2   Ugotovitve

| (44) | Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP ni prejemal nobenih subvencij v okviru DEPBS. Zato ni bilo potrebe, da bi še naprej analizirali omenjeno shemo v tej preiskavi. |
| --- | --- |

(44)

Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP ni prejemal nobenih subvencij v okviru DEPBS. Zato ni bilo potrebe, da bi še naprej analizirali omenjeno shemo v tej preiskavi.

3.4   Shema za spodbujanje izvoza investicijskega blaga („SSIIB“)

3.4.1   Pravna podlaga

| (45) | Podroben opis SSIIB se nahaja v poglavju 5 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 5 HOP I 2004–2009. |
| --- | --- |

(45)

Podroben opis SSIIB se nahaja v poglavju 5 politike EXIM 2004–2009 in poglavju 5 HOP I 2004–2009.

3.4.2   Ugotovitve

| (46) | Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP ni prejemal nobenih subvencij v okviru SSIIB. Zato ni bilo potrebe, da bi še naprej analizirali omenjeno shemo v tej preiskavi. |
| --- | --- |

(46)

Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP ni prejemal nobenih subvencij v okviru SSIIB. Zato ni bilo potrebe, da bi še naprej analizirali omenjeno shemo v tej preiskavi.

3.5   Shema oprostitve davka na dohodek od izvoza („ITES“)

| (47) | Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP ni prejemal nobenih subvencij v okviru ITES. Zato ni bilo potrebe, da bi še naprej analizirali omenjeno shemo v tej preiskavi. |
| --- | --- |

(47)

Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP ni prejemal nobenih subvencij v okviru ITES. Zato ni bilo potrebe, da bi še naprej analizirali omenjeno shemo v tej preiskavi.

3.6   Shema vnaprejšnjih dovoljenj („ALS“)/Shema za vnaprejšnjo pripustitev naročil („ARO“)

3.6.1   Pravna podlaga

| (48) | Podroben opis sheme se nahaja v poglavjih od 4.1 do 4.1.14 politike EXIM 2004–2009 in poglavjih od 4.1 do 4.30 HOP I 2004–2009. Ime sheme je bilo spremenjeno v Shemo za vnaprejšnjo pripustitev in se uporablja od 1. aprila 2006. |
| --- | --- |

(48)

Podroben opis sheme se nahaja v poglavjih od 4.1 do 4.1.14 politike EXIM 2004–2009 in poglavjih od 4.1 do 4.30 HOP I 2004–2009. Ime sheme je bilo spremenjeno v Shemo za vnaprejšnjo pripustitev in se uporablja od 1. aprila 2006.

3.6.2   Ugotovitve

| (49) | Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP ni prejemal nobenih subvencij v okviru ARO. Zato ni bilo potrebe, da bi še naprej analizirali omenjeno shemo v tej preiskavi. |
| --- | --- |

(49)

Ugotovljeno je bilo, da sodelujoči proizvajalec izvoznik v OPP ni prejemal nobenih subvencij v okviru ARO. Zato ni bilo potrebe, da bi še naprej analizirali omenjeno shemo v tej preiskavi.

3.7   Paketna shema spodbud vlade Maharaštre („VM“).

3.7.1   Pravna podlaga

| (50) | Da bi spodbudila širjenje industrije na manj razvita območja države Maharaštra, dodeljuje VM od leta 1964 v okviru sheme, splošno znane kot „paketna shema spodbud“ (PSS), ugodnosti za enote, ki se na novo širijo v regijah v razvoju te države. Shema je bila od svoje uvedbe velikokrat spremenjena in „Shema 2001“ je veljala od 1. aprila 2001 do 31. marca 2006, potem pa je bila njena veljavnost podaljšana za eno leto do 31. marca 2007. PSS VM sestavlja veliko podshem, od katerih so najpomembnejše: (i) povračilo davka octroi/vstopnega davka, (ii) oprostitev plačila dajatve za elektriko in (iii) oprostitev/odlog plačila lokalnega prometnega davka. Po podatkih VM, shema iz leta 2001 ne vključuje kasnejše sheme davkov, tj. oprostitev od plačila prometnega davka niti odlog plačila prometnega davka. Med preiskavo se je ugotovilo, da je upravičenost podjetja do subvencij v okviru sheme določena v „Certifikatu za izpolnjevanje pogojev“. Med preiskavo se je ugotovilo, da je bila edina podshema, ki jo je uporabljal sodelujoči proizvajalec izvoznik med OPP, shema, ki se nanaša na odloge plačila prometnega davka (del (iii) zgoraj). |
| --- | --- |

(50)

Da bi spodbudila širjenje industrije na manj razvita območja države Maharaštra, dodeljuje VM od leta 1964 v okviru sheme, splošno znane kot „paketna shema spodbud“ (PSS), ugodnosti za enote, ki se na novo širijo v regijah v razvoju te države. Shema je bila od svoje uvedbe velikokrat spremenjena in „Shema 2001“ je veljala od 1. aprila 2001 do 31. marca 2006, potem pa je bila njena veljavnost podaljšana za eno leto do 31. marca 2007. PSS VM sestavlja veliko podshem, od katerih so najpomembnejše: (i) povračilo davka octroi/vstopnega davka, (ii) oprostitev plačila dajatve za elektriko in (iii) oprostitev/odlog plačila lokalnega prometnega davka. Po podatkih VM, shema iz leta 2001 ne vključuje kasnejše sheme davkov, tj. oprostitev od plačila prometnega davka niti odlog plačila prometnega davka. Med preiskavo se je ugotovilo, da je upravičenost podjetja do subvencij v okviru sheme določena v „Certifikatu za izpolnjevanje pogojev“. Med preiskavo se je ugotovilo, da je bila edina podshema, ki jo je uporabljal sodelujoči proizvajalec izvoznik med OPP, shema, ki se nanaša na odloge plačila prometnega davka (del (iii) zgoraj).

3.7.2   Upravičenost

| (51) | Da bi izpolnili pogoje za upravičenost, morajo podjetja praviloma vlagati v manj razvita območja države (ki so klasificirana po kategorijah glede na njihov gospodarski razvoj, npr. slabo razvita območja, slabše razvita območja, najslabše razvita območja) tako, da ustanovijo nov industrijski obrat ali pa z večjo kapitalsko investicijo v razširitev ali diverzifikacijo že obstoječega industrijskega obrata. Glavno merilo za določitev višine spodbud je klasifikacija območja, v katerem je ali bo sedež družbe, in obseg naložbe. |
| --- | --- |

(51)

Da bi izpolnili pogoje za upravičenost, morajo podjetja praviloma vlagati v manj razvita območja države (ki so klasificirana po kategorijah glede na njihov gospodarski razvoj, npr. slabo razvita območja, slabše razvita območja, najslabše razvita območja) tako, da ustanovijo nov industrijski obrat ali pa z večjo kapitalsko investicijo v razširitev ali diverzifikacijo že obstoječega industrijskega obrata. Glavno merilo za določitev višine spodbud je klasifikacija območja, v katerem je ali bo sedež družbe, in obseg naložbe.

3.7.3   Praktično izvajanje

| (52) | Certifikat o upravičenosti izdaja VM sodelujočemu proizvajalcu izvozniku, pod pogojem, da je podjetje pridobilo v okviru podsheme odloga plačila prometnega davka dovoljenje, da odloži plačilo državnega prometnega davka, ki je bil pobran na domačem trgu za obdobje 12 let po zbiranju. |
| --- | --- |

(52)

Certifikat o upravičenosti izdaja VM sodelujočemu proizvajalcu izvozniku, pod pogojem, da je podjetje pridobilo v okviru podsheme odloga plačila prometnega davka dovoljenje, da odloži plačilo državnega prometnega davka, ki je bil pobran na domačem trgu za obdobje 12 let po zbiranju.

3.7.4   Sklep

| (53) | PSS vlade Maharaštre zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Zgoraj proučena podshema predstavlja finančni prispevek vlade Maharaštre, ker ta koncesija zmanjša prihodek vlade Maharaštre, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega prinese ta odlog družbi korist, saj izboljša njeno likvidnost. |
| --- | --- |

(53)

PSS vlade Maharaštre zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Zgoraj proučena podshema predstavlja finančni prispevek vlade Maharaštre, ker ta koncesija zmanjša prihodek vlade Maharaštre, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega prinese ta odlog družbi korist, saj izboljša njeno likvidnost.

| (54) | Podshema je na voljo samo družbam, ki so vlagale v posebej določena geografska območja v pristojnosti države Maharaštra. Ni pa na voljo družbam zunaj teh območij. Stopnja ugodnosti se glede na zadevno območje razlikuje. V skladu s členom 3(2)(a) in členom 3(3) osnovne uredbe je shema specifična in zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(54)

Podshema je na voljo samo družbam, ki so vlagale v posebej določena geografska območja v pristojnosti države Maharaštra. Ni pa na voljo družbam zunaj teh območij. Stopnja ugodnosti se glede na zadevno območje razlikuje. V skladu s členom 3(2)(a) in členom 3(3) osnovne uredbe je shema specifična in zato se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

3.7.5   Izračun višine subvencije

| (55) | Višina odloga državnega prometnega davka v okviru elementa odloga sheme, ki se pobira v OPP v zvezi s pregledom, se šteje za enakovredno posojilu brez obresti v višini enake vsote, ki ga dodeli VM. Subvencija za sodelujočega proizvajalca izvoznika se torej izračuna na osnovi obresti, ki so bile plačane v primerjavi s komercialnim posojilom podjetja med OPP. |
| --- | --- |

(55)

Višina odloga državnega prometnega davka v okviru elementa odloga sheme, ki se pobira v OPP v zvezi s pregledom, se šteje za enakovredno posojilu brez obresti v višini enake vsote, ki ga dodeli VM. Subvencija za sodelujočega proizvajalca izvoznika se torej izračuna na osnovi obresti, ki so bile plačane v primerjavi s komercialnim posojilom podjetja med OPP.

| (56) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije (imenovalec) dodeljeni na skupni izvozni promet v OPP kot ustrezen denominator, ker subvencija ni odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevažane količine. |
| --- | --- |

(56)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije (imenovalec) dodeljeni na skupni izvozni promet v OPP kot ustrezen denominator, ker subvencija ni odvisna od izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevažane količine.

| (57) | Na podlagi zgoraj navedenega je višina subvencije, ki jo je družba pridobila v okviru te sheme, 0,6 %. |
| --- | --- |

(57)

Na podlagi zgoraj navedenega je višina subvencije, ki jo je družba pridobila v okviru te sheme, 0,6 %.

3.8   Shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme – „ECS“)

3.8.1   Pravna podlaga

| (58) | Natančni podatki o shemi so navedeni v Master Circular IECD št. 02/04.02.02/2006-07 (izvozni kredit v tujini in Master Circular IECD št. 01/04.02.02/2006-07 (izvozni kredit v rupijah)) ICB, ki sta naslovljena na vse komercialne banke v Indiji. |
| --- | --- |

(58)

Natančni podatki o shemi so navedeni v Master Circular IECD št. 02/04.02.02/2006-07 (izvozni kredit v tujini in Master Circular IECD št. 01/04.02.02/2006-07 (izvozni kredit v rupijah)) ICB, ki sta naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.

3.8.2   Upravičenost

| (59) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki. Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik koristil ugodnosti v okviru SIK. |
| --- | --- |

(59)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki. Ugotovljeno je bilo, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik koristil ugodnosti v okviru SIK.

3.8.3   Praktično izvajanje

| (60) | V okviru te sheme ICB obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke obračunajo izvozniku, z namenom „omogočiti izvoznikom dostop do kreditov z mednarodno konkurenčnimi obrestnimi merami“. SIK sestavljata dve podshemi, shema izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shema izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza. |
| --- | --- |

(60)

V okviru te sheme ICB obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke obračunajo izvozniku, z namenom „omogočiti izvoznikom dostop do kreditov z mednarodno konkurenčnimi obrestnimi merami“. SIK sestavljata dve podshemi, shema izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shema izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenijo za financiranje izvoza.

| (61) | Kot posledica Master Circulars ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po prioritetnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinski krediti“), ki so določene izključno po tržnih pogojih. |
| --- | --- |

(61)

Kot posledica Master Circulars ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po prioritetnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinski krediti“), ki so določene izključno po tržnih pogojih.

3.8.4   Sklepi o SIK

| (62) | Prvič, prioritetne obrestne mere kredita SIK, ki jih določa Master Circulars ICB, lahko zmanjšajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih in v tem primeru prenesejo korist na takega uvoznika v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Dodelitev subvencije je bila ugotovljena samo pri tistih sodelujočih izvoznikih, pri katerih so bile ugotovljene takšne razlike v obrestnih merah. Razlike v obrestnih merah kreditov na podlagi ICB Master Circulars in komercialnih „gotovinskih kreditov“ ni mogoče razložiti izključno s tržnim poslovanjem komercialne banke. |
| --- | --- |

(62)

Prvič, prioritetne obrestne mere kredita SIK, ki jih določa Master Circulars ICB, lahko zmanjšajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih in v tem primeru prenesejo korist na takega uvoznika v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Dodelitev subvencije je bila ugotovljena samo pri tistih sodelujočih izvoznikih, pri katerih so bile ugotovljene takšne razlike v obrestnih merah. Razlike v obrestnih merah kreditov na podlagi ICB Master Circulars in komercialnih „gotovinskih kreditov“ ni mogoče razložiti izključno s tržnim poslovanjem komercialne banke.

| (63) | Drugič, kljub dejstvu, da prioritetne kredite v okviru SIK dodeljujejo komercialne banke, je ta subvencija finančni prispevek vlade v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe. ICB je javni organ in tako spada pod „vlado“, kot je določeno v členu 1(3) osnovne uredbe. Je v 100-odstotni lasti vlade, sledi ciljem javne politike, npr. monetarni politiki, njeno upravo pa imenuje vlada Indije. ICB usmerja zasebna telesa v smislu druge alinee člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circulars ICB, ICB pa tudi določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij, omenjenih v členu 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru posojil v obliki prioritetnega financiranja izvoza. Takšen neposreden prenos sredstev bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se pojmuje kot specifična in upravičena do izravnave, ker so prioritetne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih poslov, torej pogojene z opravljenim izvozom v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(63)

Drugič, kljub dejstvu, da prioritetne kredite v okviru SIK dodeljujejo komercialne banke, je ta subvencija finančni prispevek vlade v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe. ICB je javni organ in tako spada pod „vlado“, kot je določeno v členu 1(3) osnovne uredbe. Je v 100-odstotni lasti vlade, sledi ciljem javne politike, npr. monetarni politiki, njeno upravo pa imenuje vlada Indije. ICB usmerja zasebna telesa v smislu druge alinee člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circulars ICB, ICB pa tudi določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. Ta usmeritev komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij, omenjenih v členu 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru posojil v obliki prioritetnega financiranja izvoza. Takšen neposreden prenos sredstev bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade v smislu člena 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se pojmuje kot specifična in upravičena do izravnave, ker so prioritetne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih poslov, torej pogojene z opravljenim izvozom v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe.

3.8.5   Izračun višine subvencije

| (64) | Višina subvencije je bila izračunana na osnovi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, in obrestno mero, ki bi veljala, če bi se uporabljale enake obrestne mere kot veljajo za običajne komercialne kredite, ki jih uporablja določeno podjetje. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen denominator v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Sodelujoči proizvajalec izvoznik je koristil ugodnosti v okviru SIK in pridobil subvencijo v višini 0,9 %. |
| --- | --- |

(64)

Višina subvencije je bila izračunana na osnovi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, in obrestno mero, ki bi veljala, če bi se uporabljale enake obrestne mere kot veljajo za običajne komercialne kredite, ki jih uporablja določeno podjetje. Ta znesek subvencije (števec) je bil dodeljen na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen denominator v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prevožene količine. Sodelujoči proizvajalec izvoznik je koristil ugodnosti v okviru SIK in pridobil subvencijo v višini 0,9 %.

3.9   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (65) | Višina subvencij v OPP, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, je za preiskovanega proizvajalca izvoznika znašala 4,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Višina subvencij v OPP, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu z določbami osnovne uredbe, izražena ad valorem, je za preiskovanega proizvajalca izvoznika znašala 4,7 %.

| (66) | Na podlagi pridobljenih informacij je sodelujoči proizvajalec izvoznik med OPP predstavljal 100 % izvoza sulfanilne kisline iz Indije v Skupnost. Podatki, ki bi kazali, da je bila stopnja subvencioniranja drugih morebitnih proizvajalcev izvoznikov nižja, niso bili na voljo.













  SHEMA
  DRUŽBA | SIU (14) | DEPBS | SSIIB | ITES | ALS | Državna shema Maharaštre | SIK (14) | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % | % |
| Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited | 3,2 | nič | nič | nič | nič | 0,6 | 0,9 | 4,7 |

(66)

Na podlagi pridobljenih informacij je sodelujoči proizvajalec izvoznik med OPP predstavljal 100 % izvoza sulfanilne kisline iz Indije v Skupnost. Podatki, ki bi kazali, da je bila stopnja subvencioniranja drugih morebitnih proizvajalcev izvoznikov nižja, niso bili na voljo.

SHEMA

DRUŽBA

SIU (14)

DEPBS

SSIIB

ITES

ALS

Državna shema Maharaštre

SIK (14)

Skupaj

%

%

%

%

%

%

%

%

Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited

3,2

nič

nič

nič

nič

0,6

0,9

4,7

3.10   Sklepi glede nadaljevanja ali ponovnega pojava subvencioniranja

| (67) | V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi prenehanje veljavnih ukrepov lahko vodilo v nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja. |
| --- | --- |

(67)

V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi prenehanje veljavnih ukrepov lahko vodilo v nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja.

| (68) | Ugotovljeno je bilo, da je, čeprav je bila stopnja subvencioniranja, ki je bila ugotovljena med pregledom, nižja kot stopnja, ki je bila ugotovljena med prvotno preiskavo, sodelujoči indijski izvoznik zadevnega izdelka še naprej koristil ugodnosti subvencioniranja indijskih organov, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi Kar zadeva glavno shemo, ki je bila raziskana v obdobju preiskave z namenom pregleda, tj. SIUE, se status Izvozno usmerjene enote v skladu s politiko EXIM še naprej nadaljuje in ni indikacij, da bodo omenjeni programi v prihodnosti odpravljeni. V okviru teh pogojev je jasno, da bo izvoznik zadevnega izdelka še naprej prejemal subvencije, pri katerih se lahko izvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(68)

Ugotovljeno je bilo, da je, čeprav je bila stopnja subvencioniranja, ki je bila ugotovljena med pregledom, nižja kot stopnja, ki je bila ugotovljena med prvotno preiskavo, sodelujoči indijski izvoznik zadevnega izdelka še naprej koristil ugodnosti subvencioniranja indijskih organov, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi Kar zadeva glavno shemo, ki je bila raziskana v obdobju preiskave z namenom pregleda, tj. SIUE, se status Izvozno usmerjene enote v skladu s politiko EXIM še naprej nadaljuje in ni indikacij, da bodo omenjeni programi v prihodnosti odpravljeni. V okviru teh pogojev je jasno, da bo izvoznik zadevnega izdelka še naprej prejemal subvencije, pri katerih se lahko izvedejo izravnalni ukrepi.

| (69) | Ker je bilo dokazano, da se je subvencioniranje nadaljevalo v času pregleda, in obstaja verjetnost, da se bo nadaljevalo tudi v prihodnosti, je vprašanje verjetnosti ponovnega pojava subvencioniranja nepomembno. |
| --- | --- |

(69)

Ker je bilo dokazano, da se je subvencioniranje nadaljevalo v času pregleda, in obstaja verjetnost, da se bo nadaljevalo tudi v prihodnosti, je vprašanje verjetnosti ponovnega pojava subvencioniranja nepomembno.

3.11   Trajna narava spremenjenih okoliščin

| (70) | V skladu s členom 19(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali se spremenjene okoliščine glede na prvotno preiskavo glede subvencioniranja lahko upravičeno štejejo kot spremenjene okoliščine trajne narave. |
| --- | --- |

(70)

V skladu s členom 19(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali se spremenjene okoliščine glede na prvotno preiskavo glede subvencioniranja lahko upravičeno štejejo kot spremenjene okoliščine trajne narave.

| (71) | Treba je opozoriti, da je domet vmesnega pregleda zaradi odsotnosti sodelovanja drugih izvoznikov v Indiji omejen na raven subvencioniranja družbe Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. |
| --- | --- |

(71)

Treba je opozoriti, da je domet vmesnega pregleda zaradi odsotnosti sodelovanja drugih izvoznikov v Indiji omejen na raven subvencioniranja družbe Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd.

| (72) | Ob upoštevanju trajne narave spremenjenih okoliščin in v luči ugotovitev, ki so zapisane v uvodni izjavi 68, je bilo ugotovljeno, da ni razloga, da spremenjena stopnja subvencioniranja ne bi štela za netrajno spremembo. |
| --- | --- |

(72)

Ob upoštevanju trajne narave spremenjenih okoliščin in v luči ugotovitev, ki so zapisane v uvodni izjavi 68, je bilo ugotovljeno, da ni razloga, da spremenjena stopnja subvencioniranja ne bi štela za netrajno spremembo.

4.   OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| (73) | V Skupnosti podoben izdelek izdelujeta dva proizvajalca, katerih proizvodnja predstavlja celotno proizvodnjo podobnega izdelka Skupnosti v smislu člena 9(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(73)

V Skupnosti podoben izdelek izdelujeta dva proizvajalca, katerih proizvodnja predstavlja celotno proizvodnjo podobnega izdelka Skupnosti v smislu člena 9(1) osnovne uredbe.

| (74) | Treba je poudariti, da sta se v primerjavi s prvotno preiskavo podjetji Sorochimie Chimie Fine in Quimigal SA preimenovali, in sicer prva v Ardenity in druga v CUF Químicos Industriais. |
| --- | --- |

(74)

Treba je poudariti, da sta se v primerjavi s prvotno preiskavo podjetji Sorochimie Chimie Fine in Quimigal SA preimenovali, in sicer prva v Ardenity in druga v CUF Químicos Industriais.

| (75) | Oba proizvajalca sta sodelovala pri preiskavi in podprla zahtevo po pregledu. Zaradi tega se šteje, da družbi predstavljata industrijo Skupnosti v smislu členov 9(1) in 10(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(75)

Oba proizvajalca sta sodelovala pri preiskavi in podprla zahtevo po pregledu. Zaradi tega se šteje, da družbi predstavljata industrijo Skupnosti v smislu členov 9(1) in 10(8) osnovne uredbe.

5.   STANJE NA TRGU SKUPNOSTI

5.1   Potrošnja na trgu Skupnosti

| (76) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi:






  — | uvoza zadevnega izdelka na trg Skupnosti po podatkih Eurostata, |
| --- | --- | --- |

(76)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi:

—

uvoza zadevnega izdelka na trg Skupnosti po podatkih Eurostata,

| — | skupnega prometa industrije Skupnosti na trgu Skupnosti po podatkih iz vrnjenih vprašalnikov. |
| --- | --- |

—

skupnega prometa industrije Skupnosti na trgu Skupnosti po podatkih iz vrnjenih vprašalnikov.

| (77) | Potrošnja Skupnosti sulfanilne kisline v OPP je bila približno 10 000 ton. V obravnavanem obdobju je prišlo do upada pri potrošnji v višini 6 %.
  Preglednica 1
  Potrošnja na trgu Skupnosti | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (v tonah) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |
| Indeks | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

(77)

Potrošnja Skupnosti sulfanilne kisline v OPP je bila približno 10 000 ton. V obravnavanem obdobju je prišlo do upada pri potrošnji v višini 6 %.

Preglednica 1

Potrošnja na trgu Skupnosti

2003

2004

2005

2006

OPP

Potrošnja (v tonah)

10 684

10 443

10 899

9 939

9 997

Indeks

100

98

102

93

94

5.1.1   Trenutni uvoz iz zadevne države

| (78) | Z namenom upoštevanja zaupnih poslovnih informacij in glede na to, da Kokan predstavlja 100 % uvoza iz Indije ter da industrijo Skupnosti predstavljata zgolj dva proizvajalca, je treba informacije v spodnjih preglednicah 2 do 5 predstaviti v indeksni obliki. |
| --- | --- |

(78)

Z namenom upoštevanja zaupnih poslovnih informacij in glede na to, da Kokan predstavlja 100 % uvoza iz Indije ter da industrijo Skupnosti predstavljata zgolj dva proizvajalca, je treba informacije v spodnjih preglednicah 2 do 5 predstaviti v indeksni obliki.

5.1.2   Obseg uvoza in tržni delež zadevnega uvoza v OPP

| (79) | Obseg in tržni deleži uvoza zadevnega izdelka iz Indije so se spreminjali, kot je prikazano v preglednici.
  Preglednica 2
  Uvoz iz zadevne države










  Uvoz | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |
| Vir: Eurostat. |

(79)

Obseg in tržni deleži uvoza zadevnega izdelka iz Indije so se spreminjali, kot je prikazano v preglednici.

Preglednica 2

Uvoz iz zadevne države

Uvoz

2003

2004

2005

2006

OPP

Indeks

100

54

59

56

60

Vir: Eurostat.

Preglednica 3

Tržni delež zadevne države

| Tržni delež | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

Tržni delež

2003

2004

2005

2006

OPP

Indeks

100

55

58

60

64

| (80) | Uvoz iz zadevne države članice se je zmanjšal za 40 % med letom 2003 in OPP, tržni delež indijskega uvoza pa se je zmanjšal za 36 %. |
| --- | --- |

(80)

Uvoz iz zadevne države članice se je zmanjšal za 40 % med letom 2003 in OPP, tržni delež indijskega uvoza pa se je zmanjšal za 36 %.

5.2   Razvoj cen in določanje cen uvoza zadevnega izdelka

Preglednica 4

Cene zadevnega uvoza

| Cene na enoto | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |
| Vir: Eurostat. |

Cene na enoto

2003

2004

2005

2006

OPP

Indeks

100

85

96

110

111

Vir: Eurostat.

| (81) | Povprečna cena zadevnega uvoza iz Indije se je povečala za 11 % v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(81)

Povprečna cena zadevnega uvoza iz Indije se je povečala za 11 % v obravnavanem obdobju.

| (82) | Za izračun ravni nelojalnega nižanja cen v OPP so se cene industrije Skupnosti franko tovarna nepovezanim strankam primerjale z uvoznimi cenami CIF meja Skupnosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zadevnih držav, ki so bile ustrezno prilagojene, da odražajo ceno z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem. Ta prilagoditev se je izvedla s pomočjo zvišanja cen prek običajnih carinskih dajatev in pouvoznih stroškov. Primerjava je pokazala, da zaradi prilagojenih indijskih cen ni prišlo do zbijanja cen v industriji Skupnosti. Na višanje cen in odsotnost nelojalnega nižanja je treba gledati v duhu različnih cenovno zavezujočih ponudb, ki jih je ponudil indijski izvoznik od uvedbe ukrepov leta 2002. |
| --- | --- |

(82)

Za izračun ravni nelojalnega nižanja cen v OPP so se cene industrije Skupnosti franko tovarna nepovezanim strankam primerjale z uvoznimi cenami CIF meja Skupnosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zadevnih držav, ki so bile ustrezno prilagojene, da odražajo ceno z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem. Ta prilagoditev se je izvedla s pomočjo zvišanja cen prek običajnih carinskih dajatev in pouvoznih stroškov. Primerjava je pokazala, da zaradi prilagojenih indijskih cen ni prišlo do zbijanja cen v industriji Skupnosti. Na višanje cen in odsotnost nelojalnega nižanja je treba gledati v duhu različnih cenovno zavezujočih ponudb, ki jih je ponudil indijski izvoznik od uvedbe ukrepov leta 2002.

5.3   Uvoz iz drugih tretjih držav

Preglednica 5

Uvoz iz drugih tretjih držav

| Druge tretje države | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (indeks) | 100 | 93 | 114 | 91 | 91 |
| Tržni delež (indeks) | 100 | 95 | 112 | 98 | 97 |
| Povprečna cena (EUR/tono) | 855 | 930 | 1 077 | 1 059 | 1 018 |
| Indeks | 100 | 109 | 126 | 124 | 119 |
| Vir: Eurostat. |

Druge tretje države

2003

2004

2005

2006

OPP

Uvoz (indeks)

100

93

114

91

91

Tržni delež (indeks)

100

95

112

98

97

Povprečna cena (EUR/tono)

855

930

1 077

1 059

1 018

Indeks

100

109

126

124

119

Vir: Eurostat.

| (83) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je zmanjšal za 9 % v obravnavanem obdobju. Njihov tržni delež je rahlo upadel za 3 %. Glavni državi izvoznici, ZDA in LRK, predstavljata skoraj 100 % uvoza v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(83)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je zmanjšal za 9 % v obravnavanem obdobju. Njihov tržni delež je rahlo upadel za 3 %. Glavni državi izvoznici, ZDA in LRK, predstavljata skoraj 100 % uvoza v obravnavanem obdobju.

| (84) | Cene sulfanilne kisline iz drugih tretjih držav so bile v povprečju nižje kot cene industrije Skupnosti ter nižje tudi od indijskih cen. Uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz LRK je bil podvržen protidampinški dajatvi 21 % leta 2002, ter je narasel na 33,7 % v letu 2004 po preiskavi za ugotavljanje absorpcije dajatev. |
| --- | --- |

(84)

Cene sulfanilne kisline iz drugih tretjih držav so bile v povprečju nižje kot cene industrije Skupnosti ter nižje tudi od indijskih cen. Uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz LRK je bil podvržen protidampinški dajatvi 21 % leta 2002, ter je narasel na 33,7 % v letu 2004 po preiskavi za ugotavljanje absorpcije dajatev.

5.4   Gospodarske razmere v industriji Skupnosti

5.4.1   Uvodne pripombe

| (85) | Da bi upoštevali zaupnost poslovnih informacij, je bilo treba informacije glede dveh podjetij, ki predstavljata industrijo Skupnosti, predstaviti v indeksni obliki. |
| --- | --- |

(85)

Da bi upoštevali zaupnost poslovnih informacij, je bilo treba informacije glede dveh podjetij, ki predstavljata industrijo Skupnosti, predstaviti v indeksni obliki.

| (86) | V skladu s členom 8(5) osnovne uredbe so bili pregledani vsi pomembni gospodarski faktorji in pokazatelji, ki so povezani z industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(86)

V skladu s členom 8(5) osnovne uredbe so bili pregledani vsi pomembni gospodarski faktorji in pokazatelji, ki so povezani z industrijo Skupnosti.

5.4.2   Podatki, ki so povezani z industrijo Skupnosti

(a)   Proizvodnja, obstoječe proizvodne zmogljivosti in stopnja izkoriščenosti zmogljivosti

Preglednica 6

Proizvodnja, obstoječe proizvodne zmogljivosti in stopnja izkoriščenosti zmogljivosti

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zmogljivost v tonah (indeks) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |
| Proizvodnja v tonah (indeks) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |
| Uporabljene zmogljivosti (indeks) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |
| Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

2003

2004

2005

2006

OPP

Zmogljivost v tonah (indeks)

100

100

100

105

112

Proizvodnja v tonah (indeks)

100

119

115

115

117

Uporabljene zmogljivosti (indeks)

100

119

115

109

105

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (87) | Stopnja proizvodnje industrije Skupnosti je bila v OPP za 17 % višja kot stopnja, ki je bila zabeležena na začetku obravnavanega obdobja. Kapaciteta proizvodnje industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečala za 12 %, saj je eden izmed proizvajalcev Skupnosti povečal svoje zmogljivosti s pomočjo vlaganj v opremo z namenom pridobivanja čiste sulfanilne kisline. Kombinacija omenjenih dveh dejavnikov je pripeljala do splošnega povečanja stopnje uporabljenih zmogljivosti industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem. Treba je tudi poudariti, da je industrija Skupnosti dosegla zadovoljivo raven uporabljenih zmogljivosti (približno 75–80 %) v OPP. |
| --- | --- |

(87)

Stopnja proizvodnje industrije Skupnosti je bila v OPP za 17 % višja kot stopnja, ki je bila zabeležena na začetku obravnavanega obdobja. Kapaciteta proizvodnje industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečala za 12 %, saj je eden izmed proizvajalcev Skupnosti povečal svoje zmogljivosti s pomočjo vlaganj v opremo z namenom pridobivanja čiste sulfanilne kisline. Kombinacija omenjenih dveh dejavnikov je pripeljala do splošnega povečanja stopnje uporabljenih zmogljivosti industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem. Treba je tudi poudariti, da je industrija Skupnosti dosegla zadovoljivo raven uporabljenih zmogljivosti (približno 75–80 %) v OPP.

(b)   Zaloge

| (88) | Raven zalog industrije Skupnosti ob koncu leta se je v obravnavanem obdobju znižala za 22 %. Raven zaloge je občutno padla leta 2004 in 2005, a se je progresivno povečala leta 2006 in v OPP.
  Preglednica 7
  Količina končnih zalog | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge v tonah (indeks) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |
| Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

(88)

Raven zalog industrije Skupnosti ob koncu leta se je v obravnavanem obdobju znižala za 22 %. Raven zaloge je občutno padla leta 2004 in 2005, a se je progresivno povečala leta 2006 in v OPP.

Preglednica 7

Količina končnih zalog

2003

2004

2005

2006

OPP

Zaloge v tonah (indeks)

100

35

38

64

78

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

(c)   Obseg prodaje, tržni delež in rast

| (89) | Obseg prodaje industrije Skupnosti v OPP je bil za 5 % večji kot na začetku obravnavanega obdobja. Ker je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju padla za 6 % (glej uvodno izjavo 77 zgoraj), se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %. Industrija Skupnosti je pridobila okoli 7 odstotnih točk tržnega deleža v obravnavanem obdobju. Tržni delež industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju obdržal nad 50 %.
  Preglednica 8
  Obseg prodaje in tržni delež | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje v tonah (indeks) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |
| Tržni delež v % (indeks) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |
| Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

(89)

Obseg prodaje industrije Skupnosti v OPP je bil za 5 % večji kot na začetku obravnavanega obdobja. Ker je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju padla za 6 % (glej uvodno izjavo 77 zgoraj), se je tržni delež industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %. Industrija Skupnosti je pridobila okoli 7 odstotnih točk tržnega deleža v obravnavanem obdobju. Tržni delež industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju obdržal nad 50 %.

Preglednica 8

Obseg prodaje in tržni delež

2003

2004

2005

2006

OPP

Obseg prodaje v tonah (indeks)

100

114

107

105

105

Tržni delež v % (indeks)

100

116

105

113

112

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (90) | Treba je poudariti, da je upad potrošnje Skupnosti leta 2006 in v OPP vplival na rast industrije Skupnosti. Rast tržnega deleža se pojasni na enak način kot povečanje obsega prodaje in manjša potrošnja proti koncu obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(90)

Treba je poudariti, da je upad potrošnje Skupnosti leta 2006 in v OPP vplival na rast industrije Skupnosti. Rast tržnega deleža se pojasni na enak način kot povečanje obsega prodaje in manjša potrošnja proti koncu obravnavanega obdobja.

(d)   Dejavniki, ki so vplivali na cene Skupnosti

| (91) | Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti so se v obravnavanem obdobju znižale za 26 %. Razvoj od leta 2005 odraža učinke protiabsorpcijskih ukrepov, ki so bili uvedeni v zvezi s kitajskim uvozom v letu 2004. Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti so se zelo zvišale med leti 2004 in 2005, nato pa ostale dokaj stabilne. Kljub temu pa je bilo omenjeno povišanje na manjše kot povišanje cene anilina, ki je najpomembnejša surovina za proizvodnjo sulfanilne kisline. Anilin, ki je benzenov derivat, je med OPP predstavljal približno 50 % celotnega proizvodnega stroška in zaznamoval povišanje cen za približno 45 % med letom 2003 in OPP.
  Preglednica 9
  Prodajne cene | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena (indeks) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |
| Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

(91)

Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti so se v obravnavanem obdobju znižale za 26 %. Razvoj od leta 2005 odraža učinke protiabsorpcijskih ukrepov, ki so bili uvedeni v zvezi s kitajskim uvozom v letu 2004. Povprečne prodajne cene industrije Skupnosti so se zelo zvišale med leti 2004 in 2005, nato pa ostale dokaj stabilne. Kljub temu pa je bilo omenjeno povišanje na manjše kot povišanje cene anilina, ki je najpomembnejša surovina za proizvodnjo sulfanilne kisline. Anilin, ki je benzenov derivat, je med OPP predstavljal približno 50 % celotnega proizvodnega stroška in zaznamoval povišanje cen za približno 45 % med letom 2003 in OPP.

Preglednica 9

Prodajne cene

2003

2004

2005

2006

OPP

Povprečna prodajna cena (indeks)

100

104

124

125

126

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

(e)   Zaposlovanje in produktivnost

| (92) | Stopnja zaposlovanja je med letom 2003 in OPP upadla za 9 %, medtem pa se je proizvodnja povečala, kar je bil odraz povečanja produktivnosti in konkurenčnosti industrije Skupnosti. Povprečni strošek na zaposlenega se je v istem obdobju zvišal za 15 %.
  Preglednica 10
  Zaposlovanje in produktivnost | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlovanje (indeks) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |
| Produktivnost (indeks) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |
| Povprečni stroški dela (indeks) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |
| Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

(92)

Stopnja zaposlovanja je med letom 2003 in OPP upadla za 9 %, medtem pa se je proizvodnja povečala, kar je bil odraz povečanja produktivnosti in konkurenčnosti industrije Skupnosti. Povprečni strošek na zaposlenega se je v istem obdobju zvišal za 15 %.

Preglednica 10

Zaposlovanje in produktivnost

2003

2004

2005

2006

OPP

Zaposlovanje (indeks)

100

96

96

98

91

Produktivnost (indeks)

100

125

120

117

129

Povprečni stroški dela (indeks)

100

82

94

106

115

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

(f)   Dobičkonosnost

Preglednica 11

Dobičkonosnost

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | –1 286 | 1 519 | 335 | 191 |
| Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

2003

2004

2005

2006

OPP

Indeks

100

–1 286

1 519

335

191

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (93) | Dobičkonosnost industrije Skupnosti je bila z izjemo leta 2005 približno ali manj kot 1 % njenega prometa. Do večjih izgub je prišlo leta 2004, industrija Skupnosti pa je zabeležila dobiček v letih 2005, 2006 in OPP. Glede na to, da je bila leta 2003 dobičkonosnost industrije Skupnosti izredno nizka, je očitno povečanje, do katerega je prišlo v obravnavanem obdobju, vodilo do stopnje dobičkonosnosti, ki je še vedno veliko pod nivojem, ki bi bil lahko sprejemljiv pri tovrstni industriji. |
| --- | --- |

(93)

Dobičkonosnost industrije Skupnosti je bila z izjemo leta 2005 približno ali manj kot 1 % njenega prometa. Do večjih izgub je prišlo leta 2004, industrija Skupnosti pa je zabeležila dobiček v letih 2005, 2006 in OPP. Glede na to, da je bila leta 2003 dobičkonosnost industrije Skupnosti izredno nizka, je očitno povečanje, do katerega je prišlo v obravnavanem obdobju, vodilo do stopnje dobičkonosnosti, ki je še vedno veliko pod nivojem, ki bi bil lahko sprejemljiv pri tovrstni industriji.

| (94) | Na dobičkonosnost industrije Skupnosti je vplival razvoj cen surovin. Povprečni proizvodni strošek se je med letom 2003 in OPP povišal za 25 %. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 91, anilin predstavlja glavno surovino pri proizvodnji sulfanilne kisline ter predstavlja približno polovico proizvodnih stroškov. Glede na to, da so se cene anilina v letu 2004 zelo zvišale, industrija Skupnosti višjih cen ni mogla prenesti na stranke, zato so nastale izgube. Položaj industrije Skupnosti se je izboljšal leta 2005, ko so se cene anilina umirile in je industrija Skupnosti lahko zvišala svoje cene sulfanilne kisline do mere, ki je bila potrebna za kritje višjih stroškov surovin. Leta 2006 in v OPP je ob vnovičnem zvišanju cen anilina dobičkonosnost industrije Skupnosti padla na raven pod 1 % glede na promet. |
| --- | --- |

(94)

Na dobičkonosnost industrije Skupnosti je vplival razvoj cen surovin. Povprečni proizvodni strošek se je med letom 2003 in OPP povišal za 25 %. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 91, anilin predstavlja glavno surovino pri proizvodnji sulfanilne kisline ter predstavlja približno polovico proizvodnih stroškov. Glede na to, da so se cene anilina v letu 2004 zelo zvišale, industrija Skupnosti višjih cen ni mogla prenesti na stranke, zato so nastale izgube. Položaj industrije Skupnosti se je izboljšal leta 2005, ko so se cene anilina umirile in je industrija Skupnosti lahko zvišala svoje cene sulfanilne kisline do mere, ki je bila potrebna za kritje višjih stroškov surovin. Leta 2006 in v OPP je ob vnovičnem zvišanju cen anilina dobičkonosnost industrije Skupnosti padla na raven pod 1 % glede na promet.

(g)   Investicije, donosnost investicij in sposobnost zbiranja kapitala

Preglednica 12

Naložbe in donosnost naložb

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (indeks) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |
| Donosnost naložb (indeks) | 100 | –1 779 | 2 498 | 420 | 224 |
| Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

2003

2004

2005

2006

OPP

Naložbe (indeks)

100

39

57

255

305

Donosnost naložb (indeks)

100

–1 779

2 498

420

224

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

| (95) | Industrija Skupnosti je še naprej izvajala naložbe v dejavnosti, povezane s sulfanilno kislino v obravnavanem obdobju. Leta 2006 in v OPP je poleg investicij, ki so bile v osnovi povezane z vzdrževanjem obstoječih kapitalskih sredstev, en proizvajalec Skupnosti izvedel naložbe, da bi povečal svoje zmogljivosti proizvodnje čiste sulfanilne kisline. Treba je poudariti, da bodo nove zmogljivosti postale operativne šele od leta 2008 naprej. |
| --- | --- |

(95)

Industrija Skupnosti je še naprej izvajala naložbe v dejavnosti, povezane s sulfanilno kislino v obravnavanem obdobju. Leta 2006 in v OPP je poleg investicij, ki so bile v osnovi povezane z vzdrževanjem obstoječih kapitalskih sredstev, en proizvajalec Skupnosti izvedel naložbe, da bi povečal svoje zmogljivosti proizvodnje čiste sulfanilne kisline. Treba je poudariti, da bodo nove zmogljivosti postale operativne šele od leta 2008 naprej.

| (96) | Ker je imela industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju nizke dobičke, je postavka za donosnost naložb, ki izraža rezultat pred odbitkom davka v odstotkih čiste začetne in končne knjigovodske vrednosti premoženja, ki se uporablja pri proizvodnji sulfanilne kisline, ostala zelo nizka, tj. približno 2 % med OPP. |
| --- | --- |

(96)

Ker je imela industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju nizke dobičke, je postavka za donosnost naložb, ki izraža rezultat pred odbitkom davka v odstotkih čiste začetne in končne knjigovodske vrednosti premoženja, ki se uporablja pri proizvodnji sulfanilne kisline, ostala zelo nizka, tj. približno 2 % med OPP.

| (97) | Preiskava je pokazala, da je težko finančno stanje proizvajalcev Skupnosti negativno vplivalo na kapitalske zahteve. Čeprav je eden izmed proizvajalcev Skupnosti del velike skupine, kapitalske zahteve niso vedno izpolnjene do želene ravni, ker so finančna sredstva običajno dodeljena najbolj dobičkonosnim subjektom znotraj te skupine. |
| --- | --- |

(97)

Preiskava je pokazala, da je težko finančno stanje proizvajalcev Skupnosti negativno vplivalo na kapitalske zahteve. Čeprav je eden izmed proizvajalcev Skupnosti del velike skupine, kapitalske zahteve niso vedno izpolnjene do želene ravni, ker so finančna sredstva običajno dodeljena najbolj dobičkonosnim subjektom znotraj te skupine.

(h)   Denarni tokovi

| (98) | Denarni tok je zelo upadel, tj. za 85 % med letom 2003 in OPP, a je še vedno ostal pozitiven. Denarni tokovi ne sledijo trendu dobičkonosnosti, saj so nanje vplivale nedenarne postavke kot sta amortizacija sredstev in gibanje zalog.
  Preglednica 13
  Denarni tok










  Denarni tok | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |
| Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik. |

(98)

Denarni tok je zelo upadel, tj. za 85 % med letom 2003 in OPP, a je še vedno ostal pozitiven. Denarni tokovi ne sledijo trendu dobičkonosnosti, saj so nanje vplivale nedenarne postavke kot sta amortizacija sredstev in gibanje zalog.

Preglednica 13

Denarni tok

Denarni tok

2003

2004

2005

2006

OPP

Indeks

100

41

64

32

15

Vir: Odgovori industrije Skupnosti na vprašalnik.

5.5   Sklepna ugotovitev

| (99) | Med letom 2003 in OPP se je večina pokazateljev, ki pripada industriji Skupnosti, razvila pozitivno: obseg prodaje, izkoriščenost zmogljivosti, obseg proizvodnje, končno stanje zalog, produktivnost, naložbe in donosnost naložb. Kljub temu je njena dobičkonosnost ostala pod 1 % prometa med OPP. |
| --- | --- |

(99)

Med letom 2003 in OPP se je večina pokazateljev, ki pripada industriji Skupnosti, razvila pozitivno: obseg prodaje, izkoriščenost zmogljivosti, obseg proizvodnje, končno stanje zalog, produktivnost, naložbe in donosnost naložb. Kljub temu je njena dobičkonosnost ostala pod 1 % prometa med OPP.

| (100) | Industrija Skupnosti je imela korist od zvišanja cene na enoto sulfanilne kisline od leta 2004 do konca OPP. Vendar pa zvišanje prodajne cene ni moglo izravnati dviga stroškov proizvodnje in tako so se stopnje dobička zmanjšale. |
| --- | --- |

(100)

Industrija Skupnosti je imela korist od zvišanja cene na enoto sulfanilne kisline od leta 2004 do konca OPP. Vendar pa zvišanje prodajne cene ni moglo izravnati dviga stroškov proizvodnje in tako so se stopnje dobička zmanjšale.

| (101) | Treba je poudariti, da je upad potrošnje Skupnosti leta 2006 in v OPP zaviral obnovo industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(101)

Treba je poudariti, da je upad potrošnje Skupnosti leta 2006 in v OPP zaviral obnovo industrije Skupnosti.

| (102) | Nedvomno je vzpostavitev protisubvencijskih ukrepov industriji Skupnosti omogočila, da stabilizira svoj položaj, a si ni popolnoma opomogla od škodnega stanja zaradi povišanja stroškov surovin, ki jih industrija Skupnosti ni mogla prenesti svojim strankam. Kljub temu je preiskava pokazala, da je industrija Skupnosti začela vlagati v novo opremo v času obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(102)

Nedvomno je vzpostavitev protisubvencijskih ukrepov industriji Skupnosti omogočila, da stabilizira svoj položaj, a si ni popolnoma opomogla od škodnega stanja zaradi povišanja stroškov surovin, ki jih industrija Skupnosti ni mogla prenesti svojim strankam. Kljub temu je preiskava pokazala, da je industrija Skupnosti začela vlagati v novo opremo v času obravnavanega obdobja.

| (103) | Na podlagi zgornje analize se je izkazalo, da so se kazalniki obsega v obravnavanem obdobju razvili pozitivno. Po drugi strani pa so finančni kazalniki v zvezi z industrijo Skupnosti, kot sta dobičkonosnost in denarni tok, pokazali, da je industrija Skupnosti še vedno v ranljivem položaju. Zato je bilo ugotovljeno, da si še ni popolnoma opomogla od učinkov škodljivega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(103)

Na podlagi zgornje analize se je izkazalo, da so se kazalniki obsega v obravnavanem obdobju razvili pozitivno. Po drugi strani pa so finančni kazalniki v zvezi z industrijo Skupnosti, kot sta dobičkonosnost in denarni tok, pokazali, da je industrija Skupnosti še vedno v ranljivem položaju. Zato je bilo ugotovljeno, da si še ni popolnoma opomogla od učinkov škodljivega subvencioniranja.

6.   VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE

6.1   Splošno

| (104) | Na podlagi člena 18(2) osnovne uredbe je bila izvedena analiza verjetnosti nadaljevanja škode v primeru razveljavitve obstoječih ukrepov. V tem pogledu je bil še zlasti proučen možen razvoj obsega izvoza in cen tretjih držav, prav tako pa tudi možni vplivi na položaj industrije Skupnosti v primeru odsotnosti ukrepov. |
| --- | --- |

(104)

Na podlagi člena 18(2) osnovne uredbe je bila izvedena analiza verjetnosti nadaljevanja škode v primeru razveljavitve obstoječih ukrepov. V tem pogledu je bil še zlasti proučen možen razvoj obsega izvoza in cen tretjih držav, prav tako pa tudi možni vplivi na položaj industrije Skupnosti v primeru odsotnosti ukrepov.

6.2   Razvoj obsega uvoza in cen zadevne države v primeru razveljavitve ukrepov

| (105) | Tudi ob izvajanju protisubvencijskih ukrepov je uvoz iz zadevne države v OPP predstavljal 9,7-odstotni tržni delež. |
| --- | --- |

(105)

Tudi ob izvajanju protisubvencijskih ukrepov je uvoz iz zadevne države v OPP predstavljal 9,7-odstotni tržni delež.

| (106) | Preiskava je pokazala, da ima sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik veliko prostih zmogljivosti, več kot 30 % potrošnje Skupnosti. Te proste zmogljivosti nakazujejo, da ima omenjeni proizvajalec izvoznik možnost povišanja svoje trenutne proizvodnje in povečanja izvoza sulfanilne kisline v Skupnost. |
| --- | --- |

(106)

Preiskava je pokazala, da ima sodelujoči indijski proizvajalec izvoznik veliko prostih zmogljivosti, več kot 30 % potrošnje Skupnosti. Te proste zmogljivosti nakazujejo, da ima omenjeni proizvajalec izvoznik možnost povišanja svoje trenutne proizvodnje in povečanja izvoza sulfanilne kisline v Skupnost.

| (107) | Ugotovljeno je bilo tudi, da se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju rahlo znižala, ob tem pa se ne pričakuje, da bo potreba v naslednjih letih tako velika, da bo prišlo do absorpcije potencialnega povečanja uvoza iz Indije v primeru, da se ukrepi ne izvajajo več. V tem primeru bo izvoz sulfanilne kisline iz Indije verjetno nadomestil velik prodajni delež industrije Skupnosti, saj bodo cene uvoza zelo verjetno nižje kot cene industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(107)

Ugotovljeno je bilo tudi, da se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju rahlo znižala, ob tem pa se ne pričakuje, da bo potreba v naslednjih letih tako velika, da bo prišlo do absorpcije potencialnega povečanja uvoza iz Indije v primeru, da se ukrepi ne izvajajo več. V tem primeru bo izvoz sulfanilne kisline iz Indije verjetno nadomestil velik prodajni delež industrije Skupnosti, saj bodo cene uvoza zelo verjetno nižje kot cene industrije Skupnosti.

| (108) | S preiskavo je bilo ugotovljeno, da trg Skupnosti ostaja privlačen za indijskega proizvajalca izvoznika. Ugotovljeno je bilo, da je povprečna izvozna cena prodaje drugim tretjim državam veliko nižja kot običajna izvozna cena v Skupnosti. Dejstvo, da ni prišlo do nelojalnega nižanja cen pri indijskih izvoznih cenah, se lahko razloži s cenovno zavezo in ukrepi za Indijo. Čeprav se je ob tem ugotovilo, da so bile indijske CIF izvozne cene v povprečju nižje kot povprečne cene industrije Skupnosti (približno 7 %). |
| --- | --- |

(108)

S preiskavo je bilo ugotovljeno, da trg Skupnosti ostaja privlačen za indijskega proizvajalca izvoznika. Ugotovljeno je bilo, da je povprečna izvozna cena prodaje drugim tretjim državam veliko nižja kot običajna izvozna cena v Skupnosti. Dejstvo, da ni prišlo do nelojalnega nižanja cen pri indijskih izvoznih cenah, se lahko razloži s cenovno zavezo in ukrepi za Indijo. Čeprav se je ob tem ugotovilo, da so bile indijske CIF izvozne cene v povprečju nižje kot povprečne cene industrije Skupnosti (približno 7 %).

| (109) | Zato je zelo verjetno, da bi neizvajanje ukrepov indijskega proizvajalca izvoznika spodbudilo k uporabi znatne količine neizkoriščenih zmogljivosti in preusmeritvi njegovega izvoza v druge tretje države na privlačnejši trg Skupnosti po cenah, ki bi bile še vedno veliko nižje kot trenutne cene v industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(109)

Zato je zelo verjetno, da bi neizvajanje ukrepov indijskega proizvajalca izvoznika spodbudilo k uporabi znatne količine neizkoriščenih zmogljivosti in preusmeritvi njegovega izvoza v druge tretje države na privlačnejši trg Skupnosti po cenah, ki bi bile še vedno veliko nižje kot trenutne cene v industriji Skupnosti.

6.3   Sklep o verjetnosti ponovnega pojava škode

| (110) | Na podlagi navedenega lahko sklepamo, da bi v primeru izteka veljavnosti ukrepov uvoz na trg Skupnosti iz zadevne države potekal v velikih količinah in ob nesubvencioniranih cenah, ki bi bile nižje od cen industrije Skupnosti. Vse to bi najverjetneje povzročilo učinek trenda nižanja cen na trgu Skupnosti, kar bi po pričakovanjih negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Skupnosti. To bi zlasti negativno vplivalo na obnovo, do katere je delno prišlo med obravnavanim obdobjem, ter ponovno povzročilo škodo. |
| --- | --- |

(110)

Na podlagi navedenega lahko sklepamo, da bi v primeru izteka veljavnosti ukrepov uvoz na trg Skupnosti iz zadevne države potekal v velikih količinah in ob nesubvencioniranih cenah, ki bi bile nižje od cen industrije Skupnosti. Vse to bi najverjetneje povzročilo učinek trenda nižanja cen na trgu Skupnosti, kar bi po pričakovanjih negativno vplivalo na gospodarski položaj industrije Skupnosti. To bi zlasti negativno vplivalo na obnovo, do katere je delno prišlo med obravnavanim obdobjem, ter ponovno povzročilo škodo.

7.   INTERES SKUPNOSTI

7.1   Uvod

| (111) | V skladu s členom 31 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protisubvencijskih ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Pri določitvi interesa Skupnosti so bili upoštevani vsi različni s tem povezani interesi. |
| --- | --- |

(111)

V skladu s členom 31 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih protisubvencijskih ukrepov v nasprotju z interesom Skupnosti kot celote. Pri določitvi interesa Skupnosti so bili upoštevani vsi različni s tem povezani interesi.

| (112) | Dejstvo, da je sedanja preiskava pregled in analizira položaj, pri katerem so bili protisubvencijski ukrepi že v veljavi, omogoča oceno kakršnega koli neupravičenega negativnega učinka na stranke, ki jih zadevajo trenutni protisubvencijski ukrepi. |
| --- | --- |

(112)

Dejstvo, da je sedanja preiskava pregled in analizira položaj, pri katerem so bili protisubvencijski ukrepi že v veljavi, omogoča oceno kakršnega koli neupravičenega negativnega učinka na stranke, ki jih zadevajo trenutni protisubvencijski ukrepi.

| (113) | Na podlagi tega je bilo proučeno, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega subvencioniranja obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov v tem konkretnem primeru ni v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(113)

Na podlagi tega je bilo proučeno, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega subvencioniranja obstajali utemeljeni razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov v tem konkretnem primeru ni v interesu Skupnosti.

7.2   Interes industrije Skupnosti

| (114) | Upravičeno se lahko pričakuje, da bo industrija Skupnosti imela še naprej koristi od trenutno uvedenih ukrepov in bo njen tržni delež še naprej rasel ter da bo izboljšala svojo dobičkonosnost. V primeru, da se ukrepi ne ohranijo, obstaja verjetnost, da bo industrija Skupnosti ponovno utrpela škodo zaradi povečanega uvoza po subvencioniranih cenah iz zadevnih držav in da se bo trenutno ranljivo finančno stanje še poslabšalo. |
| --- | --- |

(114)

Upravičeno se lahko pričakuje, da bo industrija Skupnosti imela še naprej koristi od trenutno uvedenih ukrepov in bo njen tržni delež še naprej rasel ter da bo izboljšala svojo dobičkonosnost. V primeru, da se ukrepi ne ohranijo, obstaja verjetnost, da bo industrija Skupnosti ponovno utrpela škodo zaradi povečanega uvoza po subvencioniranih cenah iz zadevnih držav in da se bo trenutno ranljivo finančno stanje še poslabšalo.

| (115) | Na splošno je mogoče skleniti, da bi bilo nadaljevanje ukrepov nedvomno v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(115)

Na splošno je mogoče skleniti, da bi bilo nadaljevanje ukrepov nedvomno v interesu industrije Skupnosti.

7.3   Interes uvoznikov

| (116) | Treba je poudariti, da je bilo med prvotno preiskavo ugotovljeno, da izvajanje ukrepov ne bi imelo večjega vpliva na uvoznike sulfanilne kisline Skupnosti. To očitno potrjuje tudi pomanjkanje sodelovanja pri tej preiskavi. Zato ne obstajajo utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo izvajanje ukrepov v nasprotju z interesi uvoznikov. |
| --- | --- |

(116)

Treba je poudariti, da je bilo med prvotno preiskavo ugotovljeno, da izvajanje ukrepov ne bi imelo večjega vpliva na uvoznike sulfanilne kisline Skupnosti. To očitno potrjuje tudi pomanjkanje sodelovanja pri tej preiskavi. Zato ne obstajajo utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo izvajanje ukrepov v nasprotju z interesi uvoznikov.

7.4   Interes uporabnikov

| (117) | Komisija je poslala vprašalnike vsem 31 znanim uporabnikom, od katerih so samo štirje vrnili izpolnjen vprašalnik. Tri vrnjene vprašalnike so poslala podjetja Skupnosti, ki proizvajajo optična belila in en vprašalnik podjetje, ki proizvaja barvila. Kljub temu pa informacije, ki so jih posredovali omenjeni uporabniki glede učinka ukrepov in deleža, ki ga je sulfanilna kislina predstavljala pri njihovih proizvodnih stroških, niso bile pomembne. |
| --- | --- |

(117)

Komisija je poslala vprašalnike vsem 31 znanim uporabnikom, od katerih so samo štirje vrnili izpolnjen vprašalnik. Tri vrnjene vprašalnike so poslala podjetja Skupnosti, ki proizvajajo optična belila in en vprašalnik podjetje, ki proizvaja barvila. Kljub temu pa informacije, ki so jih posredovali omenjeni uporabniki glede učinka ukrepov in deleža, ki ga je sulfanilna kislina predstavljala pri njihovih proizvodnih stroških, niso bile pomembne.

| (118) | Obseg zadevnega izdelka, ki so ga uvažali omenjeni štirje uporabniki, je predstavljal 47,3 % celotnega uvoza v Skupnost. Ker so navedeni štirje uporabniki kupovali sulfanilno kislino v velikih količinah od industrije Skupnosti, so predstavljali približno 40 % celotne potrošnje Skupnosti v OPP. |
| --- | --- |

(118)

Obseg zadevnega izdelka, ki so ga uvažali omenjeni štirje uporabniki, je predstavljal 47,3 % celotnega uvoza v Skupnost. Ker so navedeni štirje uporabniki kupovali sulfanilno kislino v velikih količinah od industrije Skupnosti, so predstavljali približno 40 % celotne potrošnje Skupnosti v OPP.

| (119) | Trije uporabniki so navedli enake razloge za nasprotovanje nadaljevanju izvajanja ukrepov: ker naj bi bila proizvodne zmogljivosti industrije Skupnosti nezadostne za potrebe domačega povpraševanja in ker ukrepi škodijo konkurenčnosti nadaljnjih izdelkov. Četrti uporabnik ni podal mnenja in se ni izrazil, ali je za ali proti ohranjanju ukrepov. |
| --- | --- |

(119)

Trije uporabniki so navedli enake razloge za nasprotovanje nadaljevanju izvajanja ukrepov: ker naj bi bila proizvodne zmogljivosti industrije Skupnosti nezadostne za potrebe domačega povpraševanja in ker ukrepi škodijo konkurenčnosti nadaljnjih izdelkov. Četrti uporabnik ni podal mnenja in se ni izrazil, ali je za ali proti ohranjanju ukrepov.

| (120) | Glede stanja dobave na trgu Skupnosti je treba upoštevati, da trenutne proizvodne zmogljivosti industrije Skupnosti lahko zadostijo približno 80 % potrošnje Skupnosti, Treba je tudi poudariti, da je industrija Skupnosti investirala v nove objekte, da bi povečala donos čiste sulfanilne kisline. Namen ukrepov ni zapreti trg za uvoz iz zadevnih držav, temveč zagotoviti, da poteka uvoz po nesubvencioniranih in neškodljivih cenah. Zato se pričakuje, da se bo uvoz iz zadevne države še naprej pojavljal na trgu, kot se je to do zdaj dogajalo po uveljavitvi ukrepov leta 2002. |
| --- | --- |

(120)

Glede stanja dobave na trgu Skupnosti je treba upoštevati, da trenutne proizvodne zmogljivosti industrije Skupnosti lahko zadostijo približno 80 % potrošnje Skupnosti, Treba je tudi poudariti, da je industrija Skupnosti investirala v nove objekte, da bi povečala donos čiste sulfanilne kisline. Namen ukrepov ni zapreti trg za uvoz iz zadevnih držav, temveč zagotoviti, da poteka uvoz po nesubvencioniranih in neškodljivih cenah. Zato se pričakuje, da se bo uvoz iz zadevne države še naprej pojavljal na trgu, kot se je to do zdaj dogajalo po uveljavitvi ukrepov leta 2002.

| (121) | Treba je tudi upoštevati, da je proizvodnja sulfanilne kisline zunaj Skupnosti zdaj omejena na nekaj držav na svetu, kot so Indija, LRK in ZDA. Zato je pomembno, da se industriji Skupnosti omogoči, da deluje v okviru učinkovitih konkurenčnih pogojev, da so lahko domače zaloge izdelka že vedno dostopne vsem uporabnikom v Skupnosti. |
| --- | --- |

(121)

Treba je tudi upoštevati, da je proizvodnja sulfanilne kisline zunaj Skupnosti zdaj omejena na nekaj držav na svetu, kot so Indija, LRK in ZDA. Zato je pomembno, da se industriji Skupnosti omogoči, da deluje v okviru učinkovitih konkurenčnih pogojev, da so lahko domače zaloge izdelka že vedno dostopne vsem uporabnikom v Skupnosti.

| (122) | Glede konkurenčnosti uporabnikov je treba upoštevati, da je bilo kljub pomanjkanju informacij, ki so jih podali uporabniki v okviru te preiskave, v prvotni preiskavi dokazano, da bodo protisubvencijski ukrepi povišali celotne stroške optičnih belil in barvil, ki vsebujejo sulfanilno kislino za manj kot 1 %. |
| --- | --- |

(122)

Glede konkurenčnosti uporabnikov je treba upoštevati, da je bilo kljub pomanjkanju informacij, ki so jih podali uporabniki v okviru te preiskave, v prvotni preiskavi dokazano, da bodo protisubvencijski ukrepi povišali celotne stroške optičnih belil in barvil, ki vsebujejo sulfanilno kislino za manj kot 1 %.

| (123) | Na osnovi zgoraj opisanega se podobno kot pri sklepu prvotne preiskave šteje tudi v okviru preiskave zaradi izteka ukrepov, da ohranitev ukrepov nima večjega nezaželenega učinka na položaj uporabnikov. |
| --- | --- |

(123)

Na osnovi zgoraj opisanega se podobno kot pri sklepu prvotne preiskave šteje tudi v okviru preiskave zaradi izteka ukrepov, da ohranitev ukrepov nima večjega nezaželenega učinka na položaj uporabnikov.

7.5   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (124) | Ob upoštevanju navedenega se sklene, da ni nobenih utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih protisubvencijskih ukrepov. |
| --- | --- |

(124)

Ob upoštevanju navedenega se sklene, da ni nobenih utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih protisubvencijskih ukrepov.

8.   IZRAVNALNI UKREPI

| (125) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev in spremembo obstoječih ukrepov. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko podale svoje pritožbe in stališča. Prejeta ni bila nobena pripomba, zaradi katere bi se spremenili zgoraj navedeni sklepi. |
| --- | --- |

(125)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev in spremembo obstoječih ukrepov. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko podale svoje pritožbe in stališča. Prejeta ni bila nobena pripomba, zaradi katere bi se spremenili zgoraj navedeni sklepi.

| (126) | Glede na sklepe, ki so bili sprejeti v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa, in ob upoštevanju možnega nadaljevanja subvencioniranja, ponovnega pojava škode in interesa Skupnosti, se izravnalni ukrepi glede uvoza sulfanilne kisline s poreklom iz Indije ohranijo z namenom preprečevanja ponovnega pojava škode, ki ga je industriji Skupnosti povzročil subvencionirani uvoz. |
| --- | --- |

(126)

Glede na sklepe, ki so bili sprejeti v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa, in ob upoštevanju možnega nadaljevanja subvencioniranja, ponovnega pojava škode in interesa Skupnosti, se izravnalni ukrepi glede uvoza sulfanilne kisline s poreklom iz Indije ohranijo z namenom preprečevanja ponovnega pojava škode, ki ga je industriji Skupnosti povzročil subvencionirani uvoz.

| (127) | Glede na ugotovitve delnega vmesnega pregleda, ki je bil omejen na stopnjo subvencioniranja sodelujočega proizvajalca izvoznika v Indiji, se sprememba stopnje izravnalne dajatve s 7,1 % na 4,7 % šteje za ustrezno. Ker sodelujoči proizvajalec izvoznik predstavlja 100 % izvoza sulfanilne kisline iz Indije v Skupnost v OPP, se šteje za primerno, da ta stopnja dajatve velja tudi za uvoz izdelkov drugih indijskih proizvajalcev. Stopnja dajatve se ne bo uporabljala za uvoz zadevnega izdelka, ki se proizvaja in prodaja za izvoz v Skupnost s pomočjo sodelujočega proizvajalca izvoznika, od katerega je bila sprejeta zaveza s Sklepom 2006/37/ES. V tem smislu je treba poudariti, da so bile najnižje uvozne cene zaveze, sprejete od indijskega podjetja, spremenjene z namenom odražanja padca pri splošni stopnji dajatve (protidampinške in protisubvencijske), ki se uporablja za to podjetje. |
| --- | --- |

(127)

Glede na ugotovitve delnega vmesnega pregleda, ki je bil omejen na stopnjo subvencioniranja sodelujočega proizvajalca izvoznika v Indiji, se sprememba stopnje izravnalne dajatve s 7,1 % na 4,7 % šteje za ustrezno. Ker sodelujoči proizvajalec izvoznik predstavlja 100 % izvoza sulfanilne kisline iz Indije v Skupnost v OPP, se šteje za primerno, da ta stopnja dajatve velja tudi za uvoz izdelkov drugih indijskih proizvajalcev. Stopnja dajatve se ne bo uporabljala za uvoz zadevnega izdelka, ki se proizvaja in prodaja za izvoz v Skupnost s pomočjo sodelujočega proizvajalca izvoznika, od katerega je bila sprejeta zaveza s Sklepom 2006/37/ES. V tem smislu je treba poudariti, da so bile najnižje uvozne cene zaveze, sprejete od indijskega podjetja, spremenjene z namenom odražanja padca pri splošni stopnji dajatve (protidampinške in protisubvencijske), ki se uporablja za to podjetje.

| (128) | Sprememba stopnje izravnalne dajatve bo vplivala na dokončno protidampinško dajatev 18,3 %, ki je uvedena na uvoz sulfanilne kisline iz Indije z Uredbo (ES) št. 1000/2008, saj je bila slednja prilagojena z namenom izogibanja dvojnim štetjem učinka koristi od izvoznih subvencij (dokončna protidampinška dajatev je bila osnovana na stopnji dampinga, saj je bila slednja nižja kot stopnja odprave škode). Člen 24(1) osnovne uredbe in člen 14(1) osnovne protidampinške uredbe določata, da noben izdelek ne sme biti predmet protidampinških ali izravnalnih ukrepov za namene izogiba enakemu položaju, ki je posledica dampinga ali izvoznega subvencioniranja. Med prvotno raziskavo je bilo ugotovljeno, da nekatere proučene subvencijske sheme, za katere je bilo ugotovljeno, da so v Indiji takšne, da se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi, so pomenile izvozne subvencije v smislu člena 3(4)(a) osnovne protisubvencijske uredbe. Kot takšne bi lahko te subvencije samo vplivale na izvozno ceno indijskega proizvajalca izvoznika, torej bi povzročile povečanje stopnje dampinga. Zato je bila v skladu s členom 24(1) osnovne uredbe dokončna protidampinška dajatev prilagojena tako, da odraža trenutno stopnjo dampinga, ki ostane po uvedbi dokončne izravnalne dajatve za odpravo učinka izvoznih subvencij (glej uvodno izjavo 46 Uredbe (ES) št. 1339/2002). |
| --- | --- |

(128)

Sprememba stopnje izravnalne dajatve bo vplivala na dokončno protidampinško dajatev 18,3 %, ki je uvedena na uvoz sulfanilne kisline iz Indije z Uredbo (ES) št. 1000/2008, saj je bila slednja prilagojena z namenom izogibanja dvojnim štetjem učinka koristi od izvoznih subvencij (dokončna protidampinška dajatev je bila osnovana na stopnji dampinga, saj je bila slednja nižja kot stopnja odprave škode). Člen 24(1) osnovne uredbe in člen 14(1) osnovne protidampinške uredbe določata, da noben izdelek ne sme biti predmet protidampinških ali izravnalnih ukrepov za namene izogiba enakemu položaju, ki je posledica dampinga ali izvoznega subvencioniranja. Med prvotno raziskavo je bilo ugotovljeno, da nekatere proučene subvencijske sheme, za katere je bilo ugotovljeno, da so v Indiji takšne, da se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi, so pomenile izvozne subvencije v smislu člena 3(4)(a) osnovne protisubvencijske uredbe. Kot takšne bi lahko te subvencije samo vplivale na izvozno ceno indijskega proizvajalca izvoznika, torej bi povzročile povečanje stopnje dampinga. Zato je bila v skladu s členom 24(1) osnovne uredbe dokončna protidampinška dajatev prilagojena tako, da odraža trenutno stopnjo dampinga, ki ostane po uvedbi dokončne izravnalne dajatve za odpravo učinka izvoznih subvencij (glej uvodno izjavo 46 Uredbe (ES) št. 1339/2002).

| (129) | Zato je treba stopnjo dokončne protidampinške dajatve za Indijo prilagoditi tako, da bo upoštevana revidirana stopnja koristi, pridobljena od izvoznih subvencij v OPP trenutne protisubvencijske preiskave. Ker koristi od uvoznih subvencij v tem OPP znašajo 4,1 % in je bila stopnja dampinga prvotno določena v Uredbi Sveta (ES) št. 1339/2002 ter je znašala 24,6 %, mora biti revidirana stopnja protidampinške dajatve 20,5 %. Uredbo (ES) št. 1000/2008 je treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(129)

Zato je treba stopnjo dokončne protidampinške dajatve za Indijo prilagoditi tako, da bo upoštevana revidirana stopnja koristi, pridobljena od izvoznih subvencij v OPP trenutne protisubvencijske preiskave. Ker koristi od uvoznih subvencij v tem OPP znašajo 4,1 % in je bila stopnja dampinga prvotno določena v Uredbi Sveta (ES) št. 1339/2002 ter je znašala 24,6 %, mora biti revidirana stopnja protidampinške dajatve 20,5 %. Uredbo (ES) št. 1000/2008 je treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna izravnalna dajatev pri uvozu sulfanilne kisline, ki spada pod oznako KN ex 2921 42 10 (oznaka TARIC 2921421060) s poreklom iz Indije.

2.   Stopnja dokončne dajatve, ki velja za neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno, je 4,7 %.

3.   Ne glede na odstavek 1 se dokončna dajatev ne uporablja pri uvozu, ki se sprosti v prost promet v skladu s členom 2.

4.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne carinske določbe.

Člen 2

1.   Uvoženo blago, deklarirano za sprostitev v prosti promet in fakturirano v družbah, katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v Sklepu 2006/37/ES, kakor je občasno spremenjen, se oprosti izravnalnih dajatev, uvedenih na podlagi člena 1, pod pogojem, da:

| — | omenjene družbe to blago izdelajo, odpremijo in fakturirajo neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti in |
| --- | --- |

—

omenjene družbe to blago izdelajo, odpremijo in fakturirajo neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti in

| — | je takemu uvozu priložen račun na podlagi zaveze, tj. trgovinska faktura, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, predvidene v Prilogi k tej uredbi, in |
| --- | --- |

—

je takemu uvozu priložen račun na podlagi zaveze, tj. trgovinska faktura, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, predvidene v Prilogi k tej uredbi, in

| — | blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze. |
| --- | --- |

—

blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze.

2.   Carinski dolg nastane v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet, če se izkaže, da blago, opisano v členu 1 in izvzeto iz dajatev v skladu s pogoji, navedenimi v odstavku 1, ne izpolnjuje enega ali več navedenih pogojev. Pogoj, ki je naveden v drugi alinei odstavka 1, se šteje za neizpolnjenega, če račun na podlagi zaveze ni v skladu z določbami iz Priloge, ni pristen ali kadar Komisija umakne sprejetje zaveze v skladu s členom 8(9) Uredbe (ES) št. 384/96 ali členom 13(9) osnovne protisubvencijske uredbe s sklepom ali uredbo, ki se nanaša na konkretne transakcije in razglasi zadevne račune na podlagi zaveze za neveljavne.

3.   Uvozniki kot običajno poslovno tveganje sprejmejo, da neizpolnjevanje enega ali več pogojev katere koli stranke, navedene v odstavku 1 in podrobneje opredeljene v odstavku 2, lahko povzroči nastanek carinskega dolga v skladu s členom 201 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (15). Nastali carinski dolg se izterja na podlagi preklica sprejetja zavez s strani Komisije.

Člen 3

Člen 1(2) Uredbe (ES) št. 1000/2008 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja pred obračunom dajatev za neto ceno franko meja Skupnosti za izdelke iz odstavka 1, je naslednja:

| Država | Dokončna dajatev (%) |
| --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | 33,7 |
| Indija | 20,5“ |

Država

Dokončna dajatev (%)

Ljudska republika Kitajska

33,7

Indija

20,5“

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 13. oktobra 2008

Za Svet

Predsednik

B. KOUCHNER

---

(1)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 196, 25.7.2002, str. 1.

2

(3)  UL L 196, 25.7.2002, str. 11.

3

(4)  UL L 196, 25.7.2002, str. 36.

4

(5)  UL L 80, 18.3.2004, str. 29.

5

(6)  UL C 101, 27.4.2005, str. 34.

6

(7)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

7

(8)  UL L 22, 26.1.2006, str. 52.

8

(9)  UL L 22, 26.1.2006, str. 5.

9

(10)  UL L 275, 16.10.2008, str. 1.

10

(11)  UL C 272, 9.11.2006, str. 18.

11

(12)  UL C 171, 24.7.2007, str. 14.

12

(13)  UL C 229, 29.9.2007, str. 9.

13

(14)  Subvencije, označene z zvezdico, so izvozne subvencije.

14

(15)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

15

---

PRILOGA

Trgovinska faktura za prodajo sulfanilne kisline v Skupnost, za katero velja zaveza, vsebuje naslednje podatke:

| 1. | Naslov „TRGOVINSKA FAKTURA, KI SPREMLJA BLAGO, KI JE PREDMET ZAVEZE“. |
| --- | --- |

1.

Naslov „TRGOVINSKA FAKTURA, KI SPREMLJA BLAGO, KI JE PREDMET ZAVEZE“.

| 2. | Ime družbe, ki je omenjena v členu 1 Sklepa Komisije 2006/37/ES, ki sprejema zavezo in izdaja trgovinsko fakturo. |
| --- | --- |

2.

Ime družbe, ki je omenjena v členu 1 Sklepa Komisije 2006/37/ES, ki sprejema zavezo in izdaja trgovinsko fakturo.

| 3. | Številko trgovinske fakture. |
| --- | --- |

3.

Številko trgovinske fakture.

| 4. | Datum izdaje trgovinske fakture. |
| --- | --- |

4.

Datum izdaje trgovinske fakture.

| 5. | Dodatno oznako TARIC, po kateri je blago na fakturi carinjeno na meji Skupnosti. |
| --- | --- |

5.

Dodatno oznako TARIC, po kateri je blago na fakturi carinjeno na meji Skupnosti.

| 6. | Natančen opis blaga z naslednjimi podatki:






  — | številčno oznako izdelka (PCN), ki se uporablja za namene zaveze (npr. „PA99“, „PS85“ ali „TA98“), |
| --- | --- | --- |

6.

Natančen opis blaga z naslednjimi podatki:

—

številčno oznako izdelka (PCN), ki se uporablja za namene zaveze (npr. „PA99“, „PS85“ ali „TA98“),

| — | tehničnimi/fizikalnimi specifikacijami številčne kode izdelka, to je za „PA99“ in „PS85“ beli zelo sipek prah, za „TA98“ pa sivi zelo sipek prah, |
| --- | --- |

—

tehničnimi/fizikalnimi specifikacijami številčne kode izdelka, to je za „PA99“ in „PS85“ beli zelo sipek prah, za „TA98“ pa sivi zelo sipek prah,

| — | številčno kodo izdelka družbe (CPC) (če se uporablja), |
| --- | --- |

—

številčno kodo izdelka družbe (CPC) (če se uporablja),

| — | oznako KN, |
| --- | --- |

—

oznako KN,

| — | količino (v tonah). |
| --- | --- |

—

količino (v tonah).

| 7. | Prodajne pogoje, ki zajemajo:






  — | ceno na tono, |
| --- | --- | --- |

7.

Prodajne pogoje, ki zajemajo:

—

ceno na tono,

| — | veljavne plačilne pogoje, |
| --- | --- |

—

veljavne plačilne pogoje,

| — | veljavne dobavne pogoje, |
| --- | --- |

—

veljavne dobavne pogoje,

| — | skupne popuste in rabate. |
| --- | --- |

—

skupne popuste in rabate.

| 8. | Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost in kateri družba neposredno izda trgovinsko fakturo, ki spremlja blago, za katero velja zaveza. |
| --- | --- |

8.

Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost in kateri družba neposredno izda trgovinsko fakturo, ki spremlja blago, za katero velja zaveza.

| 9. | Ime uradnika družbe, ki izda trgovinsko fakturo, in naslednjo podpisano izjavo:
  „Podpisani potrjujem, da se prodaja blaga za neposredni izvoz v Evropsko skupnost, zajetega s to fakturo, opravlja v obsegu in po pogojih zaveze, ki jo je ponudila [DRUŽBA] in sprejela Evropska komisija s Sklepom 2006/37/ES. Izjavljam, da so podatki v tej trgovinski fakturi popolni in resnični.“ |
| --- | --- |

9.

Ime uradnika družbe, ki izda trgovinsko fakturo, in naslednjo podpisano izjavo:

„Podpisani potrjujem, da se prodaja blaga za neposredni izvoz v Evropsko skupnost, zajetega s to fakturo, opravlja v obsegu in po pogojih zaveze, ki jo je ponudila [DRUŽBA] in sprejela Evropska komisija s Sklepom 2006/37/ES. Izjavljam, da so podatki v tej trgovinski fakturi popolni in resnični.“

---

| 17.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1011/2008

z dne 16. oktobra 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. oktobra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. oktobra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 107,3 |
| MA | 73,0 |
| MK | 53,7 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | MK | 81,9 |
| TR | 122,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0709 90 70 | TR | 137,1 |
| ZZ | 137,1 |
| 0805 50 10 | AR | 81,4 |
| TR | 105,2 |
| UY | 95,7 |
| ZA | 93,0 |
| ZZ | 93,8 |
| 0806 10 10 | BR | 222,2 |
| TR | 102,5 |
| US | 199,3 |
| ZZ | 174,7 |
| 0808 10 80 | AR | 67,2 |
| AU | 161,1 |
| CL | 69,4 |
| CN | 53,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 141,3 |
| ZA | 84,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 20 50 | CL | 60,3 |
| CN | 93,7 |
| TR | 134,2 |
| ZA | 83,4 |
| ZZ | 92,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

107,3

MA

73,0

MK

53,7

TR

82,9

ZZ

79,2

0707 00 05

MK

81,9

TR

122,7

ZZ

102,3

0709 90 70

TR

137,1

ZZ

137,1

0805 50 10

AR

81,4

TR

105,2

UY

95,7

ZA

93,0

ZZ

93,8

0806 10 10

BR

222,2

TR

102,5

US

199,3

ZZ

174,7

0808 10 80

AR

67,2

AU

161,1

CL

69,4

CN

53,8

MK

37,6

NZ

98,9

US

141,3

ZA

84,1

ZZ

89,2

0808 20 50

CL

60,3

CN

93,7

TR

134,2

ZA

83,4

ZZ

92,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 17.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1012/2008

z dne 14. oktobra 2008

o prepovedi ribolova na trsko v podrazdelkih 25–32 v Baltskem morju (vode ES) s plovili, ki plujejo pod zastavo Poljske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1404/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se v letu 2008 uporabljajo v Baltskem morju (3), določa kvote za leto 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1404/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi ribolovnih možnosti in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se v letu 2008 uporabljajo v Baltskem morju (3), določa kvote za leto 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2008 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. oktobra 2008

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 312, 30.11.2007, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | 01/BAL |
| --- | --- |
| Država članica | Poljska |
| Stalež | COD/3DX32. |
| Vrsta | trska (Gadus morhua) |
| Cona | vode Skupnosti podrazdelkov 25–32 |
| Datum | 26.9.2008 |

Št.

01/BAL

Država članica

Poljska

Stalež

COD/3DX32.

Vrsta

trska (Gadus morhua)

Cona

vode Skupnosti podrazdelkov 25–32

Datum

26.9.2008

---

| 17.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1013/2008

z dne 15. oktobra 2008

o prepovedi ribolova na morski list v območjih ICES VIIf in VIIg s plovili, ki plujejo pod zastavo Irske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 40/2008 z dne 16. januarja 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2008 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2008.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2008.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2008 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. oktobra 2008

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 19, 23.1.2008, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | 45/T&Q |
| --- | --- |
| Država članica | Irska |
| Stalež | SOL/7FG. |
| Vrsta | morski list (Solea solea) |
| Območje | VIIf in VIIg |
| Datum | 1.8.2008 |

Št.

45/T&Q

Država članica

Irska

Stalež

SOL/7FG.

Vrsta

morski list (Solea solea)

Območje

VIIf in VIIg

Datum

1.8.2008

---

| 17.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/27

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1014/2008

z dne 16. oktobra 2008

o vpisu nekaterih imen v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (České pivo (ZGO), Cebreiro (ZOP))

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 sta bili v Uradnem listu Evropske unije
   (2) objavljeni češka vloga za registracijo imena „České pivo“ in španska vloga za registracijo imena „Cebreiro“. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 sta bili v Uradnem listu Evropske unije
   (2) objavljeni češka vloga za registracijo imena „České pivo“ in španska vloga za registracijo imena „Cebreiro“.

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedena imena registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedena imena registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Imena iz Priloge k tej uredbi se registrirajo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. oktobra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 16, 23.1.2008, str. 14 (České pivo), UL C 16, 23.1.2008, str. 23 (Cebreiro).

2

---

PRILOGA

| 1. | Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:






  Skupina 1.3 | Siri |
| --- | --- | --- |

1.

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.3

Siri

ŠPANIJA

Cebreiro (ZOP)

| 2. | Živila iz Priloge I k Uredbi:






  Skupina 2.1 | Piva |
| --- | --- | --- |

2.

Živila iz Priloge I k Uredbi:

Skupina 2.1

Piva

ČEŠKA

České pivo (ZGO)

---

| 17.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/29

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1015/2008

z dne 16. oktobra 2008

o spremembi Uredbe (ES) št. 1003/2008 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit od 16. oktobra 2008

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. oktobra 2008, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1003/2008 (3). |
| --- | --- |

(1)

Uvozne dajatve v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. oktobra 2008, so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 1003/2008 (3).

| (2) | Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (ES) št. 1003/2008. |
| --- | --- |

(2)

Ker izračunano povprečje uvoznih dajatev za 5 EUR/t odstopa od določene dajatve, je potrebna prilagoditev uvoznih dajatev, določenih v Uredbi (ES) št. 1003/2008.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1003/2008 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1003/2008 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 1003/2008 se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 17. oktobra 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. oktobra 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125.

2

(3)  UL L 275, 16.10.2008, str. 34.

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 17. oktobra 2008

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 (2) |
| srednje kakovosti | 0,00 (2) |
| nizke kakovosti | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RŽ | 19,11 (2) |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 8,68 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (3) | 8,68 (2) |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 19,11 (2) |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00 (2)

srednje kakovosti

0,00 (2)

nizke kakovosti

0,00 (2)

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00 (2)

1002 00 00

RŽ

19,11 (2)

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

8,68

1005 90 00

KORUZA razen semenske (3)

8,68 (2)

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

19,11 (2)

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  V skladu z Uredbo (ES) št. 608/2008 je uporaba te dajatve začasno ustavljena.

(3)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

15. oktobra 2008

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 195,25 | 112,11 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 281,83 | 271,83 | 251,83 | 116,56 |
| Premija za Zaliv | — | 16,98 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 4,76 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

195,25

112,11

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

281,83

271,83

251,83

116,56

Premija za Zaliv

—

16,98

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

4,76

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 19,27 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 17,80 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

19,27 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

17,80 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

SMERNICE

Evropska centralna banka

| 17.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/32

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 5. septembra 2008

o spremembah Smernice ECB/2005/5 z dne 17. februarja 2005 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in o postopkih za izmenjavo statističnih informacij znotraj Evropskega sistema centralnih bank na področju statistike državnih financ

(ECB/2008/7)

(2008/802/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti členov 5.1 in 5.2 ter člena 12.1 in člena 14.3 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Smernica ECB/2005/5 z dne 17. februarja 2005 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in o postopkih za izmenjavo statističnih informacij znotraj Evropskega sistema centralnih bank na področju statistike državnih financ (1) zahteva, da se zbirajo podatki o javnem dolgu, ki ga imajo nerezidenti države članice, razčlenjenem na dolg, ki ga imajo nerezidenti znotraj in zunaj euroobmočja. To omogoča, da se skupen javni dolg euroobmočja, ki ga imajo rezidenti zunaj euroobmočja, zbere s konsolidiranjem pozicij znotraj euroobmočja. To več ni potrebno, kajti od marca 2008, kot rezultat implementacije sistema za zbiranje podatkov po posameznih vrednostnih papirjih, kombiniranega z uporabo Centralizirane baze podatkov vrednostnih papirjev (Centralised Securities Database – CSDB), je skupen javni dolg euroobmočja, ki ga imajo rezidenti zunaj euroobmočja, objavljen kot del stanja mednarodnih naložb euroobmočja. Smernica ECB/2004/15 z dne 16. julija 2004 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju statistike plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ter predloge za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti (2) določa, kateri podatki se zahtevajo za to statistiko. Poleg tega bi predviden nadaljnji razvoj sistemov za zbiranje podatkov po posameznih vrednostnih papirjih in (CSDB) morala pravočasno omogočiti zbiranje dodatnih podrobnosti o imetjih državnih vrednostnih papirjev po državah in sektorjih. Ker torej sklicevanji na „Dolg nerezidentov znotraj euroobmočja“ in „Dolg nerezidentov zunaj euroobmočja“ nista več potrebni, ju je treba črtati iz prilog I in II k Smernici ECB/2005/5, da bi se breme poročanja zmanjšalo na najmanjšo možno mero. |
| --- | --- |

(1)

Smernica ECB/2005/5 z dne 17. februarja 2005 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje in o postopkih za izmenjavo statističnih informacij znotraj Evropskega sistema centralnih bank na področju statistike državnih financ (1) zahteva, da se zbirajo podatki o javnem dolgu, ki ga imajo nerezidenti države članice, razčlenjenem na dolg, ki ga imajo nerezidenti znotraj in zunaj euroobmočja. To omogoča, da se skupen javni dolg euroobmočja, ki ga imajo rezidenti zunaj euroobmočja, zbere s konsolidiranjem pozicij znotraj euroobmočja. To več ni potrebno, kajti od marca 2008, kot rezultat implementacije sistema za zbiranje podatkov po posameznih vrednostnih papirjih, kombiniranega z uporabo Centralizirane baze podatkov vrednostnih papirjev (Centralised Securities Database – CSDB), je skupen javni dolg euroobmočja, ki ga imajo rezidenti zunaj euroobmočja, objavljen kot del stanja mednarodnih naložb euroobmočja. Smernica ECB/2004/15 z dne 16. julija 2004 o zahtevah Evropske centralne banke za statistično poročanje na področju statistike plačilne bilance in stanja mednarodnih naložb ter predloge za dajanje podatkov o mednarodnih rezervah in devizni likvidnosti (2) določa, kateri podatki se zahtevajo za to statistiko. Poleg tega bi predviden nadaljnji razvoj sistemov za zbiranje podatkov po posameznih vrednostnih papirjih in (CSDB) morala pravočasno omogočiti zbiranje dodatnih podrobnosti o imetjih državnih vrednostnih papirjev po državah in sektorjih. Ker torej sklicevanji na „Dolg nerezidentov znotraj euroobmočja“ in „Dolg nerezidentov zunaj euroobmočja“ nista več potrebni, ju je treba črtati iz prilog I in II k Smernici ECB/2005/5, da bi se breme poročanja zmanjšalo na najmanjšo možno mero.

| (2) | Odstopanja, našteta v Prilogi IV, potečejo s koncem septembra 2008, s čimer postane Priloga IV brezpredmetna – |
| --- | --- |

(2)

Odstopanja, našteta v Prilogi IV, potečejo s koncem septembra 2008, s čimer postane Priloga IV brezpredmetna –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Smernica ECB/2005/5 se spremeni, kakor sledi:

| 1. | Prilogi I in II se nadomestita s prilogama k tej smernici. |
| --- | --- |

1.

Prilogi I in II se nadomestita s prilogama k tej smernici.

| 2. | Priloga IV se črta. |
| --- | --- |

2.

Priloga IV se črta.

Člen 2

Ta smernica začne veljati 1. oktobra 2008.

Člen 3

Ta smernica velja za vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 5. septembra 2008

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 109, 29.4.2005, str. 81.

1

(2)  UL L 354, 30.11.2004, str. 34.

2

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

ZAHTEVE ZA POROČANJE PODATKOV

Popolni podatkovni niz sestavljajo statistika prihodkov in izdatkov (preglednice 1A, 1B in 1C), statistika prilagoditve primanjkljaja–dolga (preglednici 2A in 2B) ter statistika dolga (preglednici 3A in 3B). Ključne kategorije so označene s krepkim tiskom, medtem ko so ostale kategorije sekundarne. Delni podatkovni nizi zajemajo najmanj ključne kategorije v statistiki prihodkov in izdatkov, statistiki prilagoditve primanjkljaja–dolga ali statistiki dolga. Če ni določeno drugače, se kategorije nanašajo na sektor država.

STATISTIKA PRIHODKOV IN IZDATKOV

Preglednica 1A

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) | 1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države | 2 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države | 3 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države | 4 |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti | 5 |
| Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) | 6 = 1 + 26 |
| Skupni prihodki | 7 = 9 + 31 |
| Skupni izdatki | 8 = 21 + 33 |
| Tekoči prihodki | 9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 |
| Neposredni davki | 10 |
| od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe | 11 |
| od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva | 12 |
| Posredni davki | 13 |
| od tega davek na dodano vrednost | 14 |
| Socialni prispevki | 15 |
| od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev | 16 |
| od tega socialni prispevki zaposlenih | 17 |
| Drugi tekoči prihodki | 18 |
| od tega terjatve iz obresti | 19 |
| Prodaje | 20 |
| Tekoči izdatki | 21 = 22 + 26 + 27 + 29 |
| Tekoči transferji | 22 = 23 + 24 + 25 |
| Socialna plačila | 23 |
| Obveznosti iz subvencij | 24 |
| Druge obveznosti iz tekočih transferjev | 25 |
| Obveznosti iz obresti | 26 |
| Sredstva za zaposlene | 27 |
| od tega plače | 28 |
| Vmesna potrošnja | 29 |
| Bruto varčevanje | 30 = 9 – 21 |
| Kapitalski prihodki | 31 |
| od tega davki na kapital | 32 |
| Kapitalski izdatki | 33 = 34 + 35 + 36 |
| Investicije | 34 |
| Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev | 35 |
| Obveznosti iz kapitalskih transferjev | 36 |
| Pojasnjevalne postavke |
| EDP primanjkljaj (–) ali presežek (+) | 37 |
| EDP obveznosti iz obresti | 38 |
| Iztržek od prodaje licenc UMTS | 39 |
| Dejanski socialni prispevki | 40 |
| Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi | 41 |
| Bruto domači proizvod | 42 |
| Bruto domači proizvod po stalnih cenah | 43 |
| Javne investicije po stalnih cenah | 44 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Primanjkljaj (–) ali presežek (+)

1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države

2

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države

3

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države

4

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti

5

Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+)

6 = 1 + 26

Skupni prihodki

7 = 9 + 31

Skupni izdatki

8 = 21 + 33

Tekoči prihodki

9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20

Neposredni davki

10

od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe

11

od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva

12

Posredni davki

13

od tega davek na dodano vrednost

14

Socialni prispevki

15

od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev

16

od tega socialni prispevki zaposlenih

17

Drugi tekoči prihodki

18

od tega terjatve iz obresti

19

Prodaje

20

Tekoči izdatki

21 = 22 + 26 + 27 + 29

Tekoči transferji

22 = 23 + 24 + 25

Socialna plačila

23

Obveznosti iz subvencij

24

Druge obveznosti iz tekočih transferjev

25

Obveznosti iz obresti

26

Sredstva za zaposlene

27

od tega plače

28

Vmesna potrošnja

29

Bruto varčevanje

30 = 9 – 21

Kapitalski prihodki

31

od tega davki na kapital

32

Kapitalski izdatki

33 = 34 + 35 + 36

Investicije

34

Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev

35

Obveznosti iz kapitalskih transferjev

36

Pojasnjevalne postavke

EDP primanjkljaj (–) ali presežek (+)

37

EDP obveznosti iz obresti

38

Iztržek od prodaje licenc UMTS

39

Dejanski socialni prispevki

40

Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi

41

Bruto domači proizvod

42

Bruto domači proizvod po stalnih cenah

43

Javne investicije po stalnih cenah

44

Preglednica 1B

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Plačila držav članic v proračun Evropske unije | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| Posredni davki, prejeti v proračun EU | 2 |
| od tega DDV, prejet v proračun EU | 3 |
| Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU | 4 |
| Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU | 5 |
| od tega četrti lastni vir EU | 6 |
| Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU | 7 |
| Izdatki EU v državi članici | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU | 9 |
| Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi | 10 |
| Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam | 11 |
| Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi | 12 |
| Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam | 13 |
| Neto prejemki iz proračuna EU (neto prejemniki +, neto plačniki –) | 14 = 8 – 1 |
| Pojasnjevalna postavka |
| Stroški pobiranja lastnih virov | 15 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Plačila držav članic v proračun Evropske unije

1 = 2 + 4 + 5 + 7

Posredni davki, prejeti v proračun EU

2

od tega DDV, prejet v proračun EU

3

Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU

4

Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU

5

od tega četrti lastni vir EU

6

Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU

7

Izdatki EU v državi članici

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU

9

Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi

10

Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam

11

Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi

12

Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam

13

Neto prejemki iz proračuna EU (neto prejemniki +, neto plačniki –)

14 = 8 – 1

Pojasnjevalna postavka

Stroški pobiranja lastnih virov

15

Preglednica 1C

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Izdatki za končno potrošnjo | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Izdatki za individualno potrošnjo | 2 |
| Izdatki za kolektivno potrošnjo | 3 |
| Sredstva za zaposlene | 4 = [1A.27]
   (1) |
| Vmesna potrošnja | 5 = [1A.29] |
| Socialni transferji v naravi, posredovani preko tržnih proizvajalcev | 6 |
| Potrošnja stalnega kapitala | 7 |
| Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije | 8 |
| Neto poslovni presežek | 9 |
| Prodaje | 10 = [1A.20] |
| Pojasnjevalna postavka |
| Izdatki za končno potrošnjo po stalnih cenah | 11 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Izdatki za končno potrošnjo

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Izdatki za individualno potrošnjo

2

Izdatki za kolektivno potrošnjo

3

Sredstva za zaposlene

4 = [1A.27]
   (1)

Vmesna potrošnja

5 = [1A.29]

Socialni transferji v naravi, posredovani preko tržnih proizvajalcev

6

Potrošnja stalnega kapitala

7

Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije

8

Neto poslovni presežek

9

Prodaje

10 = [1A.20]

Pojasnjevalna postavka

Izdatki za končno potrošnjo po stalnih cenah

11

STATISTIKA PRILAGODITVE PRIMANJKLJAJA-DOLGA

Preglednica 2A

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Primanjkljaj (–) ali presežek (+) | 1=[1A.1] |
| Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi | 2 = 1 – 3 |
| Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi | 3 = 4 – 15 |
| Transakcije s finančnimi sredstvi (konsolidirane) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Transakcije z gotovino in vlogami | 5 |
| Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji | 6 |
| Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti | 7 |
| Transakcije s posojili | 8 |
| Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom | 9 |
| Privatizacije | 10 |
| Dokapitalizacije | 11 |
| Drugo | 12 |
| Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi | 13 |
| od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov | 14 |
| Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Transakcije z gotovino in vlogami | 16 |
| Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji | 17 |
| Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji | 18 |
| Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti | 19 |
| Transakcije s posojili | 20 |
| od tega posojila centralne banke | 21 |
| Transakcije z drugimi obveznostmi | 22 |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane)


  = potreba države po zadolževanju (general government borrowing requirement) (GGBR) | 23 = 16 + 17 + 18 + 20


  23 = 25 + 26 + 27


  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti | 24 |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti | 25 |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice
   (2) | 26 |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice | 27 |
| Drugi tokovi | 28 = 29 + 32 |
| Učinki vrednotenja na dolg | 29 = 30 + 31 |
| Devizni dobički in izgube | 30 |
| Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost | 31 |
| Druge spremembe obsega dolga | 32 |
| Sprememba dolga | 33 = 23 + 28


  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Primanjkljaj (–) ali presežek (+)

1=[1A.1]

Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi

2 = 1 – 3

Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi

3 = 4 – 15

Transakcije s finančnimi sredstvi (konsolidirane)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Transakcije z gotovino in vlogami

5

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji

6

Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti

7

Transakcije s posojili

8

Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom

9

Privatizacije

10

Dokapitalizacije

11

Drugo

12

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi

13

od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov

14

Transakcije z obveznostmi (konsolidirane)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Transakcije z gotovino in vlogami

16

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji

17

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji

18

Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti

19

Transakcije s posojili

20

od tega posojila centralne banke

21

Transakcije z drugimi obveznostmi

22

Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane)

= potreba države po zadolževanju (general government borrowing requirement) (GGBR)

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti

24

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti

25

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice
   (2)

26

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice

27

Drugi tokovi

28 = 29 + 32

Učinki vrednotenja na dolg

29 = 30 + 31

Devizni dobički in izgube

30

Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost

31

Druge spremembe obsega dolga

32

Sprememba dolga

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

Preglednica 2B

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane | 2 |
| Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane | 3 |
| Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane | 4 |
| Transakcije s posojili centralne banke | 5 |
| Transakcije z drugimi posojili (obveznostmi) – nekonsolidirane | 6 |
| Izravnalne transakcije | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Izravnalne transakcije – gotovina in vloge | 8 = 2 – [2A.16] |
| Izravnalne transakcije – kratkoročni vrednostni papirji | 9 = 3 – [2A.17] |
| Izravnalne transakcije – dolgoročni vrednostni papirji | 10 = 4 – [2A.18] |
| Izravnalne transakcije – posojila | 11 = 6 – [2A.20] – [2A.21] |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Transakcije z gotovino in vlogami (obveznostmi) – nekonsolidirane

2

Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane

3

Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznostmi) – nekonsolidirane

4

Transakcije s posojili centralne banke

5

Transakcije z drugimi posojili (obveznostmi) – nekonsolidirane

6

Izravnalne transakcije

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Izravnalne transakcije – gotovina in vloge

8 = 2 – [2A.16]

Izravnalne transakcije – kratkoročni vrednostni papirji

9 = 3 – [2A.17]

Izravnalne transakcije – dolgoročni vrednostni papirji

10 = 4 – [2A.18]

Izravnalne transakcije – posojila

11 = 6 – [2A.20] – [2A.21]

STATISTIKA DOLGA

Preglednica 3A

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Dolg | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6


  = 7 + 12 = 13 + 14 + 15


  = 16 + 17 = 19 + 20 + 22


  = 24 + 25 + 26 + 27 |
| Dolg – gotovina in vloge (obveznosti) | 2 |
| Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) | 3 |
| Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) | 4 |
| Dolg – posojila centralne banke (obveznosti) | 5 |
| Dolg – druga posojila (obveznosti) | 6 |
| Dolg, ki ga imajo rezidenti države članice | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Dolg, ki ga ima centralna banka | 8 |
| Dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije | 9 |
| Dolg, ki ga imajo druge finančne institucije | 10 |
| Dolg, ki ga imajo drugi rezidenti države članice | 11 |
| Dolg, ki ga imajo nerezidenti države članice | 12 |
| Dolg, izražen v nacionalni valuti | 13 |
| Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice | 14 |
| Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice | 15 |
| Kratkoročni dolg | 16 |
| Dolgoročni dolg | 17 |
| od tega s spremenljivo obrestno mero | 18 |
| Dolg s preostalo dospelostjo do enega leta | 19 |
| Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let | 20 |
| od tega s spremenljivo obrestno mero | 21 |
| Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let | 22 |
| od tega s spremenljivo obrestno mero | 23 |
| Komponenta dolga centralne države | 24 = [3B.7] – [3B.15] |
| Komponenta dolga federalne države | 25 = [3B.9] – [3B.16] |
| Komponenta dolga lokalne države | 26 = [3B.11] – [3B.17] |
| Komponenta dolga skladov socialne varnosti | 27 = [3B.13] – [3B.18] |
| Pojasnjevalni postavki |
| Povprečna preostala dospelost dolga | 28 |
| Dolg – brezkuponske obveznice | 29 |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Dolg

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 13 + 14 + 15

= 16 + 17 = 19 + 20 + 22

= 24 + 25 + 26 + 27

Dolg – gotovina in vloge (obveznosti)

2

Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti)

3

Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti)

4

Dolg – posojila centralne banke (obveznosti)

5

Dolg – druga posojila (obveznosti)

6

Dolg, ki ga imajo rezidenti države članice

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Dolg, ki ga ima centralna banka

8

Dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije

9

Dolg, ki ga imajo druge finančne institucije

10

Dolg, ki ga imajo drugi rezidenti države članice

11

Dolg, ki ga imajo nerezidenti države članice

12

Dolg, izražen v nacionalni valuti

13

Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice

14

Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice

15

Kratkoročni dolg

16

Dolgoročni dolg

17

od tega s spremenljivo obrestno mero

18

Dolg s preostalo dospelostjo do enega leta

19

Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let

20

od tega s spremenljivo obrestno mero

21

Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let

22

od tega s spremenljivo obrestno mero

23

Komponenta dolga centralne države

24 = [3B.7] – [3B.15]

Komponenta dolga federalne države

25 = [3B.9] – [3B.16]

Komponenta dolga lokalne države

26 = [3B.11] – [3B.17]

Komponenta dolga skladov socialne varnosti

27 = [3B.13] – [3B.18]

Pojasnjevalni postavki

Povprečna preostala dospelost dolga

28

Dolg – brezkuponske obveznice

29

Preglednica 3B

| Kategorija | Številka in linearno razmerje |
| --- | --- |
| Dolg (nekonsolidiran) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Izravnalni elementi | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Izravnalni elementi – gotovina in vloge | 3 |
| Izravnalni elementi – kratkoročni vrednostni papirji | 4 |
| Izravnalni elementi – dolgoročni vrednostni papirji | 5 |
| Izravnalni elementi – posojila | 6 |
| Dolg, ki ga izdaja centralna država | 7 |
| od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države | 8 |
| Dolg, ki ga izdaja federalna država | 9 |
| od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države | 10 |
| Dolg, ki ga izdaja lokalna država | 11 |
| od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države | 12 |
| Dolg, ki ga izdajajo skladi socialnega varstva | 13 |
| od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države | 14 |
| Pojasnjevalne postavke |
| Dolg centralne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države | 15 |
| Dolg federalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države | 16 |
| Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države | 17 |
| Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države | 18“ |

Kategorija

Številka in linearno razmerje

Dolg (nekonsolidiran)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Izravnalni elementi

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Izravnalni elementi – gotovina in vloge

3

Izravnalni elementi – kratkoročni vrednostni papirji

4

Izravnalni elementi – dolgoročni vrednostni papirji

5

Izravnalni elementi – posojila

6

Dolg, ki ga izdaja centralna država

7

od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države

8

Dolg, ki ga izdaja federalna država

9

od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države

10

Dolg, ki ga izdaja lokalna država

11

od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države

12

Dolg, ki ga izdajajo skladi socialnega varstva

13

od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države

14

Pojasnjevalne postavke

Dolg centralne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države

15

Dolg federalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države

16

Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države

17

Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države

18“

---

(1)  [x.y] se nanaša na številko kategorije y v preglednici x.

1

(2)  Poročati za leta, preden je država članica postala sodelujoča država članica.

2

---

PRILOGA II

„PRILOGA II

METODOLOŠKE OPREDELITVE

1.   Metodološka sklicevanja

Kategorije, podrobno navedene v Prilogi I, so večinoma opredeljene s sklicevanjem na Prilogo A k ESR 95 in/ali na Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (1). Dopolnilne metodološke opredelitve so določene v členu 1 te smernice. Kode sektorjev in podsektorjev so podrobno navedene v preglednici spodaj.

Sektorji in podsektorji v ESR 95

| | | Javni | Nacionalni zasebni | Pod tujim nadzorom |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotno gospodarstvo | S.1 | | | |
| Nefinančne družbe | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Finančne družbe | S.12 | | | |
| Centralna banka | S.121 | | | |
| Druge denarne finančne institucije | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Drugi finančni posredniki, razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Zavarovalne družbe in pokojninski skladi | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Država | S.13 | | | |
| Centralna država | S.1311 | | | |
| Federalna država | S.1312 | | | |
| Lokalna država | S.1313 | | | |
| Skladi socialne varnosti | S.1314 | | | |
| Gospodinjstva | S.14 | | | |
| Nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva | S.15 | | | |
| Tujina | S.2 | | | |
| EU | S.21 | | | |
| Države članice EU | S.211 | | | |
| Institucije EU | S.212 | | | |
| Tretje države in mednarodne organizacije | S.22 | | | |

Javni

Nacionalni zasebni

Pod tujim nadzorom

Celotno gospodarstvo

S.1

Nefinančne družbe

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Finančne družbe

S.12

Centralna banka

S.121

Druge denarne finančne institucije

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Drugi finančni posredniki, razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Zavarovalne družbe in pokojninski skladi

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Država

S.13

Centralna država

S.1311

Federalna država

S.1312

Lokalna država

S.1313

Skladi socialne varnosti

S.1314

Gospodinjstva

S.14

Nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva

S.15

Tujina

S.2

EU

S.21

Države članice EU

S.211

Institucije EU

S.212

Tretje države in mednarodne organizacije

S.22

2.   Opredelitev kategorij (2)

Preglednica 1A

| 1. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.13. |
| --- | --- |

1.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.13.

| 2. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države [1A.2] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1311. |
| --- | --- |

2.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) centralne države [1A.2] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1311.

| 3. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države [1A.3] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1312. |
| --- | --- |

3.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) federalne države [1A.3] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1312.

| 4. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države [1A.4] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1313. |
| --- | --- |

4.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) lokalne države [1A.4] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1313.

| 5. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti [1A.5] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1314. |
| --- | --- |

5.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) skladov socialne varnosti [1A.5] je enako neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (B.9) v S.1314.

| 6. | Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.6] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] plus obveznosti iz obresti [1A.26]. |
| --- | --- |

6.

Primarni primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.6] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.1] plus obveznosti iz obresti [1A.26].

| 7. | Skupni prihodki [1A.7] je enako tekoči prihodki [1A.9] plus kapitalski prihodki [1A.31]. |
| --- | --- |

7.

Skupni prihodki [1A.7] je enako tekoči prihodki [1A.9] plus kapitalski prihodki [1A.31].

| 8. | Skupni izdatki [1A.8] je enako tekoči izdatki [1A.21] plus kapitalski izdatki [1A.33]. |
| --- | --- |

8.

Skupni izdatki [1A.8] je enako tekoči izdatki [1A.21] plus kapitalski izdatki [1A.33].

| 9. | Tekoči prihodki [1A.9] je enako neposredni davki [1A.10] plus posredni davki [1A.13], plus socialni prispevki [1A.15], plus drugi tekoči prihodki [1A.18], plus prodaje [1A.20]. |
| --- | --- |

9.

Tekoči prihodki [1A.9] je enako neposredni davki [1A.10] plus posredni davki [1A.13], plus socialni prispevki [1A.15], plus drugi tekoči prihodki [1A.18], plus prodaje [1A.20].

| 10. | Neposredni davki [1A.10] je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

10.

Neposredni davki [1A.10] je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13.

| 11. | Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe [1A.11], je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.11 in S.12. |
| --- | --- |

11.

Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo družbe [1A.11], je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.11 in S.12.

| 12. | Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva [1A.12], je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.14. |
| --- | --- |

12.

Neposredni davki, od tega neposredni davki, ki jih plačajo gospodinjstva [1A.12], je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.14.

| 13. | Posredni davki [1A.13] je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.13, plus posredni davki, prejeti v proračun EU [1B.2]. |
| --- | --- |

13.

Posredni davki [1A.13] je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.13, plus posredni davki, prejeti v proračun EU [1B.2].

| 14. | Posredni davki, od tega DDV [1A.14], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.13 in S.212. |
| --- | --- |

14.

Posredni davki, od tega DDV [1A.14], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.13 in S.212.

| 15. | Socialni prispevki [1A.15] je enako socialni prispevki (D.61), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

15.

Socialni prispevki [1A.15] je enako socialni prispevki (D.61), prikazani med viri v S.13.

| 16. | Socialni prispevki, od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev [1A.16], je enako dejanski socialni prispevki delodajalcev (D.6111), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

16.

Socialni prispevki, od tega dejanski socialni prispevki delodajalcev [1A.16], je enako dejanski socialni prispevki delodajalcev (D.6111), prikazani med viri v S.13.

| 17. | Socialni prispevki, od tega socialni prispevki zaposlenih [1A.17], je enako socialni prispevki zaposlenih (D.6112), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

17.

Socialni prispevki, od tega socialni prispevki zaposlenih [1A.17], je enako socialni prispevki zaposlenih (D.6112), prikazani med viri v S.13.

| 18. | Drugi tekoči prihodki [1A.18] je enako dohodek od lastnine (D.4), odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja (D.72), tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) in raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13, razen viri obresti (D.41) v S.13, ki so tudi porabe v S.13, plus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), ki so porabe v S.13, minus tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], plus neto prejemki iz proračuna EU [1B.14], če so pozitivni. |
| --- | --- |

18.

Drugi tekoči prihodki [1A.18] je enako dohodek od lastnine (D.4), odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja (D.72), tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) in raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13, razen viri obresti (D.41) v S.13, ki so tudi porabe v S.13, plus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), ki so porabe v S.13, minus tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], plus neto prejemki iz proračuna EU [1B.14], če so pozitivni.

| 19. | Drugi tekoči prihodki, od tega terjatve iz obresti [1A.19], je enako obresti (D.41), prikazane med viri v S.13 in porabami vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

19.

Drugi tekoči prihodki, od tega terjatve iz obresti [1A.19], je enako obresti (D.41), prikazane med viri v S.13 in porabami vseh sektorjev, razen S.13.

| 20. | Prodaje [1A.20] je enako tržna proizvodnja (P.11) plus proizvodnja za lastno končno porabo (P.12) plus plačila za drugo netržno proizvodnjo (P.131), prikazana med viri v S.13. |
| --- | --- |

20.

Prodaje [1A.20] je enako tržna proizvodnja (P.11) plus proizvodnja za lastno končno porabo (P.12) plus plačila za drugo netržno proizvodnjo (P.131), prikazana med viri v S.13.

| 21. | Tekoči izdatki [1A.21] je enako tekoči transferji [1A.22] plus obveznosti iz obresti [1A.26] plus sredstva za zaposlene [1A.27] plus vmesna potrošnja [1A.29]. |
| --- | --- |

21.

Tekoči izdatki [1A.21] je enako tekoči transferji [1A.22] plus obveznosti iz obresti [1A.26] plus sredstva za zaposlene [1A.27] plus vmesna potrošnja [1A.29].

| 22. | Tekoči transferji [1A.22] je enako socialna plačila [1A.23] plus subvencije [1A.24] plus druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.25]. |
| --- | --- |

22.

Tekoči transferji [1A.22] je enako socialna plačila [1A.23] plus subvencije [1A.24] plus druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.25].

| 23. | Socialna plačila [1A.23] je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), plus socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom preko tržnih proizvajalcev (D.6311+D.63121+D.63131), prikazani med porabami v S.13, plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri v S.15. |
| --- | --- |

23.

Socialna plačila [1A.23] je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), plus socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom preko tržnih proizvajalcev (D.6311+D.63121+D.63131), prikazani med porabami v S.13, plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri v S.15.

| 24. | Obveznosti iz subvencij [1A.24] je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.13, plus subvencije, ki se nacionalnim rezidentom plačajo iz proračuna EU [1B.9]. |
| --- | --- |

24.

Obveznosti iz subvencij [1A.24] je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.13, plus subvencije, ki se nacionalnim rezidentom plačajo iz proračuna EU [1B.9].

| 25. | Druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.25] je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), drugi davki na proizvodnjo (D.29), dohodek od lastnine (D.4), razen obresti (D.41), neto premije neživljenjskega zavarovanja (D.71), tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazani med porabami v S.13, ter raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.15, minus tekoči transferji (D.74 in D.75), ki jih država plača v proračun EU [1B.4 in 1B.5], minus neto prejemki iz proračuna EU [1B.14], če so negativni. |
| --- | --- |

25.

Druge obveznosti iz tekočih transferjev [1A.25] je enako tekoči davki na dohodek in premoženje itd. (D.5), drugi davki na proizvodnjo (D.29), dohodek od lastnine (D.4), razen obresti (D.41), neto premije neživljenjskega zavarovanja (D.71), tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazani med porabami v S.13, ter raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.15, minus tekoči transferji (D.74 in D.75), ki jih država plača v proračun EU [1B.4 in 1B.5], minus neto prejemki iz proračuna EU [1B.14], če so negativni.

| 26. | Obveznosti iz obresti [1A.26] je enako obresti (D.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

26.

Obveznosti iz obresti [1A.26] je enako obresti (D.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13.

| 27. | Sredstva za zaposlene [1A.27] je enako sredstva za zaposlene (D.1), prikazana med porabami v S.13. |
| --- | --- |

27.

Sredstva za zaposlene [1A.27] je enako sredstva za zaposlene (D.1), prikazana med porabami v S.13.

| 28. | Sredstva za zaposlene, od tega plače [1A.28], je enako plače (D.11), prikazane med porabami v S.13. |
| --- | --- |

28.

Sredstva za zaposlene, od tega plače [1A.28], je enako plače (D.11), prikazane med porabami v S.13.

| 29. | Vmesna potrošnja [1A.29] je enako vmesna potrošnja (P.2), prikazana med porabami v S.13. |
| --- | --- |

29.

Vmesna potrošnja [1A.29] je enako vmesna potrošnja (P.2), prikazana med porabami v S.13.

| 30. | Bruto varčevanje [1A.30] je enako tekoči prihodki [1A.9] minus tekoči izdatki [1A.21]. |
| --- | --- |

30.

Bruto varčevanje [1A.30] je enako tekoči prihodki [1A.9] minus tekoči izdatki [1A.21].

| 31. | Kapitalski prihodki [1A.31] je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot kapitalski transferji, ki jih plačajo vsi sektorji, razen S.13, minus kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12]. |
| --- | --- |

31.

Kapitalski prihodki [1A.31] je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot kapitalski transferji, ki jih plačajo vsi sektorji, razen S.13, minus kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12].

| 32. | Kapitalski prihodki, od tega davki na kapital [1A.32], je enako davki na kapital (D.91), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

32.

Kapitalski prihodki, od tega davki na kapital [1A.32], je enako davki na kapital (D.91), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 33. | Kapitalski izdatki [1A.33] je enako investicije [1A.34] plus druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.35] plus obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.36]. |
| --- | --- |

33.

Kapitalski izdatki [1A.33] je enako investicije [1A.34] plus druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.35] plus obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.36].

| 34. | Investicije [1A.34] je enako bruto investicije v osnovna sredstva (P.51), prikazane med spremembami sredstev v S.13. |
| --- | --- |

34.

Investicije [1A.34] je enako bruto investicije v osnovna sredstva (P.51), prikazane med spremembami sredstev v S.13.

| 35. | Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.35] je enako povečanje zalog (P.52), neto pridobitev vrednostnih predmetov (P.53) in neto pridobitev nefinančnih neproizvedenih sredstev (K.2), prikazano med spremembami sredstev v S.13. |
| --- | --- |

35.

Druge neto pridobitve nefinančnih sredstev [1A.35] je enako povečanje zalog (P.52), neto pridobitev vrednostnih predmetov (P.53) in neto pridobitev nefinančnih neproizvedenih sredstev (K.2), prikazano med spremembami sredstev v S.13.

| 36. | Obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.36] je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev vseh sektorjev, razen S.13, plus kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13], minus kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.7]. |
| --- | --- |

36.

Obveznosti iz kapitalskih transferjev [1A.36] je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev vseh sektorjev, razen S.13, plus kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13], minus kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.7].

| 37. | Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP) primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.37] je enako EDP neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (EDPB.9) v S.13. |
| --- | --- |

37.

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem (EDP) primanjkljaj (–) ali presežek (+) [1A.37] je enako EDP neto posojanje (+)/neto izposojanje (–) (EDPB.9) v S.13.

| 38. | EDP obveznosti iz obresti [1A.38] je enako EDP obresti (EDPD.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

38.

EDP obveznosti iz obresti [1A.38] je enako EDP obresti (EDPD.41), prikazane med porabami v S.13 in viri vseh sektorjev, razen S.13.

| 39. | Iztržek od prodaje licenc univerzalnih mobilnih telekomunikacijskih sistemov (UMTS) [1A.39] je enako iztržek od prodaje licenc za tretjo generacijo mobilnih telefonov, prikazan kot odsvojitev nefinančnega sredstva v skladu s sklepom Eurostata o dodelitvi licenc za mobilne telefone. |
| --- | --- |

39.

Iztržek od prodaje licenc univerzalnih mobilnih telekomunikacijskih sistemov (UMTS) [1A.39] je enako iztržek od prodaje licenc za tretjo generacijo mobilnih telefonov, prikazan kot odsvojitev nefinančnega sredstva v skladu s sklepom Eurostata o dodelitvi licenc za mobilne telefone.

| 40. | Dejanski socialni prispevki [1A.40] je enako dejanski socialni prispevki (D.611), prikazani med viri v S.13. |
| --- | --- |

40.

Dejanski socialni prispevki [1A.40] je enako dejanski socialni prispevki (D.611), prikazani med viri v S.13.

| 41. | Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi [1A.41], je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

41.

Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi [1A.41], je enako socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D.62), prikazani med porabami v S.13.

| 42. | Bruto domači proizvod [1A.42] je enako bruto domači proizvod (B.1*g) po tržnih cenah. |
| --- | --- |

42.

Bruto domači proizvod [1A.42] je enako bruto domači proizvod (B.1*g) po tržnih cenah.

| 43. | Bruto domači proizvod po stalnih cenah [1A.43] je enako bruto domači proizvod (B.1*g) po stalnih cenah. |
| --- | --- |

43.

Bruto domači proizvod po stalnih cenah [1A.43] je enako bruto domači proizvod (B.1*g) po stalnih cenah.

| 44. | Javne investicije po stalnih cenah [1A.44] je enako bruto investicije v osnovna sredstva (P.51), prikazane med spremembami sredstev v S.13, po stalnih cenah. |
| --- | --- |

44.

Javne investicije po stalnih cenah [1A.44] je enako bruto investicije v osnovna sredstva (P.51), prikazane med spremembami sredstev v S.13, po stalnih cenah.

Preglednica 1B

| 1. | Plačila države članice v proračun EU [1B.1] je enako posredni davki, prejeti v proračun EU, plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), ki ga država plača v proračun EU [1B.4], plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), ki jih država plača v proračun EU [1B.5], plus kapitalski transferji (D.9), ki jih država plača v proračun EU [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Plačila države članice v proračun EU [1B.1] je enako posredni davki, prejeti v proračun EU, plus tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), ki ga država plača v proračun EU [1B.4], plus raznovrstni tekoči transferji (D.75), ki jih država plača v proračun EU [1B.5], plus kapitalski transferji (D.9), ki jih država plača v proračun EU [1B.7].

| 2. | Posredni davki, prejeti v proračun EU [1B.2], je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.212. |
| --- | --- |

2.

Posredni davki, prejeti v proračun EU [1B.2], je enako davki na proizvodnjo in uvoz (D.2), prikazani med viri v S.212.

| 3. | Posredni davki, od tega DDV, prejet v proračun EU [1B.3], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.212. |
| --- | --- |

3.

Posredni davki, od tega DDV, prejet v proračun EU [1B.3], je enako davki tipa davka na dodano vrednost (D.211), prikazani med viri v S.212.

| 4. | Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU [1B.4], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazano med viri v S.212 in porabami v S.13. |
| --- | --- |

4.

Tekoče mednarodno sodelovanje, ki ga država plača v proračun EU [1B.4], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74), prikazano med viri v S.212 in porabami v S.13.

| 5. | Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.5], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.212 in porabami v S.13. |
| --- | --- |

5.

Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.5], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.212 in porabami v S.13.

| 6. | Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU, od tega četrti lastni vir EU [1B.6], je enako na bruto nacionalnem proizvodu (BNP) temelječi četrti lastni vir (ESR 95 odstavek 4 138), prikazan kot raznovrstni tekoči transferji (D.75) med viri v S.212 in porabami v S.13. |
| --- | --- |

6.

Raznovrstni tekoči transferji, ki jih država plača v proračun EU, od tega četrti lastni vir EU [1B.6], je enako na bruto nacionalnem proizvodu (BNP) temelječi četrti lastni vir (ESR 95 odstavek 4 138), prikazan kot raznovrstni tekoči transferji (D.75) med viri v S.212 in porabami v S.13.

| 7. | Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.7], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev v S.212. |
| --- | --- |

7.

Kapitalski transferji, ki jih država plača v proračun EU [1B.7], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter prikazane kot terjatve iz kapitalskih transferjev v S.212.

| 8. | Izdatki EU v državi članici [1B.8] je enako subvencije (D.3), ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9], plus tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], plus tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

Izdatki EU v državi članici [1B.8] je enako subvencije (D.3), ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9], plus tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], plus tekoči transferji (D.7), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], plus kapitalski transferji (D.9), ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13].

| 9. | Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9] je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.212. |
| --- | --- |

9.

Subvencije, ki se plačajo iz proračuna EU [1B.9] je enako subvencije (D.3), prikazane med viri v S.212.

| 10. | Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) in raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.212. |
| --- | --- |

10.

Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.10], je enako tekoče mednarodno sodelovanje (D.74) in raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med viri v S.13 in porabami v S.212.

| 11. | Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.212 in viri vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

11.

Tekoči transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.11], je enako raznovrstni tekoči transferji (D.75), prikazani med porabami v S.212 in viri vseh sektorjev, razen S.13.

| 12. | Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 in med spremembami sredstev v S.212. |
| --- | --- |

12.

Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU državi [1B.12], je enako terjatve iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 in med spremembami sredstev v S.212.

| 13. | Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami sredstev v S.212 in spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

13.

Kapitalski transferji, ki se plačajo iz proračuna EU nedržavnim enotam [1B.13], je enako obveznosti iz kapitalskih transferjev (D.9), prikazane med spremembami sredstev v S.212 in spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 14. | Neto prejemki iz proračuna EU [1B.14] je enako neto prejemki države iz proračuna EU plus neto prejemki nedržavnih enot iz proračuna EU. |
| --- | --- |

14.

Neto prejemki iz proračuna EU [1B.14] je enako neto prejemki države iz proračuna EU plus neto prejemki nedržavnih enot iz proračuna EU.

| 15. | Stroški pobiranja lastnih virov [1B.15] so tisti del tržne proizvodnje (P.11), prikazan med viri v S.13, ki sodi med stroške pobiranja lastnih virov, ki se plačajo iz proračuna EU. |
| --- | --- |

15.

Stroški pobiranja lastnih virov [1B.15] so tisti del tržne proizvodnje (P.11), prikazan med viri v S.13, ki sodi med stroške pobiranja lastnih virov, ki se plačajo iz proračuna EU.

Preglednica 1C

| 1. | Izdatki za končno potrošnjo [1C.1] je enako izdatki za končno potrošnjo (P.3), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

1.

Izdatki za končno potrošnjo [1C.1] je enako izdatki za končno potrošnjo (P.3), prikazani med porabami v S.13.

| 2. | Izdatki za individualno potrošnjo [1C.2] je enako izdatki za individualno potrošnjo (P.31), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

2.

Izdatki za individualno potrošnjo [1C.2] je enako izdatki za individualno potrošnjo (P.31), prikazani med porabami v S.13.

| 3. | Izdatki za kolektivno potrošnjo [1C.3] je enako izdatki za kolektivno potrošnjo (P.32), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

3.

Izdatki za kolektivno potrošnjo [1C.3] je enako izdatki za kolektivno potrošnjo (P.32), prikazani med porabami v S.13.

| 4. | Sredstva za zaposlene [1C.4] je enako [1A.27]. |
| --- | --- |

4.

Sredstva za zaposlene [1C.4] je enako [1A.27].

| 5. | Vmesna potrošnja [1C.5] je enako [1A.29]. |
| --- | --- |

5.

Vmesna potrošnja [1C.5] je enako [1A.29].

| 6. | Socialni transferji v naravi, posredovani prek tržnih proizvajalcev [1C.6], je enako socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom prek tržnih proizvajalcev (D.6311+D.63121+D.63131), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

6.

Socialni transferji v naravi, posredovani prek tržnih proizvajalcev [1C.6], je enako socialni transferji v naravi, povezani z izdatki za proizvode, posredovane gospodinjstvom prek tržnih proizvajalcev (D.6311+D.63121+D.63131), prikazani med porabami v S.13.

| 7. | Potrošnja stalnega kapitala [1C.7] je enako potrošnja stalnega kapitala (K.1), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

7.

Potrošnja stalnega kapitala [1C.7] je enako potrošnja stalnega kapitala (K.1), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 8. | Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije [1C.8] je enako plačila drugih davkov na proizvodnjo (D.29), prikazana med porabami v S.13, minus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), prikazani med porabami v S.13. |
| --- | --- |

8.

Plačani davki na proizvodnjo minus prejete subvencije [1C.8] je enako plačila drugih davkov na proizvodnjo (D.29), prikazana med porabami v S.13, minus prejemki drugih subvencij na proizvodnjo (D.39), prikazani med porabami v S.13.

| 9. | Neto poslovni presežek [1C.9] je enako poslovni presežek, neto (B.2n) v S.13. |
| --- | --- |

9.

Neto poslovni presežek [1C.9] je enako poslovni presežek, neto (B.2n) v S.13.

| 10. | Prodaje [1C.10] je enako [1A.20]. |
| --- | --- |

10.

Prodaje [1C.10] je enako [1A.20].

| 11. | Izdatki za končno potrošnjo po stalnih cenah [1C.11] je enako izdatki za končno potrošnjo (P.3), prikazani med porabami v S.13, po stalnih cenah. |
| --- | --- |

11.

Izdatki za končno potrošnjo po stalnih cenah [1C.11] je enako izdatki za končno potrošnjo (P.3), prikazani med porabami v S.13, po stalnih cenah.

Preglednica 2A

| 1. | Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] je enako [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] je enako [1A.1].

| 2. | Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi [2A.2] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] minus neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Prilagoditev med finančnimi in nefinančnimi računi [2A.2] je enako primanjkljaj (–) ali presežek (+) [2A.1] minus neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3].

| 3. | Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3] je enako transakcije z neto pridobitvijo finančnih sredstev [2A.4] minus neto prevzem transakcij z obveznostmi [2A.15] |
| --- | --- |

3.

Neto transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi [2A.3] je enako transakcije z neto pridobitvijo finančnih sredstev [2A.4] minus neto prevzem transakcij z obveznostmi [2A.15]

| 4. | Transakcije s finančnimi sredstvi [2A.4] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.5], transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami (F.33) [2A.6], transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.7], transakcije s posojili (F.4) [2A.8], transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5) [2A.9] ter transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13], prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

4.

Transakcije s finančnimi sredstvi [2A.4] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.5], transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami (F.33) [2A.6], transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.7], transakcije s posojili (F.4) [2A.8], transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5) [2A.9] ter transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13], prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 5. | Transakcije z gotovino in vlogami (sredstva) [2A.5] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

5.

Transakcije z gotovino in vlogami (sredstva) [2A.5] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 6. | Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji (sredstva) [2A.6] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

6.

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni in dolgoročni vrednostni papirji (sredstva) [2A.6] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 7. | Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (sredstva) [2A.7] je enako neto plačila v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

7.

Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (sredstva) [2A.7] je enako neto plačila v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 8. | Transakcije s posojili (sredstva) [2A.8] je enako nova posojila (F.4), ki jih da država, zmanjšana za vračila državi, prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

8.

Transakcije s posojili (sredstva) [2A.8] je enako nova posojila (F.4), ki jih da država, zmanjšana za vračila državi, prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 9. | Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (sredstva) [2A.9] je enako neto pridobitev delnic in drugega lastniškega kapitala (F.5), prikazana med spremembami sredstev v S.13. |
| --- | --- |

9.

Transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (sredstva) [2A.9] je enako neto pridobitev delnic in drugega lastniškega kapitala (F.5), prikazana med spremembami sredstev v S.13.

| 10. | Privatizacija (neto) [2A.10] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora (ESR 95 odstavek 2.26) (3) nad dolžnikovo enoto; S.13 lahko take transakcije izvede neposredno z dolžnikovo enoto ali z drugo upnikovo enoto. |
| --- | --- |

10.

Privatizacija (neto) [2A.10] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora (ESR 95 odstavek 2.26) (3) nad dolžnikovo enoto; S.13 lahko take transakcije izvede neposredno z dolžnikovo enoto ali z drugo upnikovo enoto.

| 11. | Dokapitalizacija (neto) [2A.11] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžnikovo enoto, temveč jih izvede neposredno z dolžnikovo enoto. |
| --- | --- |

11.

Dokapitalizacija (neto) [2A.11] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11 ali S.12, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžnikovo enoto, temveč jih izvede neposredno z dolžnikovo enoto.

| 12. | Drugo [2A.12] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11, S.12 ali S.14, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžnikovo enoto in jih S.13 ne izvede neposredno z dolžnikovo enoto, temveč z drugo upnikovo enoto. |
| --- | --- |

12.

Drugo [2A.12] je enako transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F.5), prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.11, S.12 ali S.14, ki jih S.13 ne izvede v procesu opuščanja ali pridobivanja nadzora nad dolžnikovo enoto in jih S.13 ne izvede neposredno z dolžnikovo enoto, temveč z drugo upnikovo enoto.

| 13. | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13] je enako neto pridobitev denarnega zlata in posebnih pravic črpanja (F.1), prikazana med spremembami sredstev v S.13, neto pridobitev zavarovalnih tehničnih rezervacij (F.6) in drugih terjatev (F.7), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

13.

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi [2A.13] je enako neto pridobitev denarnega zlata in posebnih pravic črpanja (F.1), prikazana med spremembami sredstev v S.13, neto pridobitev zavarovalnih tehničnih rezervacij (F.6) in drugih terjatev (F.7), prikazana med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 14. | Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov [2A.14], je enako tisti del drugih terjatev/obveznosti (F.7 sredstva), ki se nanašajo na davke in socialne prispevke, prikazane v D2, D5, D6 in D91, zmanjšano za zneske dejansko pobranih davkov, prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

14.

Transakcije z drugimi finančnimi sredstvi, od tega obračunani davki minus blagajniški prejemki davkov [2A.14], je enako tisti del drugih terjatev/obveznosti (F.7 sredstva), ki se nanašajo na davke in socialne prispevke, prikazane v D2, D5, D6 in D91, zmanjšano za zneske dejansko pobranih davkov, prikazane med spremembami sredstev v S.13 ter spremembami obveznosti in neto vrednosti vseh sektorjev, razen S.13.

| 15. | Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) [2A.15] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.16], transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (F.331) [2A.17], transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (F.332) [2A.18], transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.19], transakcije s posojili (F.4) [2A.20] in transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22], prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

15.

Transakcije z obveznostmi (konsolidirane) [2A.15] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2) [2A.16], transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (F.331) [2A.17], transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (F.332) [2A.18], transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34) [2A.19], transakcije s posojili (F.4) [2A.20] in transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22], prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 16. | Transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

16.

Transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16] je enako neto pridobitev gotovine in vlog (F.2), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 17. | Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.17] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj (F.331), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

17.

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.17] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj (F.331), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 18. | Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.18] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto (F.332), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

18.

Transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [2A.18] je enako neto pridobitev vrednostnih papirjev, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto (F.332), prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 19. | Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (obveznosti) [2A.19] je enako neto prejemki v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

19.

Transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (obveznosti) [2A.19] je enako neto prejemki v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti (F.34), prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 20. | Transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] je enako nova najeta posojila (F.4), zmanjšana za vračila obstoječih posojil, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

20.

Transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] je enako nova najeta posojila (F.4), zmanjšana za vračila obstoječih posojil, prikazana med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 21. | Transakcije s posojili, od tega posojila centralne banke [2A.21], je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121. |
| --- | --- |

21.

Transakcije s posojili, od tega posojila centralne banke [2A.21], je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121.

| 22. | Transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22] je enako neto prevzem obveznosti v zavarovalnih tehničnih rezervacijah (F.6) in drugih obveznosti (F.7), prikazan med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13. |
| --- | --- |

22.

Transakcije z drugimi obveznostmi [2A.22] je enako neto prevzem obveznosti v zavarovalnih tehničnih rezervacijah (F.6) in drugih obveznosti (F.7), prikazan med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.13.

| 23. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.23] je enako neto prevzem obveznosti v gotovini in vlogah (F.2) [2A.16], vrednostnih papirjih, razen delnicah in izvedenih finančnih instrumentih, [2A.17 in 2A.18] (F.33), in posojilih (F.4) [2A.20]. Te transakcije so imenovane tudi potreba države po zadolževanju. |
| --- | --- |

23.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti (konsolidirane) [2A.23] je enako neto prevzem obveznosti v gotovini in vlogah (F.2) [2A.16], vrednostnih papirjih, razen delnicah in izvedenih finančnih instrumentih, [2A.17 in 2A.18] (F.33), in posojilih (F.4) [2A.20]. Te transakcije so imenovane tudi potreba države po zadolževanju.

| 24. | Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti [2A.24] je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto. |
| --- | --- |

24.

Transakcije z dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti [2A.24] je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto.

| 25. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti [2A.25], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v zakonitem plačilnem sredstvu države članice. |
| --- | --- |

25.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v nacionalni valuti [2A.25], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v zakonitem plačilnem sredstvu države članice.

| 26. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice [2A.26], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v ekujih, plus dolžniški instrumenti, izraženi v eurih, preden je država članica sprejela euro, plus dolžniški instrumenti, izraženi v zakonitem plačilnem sredstvu sodelujoče države članice, preden je ta postala sodelujoča država članica. Izvzeta je nacionalna valuta [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti sodelujoče države članice [2A.26], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], izraženih v ekujih, plus dolžniški instrumenti, izraženi v eurih, preden je država članica sprejela euro, plus dolžniški instrumenti, izraženi v zakonitem plačilnem sredstvu sodelujoče države članice, preden je ta postala sodelujoča država članica. Izvzeta je nacionalna valuta [2A.25].

| 27. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice [2A.27], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], ki niso vključeni v [2A.25] ali [2A.26]. |
| --- | --- |

27.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti, izraženimi v tuji valuti nesodelujoče države članice [2A.27], je enako neto prevzem obveznosti v dolžniških instrumentih [2A.23], ki niso vključeni v [2A.25] ali [2A.26].

| 28. | Drugi tokovi [2A.28] je enako učinki vrednotenja na dolg [2A.29] plus druge spremembe obsega dolga [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Drugi tokovi [2A.28] je enako učinki vrednotenja na dolg [2A.29] plus druge spremembe obsega dolga [2A.32].

| 29. | Učinki vrednotenja na dolg [2A.29] je enako devizni dobički in izgube [2A.30] plus drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Učinki vrednotenja na dolg [2A.29] je enako devizni dobički in izgube [2A.30] plus drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31].

| 30. | Devizni dobički in izgube [2A.30] je enako nominalni dobički/izgube iz lastnine (K.11) dolga [3A.1], ki zaradi sprememb deviznih tečajev pri pretvorbi v nacionalno valuto spremeni vrednost. |
| --- | --- |

30.

Devizni dobički in izgube [2A.30] je enako nominalni dobički/izgube iz lastnine (K.11) dolga [3A.1], ki zaradi sprememb deviznih tečajev pri pretvorbi v nacionalno valuto spremeni vrednost.

| 31. | Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31] je enako sprememba dolga [2A.33] minus transakcije z dolžniškimi instrumenti [2A.23] minus devizni dobički in izgube [2A.30] minus druge spremembe obsega dolga [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Drugi učinki vrednotenja – nominalna vrednost [2A.31] je enako sprememba dolga [2A.33] minus transakcije z dolžniškimi instrumenti [2A.23] minus devizni dobički in izgube [2A.30] minus druge spremembe obsega dolga [2A.32].

| 32. | Druge spremembe obsega dolga [2A.32] je enako druge spremembe obsega (K.7, K.8, K.10 in K.12) obveznosti, razvrščene bodisi kot gotovina in vloge (AF.2) ali kot vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), bodisi kot posojila (AF.4), ki niso sredstva v S.13. |
| --- | --- |

32.

Druge spremembe obsega dolga [2A.32] je enako druge spremembe obsega (K.7, K.8, K.10 in K.12) obveznosti, razvrščene bodisi kot gotovina in vloge (AF.2) ali kot vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), bodisi kot posojila (AF.4), ki niso sredstva v S.13.

| 33. | Sprememba dolga [2A.33] je enako dolg [3A.1] v letu t minus dolg [3A.1] v letu t-1. |
| --- | --- |

33.

Sprememba dolga [2A.33] je enako dolg [3A.1] v letu t minus dolg [3A.1] v letu t-1.

Preglednica 2B

| 1. | Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] plus transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3], transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] plus transakcije s posojili centralne banke [2B.5] plus druge transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] plus transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3], transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] plus transakcije s posojili centralne banke [2B.5] plus druge transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6].

| 2. | Transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

2.

Transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] je enako transakcije z gotovino in vlogami (F.2), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 3. | Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

3.

Transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 4. | Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13. |
| --- | --- |

4.

Transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] je enako transakcije z vrednostnimi papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (F.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto, prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13.

| 5. | Transakcije s posojili centralne banke [2B.5] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121. |
| --- | --- |

5.

Transakcije s posojili centralne banke [2B.5] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev v S.121.

| 6. | Transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.121. |
| --- | --- |

6.

Transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6] je enako transakcije s posojili (F.4), prikazane med spremembami obveznosti in neto vrednosti v S.13 ter spremembami sredstev vseh sektorjev, razen S.121.

| 7. | Izravnalne transakcije [2B.7] je enako transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] minus konsolidirane transakcije z dolžniškimi instrumenti [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Izravnalne transakcije [2B.7] je enako transakcije z dolžniškimi instrumenti – nekonsolidirane [2B.1] minus konsolidirane transakcije z dolžniškimi instrumenti [2A.23].

| 8. | Izravnalne transakcije – gotovina in vloge [2B.8] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] minus konsolidirane transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Izravnalne transakcije – gotovina in vloge [2B.8] je enako transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.2] minus konsolidirane transakcije z gotovino in vlogami (obveznosti) [2A.16].

| 9. | Izravnalne transakcije – kratkoročni vrednostni papirji [2B.9] je enako transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3] minus konsolidirane transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Izravnalne transakcije – kratkoročni vrednostni papirji [2B.9] je enako transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.3] minus konsolidirane transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) [2A.17].

| 10. | Izravnalne transakcije – dolgoročni vrednostni papirji [2B.10] je enako transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] minus konsolidirane transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Izravnalne transakcije – dolgoročni vrednostni papirji [2B.10] je enako transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.4] minus konsolidirane transakcije z dolgoročnimi vrednostnimi papirji (obveznosti) [2A.18].

| 11. | Izravnalne transakcije – posojila [2B.11] je enako transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6] minus konsolidirane transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] minus transakcije s posojili centralne banke [2A.21]. |
| --- | --- |

11.

Izravnalne transakcije – posojila [2B.11] je enako transakcije z drugimi posojili (obveznosti) – nekonsolidirane [2B.6] minus konsolidirane transakcije s posojili (obveznosti) [2A.20] minus transakcije s posojili centralne banke [2A.21].

Preglednica 3A

| 1. | Dolg [3A.1] je enako dolg, kakor je opredeljen v Uredbi (ES) št. 3605/93. |
| --- | --- |

1.

Dolg [3A.1] je enako dolg, kakor je opredeljen v Uredbi (ES) št. 3605/93.

| 2. | Dolg – gotovina in vloge (obveznosti) [3A.2] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu gotovina in vloge (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Dolg – gotovina in vloge (obveznosti) [3A.2] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu gotovina in vloge (AF.2).

| 3. | Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.3] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj. |
| --- | --- |

3.

Dolg – kratkoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.3] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj.

| 4. | Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.4] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, (AF.33) katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto. |
| --- | --- |

4.

Dolg – dolgoročni vrednostni papirji (obveznosti) [3A.4] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov, (AF.33) katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto.

| 5. | Dolg – posojila centralne banke (obveznosti) [3A.5] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki je sredstvo v S.121. |
| --- | --- |

5.

Dolg – posojila centralne banke (obveznosti) [3A.5] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki je sredstvo v S.121.

| 6. | Dolg – druga posojila (obveznosti) [3A.6] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki ni sredstvo v S.121. |
| --- | --- |

6.

Dolg – druga posojila (obveznosti) [3A.6] je enako tisti del dolga [3A.1] v instrumentu posojila (AF.4), ki ni sredstvo v S.121.

| 7. | Dolg, ki ga imajo rezidenti države članice [3A.7], je enako dolg, ki ga ima centralna banke [3A.8], dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije [3A.9], dolg, ki ga imajo druge finančne institucije [3A.10], in dolg, ki ga imajo drugi rezidenti države članice [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Dolg, ki ga imajo rezidenti države članice [3A.7], je enako dolg, ki ga ima centralna banke [3A.8], dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije [3A.9], dolg, ki ga imajo druge finančne institucije [3A.10], in dolg, ki ga imajo drugi rezidenti države članice [3A.11].

| 8. | Dolg, ki ga ima centralna banka [3A.8], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.121. |
| --- | --- |

8.

Dolg, ki ga ima centralna banka [3A.8], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.121.

| 9. | Dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije [3A.9], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.122. |
| --- | --- |

9.

Dolg, ki ga imajo druge denarne finančne institucije [3A.9], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.122.

| 10. | Dolg, ki ga imajo druge finančne institucije [3A.10], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.123, S.124 ali S.125. |
| --- | --- |

10.

Dolg, ki ga imajo druge finančne institucije [3A.10], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.123, S.124 ali S.125.

| 11. | Dolg, ki ga imajo drugi rezidenti države članice [3A.11], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.11, S.14 ali S.15. |
| --- | --- |

11.

Dolg, ki ga imajo drugi rezidenti države članice [3A.11], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.11, S.14 ali S.15.

| 12. | Dolg, ki ga imajo nerezidenti države članice [3A.12], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.2. |
| --- | --- |

12.

Dolg, ki ga imajo nerezidenti države članice [3A.12], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je sredstvo v S.2.

| 13. | Dolg, izražen v nacionalni valuti [3A.13], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu države članice. |
| --- | --- |

13.

Dolg, izražen v nacionalni valuti [3A.13], je enako tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu države članice.

| 14. | Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice [3A.14], je enako – preden država članica postane sodelujoča država članica – tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu ene od sodelujočih držav članic (razen nacionalne valute [3A.13]), plus dolg, izražen v ekujih ali eurih. |
| --- | --- |

14.

Dolg, izražen v tuji valuti sodelujoče države članice [3A.14], je enako – preden država članica postane sodelujoča država članica – tisti del dolga [3A.1], ki je izražen v zakonitem plačilnem sredstvu ene od sodelujočih držav članic (razen nacionalne valute [3A.13]), plus dolg, izražen v ekujih ali eurih.

| 15. | Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice [3A.15], je enako tisti del dolga [3A.1], ki ni vključen v [3A.13] ali [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

Dolg, izražen v tuji valuti nesodelujoče države članice [3A.15], je enako tisti del dolga [3A.1], ki ni vključen v [3A.13] ali [3A.14].

| 16. | Kratkoročni dolg [3A.16] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega prvotna dospelost je eno leto ali manj. |
| --- | --- |

16.

Kratkoročni dolg [3A.16] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega prvotna dospelost je eno leto ali manj.

| 17. | Dolgoročni dolg [3A.17] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega prvotna dospelost je več kakor eno leto. |
| --- | --- |

17.

Dolgoročni dolg [3A.17] je enako tisti del dolga [3A.1], katerega prvotna dospelost je več kakor eno leto.

| 18. | Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.18], je enako tisti del dolgoročnega dolga [3A.17], katerega obrestna mera je spremenljiva. |
| --- | --- |

18.

Dolgoročni dolg, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.18], je enako tisti del dolgoročnega dolga [3A.17], katerega obrestna mera je spremenljiva.

| 19. | Dolg s preostalo dospelostjo do enega leta [3A.19] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo eno leto ali manj. |
| --- | --- |

19.

Dolg s preostalo dospelostjo do enega leta [3A.19] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo eno leto ali manj.

| 20. | Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.20] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let. |
| --- | --- |

20.

Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.20] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let.

| 21. | Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.21], je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.20], katerega obrestna mera je spremenljiva. |
| --- | --- |

21.

Dolg s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.21], je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo od enega leta do pet let [3A.20], katerega obrestna mera je spremenljiva.

| 22. | Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.22] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo nad pet let. |
| --- | --- |

22.

Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.22] je enako tisti del dolga [3A.1] s preostalo dospelostjo nad pet let.

| 23. | Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.23], je enako tisti del dolga s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.22], katerega obrestna mera je spremenljiva. |
| --- | --- |

23.

Dolg s preostalo dospelostjo nad pet let, od tega s spremenljivo obrestno mero [3A.23], je enako tisti del dolga s preostalo dospelostjo nad pet let [3A.22], katerega obrestna mera je spremenljiva.

| 24. | Komponenta dolga centralne države [3A.24] je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, minus sredstva v S.1311, ki so obveznosti v S.13, razen S.1311 [3B.15]. |
| --- | --- |

24.

Komponenta dolga centralne države [3A.24] je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, minus sredstva v S.1311, ki so obveznosti v S.13, razen S.1311 [3B.15].

| 25. | Komponenta dolga federalne države [3A.25] je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, minus sredstva v S.1312, ki so obveznosti v S.13, razen S.1312 [3B.16]. |
| --- | --- |

25.

Komponenta dolga federalne države [3A.25] je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, minus sredstva v S.1312, ki so obveznosti v S.13, razen S.1312 [3B.16].

| 26. | Komponenta dolga lokalne države [3A.26] je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, minus sredstva v S.1313, ki so obveznosti v S.13, razen S.1313 [3B.17]. |
| --- | --- |

26.

Komponenta dolga lokalne države [3A.26] je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, minus sredstva v S.1313, ki so obveznosti v S.13, razen S.1313 [3B.17].

| 27. | Komponenta dolga socialne varnosti [3A.27] je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, minus sredstva v S.1314, ki so obveznosti v S.13, razen S.1314 [3B.18]. |
| --- | --- |

27.

Komponenta dolga socialne varnosti [3A.27] je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, minus sredstva v S.1314, ki so obveznosti v S.13, razen S.1314 [3B.18].

| 28. | Povprečna preostala dospelost dolga [3A.28] je enako povprečna preostala dospelost, merjena z neporavnanimi zneski, izraženimi v letih. |
| --- | --- |

28.

Povprečna preostala dospelost dolga [3A.28] je enako povprečna preostala dospelost, merjena z neporavnanimi zneski, izraženimi v letih.

| 29. | Dolg – brezkuponske obveznice [3A.29] je enako tisti del dolga [3A.1] v obliki brezkuponskih obveznic, tj. obveznic brez kuponskih plačil, katerih obresti temeljijo na razliki med odkupno ceno in ceno ob izdaji. |
| --- | --- |

29.

Dolg – brezkuponske obveznice [3A.29] je enako tisti del dolga [3A.1] v obliki brezkuponskih obveznic, tj. obveznic brez kuponskih plačil, katerih obresti temeljijo na razliki med odkupno ceno in ceno ob izdaji.

Preglednica 3B

| 1. | Dolg – nekonsolidiran [3B.1] je enako obveznosti v S.13, vključno s tistimi, ki so sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Dolg – nekonsolidiran [3B.1] je enako obveznosti v S.13, vključno s tistimi, ki so sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 2. | Izravnalni elementi [3B.2] je enako obveznosti v S.13, ki so hkrati sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Izravnalni elementi [3B.2] je enako obveznosti v S.13, ki so hkrati sredstva v S.13, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 3. | Izravnalni elementi – gotovina in vloge [3B.3] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu gotovina in vloge (F.2). |
| --- | --- |

3.

Izravnalni elementi – gotovina in vloge [3B.3] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu gotovina in vloge (F.2).

| 4. | Izravnalni elementi – kratkoročni vrednostni papirji [3B.4] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj. |
| --- | --- |

4.

Izravnalni elementi – kratkoročni vrednostni papirji [3B.4] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih prvotna dospelost je eno leto ali manj.

| 5. | Izravnalni elementi – dolgoročni vrednostni papirji [3B.5] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto. |
| --- | --- |

5.

Izravnalni elementi – dolgoročni vrednostni papirji [3B.5] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F.33), katerih prvotna dospelost je več kakor eno leto.

| 6. | Izravnalni elementi – posojila [3B.6] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu posojila (F.4). |
| --- | --- |

6.

Izravnalni elementi – posojila [3B.6] je enako tisti del izravnalnih elementov [3B.2] v instrumentu posojila (F.4).

| 7. | Dolg, ki ga izdaja centralna država [3B.7], je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Dolg, ki ga izdaja centralna država [3B.7], je enako obveznosti v S.1311, ki niso sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 8. | Dolg, ki ga izdaja centralna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.8], je enako obveznosti v S.1311, ki so sredstva v S.1312, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Dolg, ki ga izdaja centralna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.8], je enako obveznosti v S.1311, ki so sredstva v S.1312, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 9. | Dolg, ki ga izdaja federalna država [3B.9], je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Dolg, ki ga izdaja federalna država [3B.9], je enako obveznosti v S.1312, ki niso sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 10. | Dolg, ki ga izdaja federalna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.10], je enako obveznosti v S.1312, ki so sredstva v S.1311, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Dolg, ki ga izdaja federalna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.10], je enako obveznosti v S.1312, ki so sredstva v S.1311, S.1313 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 11. | Dolg, ki ga izdaja lokalna država [3B.11], je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Dolg, ki ga izdaja lokalna država [3B.11], je enako obveznosti v S.1313, ki niso sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 12. | Dolg, ki ga izdaja lokalna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.12], je enako obveznosti v S.1313, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Dolg, ki ga izdaja lokalna država, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.12], je enako obveznosti v S.1313, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 13. | Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti [3B.13], je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti [3B.13], je enako obveznosti v S.1314, ki niso sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 14. | Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.14], je enako obveznosti v S.1314, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Dolg, ki ga izdajajo skladi socialne varnosti, od tega dolg, ki ga imajo drugi podsektorji države [3B.14], je enako obveznosti v S.1314, ki so sredstva v S.1311, S.1312 ali S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 15. | Dolg centralne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.15], je enako obveznosti v S.1312, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Dolg centralne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.15], je enako obveznosti v S.1312, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1311, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 16. | Dolg federalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.16], je enako obveznosti v S.1311, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Dolg federalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.16], je enako obveznosti v S.1311, S.1313 ali S.1314, ki so sredstva v S.1312, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 17. | Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.17], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1314, ki so sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Dolg lokalne države, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.17], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1314, ki so sredstva v S.1313, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].

| 18. | Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.18], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1313, ki so sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].“ |
| --- | --- |

18.

Dolg skladov socialne varnosti, ki so ga izdale enote v drugih podsektorjih države [3B.18], je enako obveznosti v S.1311, S.1312 ali S.1313, ki so sredstva v S.1314, v istih instrumentih kakor dolg [3A.1].“

---

(1)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7.

1

(2)  [x.y] se nanaša na številko kategorije y v preglednici x.

2

(3)  Pride do prerazvrstitve dolžnikove enote iz podsektorja S.11001 ali S.12x01 v podsektor S.11002/3 ali S.12x02/3 ali obratno.

3

---

Popravki

| 17.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/50

---

Popravek Odločbe Komisije 2007/777/ES z dne 29. novembra 2007 o pogojih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnozdravstvenim varstvom ter vzorcih spričeval za uvoz iz tretjih držav nekaterih mesnih izdelkov in obdelanih želodcev, mehurjev in črev za prehrano ljudi in o razveljavitvi Odločbe 2005/432/ES

(
  Uradni list Evropske unije L 312 z dne 30. novembra 2007
  )

Stran 51, točka (a) člena 3:

besedilo:

| „(a) | izpolnjujejo pogoje v zvezi z izvorom in obdelavo iz Priloge I(1) in (2); in“ |
| --- | --- |

„(a)

izpolnjujejo pogoje v zvezi z izvorom in obdelavo iz Priloge I(1) in (2); in“

se glasi:

| „(a) | izpolnjujejo pogoje v zvezi z izvorom in obdelavo iz Priloge I(1) ali (2); in“. |
| --- | --- |

„(a)

izpolnjujejo pogoje v zvezi z izvorom in obdelavo iz Priloge I(1) ali (2); in“.

---

17.10.2008

| 17.10.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 276/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 276/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---