# Eiropas Savienības L 350/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 350 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 30. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 350

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 30. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1353/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 74/2004, ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumu | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1354/2008 (2008. gada 18. decembris) par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1628/2004, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu tādu konkrētu grafīta elektrodu sistēmu importam, kuru izcelsme ir Indijā, un Regulā (EK) Nr. 1629/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam | 24 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1355/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts par dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu | 35 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1356/2008 (2008. gada 23. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 593/2007 par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību (
  1
  ) | 46 |
| | | EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1357/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (
  1
  ) | 56 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1358/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Lēmumu Nr. 1904/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido programmu Eiropa pilsoņiem, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību | 58 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1353/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 74/2004, ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumu

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1354/2008 (2008. gada 18. decembris) par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1628/2004, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu tādu konkrētu grafīta elektrodu sistēmu importam, kuru izcelsme ir Indijā, un Regulā (EK) Nr. 1629/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam

24

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1355/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts par dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu

35

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1356/2008 (2008. gada 23. decembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 593/2007 par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību (
  1
  )

1

46

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1357/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā (
  1
  )

1

56

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1358/2008/EK (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Lēmumu Nr. 1904/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido programmu Eiropa pilsoņiem, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību

58

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU |
| | * | Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās | 60 |
| | * | Padomes Pamatlēmums 2008/978/TI (2008. gada 18. decembris) par Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu nolūkā iegūt priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās | 72 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU

*

Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās

60

*

Padomes Pamatlēmums 2008/978/TI (2008. gada 18. decembris) par Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu nolūkā iegūt priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās

72

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 30.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 350/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1353/2008

(2008. gada 18. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 74/2004, ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. un 19. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   KĀRTĪBA

1.1.   Iepriekšējā izmeklēšana un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 74/2004 (2) noteica galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam, ko apzīmē ar KN kodiem ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 un ex 6302 32 90. Maksājuma likme ir no 4,4 % līdz 10,4 % atsevišķiem uzņēmumiem, kas iekļauti izlasē, ar vidējo likmi 7,6 % apmērā uzņēmumiem, kas sadarbojās, un atlikušo maksājumu 10,4 % apmērā. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 74/2004 (2) noteica galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam, ko apzīmē ar KN kodiem ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 un ex 6302 32 90. Maksājuma likme ir no 4,4 % līdz 10,4 % atsevišķiem uzņēmumiem, kas iekļauti izlasē, ar vidējo likmi 7,6 % apmērā uzņēmumiem, kas sadarbojās, un atlikušo maksājumu 10,4 % apmērā.

1.2.   Ex officio daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

| (2) | Pēc galīgā kompensācijas maksājuma noteikšanas Indijas valdība iesniedza dokumentus par to, ka ir mainījušies apstākļi attiecībā uz divām subsīdiju shēmām (piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem un ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli 80.HHC pantu) un ka šīs izmaiņas ir ilgstošas. Tās arguments bija, ka tādējādi subsidēšanas līmenim, visticamāk, ir jāsamazinās un tāpēc ir jāpārskata pasākumi, kas attiecībā uz šīm shēmām ir bijuši noteikti daļēji. |
| --- | --- |

(2)

Pēc galīgā kompensācijas maksājuma noteikšanas Indijas valdība iesniedza dokumentus par to, ka ir mainījušies apstākļi attiecībā uz divām subsīdiju shēmām (piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem un ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma saskaņā ar Likuma par ienākuma nodokli 80.HHC pantu) un ka šīs izmaiņas ir ilgstošas. Tās arguments bija, ka tādējādi subsidēšanas līmenim, visticamāk, ir jāsamazinās un tāpēc ir jāpārskata pasākumi, kas attiecībā uz šīm shēmām ir bijuši noteikti daļēji.

| (3) | Komisija pārbaudīja Indijas valdības sniegtos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai sāktu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija uzsāka spēkā esošo pasākumu ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija pārbaudīja Indijas valdības sniegtos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai sāktu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija uzsāka spēkā esošo pasākumu ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3).

| (4) | Šīs daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas nolūks ir izvērtēt nepieciešamību pēc esošo pasākumu turpināšanas, atcelšanas vai grozīšanas attiecībā uz tiem uzņēmumiem, kuri guva labumu no vienas vai abām par izmainītām uzskatītām subsīdiju shēmām, ja atbilstīgi attiecīgajām prasībām paziņojumā par procedūras sākšanu ir iesniegti pietiekami pierādījumi. Atkarībā no iegūtajiem datiem izmeklēšanā tiks arī izvērtēta nepieciešamība pārskatīt pasākumus, ko piemēro citiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, un/vai atlikušos pasākumus, ko piemēro visiem citiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(4)

Šīs daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas nolūks ir izvērtēt nepieciešamību pēc esošo pasākumu turpināšanas, atcelšanas vai grozīšanas attiecībā uz tiem uzņēmumiem, kuri guva labumu no vienas vai abām par izmainītām uzskatītām subsīdiju shēmām, ja atbilstīgi attiecīgajām prasībām paziņojumā par procedūras sākšanu ir iesniegti pietiekami pierādījumi. Atkarībā no iegūtajiem datiem izmeklēšanā tiks arī izvērtēta nepieciešamība pārskatīt pasākumus, ko piemēro citiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, un/vai atlikušos pasākumus, ko piemēro visiem citiem uzņēmumiem.

1.3.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

| (5) | Izmeklēšana attiecās uz laiku no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(5)

Izmeklēšana attiecās uz laiku no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

1.4.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (6) | Komisija oficiāli informēja Indijas valdību par daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu; tā informēja arī tos Indijas ražotājus eksportētājus, kuri sadarbojās iepriekšējā izmeklēšanā un par kuriem tika konstatēts, ka tie gūst labumu no vienas vai abām par izmainītām uzskatītām subsīdiju shēmām, un kuri bija minēti paziņojumā par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, kā arī Kopienas ražošanas nozares pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Personu rakstiski un mutiski sniegtie komentāri tika izskatīti un vajadzības gadījumā ņemti vērā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija oficiāli informēja Indijas valdību par daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu; tā informēja arī tos Indijas ražotājus eksportētājus, kuri sadarbojās iepriekšējā izmeklēšanā un par kuriem tika konstatēts, ka tie gūst labumu no vienas vai abām par izmainītām uzskatītām subsīdiju shēmām, un kuri bija minēti paziņojumā par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, kā arī Kopienas ražošanas nozares pārstāvjus. Ieinteresētajām personām bija iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Personu rakstiski un mutiski sniegtie komentāri tika izskatīti un vajadzības gadījumā ņemti vērā.

| (7) | Ņemot vērā šajā izmeklēšanā iesaistīto personu lielo skaitu, saskaņā ar pamatregulas 27. pantu subsidēšanas izmeklēšanai tika piedāvāts izmantot pārbaudi izlases veidā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šajā izmeklēšanā iesaistīto personu lielo skaitu, saskaņā ar pamatregulas 27. pantu subsidēšanas izmeklēšanai tika piedāvāts izmantot pārbaudi izlases veidā.

| (8) | Lai Komisija varētu veikt atlasi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu, eksportētājus un pārstāvjus, kas rīkojas to vārdā, lūdza atsaukties trīs nedēļu laikā kopš procedūras sākšanas un sniegt pamatinformāciju par to eksporta un vietējo apgrozījumu, par dažām konkrētām subsīdiju shēmām un par visu saistīto uzņēmumu nosaukumiem un darbību. Tika informētas arī Indijas iestādes. |
| --- | --- |

(8)

Lai Komisija varētu veikt atlasi saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu, eksportētājus un pārstāvjus, kas rīkojas to vārdā, lūdza atsaukties trīs nedēļu laikā kopš procedūras sākšanas un sniegt pamatinformāciju par to eksporta un vietējo apgrozījumu, par dažām konkrētām subsīdiju shēmām un par visu saistīto uzņēmumu nosaukumiem un darbību. Tika informētas arī Indijas iestādes.

| (9) | Vairāk nekā 80 uzņēmumi paši pieteicās un iesniedza izlases veidošanai vajadzīgo informāciju. Šie uzņēmumi atlases periodā saražoja 95 % no kopējā Indijas eksporta apjoma uz Kopienu. |
| --- | --- |

(9)

Vairāk nekā 80 uzņēmumi paši pieteicās un iesniedza izlases veidošanai vajadzīgo informāciju. Šie uzņēmumi atlases periodā saražoja 95 % no kopējā Indijas eksporta apjoma uz Kopienu.

| (10) | Ņemot vērā uzņēmumu lielo skaitu, apspriežoties ar Indijas tekstilpreču ražotāju asociāciju Texprocil un Indijas valdību, tika izveidota izlase no 11 uzņēmumiem un uzņēmumu grupām, kas veic eksportēšanu un kam ir vislielākie eksporta apjomi uz Kopienu. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā uzņēmumu lielo skaitu, apspriežoties ar Indijas tekstilpreču ražotāju asociāciju Texprocil un Indijas valdību, tika izveidota izlase no 11 uzņēmumiem un uzņēmumu grupām, kas veic eksportēšanu un kam ir vislielākie eksporta apjomi uz Kopienu.

| (11) | Izlasē iekļautie uzņēmumi atlases periodā (2006. gada 1. aprīlis līdz 2007. gada 31. marts) pārstāvēja 64 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma no Indijas uz ES. Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu izveidotajā izlasē iekļauts pēc iespējas lielāks reprezentatīvais eksporta apjoms, ko pieejamā laikā varēja paspēt pārbaudīt. |
| --- | --- |

(11)

Izlasē iekļautie uzņēmumi atlases periodā (2006. gada 1. aprīlis līdz 2007. gada 31. marts) pārstāvēja 64 % no attiecīgā ražojuma kopējā eksporta apjoma no Indijas uz ES. Saskaņā ar pamatregulas 27. pantu izveidotajā izlasē iekļauts pēc iespējas lielāks reprezentatīvais eksporta apjoms, ko pieejamā laikā varēja paspēt pārbaudīt.

| (12) | Četri uzņēmumi, kas netika iekļauti izlasē, saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu iesniedza pieprasījumus noteikt individuālu subsīdiju apmēru. Tomēr, ņemot vērā pieprasījumu lielo skaitu un izlasē iekļauto uzņēmumu lielo skaitu, tika uzskatīts, ka veikt šādas atsevišķas pārbaudes būtu pārāk apgrūtinoši pamatregulas 27. panta 3. punkta nozīmē un ka to dēļ nevarētu laikā pabeigt izmeklēšanu. Tāpēc četru izlasē neiekļauto uzņēmumu prasības noteikt individuālu subsīdiju apmēru noraidīja. |
| --- | --- |

(12)

Četri uzņēmumi, kas netika iekļauti izlasē, saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu iesniedza pieprasījumus noteikt individuālu subsīdiju apmēru. Tomēr, ņemot vērā pieprasījumu lielo skaitu un izlasē iekļauto uzņēmumu lielo skaitu, tika uzskatīts, ka veikt šādas atsevišķas pārbaudes būtu pārāk apgrūtinoši pamatregulas 27. panta 3. punkta nozīmē un ka to dēļ nevarētu laikā pabeigt izmeklēšanu. Tāpēc četru izlasē neiekļauto uzņēmumu prasības noteikt individuālu subsīdiju apmēru noraidīja.

| (13) | Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka divi uzņēmumi, kas saistīti ar diviem uzņēmumiem eksportētājiem, kuri iekļauti izlasē, PIP laikā uz vietas neražoja, neeksportēja vai nepārdeva attiecīgo ražojumu. Tie neizrādīja nekādu nodomu to darīt nākotnē. Tāpēc tika nolemts izslēgt šos saistītos uzņēmumus no izlases un individuālu subsīdiju apmēru aprēķina. |
| --- | --- |

(13)

Izmeklēšanas laikā tika konstatēts, ka divi uzņēmumi, kas saistīti ar diviem uzņēmumiem eksportētājiem, kuri iekļauti izlasē, PIP laikā uz vietas neražoja, neeksportēja vai nepārdeva attiecīgo ražojumu. Tie neizrādīja nekādu nodomu to darīt nākotnē. Tāpēc tika nolemts izslēgt šos saistītos uzņēmumus no izlases un individuālu subsīdiju apmēru aprēķina.

| (14) | Uzņēmumiem, kas netika iekļauti izlasē, paziņoja, ka visus antisubsīdiju maksājumus par to eksportu aprēķinās saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu, t. i., nepārsniedzot kompensējamo subsīdiju vidējo svērto vērtību, kura noteikta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(14)

Uzņēmumiem, kas netika iekļauti izlasē, paziņoja, ka visus antisubsīdiju maksājumus par to eksportu aprēķinās saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu, t. i., nepārsniedzot kompensējamo subsīdiju vidējo svērto vērtību, kura noteikta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

| (15) | Uzņēmumi, kas neatsaucās termiņā, kurš bija noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, netika uzskatīti par ieinteresētām personām. |
| --- | --- |

(15)

Uzņēmumi, kas neatsaucās termiņā, kurš bija noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, netika uzskatīti par ieinteresētām personām.

| (16) | Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no visiem izlasē iekļautajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(16)

Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no visiem izlasē iekļautajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem.

| (17) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pārbaudes apmeklējumi notika šādu ieinteresēto personu atrašanās vietā. | Indijas valdība






  — | Tirdzniecības ministrija, New Delhi |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pārbaudes apmeklējumi notika šādu ieinteresēto personu atrašanās vietā.

Indijas valdība

—

Tirdzniecības ministrija, New Delhi

| | Indijas ražotāji eksportētāji






  — | Anunay Fab. Limited, Ahmedabad |
| --- | --- | --- |

Indijas ražotāji eksportētāji

—

Anunay Fab. Limited, Ahmedabad

| — | Brijmohan Purusottamdas, Mumbai and Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai |
| --- | --- |

—

Brijmohan Purusottamdas, Mumbai and Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai

| — | Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai |
| --- | --- |

—

Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai

| — | Intex Exports, Pattex Exports and Sunny Made-ups, Mumbai |
| --- | --- |

—

Intex Exports, Pattex Exports and Sunny Made-ups, Mumbai

| — | Jindal Worldwide Ltd, Progressive Enterprise and Texcellence Overseas, Ahmedabad and Mumbai |
| --- | --- |

—

Jindal Worldwide Ltd, Progressive Enterprise and Texcellence Overseas, Ahmedabad and Mumbai

| — | Madhu Industries Limited and Madhu International, Ahmedabad |
| --- | --- |

—

Madhu Industries Limited and Madhu International, Ahmedabad

| — | Mahalaxmi Exports and Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd, Ahmedabad |
| --- | --- |

—

Mahalaxmi Exports and Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd, Ahmedabad

| — | Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai |
| --- | --- |

—

Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai

| — | Prem Textiles, Indore |
| --- | --- |

—

Prem Textiles, Indore

| — | The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., N W Exports Limited and Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai |
| --- | --- |

—

The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., N W Exports Limited and Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai

| — | Vigneshwara Exports Limited, Mumbai |
| --- | --- |

—

Vigneshwara Exports Limited, Mumbai

1.5.   Informācijas nodošana atklātībā un komentāri par procedūru

| (18) | Indijas valdība un citas ieinteresētās personas saņēma informāciju par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja grozīt piemērojamās maksājumu likmes un turpināt esošo pasākumu piemērošanu. Tām tika dots pietiekams laiks komentāru sniegšanai. Visu iesniegto informāciju un komentārus attiecīgi ņēma vērā, kā tas izklāstīts tālāk. |
| --- | --- |

(18)

Indijas valdība un citas ieinteresētās personas saņēma informāciju par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja grozīt piemērojamās maksājumu likmes un turpināt esošo pasākumu piemērošanu. Tām tika dots pietiekams laiks komentāru sniegšanai. Visu iesniegto informāciju un komentārus attiecīgi ņēma vērā, kā tas izklāstīts tālāk.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (19) | Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir Indijas izcelsmes gultasveļa no kokvilnas šķiedrām, tīrām vai kopā ar ķīmiskām šķiedrām, vai linu šķiedrām (linu šķiedra nav pārsvarā), balināta, krāsota vai apdrukāta (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 un ex 6302 32 90 un kā tas ir definēts sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(19)

Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir Indijas izcelsmes gultasveļa no kokvilnas šķiedrām, tīrām vai kopā ar ķīmiskām šķiedrām, vai linu šķiedrām (linu šķiedra nav pārsvarā), balināta, krāsota vai apdrukāta (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 un ex 6302 32 90 un kā tas ir definēts sākotnējā izmeklēšanā.

3.   SUBSĪDIJAS

3.1.   Ievads

| (20) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, tika izmeklētas šādas shēmas, kas acīmredzami ietver subsīdiju piešķiršanu. | Sākotnējā izmeklēšanā pārbaudītās subsīdiju shēmas:






  1) | piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPB); |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, tika izmeklētas šādas shēmas, kas acīmredzami ietver subsīdiju piešķiršanu.

Sākotnējā izmeklēšanā pārbaudītās subsīdiju shēmas:

1)

piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPB);

| 2) | apliecības par krājumu papildināšanu bez muitas nodokļa (DFRC) shēma/bezmuitas importa atļaujas (DFIA) shēma; |
| --- | --- |

2)

apliecības par krājumu papildināšanu bez muitas nodokļa (DFRC) shēma/bezmuitas importa atļaujas (DFIA) shēma;

| 3) | ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCG); |
| --- | --- |

3)

ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCG);

| 4) | iepriekšēju licenču shēma (ALS)/iepriekšēju atļauju shēma (AAS); |
| --- | --- |

4)

iepriekšēju licenču shēma (ALS)/iepriekšēju atļauju shēma (AAS);

| 5) | eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas/uz eksportu orientētas struktūras (EPZ/EOU); |
| --- | --- |

5)

eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas/uz eksportu orientētas struktūras (EPZ/EOU);

| 6) | ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES). |
| --- | --- |

6)

ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES).

| | Sākotnējā izmeklēšanā nepārbaudītās subsīdiju shēmas:






  7) | nodokļu atmaksas shēma (DDS); |
| --- | --- | --- |

Sākotnējā izmeklēšanā nepārbaudītās subsīdiju shēmas:

7)

nodokļu atmaksas shēma (DDS);

| 8) | tehnoloģiju atjaunināšanas fonda shēma (TUFS); |
| --- | --- |

8)

tehnoloģiju atjaunināšanas fonda shēma (TUFS);

| 9) | eksporta kredīta shēma (pirms nosūtīšanas un pēc nosūtīšanas) (ECS). |
| --- | --- |

9)

eksporta kredīta shēma (pirms nosūtīšanas un pēc nosūtīšanas) (ECS).

| (21) | Shēmas, kas minētas 1. līdz 5. apsvērumā, pamatojas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums dod tiesības Indijas valdībai izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti eksporta un importa politikas dokumentos, ko Tirdzniecības ministrija izdod reizi piecos gados un regulāri atjaunina. Šajā gadījumā uz PIP attiecas viens eksporta un importa politikas dokuments, t. i., piecu gadu plāns par periodu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“EXIM politika 2004.–2009. gadam”). Turklāt Indijas valdība “Procedūru rokasgrāmatā laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam”, I sējums (“PR I 2004.–2009. gadam”), izklāsta arī procedūras, ar kurām nosaka EXIM politiku 2004.–2009. gadam. Arī Procedūras rokasgrāmatas saturs tiek regulāri atjaunināts. |
| --- | --- |

(21)

Shēmas, kas minētas 1. līdz 5. apsvērumā, pamatojas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums dod tiesības Indijas valdībai izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti eksporta un importa politikas dokumentos, ko Tirdzniecības ministrija izdod reizi piecos gados un regulāri atjaunina. Šajā gadījumā uz PIP attiecas viens eksporta un importa politikas dokuments, t. i., piecu gadu plāns par periodu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“EXIM politika 2004.–2009. gadam”). Turklāt Indijas valdība “Procedūru rokasgrāmatā laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam”, I sējums (“PR I 2004.–2009. gadam”), izklāsta arī procedūras, ar kurām nosaka EXIM politiku 2004.–2009. gadam. Arī Procedūras rokasgrāmatas saturs tiek regulāri atjaunināts.

| (22) | Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma ir balstīta uz 1961. gada Ienākuma nodokļa likumu, ko ik gadu groza ar Finanšu aktu. |
| --- | --- |

(22)

Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma ir balstīta uz 1961. gada Ienākuma nodokļa likumu, ko ik gadu groza ar Finanšu aktu.

| (23) | Nodokļu atmaksas shēma ir balstīta uz 1962. gada Muitas likuma 75. pantu, 1944. gada Akcīzes likuma 37. panta 2. punkta xvi) apakšpunktu un 1994. gada Finanšu likuma 93.A un 94. pantu. Tā ir jauna shēma, par kuru iepriekš nav notikusi izmeklēšana. |
| --- | --- |

(23)

Nodokļu atmaksas shēma ir balstīta uz 1962. gada Muitas likuma 75. pantu, 1944. gada Akcīzes likuma 37. panta 2. punkta xvi) apakšpunktu un 1994. gada Finanšu likuma 93.A un 94. pantu. Tā ir jauna shēma, par kuru iepriekš nav notikusi izmeklēšana.

| (24) | Tehnoloģiju atjaunināšanas fonda shēma ir balstīta uz Indijas valdības Tekstilrūpniecības ministrijas lēmumu, kas publicēts Indijas Oficiālā Vēstneša I Ārkārtas daļas I nodaļā 1999. gada 31. martā. Tā ir jauna shēma, par kuru iepriekš nav notikusi izmeklēšana. |
| --- | --- |

(24)

Tehnoloģiju atjaunināšanas fonda shēma ir balstīta uz Indijas valdības Tekstilrūpniecības ministrijas lēmumu, kas publicēts Indijas Oficiālā Vēstneša I Ārkārtas daļas I nodaļā 1999. gada 31. martā. Tā ir jauna shēma, par kuru iepriekš nav notikusi izmeklēšana.

| (25) | Eksporta kredīta shēma ir balstīta uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A pantu, kas dod tiesības Indijas Rezervju bankai (RBI) dot norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā. |
| --- | --- |

(25)

Eksporta kredīta shēma ir balstīta uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A pantu, kas dod tiesības Indijas Rezervju bankai (RBI) dot norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.

| (26) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu Komisija aicināja Indijas valdību uz papildu konsultācijām par mainītajām un nemainītajām shēmām, kā arī par shēmām, par kurām iepriekš nav notikusi izmeklēšana, ar mērķi noskaidrot reālo situāciju attiecībā uz minētajām shēmām un nonākt pie savstarpēji pieņemama risinājuma. Pēc šīm konsultācijām, ņemot vērā to, ka netika panākts abpusēji pieņemams risinājums attiecībā uz šīm shēmām, Komisija tās visas iekļāva subsidēšanas izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu Komisija aicināja Indijas valdību uz papildu konsultācijām par mainītajām un nemainītajām shēmām, kā arī par shēmām, par kurām iepriekš nav notikusi izmeklēšana, ar mērķi noskaidrot reālo situāciju attiecībā uz minētajām shēmām un nonākt pie savstarpēji pieņemama risinājuma. Pēc šīm konsultācijām, ņemot vērā to, ka netika panākts abpusēji pieņemams risinājums attiecībā uz šīm shēmām, Komisija tās visas iekļāva subsidēšanas izmeklēšanā.

3.2.   Konkrētas shēmas

3.2.1.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPB)

3.2.1.1.   Juridiskais pamats

| (27) | Sīkāks DEPB apraksts sniegts EXIM politikas 2004.–2009. gadam 4.3. punktā un PR I 2004.–2009. gadam 4. nodaļā. |
| --- | --- |

(27)

Sīkāks DEPB apraksts sniegts EXIM politikas 2004.–2009. gadam 4.3. punktā un PR I 2004.–2009. gadam 4. nodaļā.

3.2.1.2.   Atbilstība

| (28) | Jebkuram ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības šo shēmu izmantot. |
| --- | --- |

(28)

Jebkuram ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības šo shēmu izmantot.

3.2.1.3.   Praktiska īstenošana

| (29) | Atbilstīgs eksportētājs var lūgt DEPB kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Šādas DEBP likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Tās ir noteiktas, pamatojoties uz standarta resursu – izlaides normām (SION), ņemot vērā paredzēto importēto resursu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piekritību šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav maksāts. |
| --- | --- |

(29)

Atbilstīgs eksportētājs var lūgt DEPB kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Šādas DEBP likmes Indijas iestādes ir noteikušas lielākajai daļai ražojumu, arī attiecīgajam ražojumam. Tās ir noteiktas, pamatojoties uz standarta resursu – izlaides normām (SION), ņemot vērā paredzēto importēto resursu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piekritību šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav maksāts.

| (30) | Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksportētājam eksportēšanas brīdī ir jāiesniedz deklarācija Indijas iestādēm, ka eksportēšana notiek saskaņā ar DEPB. Lai preces varētu eksportēt, nosūtīšanas procedūras laikā Indijas muitas iestādes izsniedz eksportpreču transportēšanas izziņu. Šajā dokumentā norāda šīm eksportprecēm piešķirtā DEPB kredīta apjomu, un tādējādi eksportētājs uzzina, kādu atbalstu tas saņems šajā laikā. |
| --- | --- |

(30)

Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksportētājam eksportēšanas brīdī ir jāiesniedz deklarācija Indijas iestādēm, ka eksportēšana notiek saskaņā ar DEPB. Lai preces varētu eksportēt, nosūtīšanas procedūras laikā Indijas muitas iestādes izsniedz eksportpreču transportēšanas izziņu. Šajā dokumentā norāda šīm eksportprecēm piešķirtā DEPB kredīta apjomu, un tādējādi eksportētājs uzzina, kādu atbalstu tas saņems šajā laikā.

| (31) | Kad muitas iestādes ir izsniegušas eksportpreču transportēšanas izziņu, Indijas valdība nevar lemt par DEPB kredīta izsniegšanu. Attiecīgā DEPB likme, no kuras aprēķina iegūto labumu, ir tā, kas tiek piemērota eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. PIP laikā notika neparasts DEPB likmju pieaugums ar atpakaļejošu spēku, palielinot no DEPB gūto labumu par eksportu laika periodā no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 12. jūlijam. Taču nevar pieņemt, ka saskaņā ar juridiskās noteiktības principu ar negatīvu administratīvo lēmumu varētu tikt īstenots DEPB likmju samazinājums ar atpakaļejošu spēku. Tāpēc var secināt, ka Indijas valdības spēja izmainīt gūtā labuma līmeni ar atpakaļejošu spēku ir ierobežota. |
| --- | --- |

(31)

Kad muitas iestādes ir izsniegušas eksportpreču transportēšanas izziņu, Indijas valdība nevar lemt par DEPB kredīta izsniegšanu. Attiecīgā DEPB likme, no kuras aprēķina iegūto labumu, ir tā, kas tiek piemērota eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. PIP laikā notika neparasts DEPB likmju pieaugums ar atpakaļejošu spēku, palielinot no DEPB gūto labumu par eksportu laika periodā no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 12. jūlijam. Taču nevar pieņemt, ka saskaņā ar juridiskās noteiktības principu ar negatīvu administratīvo lēmumu varētu tikt īstenots DEPB likmju samazinājums ar atpakaļejošu spēku. Tāpēc var secināt, ka Indijas valdības spēja izmainīt gūtā labuma līmeni ar atpakaļejošu spēku ir ierobežota.

| (32) | DEPB kredītus var brīvi pārskaitīt, un tie ir spēkā 12 mēnešus pēc izsniegšanas dienas. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par vēlākām importa operācijām, importējot preces bez importa ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Ar šādiem kredītiem importētās preces var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citā veidā. |
| --- | --- |

(32)

DEPB kredītus var brīvi pārskaitīt, un tie ir spēkā 12 mēnešus pēc izsniegšanas dienas. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par vēlākām importa operācijām, importējot preces bez importa ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Ar šādiem kredītiem importētās preces var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citā veidā.

| (33) | Pieteikumus DEPB kredītiem aizpilda elektroniski, un tie var attiekties uz neierobežotu eksporta darījumu skaitu. Faktiski nepastāv strikti termiņi, lai pieteiktos DEPB kredītiem. Elektroniskā sistēma, ko izmanto, lai vadītu DEPB shēmu, automātiski neizslēdz eksporta darījumus, kas neatbilst iesniegšanas periodiem, kuri minēti PR I 2004.–2009. gadam 4.47. nodaļā. Turklāt, kā skaidri norādīts PR I 2004.–2009. gadam 9.3. nodaļā, pieteikumus, kas saņemti pēc iesniegšanas termiņu beigām, vienmēr var izskatīt pēc nelielas soda naudas (10 % no iespējamā atbalsta) samaksāšanas. |
| --- | --- |

(33)

Pieteikumus DEPB kredītiem aizpilda elektroniski, un tie var attiekties uz neierobežotu eksporta darījumu skaitu. Faktiski nepastāv strikti termiņi, lai pieteiktos DEPB kredītiem. Elektroniskā sistēma, ko izmanto, lai vadītu DEPB shēmu, automātiski neizslēdz eksporta darījumus, kas neatbilst iesniegšanas periodiem, kuri minēti PR I 2004.–2009. gadam 4.47. nodaļā. Turklāt, kā skaidri norādīts PR I 2004.–2009. gadam 9.3. nodaļā, pieteikumus, kas saņemti pēc iesniegšanas termiņu beigām, vienmēr var izskatīt pēc nelielas soda naudas (10 % no iespējamā atbalsta) samaksāšanas.

| (34) | DEPB likme attiecīgā ražojuma eksportam sākotnējās izmeklēšanas IP laikā bija 8 %, bet PIP sākumā tā bija tikai 3,7 %, kas PIP laikā (2007. gada 12. jūlijā) tika nomainīta uz 6,7 %, kura uz eksportu bija neparasti attiecināta ar atpakaļejošu datumu no 2007. gada 1. aprīļa. |
| --- | --- |

(34)

DEPB likme attiecīgā ražojuma eksportam sākotnējās izmeklēšanas IP laikā bija 8 %, bet PIP sākumā tā bija tikai 3,7 %, kas PIP laikā (2007. gada 12. jūlijā) tika nomainīta uz 6,7 %, kura uz eksportu bija neparasti attiecināta ar atpakaļejošu datumu no 2007. gada 1. aprīļa.

3.2.1.4.   Komentāri par atklātībā nodoto informāciju

| (35) | Indijas valdība un Texprocil apgalvoja, ka, piemērojot DEPB shēmu, nav radušies atmaksas pārsniegumi, un iebilda, ka tādējādi shēma nav kompensējama. Šo argumentu noraidīja, ievērojot 38. apsvēruma secinājumus, ka šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai aizvietotāju atmaksas sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē un I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Tādēļ visa nesaņemto maksājumu summa ir kompensējama. |
| --- | --- |

(35)

Indijas valdība un Texprocil apgalvoja, ka, piemērojot DEPB shēmu, nav radušies atmaksas pārsniegumi, un iebilda, ka tādējādi shēma nav kompensējama. Šo argumentu noraidīja, ievērojot 38. apsvēruma secinājumus, ka šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai aizvietotāju atmaksas sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē un I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Tādēļ visa nesaņemto maksājumu summa ir kompensējama.

3.2.1.5.   Secinājums

| (36) | DEPB shēma sniedz subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. DEPB kredīts ir Indijas valdības finanšu ieguldījums, jo šo kredītu galu galā izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas parasti jāmaksā. Turklāt DEPB kredīts dod labumu eksportētājam, jo šis kredīts uzlabo likviditāti. |
| --- | --- |

(36)

DEPB shēma sniedz subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. DEPB kredīts ir Indijas valdības finanšu ieguldījums, jo šo kredītu galu galā izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas parasti jāmaksā. Turklāt DEPB kredīts dod labumu eksportētājam, jo šis kredīts uzlabo likviditāti.

| (37) | DEPB shēma juridiski ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un tāpēc tā jāuzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(37)

DEPB shēma juridiski ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un tāpēc tā jāuzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (38) | Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu eksportējamās produkcijas ievedmuitas nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai aizvietojošu sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas norādīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem resursiem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuras izejvielas tika patērētas eksportētā ražojuma ražošanas procesā, vai bija vērojams ievedmuitas nodokļa virsmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības gūt labumu no DEPB neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē kādus resursus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti materiālu resursi. Tādējādi pat tie eksportētāji, kas visas izejvielas sagādā iekšzemē un neimportē nekādas preces, ko var izmantot kā izejvielas, vēl aizvien ir tiesīgi gūt labumu no DEPB shēmas. |
| --- | --- |

(38)

Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu eksportējamās produkcijas ievedmuitas nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai aizvietojošu sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas norādīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem resursiem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuras izejvielas tika patērētas eksportētā ražojuma ražošanas procesā, vai bija vērojams ievedmuitas nodokļa virsmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības gūt labumu no DEPB neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē kādus resursus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti materiālu resursi. Tādējādi pat tie eksportētāji, kas visas izejvielas sagādā iekšzemē un neimportē nekādas preces, ko var izmantot kā izejvielas, vēl aizvien ir tiesīgi gūt labumu no DEPB shēmas.

3.2.1.6.   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (39) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja kā saņēmējam nodotu labumu, kāds pastāvēja PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Kad muitas iestādes ir izsniegušas eksportpreču transportēšanas izziņu, kur cita starpā norādīta šim eksporta darījumam piešķirtā DEPB kredīta summa, Indijas valdība vairs nevar lemt par subsīdijas piešķiršanu vai nepiešķiršanu. Turklāt ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, reģistrēja DEPB kredītus pie uzkrātajiem maksājumiem kā ienākumus eksporta darījuma laikā. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja kā saņēmējam nodotu labumu, kāds pastāvēja PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Kad muitas iestādes ir izsniegušas eksportpreču transportēšanas izziņu, kur cita starpā norādīta šim eksporta darījumam piešķirtā DEPB kredīta summa, Indijas valdība vairs nevar lemt par subsīdijas piešķiršanu vai nepiešķiršanu. Turklāt ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, reģistrēja DEPB kredītus pie uzkrātajiem maksājumiem kā ienākumus eksporta darījuma laikā.

| (40) | Lai ņemtu vērā likmju pieaugumu ar atpakaļejošu datumu, vajadzības gadījumā tika palielināta no 2007. gada 1. aprīļa līdz 12. jūlijam veiktajam eksportam reģistrētā DEPB kredīta vērtība, jo reālais ieguvums uzņēmumiem, kuriem ir tiesības uz kredīta saņemšanu no Indijas valdības, ir lielāks, nekā formāli pieprasīts eksportēšanas laikā. |
| --- | --- |

(40)

Lai ņemtu vērā likmju pieaugumu ar atpakaļejošu datumu, vajadzības gadījumā tika palielināta no 2007. gada 1. aprīļa līdz 12. jūlijam veiktajam eksportam reģistrētā DEPB kredīta vērtība, jo reālais ieguvums uzņēmumiem, kuriem ir tiesības uz kredīta saņemšanu no Indijas valdības, ir lielāks, nekā formāli pieprasīts eksportēšanas laikā.

| (41) | Ja tika saņemts pamatots pieprasījums, maksājumi, kas bija jāveic subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti no apstiprinātā kredīta apjoma, un subsidētās summas parādās kā dalāmais atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. Kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā, šo subsīdiju apjoms ir piešķirts par visu kopējā eksporta apgrozījumu izskatāmās lietas izmeklēšanas periodā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgās summas dalītājs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta par apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(41)

Ja tika saņemts pamatots pieprasījums, maksājumi, kas bija jāveic subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti no apstiprinātā kredīta apjoma, un subsidētās summas parādās kā dalāmais atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. Kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā, šo subsīdiju apjoms ir piešķirts par visu kopējā eksporta apgrozījumu izskatāmās lietas izmeklēšanas periodā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgās summas dalītājs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta par apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (42) | Tika iesniegti vairāki komentāri attiecībā uz sīkāku informāciju par DEBP labuma aprēķiniem. Gadījumos, kad konstatēja, ka tas ir pamatoti, aprēķinos veica korekcijas. |
| --- | --- |

(42)

Tika iesniegti vairāki komentāri attiecībā uz sīkāku informāciju par DEBP labuma aprēķiniem. Gadījumos, kad konstatēja, ka tas ir pamatoti, aprēķinos veica korekcijas.

| (43) | Pretēji tam, ko minējuši vairāki ražotāji eksportētāji, aprēķinot kompensējamā DEPB kredīta summu, bija jāņem vērā arī DEPB kredīts, ko radījuši eksporta ražojumi, kas nav attiecīgais ražojums. Saskaņā ar DEPB nav tādu saistību, kas ierobežo kredītu izmantojumu vienīgi tādu beznodokļu materiālu resursu importēšanai, kas saistīti ar konkrēto ražojumu. Tiešo otrādi – DEBP kredīti ir brīvi pārvedami, tos var pat pārdot un izmantot visu no ierobežojumiem brīvo preču importēšanai (attiecīgā ražojuma materiālu resursi atbilst šai kategorijai), izņemot ražošanas līdzekļus. Tātad attiecīgais ražojums var gūt labumu no visiem DEPB radīto kredītu veidiem. |
| --- | --- |

(43)

Pretēji tam, ko minējuši vairāki ražotāji eksportētāji, aprēķinot kompensējamā DEPB kredīta summu, bija jāņem vērā arī DEPB kredīts, ko radījuši eksporta ražojumi, kas nav attiecīgais ražojums. Saskaņā ar DEPB nav tādu saistību, kas ierobežo kredītu izmantojumu vienīgi tādu beznodokļu materiālu resursu importēšanai, kas saistīti ar konkrēto ražojumu. Tiešo otrādi – DEBP kredīti ir brīvi pārvedami, tos var pat pārdot un izmantot visu no ierobežojumiem brīvo preču importēšanai (attiecīgā ražojuma materiālu resursi atbilst šai kategorijai), izņemot ražošanas līdzekļus. Tātad attiecīgais ražojums var gūt labumu no visiem DEPB radīto kredītu veidiem.

| (44) | Pieci izlasē iekļautie uzņēmumi guva labumu no DEPB shēmas PIP laikā un saņēma subsīdijas 0,15 % līdz 3,96 % apmērā. |
| --- | --- |

(44)

Pieci izlasē iekļautie uzņēmumi guva labumu no DEPB shēmas PIP laikā un saņēma subsīdijas 0,15 % līdz 3,96 % apmērā.

3.2.2.   Bezmuitas importa atļaujas (DFIA) shēma/apliecības par krājumu papildināšanu bezmuitas nodokļa (DFRC) shēma

3.2.2.1.   Juridiskais pamats

| (45) | DFIA sīkāks apraksts iekļauts EXIM politikas 2004.–2009. gadam 4. nodaļā un PR I 2004.–2009. gadam 4. nodaļā. Shēma tika ieviesta 2006. gada 1. maijā, un tā aizvietoja DFRC shēmu, kas tika kompensēta ar sākotnējo regulu. |
| --- | --- |

(45)

DFIA sīkāks apraksts iekļauts EXIM politikas 2004.–2009. gadam 4. nodaļā un PR I 2004.–2009. gadam 4. nodaļā. Shēma tika ieviesta 2006. gada 1. maijā, un tā aizvietoja DFRC shēmu, kas tika kompensēta ar sākotnējo regulu.

3.2.2.2.   Atbilstība

| (46) | DFIA kredītu izsniedz jebkuram tirgotājam eksportētājam vai ražotājam eksportētājam par importu un izejmateriāliem, ko izmanto preču ražošanā eksportam bez pamata muitas nodokļa, papildu muitas nodokļa, izglītības nodokļa, antidempinga maksājuma un aizsardzības maksājumiem, ja tādi ir. |
| --- | --- |

(46)

DFIA kredītu izsniedz jebkuram tirgotājam eksportētājam vai ražotājam eksportētājam par importu un izejmateriāliem, ko izmanto preču ražošanā eksportam bez pamata muitas nodokļa, papildu muitas nodokļa, izglītības nodokļa, antidempinga maksājuma un aizsardzības maksājumiem, ja tādi ir.

3.2.2.3.   Praktiska īstenošana

| (47) | DFIA ir pēceksporta un pirmseksporta shēma, kas ļauj importēt preces, ko nosaka SION normas, bet kuras pārvedama DFIA gadījumā nav noteikti jāizmanto eksportētā produkta ražošanā. |
| --- | --- |

(47)

DFIA ir pēceksporta un pirmseksporta shēma, kas ļauj importēt preces, ko nosaka SION normas, bet kuras pārvedama DFIA gadījumā nav noteikti jāizmanto eksportētā produkta ražošanā.

| (48) | DFIA attiecas tikai uz izejvielām, kas norādītas SION. Tiesības importēt attiecas tikai uz daudzumu un vērtību, kas minēta SION normās, bet pēc pieprasījuma reģionālās iestādes tās var pārskatīt. |
| --- | --- |

(48)

DFIA attiecas tikai uz izejvielām, kas norādītas SION. Tiesības importēt attiecas tikai uz daudzumu un vērtību, kas minēta SION normās, bet pēc pieprasījuma reģionālās iestādes tās var pārskatīt.

| (49) | Uz eksporta saistībām attiecas noteikums par minimālo pievienoto vērtību 20 % apmērā. Eksportu var veikt pirms DFIA atļaujas izsniegšanas; šajā gadījumā importa tiesības nosaka proporcionāli provizoriskajam eksportam. |
| --- | --- |

(49)

Uz eksporta saistībām attiecas noteikums par minimālo pievienoto vērtību 20 % apmērā. Eksportu var veikt pirms DFIA atļaujas izsniegšanas; šajā gadījumā importa tiesības nosaka proporcionāli provizoriskajam eksportam.

| (50) | Kad eksporta saistības ir izpildītas, eksportētājs var pieprasīt DFIA atļaujas nodošanu, kas praksē nozīmē atļauju pārdot beznodokļu importa licenci tirgū. |
| --- | --- |

(50)

Kad eksporta saistības ir izpildītas, eksportētājs var pieprasīt DFIA atļaujas nodošanu, kas praksē nozīmē atļauju pārdot beznodokļu importa licenci tirgū.

3.2.2.4.   Komentāri par atklātībā nodoto informāciju

| (51) | Indijas valdība un Texprocil apgalvoja, ka DFRC ir likumīga nodokļu atmaksas shēma, jo tā nodrošina eksportētajā ražojumā izmantoto izejvielu papildināšanu, un tā uzskatāma par samērīgu, iedarbīgu un balstītu uz Indijā vispārpieņemtu tirdzniecības praksi. Pēc Indijas valdības un Texprocil domām, shēma ir pieļaujama Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (ASCM) nozīmē, jo daudzums, kvalitāte un tehniskie raksturlielumi un specifikācijas atbilst eksporta ražojumā izmantotajām izejvielām. Indijas valdība un Texprocil turklāt iebilda, ka, izvērtējot to, vai nodokļu atmaksas shēma ir likumīga, jāievēro nosacījums, ka jāpārbauda, ko importē, nevis – kas importē. Turklāt iebilda, ka attiecībā uz valdību nav piešķirts nekādu cits labums. Iebilda, ka šā iemesla dēļ shēma nav kompensējama. Šiem argumentiem netika iesniegti nekādi jauni pierādījumi, tādēļ tos noraidīja, ievērojot 52. līdz 55. apsvēruma secinājumus, ka nevienu no apakšshēmām nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai aizvietotāju atmaksas sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē un I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Tādēļ visa minētā labuma summa ir kompensējama. |
| --- | --- |

(51)

Indijas valdība un Texprocil apgalvoja, ka DFRC ir likumīga nodokļu atmaksas shēma, jo tā nodrošina eksportētajā ražojumā izmantoto izejvielu papildināšanu, un tā uzskatāma par samērīgu, iedarbīgu un balstītu uz Indijā vispārpieņemtu tirdzniecības praksi. Pēc Indijas valdības un Texprocil domām, shēma ir pieļaujama Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (ASCM) nozīmē, jo daudzums, kvalitāte un tehniskie raksturlielumi un specifikācijas atbilst eksporta ražojumā izmantotajām izejvielām. Indijas valdība un Texprocil turklāt iebilda, ka, izvērtējot to, vai nodokļu atmaksas shēma ir likumīga, jāievēro nosacījums, ka jāpārbauda, ko importē, nevis – kas importē. Turklāt iebilda, ka attiecībā uz valdību nav piešķirts nekādu cits labums. Iebilda, ka šā iemesla dēļ shēma nav kompensējama. Šiem argumentiem netika iesniegti nekādi jauni pierādījumi, tādēļ tos noraidīja, ievērojot 52. līdz 55. apsvēruma secinājumus, ka nevienu no apakšshēmām nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai aizvietotāju atmaksas sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē un I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Tādēļ visa minētā labuma summa ir kompensējama.

3.2.2.5.   Secinājums

| (52) | Tomēr ir dažas atšķirības jaunās DFIA shēmas piemērošanā salīdzinājumā ar iepriekšējo kompensācijas DFRC shēmu; jaunā DFIA ir jāuzskata par DFRC shēmas turpinājumu, jo tajā pārņemti DFRC shēmas pamatelementi. |
| --- | --- |

(52)

Tomēr ir dažas atšķirības jaunās DFIA shēmas piemērošanā salīdzinājumā ar iepriekšējo kompensācijas DFRC shēmu; jaunā DFIA ir jāuzskata par DFRC shēmas turpinājumu, jo tajā pārņemti DFRC shēmas pamatelementi.

| (53) | Gan DFRC, gan DFIA ir subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., finansiāls ieguldījums dotācijas veidā. Tās ir saistītas ar tiešu līdzekļu pārskaitījumu, jo tās var pārdot un pārvērst naudā vai izmantot, lai kompensētu importa nodokļus, tādējādi liekot Indijas valdībai atteikties no ieņēmumiem, ko citādi tā varētu saņemt. Turklāt DFRC un DFIA dod labumu eksportētājiem, jo uzlabo to likviditāti. |
| --- | --- |

(53)

Gan DFRC, gan DFIA ir subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., finansiāls ieguldījums dotācijas veidā. Tās ir saistītas ar tiešu līdzekļu pārskaitījumu, jo tās var pārdot un pārvērst naudā vai izmantot, lai kompensētu importa nodokļus, tādējādi liekot Indijas valdībai atteikties no ieņēmumiem, ko citādi tā varētu saņemt. Turklāt DFRC un DFIA dod labumu eksportētājiem, jo uzlabo to likviditāti.

| (54) | Gan DFRC, gan DFIA juridiski ir saistīta ar eksportēšanas darbību, tādēļ tās saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskatāmas par specifiskām un kompensējamām. |
| --- | --- |

(54)

Gan DFRC, gan DFIA juridiski ir saistīta ar eksportēšanas darbību, tādēļ tās saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskatāmas par specifiskām un kompensējamām.

| (55) | Turklāt šīs shēmas nevar uzskatīt par pieļaujamām nodokļu atmaksas sistēmām vai aizvietotājām atmaksas sistēmām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem stingrajiem noteikumiem. Jo īpaši: i) tās ļauj ar atpakaļejošu spēku atmaksāt vai atgriezt atpakaļ importa nodokļus par izejvielām, kas patērētas cita ražojuma ražošanas procesā; ii) nav sistēmas vai procedūras, kas ļautu pārbaudīt, kādas izejvielas ir patērētas eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir radies papildu labums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II pielikuma un III pielikuma nozīmē; un iii) sertifikātu/atļauju pārvedamība nozīmē, ka eksportētājam, kam piešķirts DFRC vai DFIA, nav obligāti reāli jāizmanto sertifikāts, lai importētu izejvielas. |
| --- | --- |

(55)

Turklāt šīs shēmas nevar uzskatīt par pieļaujamām nodokļu atmaksas sistēmām vai aizvietotājām atmaksas sistēmām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem stingrajiem noteikumiem. Jo īpaši: i) tās ļauj ar atpakaļejošu spēku atmaksāt vai atgriezt atpakaļ importa nodokļus par izejvielām, kas patērētas cita ražojuma ražošanas procesā; ii) nav sistēmas vai procedūras, kas ļautu pārbaudīt, kādas izejvielas ir patērētas eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir radies papildu labums pamatregulas I pielikuma i) punkta, II pielikuma un III pielikuma nozīmē; un iii) sertifikātu/atļauju pārvedamība nozīmē, ka eksportētājam, kam piešķirts DFRC vai DFIA, nav obligāti reāli jāizmanto sertifikāts, lai importētu izejvielas.

3.2.2.6.   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (56) | Lai konstatētu labumu, tika ņemts vērā, ka DFRC un DFIA licencēm atšķirībā no DEPB nav pamata vērtības vai kredīta likmes. Licence norāda kopējo izejmateriāla daudzumu, ko atļauts importēt, un maksimālo kopējo CIF vērtību šādam importam. Rezultātā eksporta laikā labums nav zināms un to var noteikt un reģistrēt pārskatos tikai tad, kad licenci izlieto importēšanai vai pārdod. |
| --- | --- |

(56)

Lai konstatētu labumu, tika ņemts vērā, ka DFRC un DFIA licencēm atšķirībā no DEPB nav pamata vērtības vai kredīta likmes. Licence norāda kopējo izejmateriāla daudzumu, ko atļauts importēt, un maksimālo kopējo CIF vērtību šādam importam. Rezultātā eksporta laikā labums nav zināms un to var noteikt un reģistrēt pārskatos tikai tad, kad licenci izlieto importēšanai vai pārdod.

| (57) | Tāpēc gadījumos, kad importam izmantoja licences, uzņēmumu ieguvums tika aprēķināts, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitas nodokļu summu. Gadījumos, kad licences tika nodotas (pārdotas), labumu aprēķināja, pamatojoties uz ieņēmumiem no šīs pārdošanas PIP laikā. |
| --- | --- |

(57)

Tāpēc gadījumos, kad importam izmantoja licences, uzņēmumu ieguvums tika aprēķināts, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitas nodokļu summu. Gadījumos, kad licences tika nodotas (pārdotas), labumu aprēķināja, pamatojoties uz ieņēmumiem no šīs pārdošanas PIP laikā.

| (58) | Izmeklēšanā konstatēja, ka pieci uzņēmumi, kas veica eksportēšanu saskaņā ar DFRC un/vai DFIA, pārdeva savas atļaujas/sertifikātus trešām personām. |
| --- | --- |

(58)

Izmeklēšanā konstatēja, ka pieci uzņēmumi, kas veica eksportēšanu saskaņā ar DFRC un/vai DFIA, pārdeva savas atļaujas/sertifikātus trešām personām.

| (59) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas ir izmantojis vienu no savām DFI atļaujām kā atmaksas aizvietotāju un ka saskaņā ar konkrēto licenci nav notikusi muitas nodokļa pārmērīga atmaksa. Izmeklēšanā konstatēja, ka šajā konkrētajā licencē pieļaujamie importa un eksporta apjomi nebija izsmelti un ka licences darbība vēl nebija apturēta un pārbaudīta saskaņā ar EXIM politikā paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc un ņemot vērā iegūtos datus, kas izklāstīti 55. apsvērumā, secināja, ka uzņēmums nevarētu pierādīt, ka saskaņā ar konkrēto licenci nav notikusi muitas nodokļa pārmērīga atmaksa. Tādējādi par subsīdiju uzskata visu nodokļu summu, kas ietaupīta par importu, kurš veikts saskaņā ar šo licenci, un tāpēc prasību noraidīja. |
| --- | --- |

(59)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tas ir izmantojis vienu no savām DFI atļaujām kā atmaksas aizvietotāju un ka saskaņā ar konkrēto licenci nav notikusi muitas nodokļa pārmērīga atmaksa. Izmeklēšanā konstatēja, ka šajā konkrētajā licencē pieļaujamie importa un eksporta apjomi nebija izsmelti un ka licences darbība vēl nebija apturēta un pārbaudīta saskaņā ar EXIM politikā paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc un ņemot vērā iegūtos datus, kas izklāstīti 55. apsvērumā, secināja, ka uzņēmums nevarētu pierādīt, ka saskaņā ar konkrēto licenci nav notikusi muitas nodokļa pārmērīga atmaksa. Tādējādi par subsīdiju uzskata visu nodokļu summu, kas ietaupīta par importu, kurš veikts saskaņā ar šo licenci, un tāpēc prasību noraidīja.

| (60) | Ja tika saņemts pamatots pieprasījums, maksājumi, kuri bija jāveic subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti no apstiprinātā ieguvuma, un subsīdijas summa parādās kā dalāmais atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. Kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā, šīs subsīdijas apjoms ir piešķirts par visu kopējā eksporta apgrozījumu izskatāmās lietas izmeklēšanas periodā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgās summas dalītājs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta par apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(60)

Ja tika saņemts pamatots pieprasījums, maksājumi, kuri bija jāveic subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti no apstiprinātā ieguvuma, un subsīdijas summa parādās kā dalāmais atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. Kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā, šīs subsīdijas apjoms ir piešķirts par visu kopējā eksporta apgrozījumu izskatāmās lietas izmeklēšanas periodā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgās summas dalītājs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta par apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (61) | Tika iesniegti vairāki komentāri attiecībā uz sīkāku informāciju par DFRC/DFIA labuma aprēķiniem. Gadījumos, kad konstatēja, ka tie ir pamatoti, aprēķinos veica korekcijas. |
| --- | --- |

(61)

Tika iesniegti vairāki komentāri attiecībā uz sīkāku informāciju par DFRC/DFIA labuma aprēķiniem. Gadījumos, kad konstatēja, ka tie ir pamatoti, aprēķinos veica korekcijas.

| (62) | Pretēji tam, ko minējuši vairāki ražotāji eksportētāji, aprēķinot kompensējamā labuma summu, bija jāņem vērā arī DFRC/DFIA kredīts, ko radījuši eksporta ražojumi, kas nav attiecīgais ražojums. Saskaņā ar DFRC/DFIA nav tādu saistību, kas ierobežo kredītu izmantojumu vienīgi tādu beznodokļu materiālu resursu importēšanai, kas saistīti ar konkrēto ražojumu. Tiešo otrādi – DFRC/DFIA kredīti ir brīvi pārvedami, tos var pat pārdot un izmantot visu no ierobežojumiem brīvo preču importēšanai (attiecīgā ražojuma materiālu resursi atbilst šai kategorijai), izņemot ražošanas līdzekļus. Tātad attiecīgais ražojums var saņemt visus DFRC/DFIA radītā labuma veidus. |
| --- | --- |

(62)

Pretēji tam, ko minējuši vairāki ražotāji eksportētāji, aprēķinot kompensējamā labuma summu, bija jāņem vērā arī DFRC/DFIA kredīts, ko radījuši eksporta ražojumi, kas nav attiecīgais ražojums. Saskaņā ar DFRC/DFIA nav tādu saistību, kas ierobežo kredītu izmantojumu vienīgi tādu beznodokļu materiālu resursu importēšanai, kas saistīti ar konkrēto ražojumu. Tiešo otrādi – DFRC/DFIA kredīti ir brīvi pārvedami, tos var pat pārdot un izmantot visu no ierobežojumiem brīvo preču importēšanai (attiecīgā ražojuma materiālu resursi atbilst šai kategorijai), izņemot ražošanas līdzekļus. Tātad attiecīgais ražojums var saņemt visus DFRC/DFIA radītā labuma veidus.

| (63) | Četri izlasē iekļautie uzņēmumi PIP laikā guva labumu no šīm shēmām un saņēma subsīdijas 0,09 % līdz 2,03 % apmērā. |
| --- | --- |

(63)

Četri izlasē iekļautie uzņēmumi PIP laikā guva labumu no šīm shēmām un saņēma subsīdijas 0,09 % līdz 2,03 % apmērā.

3.2.3.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCG)

3.2.3.1.   Juridiskais pamats

| (64) | EPCG shēmas sīkāks apraksts ir iekļauts EXIM politikas 2004.–2009. gadam 5. nodaļā un PR I 2004.–2009. gadam 5. nodaļā. |
| --- | --- |

(64)

EPCG shēmas sīkāks apraksts ir iekļauts EXIM politikas 2004.–2009. gadam 5. nodaļā un PR I 2004.–2009. gadam 5. nodaļā.

3.2.3.2.   Atbilstība

| (65) | Ražotāji eksportētāji, tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar palīgražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem, ir tiesīgi izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(65)

Ražotāji eksportētāji, tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar palīgražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem, ir tiesīgi izmantot šo shēmu.

3.2.3.3.   Praktiska īstenošana

| (66) | Ar nosacījumu par eksporta saistībām Indijas valdība pēc pieteikuma un maksājuma saņemšanas izsniedz EPCG licenci. Šī licence ļauj uzņēmumam importēt ražošanas līdzekļus (jaunus, bet kopš 2003. gada aprīļa arī lietotus, kas nav vecāki par 10 gadiem), maksājot par tiem samazinātas likmes nodokli. Līdz 2000. gada 31. martam bija spēkā 11 % nodokļa likme (kas ietvēra 10 % virsmaksājumu), un, ja tika importētas preces ar lielu vērtību, piemēroja nulles nodokļa likmi. Kopš 2000. gada aprīļa šī shēma paredz 5 % ievedmuitas nodokļa likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai noteiktā laikposmā saražotu konkrētu daudzumu eksporta preču. 2008. gada 9. maijā, t. i., pēc PIP beigām, Indijas valdība paziņoja, ka ievedmuitas nodoklis, kas maksājams saskaņā ar EPCG, ir samazināts līdz 3 %. |
| --- | --- |

(66)

Ar nosacījumu par eksporta saistībām Indijas valdība pēc pieteikuma un maksājuma saņemšanas izsniedz EPCG licenci. Šī licence ļauj uzņēmumam importēt ražošanas līdzekļus (jaunus, bet kopš 2003. gada aprīļa arī lietotus, kas nav vecāki par 10 gadiem), maksājot par tiem samazinātas likmes nodokli. Līdz 2000. gada 31. martam bija spēkā 11 % nodokļa likme (kas ietvēra 10 % virsmaksājumu), un, ja tika importētas preces ar lielu vērtību, piemēroja nulles nodokļa likmi. Kopš 2000. gada aprīļa šī shēma paredz 5 % ievedmuitas nodokļa likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai noteiktā laikposmā saražotu konkrētu daudzumu eksporta preču. 2008. gada 9. maijā, t. i., pēc PIP beigām, Indijas valdība paziņoja, ka ievedmuitas nodoklis, kas maksājams saskaņā ar EPCG, ir samazināts līdz 3 %.

| (67) | EPCG licences turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī vietējā tirgū. Tādā gadījumā EPCG licences turētājs lūdz EPCG licenci atzīt par spēkā neesošu. Tiesības gūt labumu no konkrētā eksporta saņem dokumentā par licences atzīšanu par spēkā neesošu minēto ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs, un viņš ir tiesīgs gūt labumu no to izejvielu, kas vajadzīgas šādu ražošanas līdzekļu ražošanai, importa, nemaksājot nodokli. Taču akcīzes nodoklis, kas EPCG licences turētājam jāmaksā, vietējā tirgū iegādājoties ražošanas līdzekļus, var tikt atmaksāts vai no tā maksāšanas var atbrīvot. EPCG licences turētājs paliek atbildīgs par eksporta saistību izpildi, kas noteiktas, atsaucoties uz parastajiem muitas nodokļiem, kuri ietaupīti par importēto preču FOB vērtību. |
| --- | --- |

(67)

EPCG licences turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī vietējā tirgū. Tādā gadījumā EPCG licences turētājs lūdz EPCG licenci atzīt par spēkā neesošu. Tiesības gūt labumu no konkrētā eksporta saņem dokumentā par licences atzīšanu par spēkā neesošu minēto ražošanas līdzekļu vietējais ražotājs, un viņš ir tiesīgs gūt labumu no to izejvielu, kas vajadzīgas šādu ražošanas līdzekļu ražošanai, importa, nemaksājot nodokli. Taču akcīzes nodoklis, kas EPCG licences turētājam jāmaksā, vietējā tirgū iegādājoties ražošanas līdzekļus, var tikt atmaksāts vai no tā maksāšanas var atbrīvot. EPCG licences turētājs paliek atbildīgs par eksporta saistību izpildi, kas noteiktas, atsaucoties uz parastajiem muitas nodokļiem, kuri ietaupīti par importēto preču FOB vērtību.

3.2.3.4.   Komentāri par atklātībā nodoto informāciju

| (68) | Indijas valdība iebilda, ka labums nav radies gadījumos, kad EPCG licences turētājs pieprasa EPCG licences anulēšanu un ražošanas līdzekļus iepērk vietējā tirgū, jo nav pieņemti atbilstīgi valsts noteikumi, kas šādus pirkumus atbrīvotu no akcīzes nodokļa nomaksas. Tomēr Indijas valdība arī apstiprināja to, ka dažos gadījumos EPCG licences turētājs var iepirkt ražošanas līdzekļus, nemaksājot akcīzes nodokli, proti, gadījumos, kad šo nodokli nekompensē Centrālā Indijas pievienotās vērtības nodokļa (CENVAT) kredīta sistēma. Turklāt vietējais ražošanas līdzekļu piegādātājs šādos gadījumos ir tiesīgs saņemt fiskālu labumu, kas ietekmēs piegādāto ražošanas līdzekļu cenu. Uzskatīja, ka arguments jānoraida un konstatējumi jāsaglabā nemainīgi, jo šo labumu var gūt eksporta gadījumā un anulēšanas gadījumā nemainās EPCG licences turētāja eksporta saistības. |
| --- | --- |

(68)

Indijas valdība iebilda, ka labums nav radies gadījumos, kad EPCG licences turētājs pieprasa EPCG licences anulēšanu un ražošanas līdzekļus iepērk vietējā tirgū, jo nav pieņemti atbilstīgi valsts noteikumi, kas šādus pirkumus atbrīvotu no akcīzes nodokļa nomaksas. Tomēr Indijas valdība arī apstiprināja to, ka dažos gadījumos EPCG licences turētājs var iepirkt ražošanas līdzekļus, nemaksājot akcīzes nodokli, proti, gadījumos, kad šo nodokli nekompensē Centrālā Indijas pievienotās vērtības nodokļa (CENVAT) kredīta sistēma. Turklāt vietējais ražošanas līdzekļu piegādātājs šādos gadījumos ir tiesīgs saņemt fiskālu labumu, kas ietekmēs piegādāto ražošanas līdzekļu cenu. Uzskatīja, ka arguments jānoraida un konstatējumi jāsaglabā nemainīgi, jo šo labumu var gūt eksporta gadījumā un anulēšanas gadījumā nemainās EPCG licences turētāja eksporta saistības.

3.2.3.5.   Secinājums

| (69) | EPCG shēma sniedz subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļu samazināšana vai, ja notiek ražošanas līdzekļu iepirkšana vietējā tirgū, nodokļu atmaksa vai atbrīvojuma piemērošana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina Indijas valdības ieņēmumus, ko citkārt tā būtu saņēmusi. |
| --- | --- |

(69)

EPCG shēma sniedz subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļu samazināšana vai, ja notiek ražošanas līdzekļu iepirkšana vietējā tirgū, nodokļu atmaksa vai atbrīvojuma piemērošana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina Indijas valdības ieņēmumus, ko citkārt tā būtu saņēmusi.

| (70) | Turklāt, samazinot nodokli, eksportētājam tiek piešķirta priekšrocība, jo nodokļi, kas tiek ietaupīti pēc importēšanas, uzlabo tā likviditāti. Akcīzes nodokļa atmaksas/atbrīvojuma piemērošanas gadījumā akcīzes nodokļa atmaksa vai atbrīvojums dod labumu eksportētājam, jo nodokļi, kas ietaupīti, iepērkot ražošanas līdzekļus, uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(70)

Turklāt, samazinot nodokli, eksportētājam tiek piešķirta priekšrocība, jo nodokļi, kas tiek ietaupīti pēc importēšanas, uzlabo tā likviditāti. Akcīzes nodokļa atmaksas/atbrīvojuma piemērošanas gadījumā akcīzes nodokļa atmaksa vai atbrīvojums dod labumu eksportētājam, jo nodokļi, kas ietaupīti, iepērkot ražošanas līdzekļus, uzlabo tā likviditāti.

| (71) | Bez tam EPCG shēmas juridiskais nosacījums ir eksporta izpilde, jo šādu licenci nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ tā ir uzskatāma par specifisku un kompensējamu pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(71)

Bez tam EPCG shēmas juridiskais nosacījums ir eksporta izpilde, jo šādu licenci nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ tā ir uzskatāma par specifisku un kompensējamu pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (72) | Šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu sistēmu, kā panākt iepriekš uzkrāto netiešo nodokļu atlaišanu, par atļautu nodokļu atmaksas veidu vai nodokļu atmaksas sistēmas aizvietotāju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Saskaņā ar pamatregulas I pielikuma h) un i) punktu šādu atļautu sistēmu darbības jomu neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, jo tos nepatērē eksportēto preču ražošanā. Iepriekš uzkrāto netiešo nodokļu atlaišanas gadījumā jāpiebilst, ka eksportētājiem nav tiesību uz šādu nodokļu atlaišanu, ja uz tiem neattiecas eksporta saistības. |
| --- | --- |

(72)

Šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu sistēmu, kā panākt iepriekš uzkrāto netiešo nodokļu atlaišanu, par atļautu nodokļu atmaksas veidu vai nodokļu atmaksas sistēmas aizvietotāju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Saskaņā ar pamatregulas I pielikuma h) un i) punktu šādu atļautu sistēmu darbības jomu neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, jo tos nepatērē eksportēto preču ražošanā. Iepriekš uzkrāto netiešo nodokļu atlaišanas gadījumā jāpiebilst, ka eksportētājiem nav tiesību uz šādu nodokļu atlaišanu, ja uz tiem neattiecas eksporta saistības.

3.2.3.6.   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (73) | Subsīdijas summu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem vai nesamaksāto/atmaksāto akcīzes nodokli par vietējā tirgū iegādātām precēm, ja to piemēro, aptverot periodu, kas atbilst šādu ražošanas līdzekļu parastam nolietojuma periodam. Atbilstīgi ieviestajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP, ir pielāgota, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību. Uzskatīja, ka pārskata izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam bija atbilstīga komerciālā procentu likme. Nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atskaitīja no šīs summas, lai noteiktu subsīdijas apjomu (dalītāju). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu dalāmo iedalīja eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta par saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem apjomiem. |
| --- | --- |

(73)

Subsīdijas summu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem vai nesamaksāto/atmaksāto akcīzes nodokli par vietējā tirgū iegādātām precēm, ja to piemēro, aptverot periodu, kas atbilst šādu ražošanas līdzekļu parastam nolietojuma periodam. Atbilstīgi ieviestajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP, ir pielāgota, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību. Uzskatīja, ka pārskata izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam bija atbilstīga komerciālā procentu likme. Nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atskaitīja no šīs summas, lai noteiktu subsīdijas apjomu (dalītāju). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu dalāmo iedalīja eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta saistību izpilde, un tā netika piešķirta par saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem apjomiem.

| (74) | Tika iesniegti vairāki komentāri attiecībā uz sīkāku informāciju par EPCG labuma aprēķiniem. Gadījumos, kad konstatēja, ka tie ir pamatoti, aprēķinos veica korekcijas. |
| --- | --- |

(74)

Tika iesniegti vairāki komentāri attiecībā uz sīkāku informāciju par EPCG labuma aprēķiniem. Gadījumos, kad konstatēja, ka tie ir pamatoti, aprēķinos veica korekcijas.

| (75) | Pretēji tam, ko minējuši vairāki ražotāji eksportētāji, aprēķinot kompensējamā labuma summu, bija jāņem vērā arī EPCG labums, ko radījuši eksporta ražojumi, kas nav attiecīgais ražojums. Saskaņā ar EPCGS nav tādu saistību, kas nosaka, ka labums izmantojams vienīgi tādu beznodokļa materiālu resursu importēšanai, kas saistīti ar konkrēto ražojumu. Tātad attiecīgais ražojums var saņemt visus EPCG radītā labuma veidus. |
| --- | --- |

(75)

Pretēji tam, ko minējuši vairāki ražotāji eksportētāji, aprēķinot kompensējamā labuma summu, bija jāņem vērā arī EPCG labums, ko radījuši eksporta ražojumi, kas nav attiecīgais ražojums. Saskaņā ar EPCGS nav tādu saistību, kas nosaka, ka labums izmantojams vienīgi tādu beznodokļa materiālu resursu importēšanai, kas saistīti ar konkrēto ražojumu. Tātad attiecīgais ražojums var saņemt visus EPCG radītā labuma veidus.

| (76) | Četri izlasē iekļautie uzņēmumi PIP laikā guva labumu no šīs shēmas un saņēma subsīdijas līdz 1,45 % apmērā, vienam uzņēmumam tika konstatēts niecīgs labums. |
| --- | --- |

(76)

Četri izlasē iekļautie uzņēmumi PIP laikā guva labumu no šīs shēmas un saņēma subsīdijas līdz 1,45 % apmērā, vienam uzņēmumam tika konstatēts niecīgs labums.

3.2.4.   Iepriekšēju licenču sistēma (ALS)/iepriekšēju atļauju sistēma (AAS)

3.2.4.1.   Juridiskais pamats

| (77) | Šī shēma sīkāk aprakstīta EXIM politikas 2004.–2009. gadam 4.1.1. līdz 4.1.14. punktā un PR I 2004.–2009. gadam 4.1. līdz 4.30. nodaļā. Iepriekšējās pārbaudes izmeklēšanas laikā šo shēmu sauca par “iepriekšējo licenču sistēmu”, kas noveda pie pašreiz spēkā esošā galīgā kompensācijas maksājuma piemērošanas. |
| --- | --- |

(77)

Šī shēma sīkāk aprakstīta EXIM politikas 2004.–2009. gadam 4.1.1. līdz 4.1.14. punktā un PR I 2004.–2009. gadam 4.1. līdz 4.30. nodaļā. Iepriekšējās pārbaudes izmeklēšanas laikā šo shēmu sauca par “iepriekšējo licenču sistēmu”, kas noveda pie pašreiz spēkā esošā galīgā kompensācijas maksājuma piemērošanas.

3.2.4.2.   Atbilstība

| (78) | AAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas 79. apsvērumā. Šīs apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības kritēriju ziņā. AAS fiziskā eksporta iespējas un AAS ikgadējo pieprasījumu var izmantot ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas “saistīti” ar palīgražotājiem. Ražotāji eksportētāji, kuri veic piegādes galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi saņemt AAS attiecībā uz starpprodukta piegādēm. Galvenajiem darbuzņēmējiem, kuri veic piegādes EXIM politikas 2004.–2009. gadam 8.2. punktā minētajām “nosacīta eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām struktūrām (EOU), ir tiesības attiecībā uz AAS nosacītu eksportu. Visbeidzot, starpniekiem, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesības uz “nosacīta eksporta” priekšrocībām saskaņā ar iepriekšējas izlaišanas pasūtījuma (ARO) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu. |
| --- | --- |

(78)

AAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas 79. apsvērumā. Šīs apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības kritēriju ziņā. AAS fiziskā eksporta iespējas un AAS ikgadējo pieprasījumu var izmantot ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas “saistīti” ar palīgražotājiem. Ražotāji eksportētāji, kuri veic piegādes galīgajam eksportētājam, ir tiesīgi saņemt AAS attiecībā uz starpprodukta piegādēm. Galvenajiem darbuzņēmējiem, kuri veic piegādes EXIM politikas 2004.–2009. gadam 8.2. punktā minētajām “nosacīta eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām struktūrām (EOU), ir tiesības attiecībā uz AAS nosacītu eksportu. Visbeidzot, starpniekiem, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesības uz “nosacīta eksporta” priekšrocībām saskaņā ar iepriekšējas izlaišanas pasūtījuma (ARO) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu.

3.2.4.3.   Praktiska īstenošana

| (79) | Iepriekšējas licences var izsniegt šādos gadījumos. | Fiziskajam eksportam. Šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļa importēt materiālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta prece ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts importa atļautais daudzums un eksportēšanas saistības, minot arī eksportējamā ražojuma veidu. |
| --- | --- | --- |

(79)

Iepriekšējas licences var izsniegt šādos gadījumos.

Fiziskajam eksportam. Šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļa importēt materiālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta prece ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā ir norādīts importa atļautais daudzums un eksportēšanas saistības, minot arī eksportējamā ražojuma veidu.

| | Ikgadējs pieprasījums. Šāda atļauja nav saistīta ar īpašu eksporta preci, bet ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Licences turētājs, ievērojot konkrētu robežvērtību, ko nosaka atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez nodokļa importēt jebkurus izejmateriālus izmantošanai visu tādu preču ražošanā, kuras pieder pie šādas ražojumu grupas. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu gatavās produkcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu izejmateriālu. |
| --- | --- |

Ikgadējs pieprasījums. Šāda atļauja nav saistīta ar īpašu eksporta preci, bet ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Licences turētājs, ievērojot konkrētu robežvērtību, ko nosaka atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez nodokļa importēt jebkurus izejmateriālus izmantošanai visu tādu preču ražošanā, kuras pieder pie šādas ražojumu grupas. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu gatavās produkcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu izejmateriālu.

| | Starpproduktu piegādes. Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta preci un dalīt ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs ražo starpproduktu. Tas var importēt beznodokļu izejmateriālus un šim nolūkam iegūt AAS starpprodukta piegādēm. Galīgais eksportētājs pabeidz preces ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju. |
| --- | --- |

Starpproduktu piegādes. Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta preci un dalīt ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs ražo starpproduktu. Tas var importēt beznodokļu izejmateriālus un šim nolūkam iegūt AAS starpprodukta piegādēm. Galīgais eksportētājs pabeidz preces ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju.

| | Nosacīts eksports. Šī apakšshēma ļauj galvenajam līgumslēdzējam importēt izejvielas bez nodokļiem, lai izgatavotu preces un tās pārdotu kā “nosacītu eksportu”EXIM politikas 2004.–2009. gadam 8.2. punkta b) līdz f), g), i) un j) apakšpunktā minētajām klientu kategorijām. Kā paskaidro Indijas valdība, nosacīts eksports attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces neizved no valsts. Vairākas piegāžu kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ražo Indijā, piemēram, preču piegādes EOU vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (SEZ). |
| --- | --- |

Nosacīts eksports. Šī apakšshēma ļauj galvenajam līgumslēdzējam importēt izejvielas bez nodokļiem, lai izgatavotu preces un tās pārdotu kā “nosacītu eksportu”EXIM politikas 2004.–2009. gadam 8.2. punkta b) līdz f), g), i) un j) apakšpunktā minētajām klientu kategorijām. Kā paskaidro Indijas valdība, nosacīts eksports attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces neizved no valsts. Vairākas piegāžu kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ražo Indijā, piemēram, preču piegādes EOU vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomiskajā zonā (SEZ).

| | ARO. AAS turētājs, kas vēlas iegūt resursus no vietējiem avotiem, nevis tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret iepriekšējas izlaišanas pasūtījumiem (ARO). Šādos gadījumos iepriekšējas atļaujas apstiprina kā ARO un pēc tajā norādīto preču piegādes indosē vietējam piegādātājam. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam saņemt nosacīta eksporta labumus, kā norādīts EXIM politikas 2004.–2009. gadam 8.3. punktā (t. i., AAS starpprodukta piegādes/nosacītu eksportu, nosacīta eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). Ar ARO mehānismu piegādātājam kompensē nodokļus un maksājumus, nevis to pašu kompensējot galīgajam eksportētājam maksājuma atmaksāšanas/kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu kompensācija ir pieejama par vietējiem izejmateriāliem, kā arī importētiem izejmateriāliem. |
| --- | --- |

ARO. AAS turētājs, kas vēlas iegūt resursus no vietējiem avotiem, nevis tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret iepriekšējas izlaišanas pasūtījumiem (ARO). Šādos gadījumos iepriekšējas atļaujas apstiprina kā ARO un pēc tajā norādīto preču piegādes indosē vietējam piegādātājam. ARO indosaments dod tiesības vietējam piegādātājam saņemt nosacīta eksporta labumus, kā norādīts EXIM politikas 2004.–2009. gadam 8.3. punktā (t. i., AAS starpprodukta piegādes/nosacītu eksportu, nosacīta eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). Ar ARO mehānismu piegādātājam kompensē nodokļus un maksājumus, nevis to pašu kompensējot galīgajam eksportētājam maksājuma atmaksāšanas/kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu kompensācija ir pieejama par vietējiem izejmateriāliem, kā arī importētiem izejmateriāliem.

| | Kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma arī attiecas uz vietējām piegādēm AAS turētājam. AAS turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša eksporta veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacīta eksporta labumus, kā norādīts EXIM politikas 2004.–2009. gadam 8.3. punktā (t. i., AAS starpprodukta piegādes/nosacītu eksportu, nosacīta eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu). |
| --- | --- |

Kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma arī attiecas uz vietējām piegādēm AAS turētājam. AAS turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša eksporta veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacīta eksporta labumus, kā norādīts EXIM politikas 2004.–2009. gadam 8.3. punktā (t. i., AAS starpprodukta piegādes/nosacītu eksportu, nosacīta eksporta atmaksājumus un galīgā akcīzes nodokļa atmaksu).

| (80) | Tika konstatēts, ka PIP laikā divi eksportētāji, kas sadarbojās, saistībā ar attiecīgo ražojumu guva labumu no divām iepriekšminētajām apakšshēmām, t. i., i) ALS/AAS fiziskajam eksportam un ii) ALS starpposma piegādēm. Tāpēc nebija nepieciešams noteikt atlikušo apakšshēmu kompensējamību. |
| --- | --- |

(80)

Tika konstatēts, ka PIP laikā divi eksportētāji, kas sadarbojās, saistībā ar attiecīgo ražojumu guva labumu no divām iepriekšminētajām apakšshēmām, t. i., i) ALS/AAS fiziskajam eksportam un ii) ALS starpposma piegādēm. Tāpēc nebija nepieciešams noteikt atlikušo apakšshēmu kompensējamību.

| (81) | Pēc pašreiz spēkā esošā galīgā kompensācijas maksājuma piemērošanas Indijas valdība izmainīja pārbaudes sistēmu, ko piemēro ALS/AAS. Tādas pārbaudes vajadzībām, kuru veic Indijas iestādes, atļaujas turētājam ir juridisks pienākums norādītajā formātā vest “patiesu un pareizu uzskaiti par beznodokļu importētu/vietējā ražojuma preču pienācīgu patēriņu un izmantošanu” (skatīt dokumenta PR I 2004.–2009. gadam 4.26. un 4.30. nodaļu un 23. pielikumu), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šo reģistru pārbauda neatkarīgs zvērināts grāmatvedis/izmaksu un darbu grāmatvedis, kas izsniedz sertifikātu, kurā minēts, ka konkrētie reģistri un atbilstīgie ieraksti ir pārbaudīti un ka 23. pielikumā sniegtā informācija visādā ziņā ir pareiza. Neraugoties uz to, iepriekšminētie noteikumi attiecas tikai uz iepriekšējām atļaujām, kas izsniegtas 2005. gada 13. maijā vai pēc šā datuma. Attiecībā uz visām iepriekšējām atļaujām vai iepriekšējām licencēm, kas izsniegtas pirms šā datuma, to turētāji tiek lūgti ievērot iepriekš piemērotos pārbaudes noteikumus, t. i., noteiktā formātā, kas dots 18. pielikumā, vest patiesu un pareizu uzskaiti par licencē minēto importēto preču patēriņu un izmantošanu (PR I 2002.–2007. gadam 4.30. nodaļa un 18. pielikums). |
| --- | --- |

(81)

Pēc pašreiz spēkā esošā galīgā kompensācijas maksājuma piemērošanas Indijas valdība izmainīja pārbaudes sistēmu, ko piemēro ALS/AAS. Tādas pārbaudes vajadzībām, kuru veic Indijas iestādes, atļaujas turētājam ir juridisks pienākums norādītajā formātā vest “patiesu un pareizu uzskaiti par beznodokļu importētu/vietējā ražojuma preču pienācīgu patēriņu un izmantošanu” (skatīt dokumenta PR I 2004.–2009. gadam 4.26. un 4.30. nodaļu un 23. pielikumu), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šo reģistru pārbauda neatkarīgs zvērināts grāmatvedis/izmaksu un darbu grāmatvedis, kas izsniedz sertifikātu, kurā minēts, ka konkrētie reģistri un atbilstīgie ieraksti ir pārbaudīti un ka 23. pielikumā sniegtā informācija visādā ziņā ir pareiza. Neraugoties uz to, iepriekšminētie noteikumi attiecas tikai uz iepriekšējām atļaujām, kas izsniegtas 2005. gada 13. maijā vai pēc šā datuma. Attiecībā uz visām iepriekšējām atļaujām vai iepriekšējām licencēm, kas izsniegtas pirms šā datuma, to turētāji tiek lūgti ievērot iepriekš piemērotos pārbaudes noteikumus, t. i., noteiktā formātā, kas dots 18. pielikumā, vest patiesu un pareizu uzskaiti par licencē minēto importēto preču patēriņu un izmantošanu (PR I 2002.–2007. gadam 4.30. nodaļa un 18. pielikums).

| (82) | Attiecībā uz apakšshēmām, ko PIP laikā izmantoja divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, t. i., fiziskais eksports un starpposma piegādes, Indijas valdība fiksēja gan importa atļauto daudzumu, gan eksporta saistību apjomu un vērtību un to dokumentāri apstiprināja licencēs. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina licencē. Šajā shēmā atļauto preces importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (SION). SION ir vairumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam, un tās publicē PR II 2004.–2009. gadam. |
| --- | --- |

(82)

Attiecībā uz apakšshēmām, ko PIP laikā izmantoja divi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, t. i., fiziskais eksports un starpposma piegādes, Indijas valdība fiksēja gan importa atļauto daudzumu, gan eksporta saistību apjomu un vērtību un to dokumentāri apstiprināja licencēs. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus apstiprina licencē. Šajā shēmā atļauto preces importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (SION). SION ir vairumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam, un tās publicē PR II 2004.–2009. gadam.

| (83) | Importētās izejvielas nav pārvedamas, un tās tiek izmantotas, lai ražotu gatavo eksporta produkciju. Eksporta saistības ir jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēneši, iespējams termiņu divreiz pagarināt, katru reizi par sešiem mēnešiem). |
| --- | --- |

(83)

Importētās izejvielas nav pārvedamas, un tās tiek izmantotas, lai ražotu gatavo eksporta produkciju. Eksporta saistības ir jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēneši, iespējams termiņu divreiz pagarināt, katru reizi par sešiem mēnešiem).

3.2.4.4.   Komentāri par atklātībā nodoto informāciju

| (84) | Indijas valdība apgalvoja, ka tai ir pienācīga shēmas pārbaudes sistēma saskaņā ar PR I 2004.–2009. gadam 23. pielikumu un ka, piemērojot ALS/AAS, atmaksa nav bijusi pārmērīga. Tādēļ shēma neesot kompensējama. Šiem apgalvojumiem netika iesniegti nekādi jauni pierādījumi, tādēļ minēto argumentu noraidīja, ievērojot secinājumus, ka nevienu no apakšshēmām nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai aizvietotāju atmaksas sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē un II un III pielikuma nozīmē, jo nav pienācīgas pārbaudes sistēmas. |
| --- | --- |

(84)

Indijas valdība apgalvoja, ka tai ir pienācīga shēmas pārbaudes sistēma saskaņā ar PR I 2004.–2009. gadam 23. pielikumu un ka, piemērojot ALS/AAS, atmaksa nav bijusi pārmērīga. Tādēļ shēma neesot kompensējama. Šiem apgalvojumiem netika iesniegti nekādi jauni pierādījumi, tādēļ minēto argumentu noraidīja, ievērojot secinājumus, ka nevienu no apakšshēmām nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai aizvietotāju atmaksas sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē un II un III pielikuma nozīmē, jo nav pienācīgas pārbaudes sistēmas.

| (85) | Turklāt saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punktu un III pielikuma II daļas 3. punktu, ja trūkst pienācīgas pārbaudes sistēmas, to var kompensēt, eksportētājvalstij veicot papildu izmeklēšanu, lai pierādītu, vai ir bijis virsmaksājums. Šādas pārbaudes pirms pārbaudes apmeklējumiem netika veiktas, un netika pierādīts, ka ir saņemti virsmaksājumi, tādēļ šos argumentus noraidīja. |
| --- | --- |

(85)

Turklāt saskaņā ar pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punktu un III pielikuma II daļas 3. punktu, ja trūkst pienācīgas pārbaudes sistēmas, to var kompensēt, eksportētājvalstij veicot papildu izmeklēšanu, lai pierādītu, vai ir bijis virsmaksājums. Šādas pārbaudes pirms pārbaudes apmeklējumiem netika veiktas, un netika pierādīts, ka ir saņemti virsmaksājumi, tādēļ šos argumentus noraidīja.

3.2.4.5.   Secinājums

| (86) | Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finanšu ieguldījums, ar ko piešķir priekšrocības eksportētājam. |
| --- | --- |

(86)

Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finanšu ieguldījums, ar ko piešķir priekšrocības eksportētājam.

| (87) | Turklāt ALS/AAS fiziskam eksportam un ALS starpposma piegādei ir nepārprotama saistība ar likumu par eksportēšanas darbību, tādēļ šī licencēšana uzskatāma par specifisku un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Ja uzņēmumam nav eksporta saistību, tas nevar gūt labumus saskaņā ar šīm shēmām. |
| --- | --- |

(87)

Turklāt ALS/AAS fiziskam eksportam un ALS starpposma piegādei ir nepārprotama saistība ar likumu par eksportēšanas darbību, tādēļ šī licencēšana uzskatāma par specifisku un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Ja uzņēmumam nav eksporta saistību, tas nevar gūt labumus saskaņā ar šīm shēmām.

| (88) | Nevienu no divām šajā gadījumā izmantotajām apakšshēmām, ALS/AAS fiziskais eksports un ALS starpposma piegāde, nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietotāju sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem stingrajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(88)

Nevienu no divām šajā gadījumā izmantotajām apakšshēmām, ALS/AAS fiziskais eksports un ALS starpposma piegāde, nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai nodokļu atmaksāšanas aizvietotāju sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem stingrajiem noteikumiem.

| (89) | Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas izmantoja AAS, izmeklēšana konstatēja, ka Indijas iestāžu izstrādātās jaunās pārbaudes prasības vēl nav pārbaudītas praksē, jo licenču darbība pārbaudes laikā nebija beigusies un tādējādi tās nebija pārbaudītas saskaņā ar EXIM politikā izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc šis uzņēmums nevarēja pierādīt, ka šīs konkrētās licences darbības laikā nav notikusi pārmaksāto nodokļu atmaksa. Tāpēc par subsīdiju uzskatīja visu nodokļu summu, kas ietaupīta par importu, kurš veikts saskaņā ar šo licenci. |
| --- | --- |

(89)

Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas izmantoja AAS, izmeklēšana konstatēja, ka Indijas iestāžu izstrādātās jaunās pārbaudes prasības vēl nav pārbaudītas praksē, jo licenču darbība pārbaudes laikā nebija beigusies un tādējādi tās nebija pārbaudītas saskaņā ar EXIM politikā izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc šis uzņēmums nevarēja pierādīt, ka šīs konkrētās licences darbības laikā nav notikusi pārmaksāto nodokļu atmaksa. Tāpēc par subsīdiju uzskatīja visu nodokļu summu, kas ietaupīta par importu, kurš veikts saskaņā ar šo licenci.

| (90) | Indijas valdība efektīvi nepiemēroja savu pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētā produkta ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un aizvietojošas nodokļu atmaksāšanas sistēmas gadījumā – III pielikuma II daļas 2. punkts). SION normas pašas par sevi nevar uzskatīt par reālā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo beznodokļu izejmateriāli, kuri saskaņā ar atļaujām/licencēm ir ievesti ar dažādiem SION rādītājiem, ir sajaukti kopā vienā un tajā pašā eksporta preces ražošanas procesā. Šis norises veids neļauj Indijas valdībai ar pietiekamu precizitāti pārbaudīt, kādi izejvielu daudzumi ir patērēti eksporta produkcijas ražošanā un pēc kura SION rādītāja tie jāsalīdzina. |
| --- | --- |

(90)

Indijas valdība efektīvi nepiemēroja savu pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētā produkta ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un aizvietojošas nodokļu atmaksāšanas sistēmas gadījumā – III pielikuma II daļas 2. punkts). SION normas pašas par sevi nevar uzskatīt par reālā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo beznodokļu izejmateriāli, kuri saskaņā ar atļaujām/licencēm ir ievesti ar dažādiem SION rādītājiem, ir sajaukti kopā vienā un tajā pašā eksporta preces ražošanas procesā. Šis norises veids neļauj Indijas valdībai ar pietiekamu precizitāti pārbaudīt, kādi izejvielu daudzumi ir patērēti eksporta produkcijas ražošanā un pēc kura SION rādītāja tie jāsalīdzina.

| (91) | Turklāt Indijas valdība nav veikusi vai vēl nav pabeigusi efektīvu kontroli, pamatojoties uz pareizi uzturētu faktiskā patēriņa reģistru. Bez tam Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu jādara, ja nepastāv efektīva pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). |
| --- | --- |

(91)

Turklāt Indijas valdība nav veikusi vai vēl nav pabeigusi efektīvu kontroli, pamatojoties uz pareizi uzturētu faktiskā patēriņa reģistru. Bez tam Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu jādara, ja nepastāv efektīva pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).

| (92) | Tādēļ šīs divas apakšsistēmas ir kompensējamas. |
| --- | --- |

(92)

Tādēļ šīs divas apakšsistēmas ir kompensējamas.

3.2.4.6.   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (93) | Ja nepastāv atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no visiem ievedmuitas nodokļiem, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Šajā sakarā jāmin, ka pamatregulā nav paredzēts kompensēt nodokļu pārmērīgu atmaksu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu nodokļa pārmērīgu atmaksu var kompensēt tikai tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šie nosacījumi šajā gadījumā netika ievēroti. Tādēļ, ja konstatē, ka nepastāv atbilstošs uzraudzības process, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu domājamu ievedmuitas nodokļa pārmērīgu atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādes uzdevums nav aprēķināt šādu ievedmuitas nodokļa pārmērīgu atmaksu. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu iestādei tikai jāatrod pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. |
| --- | --- |

(93)

Ja nepastāv atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no visiem ievedmuitas nodokļiem, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Šajā sakarā jāmin, ka pamatregulā nav paredzēts kompensēt nodokļu pārmērīgu atmaksu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu nodokļa pārmērīgu atmaksu var kompensēt tikai tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šie nosacījumi šajā gadījumā netika ievēroti. Tādēļ, ja konstatē, ka nepastāv atbilstošs uzraudzības process, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu domājamu ievedmuitas nodokļa pārmērīgu atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādes uzdevums nav aprēķināt šādu ievedmuitas nodokļa pārmērīgu atmaksu. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu iestādei tikai jāatrod pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.

| (94) | Subsīdijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz nesaņemtajiem ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodokli un īpašo muitas papildnodokli) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar abām apakšshēmām un izmantoti attiecīgajam ražojumam PIP laikā. Kā noteikts pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, maksājumus, kas neizbēgami bija radušies, lai iegūtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa tiek piemērota visam eksporta apgrozījumam, kuru attiecīgais produkts radīja PIP laikā, kā atbilstīgais dalītājs, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes, un to piešķir neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(94)

Subsīdijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz nesaņemtajiem ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodokli un īpašo muitas papildnodokli) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar abām apakšshēmām un izmantoti attiecīgajam ražojumam PIP laikā. Kā noteikts pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, maksājumus, kas neizbēgami bija radušies, lai iegūtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa tiek piemērota visam eksporta apgrozījumam, kuru attiecīgais produkts radīja PIP laikā, kā atbilstīgais dalītājs, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes, un to piešķir neatkarīgi no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem.

| (95) | Tika iesniegti vairāki komentāri attiecībā uz sīkāku informāciju par ALS/AAS labuma aprēķiniem. Gadījumos, kad konstatēja, ka šie komentāri ir pamatoti, aprēķinos veica attiecīgas korekcijas. |
| --- | --- |

(95)

Tika iesniegti vairāki komentāri attiecībā uz sīkāku informāciju par ALS/AAS labuma aprēķiniem. Gadījumos, kad konstatēja, ka šie komentāri ir pamatoti, aprēķinos veica attiecīgas korekcijas.

| (96) | Pretēji tam, ko minējuši vairāki ražotāji eksportētāji, aprēķinot kompensējamā labuma summu, bija jāņem vērā arī ALS/AAS labums, ko radījuši eksporta ražojumi, kas nav attiecīgais ražojums. Saskaņā ar ALS/AAS nav tādu saistību, kas ierobežo labuma izmantojumu vienīgi tādu beznodokļa materiālu resursu importēšanai, kas saistīti ar konkrēto ražojumu. Tātad attiecīgais ražojums var saņemt visus ALS/AAS radītā labuma veidus. |
| --- | --- |

(96)

Pretēji tam, ko minējuši vairāki ražotāji eksportētāji, aprēķinot kompensējamā labuma summu, bija jāņem vērā arī ALS/AAS labums, ko radījuši eksporta ražojumi, kas nav attiecīgais ražojums. Saskaņā ar ALS/AAS nav tādu saistību, kas ierobežo labuma izmantojumu vienīgi tādu beznodokļa materiālu resursu importēšanai, kas saistīti ar konkrēto ražojumu. Tātad attiecīgais ražojums var saņemt visus ALS/AAS radītā labuma veidus.

| (97) | Divi izlasē iekļautie uzņēmumi guva labumu no ALS vai AAS un saņēma subsīdijas 0,17 % līdz 1,74 % apmērā. |
| --- | --- |

(97)

Divi izlasē iekļautie uzņēmumi guva labumu no ALS vai AAS un saņēma subsīdijas 0,17 % līdz 1,74 % apmērā.

3.2.5.   Eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas/uz eksportu orientētas struktūras (EPZ/EOU)

| (98) | Konstatēja, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, neatradās SEZ vai EPZ un ka nevienam no tiem nebija EOU statusa. Tādēļ uzskatīja, ka nav vajadzīgs šīs izmeklēšanas darbības jomā turpmāk analizēt šo shēmu. |
| --- | --- |

(98)

Konstatēja, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, neatradās SEZ vai EPZ un ka nevienam no tiem nebija EOU statusa. Tādēļ uzskatīja, ka nav vajadzīgs šīs izmeklēšanas darbības jomā turpmāk analizēt šo shēmu.

3.2.6.   Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES)

| (99) | Saskaņā ar šo shēmu eksportētāji varēja gūt labumu no daļēja atbrīvojuma no ienākuma nodokļa par peļņu, kas radusies no eksporta pārdošanas apjoma. Juridisko pamatu šim atbrīvojumam nosaka ITA 80.HHC pants. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar šo shēmu eksportētāji varēja gūt labumu no daļēja atbrīvojuma no ienākuma nodokļa par peļņu, kas radusies no eksporta pārdošanas apjoma. Juridisko pamatu šim atbrīvojumam nosaka ITA 80.HHC pants.

| (100) | Šo noteikumu atcēla attiecībā uz 2005.–2006. novērtējuma gadu (t. i., attiecībā uz finanšu gadu no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam) un uz priekšu, un tādējādi pēc 2004. gada 31. martaITA 80.HHC panta labumus nepiešķir. Neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, neguva labumu no šīs shēmas PIP laikā. Tādēļ uzskatīja, ka nav vajadzīgs šajā izmeklēšanā turpmāk analizēt šo shēmu. |
| --- | --- |

(100)

Šo noteikumu atcēla attiecībā uz 2005.–2006. novērtējuma gadu (t. i., attiecībā uz finanšu gadu no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam) un uz priekšu, un tādējādi pēc 2004. gada 31. martaITA 80.HHC panta labumus nepiešķir. Neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, neguva labumu no šīs shēmas PIP laikā. Tādēļ uzskatīja, ka nav vajadzīgs šajā izmeklēšanā turpmāk analizēt šo shēmu.

3.2.7.   Nodokļu atmaksas sistēma (DDS)

3.2.7.1.   Juridiskais pamats

| (101) | Šī shēma ir balstīta uz 1962. gada Muitas likuma 75. pantu, 1944. gada Akcīzes likuma 37. panta 2. punkta xvi) apakšpunktu un 1994. gada Finanšu likuma 93.A un 94. pantu. |
| --- | --- |

(101)

Šī shēma ir balstīta uz 1962. gada Muitas likuma 75. pantu, 1944. gada Akcīzes likuma 37. panta 2. punkta xvi) apakšpunktu un 1994. gada Finanšu likuma 93.A un 94. pantu.

3.2.7.2.   Atbilstība

| (102) | Jebkuram eksportētājam ir tiesības izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(102)

Jebkuram eksportētājam ir tiesības izmantot šo shēmu.

3.2.7.3.   Praktiska īstenošana

| (103) | Pastāv divu veidu Indijas valdības noteikto nodokļu atmaksas likmes – “visas ražošanas nozares” likmes, ko piemēro vienreizējas izmaksas veidā visiem konkrētā ražojuma eksportētājiem, un “zīmola” likmes, ko piemēro katram uzņēmumam atsevišķi par ražojumiem, uz kuriem neattiecas “visas rūpniecības nozares” likmes. Attiecīgajam ražojumam piemēro pirmo veidu (visas ražošanas nozares likmi). |
| --- | --- |

(103)

Pastāv divu veidu Indijas valdības noteikto nodokļu atmaksas likmes – “visas ražošanas nozares” likmes, ko piemēro vienreizējas izmaksas veidā visiem konkrētā ražojuma eksportētājiem, un “zīmola” likmes, ko piemēro katram uzņēmumam atsevišķi par ražojumiem, uz kuriem neattiecas “visas rūpniecības nozares” likmes. Attiecīgajam ražojumam piemēro pirmo veidu (visas ražošanas nozares likmi).

| (104) | Visas ražošanas nozares nodokļu atmaksas likmes aprēķina kā procentus no to ražojumu vērtības, kas eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes noteikušas visas ražošanas nozares nodokļu atmaksas likmes dažādiem ražojumiem, tostarp attiecīgajam ražojumam. Tās nosaka, balstoties uz pieņemtajiem netiešajiem nodokļiem un ievedmuitas maksājumiem, kas piemēroti par precēm un pakalpojumiem, ko izmanto eksporta ražojuma ražošanas procesā (ievedmuitas nodoklis, akcīzes nodoklis, pakalpojuma nodoklis utt.), tostarp pieņemtajiem netiešajiem nodokļiem un ievedmuitas maksājumiem par precēm un pakalpojumiem, ko izmanto izejvielu ražošanai, un neatkarīgi no tā, vai šie nodokļi reāli ir vai nav bijuši maksāti. DDS summa ir atkarīga no eksporta ražojuma maksimālās vērtības par vienību. Ja uzņēmums var atprasīt atpakaļ daļu no šiem nodokļiem no CENVAT sistēmas, tad nodokļu atmaksas likme ir zemāka. |
| --- | --- |

(104)

Visas ražošanas nozares nodokļu atmaksas likmes aprēķina kā procentus no to ražojumu vērtības, kas eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes noteikušas visas ražošanas nozares nodokļu atmaksas likmes dažādiem ražojumiem, tostarp attiecīgajam ražojumam. Tās nosaka, balstoties uz pieņemtajiem netiešajiem nodokļiem un ievedmuitas maksājumiem, kas piemēroti par precēm un pakalpojumiem, ko izmanto eksporta ražojuma ražošanas procesā (ievedmuitas nodoklis, akcīzes nodoklis, pakalpojuma nodoklis utt.), tostarp pieņemtajiem netiešajiem nodokļiem un ievedmuitas maksājumiem par precēm un pakalpojumiem, ko izmanto izejvielu ražošanai, un neatkarīgi no tā, vai šie nodokļi reāli ir vai nav bijuši maksāti. DDS summa ir atkarīga no eksporta ražojuma maksimālās vērtības par vienību. Ja uzņēmums var atprasīt atpakaļ daļu no šiem nodokļiem no CENVAT sistēmas, tad nodokļu atmaksas likme ir zemāka.

| (105) | Vairākas reizes PIP laikā tika pārskatītas nodokļu atmaksas likmes attiecīgajam ražojumam. Līdz 2007. gada 1. aprīlim piemērojamās likmes bija no 6,4 % līdz 6,9 % atkarībā no ražojuma veida, līdz 2007. gada 1. septembrim no 9,1 % līdz 9,8 %. 2007. gada 13. decembrī, t. i., pēc PIP beigām, nodokļu atmaksas likmes palielināja un tās bija no 10,1 % līdz 10,3 %, un palielinājums tika attiecināts ar atpakaļejošu datumu no 2007. gada 1. septembra, t. i., attiecās uz PIP. |
| --- | --- |

(105)

Vairākas reizes PIP laikā tika pārskatītas nodokļu atmaksas likmes attiecīgajam ražojumam. Līdz 2007. gada 1. aprīlim piemērojamās likmes bija no 6,4 % līdz 6,9 % atkarībā no ražojuma veida, līdz 2007. gada 1. septembrim no 9,1 % līdz 9,8 %. 2007. gada 13. decembrī, t. i., pēc PIP beigām, nodokļu atmaksas likmes palielināja un tās bija no 10,1 % līdz 10,3 %, un palielinājums tika attiecināts ar atpakaļejošu datumu no 2007. gada 1. septembra, t. i., attiecās uz PIP.

| (106) | Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksportētājam ir jāiesniedz Indijas iestādēm deklarācija, kurā norādīts, ka eksportēšanas laikā eksportēšana notiek saskaņā ar DDS. Lai preci varētu eksportēt, nosūtīšanas procedūras gaitā Indijas muitas iestādes izsniedz eksportpreču transportēšanas izziņu. Šajā dokumentā cita starpā tiek uzrādīta DDS summa, kas eksportētājam jāsaņem par šo eksporta darījumu. Tad arī eksportētājs uzzina, cik lielu labumu tas saņems, un iereģistrē to kontos kā saņemamo summu. Kad muitas iestāde izsniegusi eksportpreču transportēšanas izziņu, Indijas valdība nevar lemt par DDS izsniegšanu. Attiecīgā DDS likme labuma aprēķināšanai ir eksporta deklarācijas sagatavošanas laikā izmantotā likme. PIP laikā notika nodokļu atmaksas likmju palielinājums ar atpakaļejošu spēku, kuru ņēma vērā, aprēķinot subsīdiju summu. |
| --- | --- |

(106)

Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksportētājam ir jāiesniedz Indijas iestādēm deklarācija, kurā norādīts, ka eksportēšanas laikā eksportēšana notiek saskaņā ar DDS. Lai preci varētu eksportēt, nosūtīšanas procedūras gaitā Indijas muitas iestādes izsniedz eksportpreču transportēšanas izziņu. Šajā dokumentā cita starpā tiek uzrādīta DDS summa, kas eksportētājam jāsaņem par šo eksporta darījumu. Tad arī eksportētājs uzzina, cik lielu labumu tas saņems, un iereģistrē to kontos kā saņemamo summu. Kad muitas iestāde izsniegusi eksportpreču transportēšanas izziņu, Indijas valdība nevar lemt par DDS izsniegšanu. Attiecīgā DDS likme labuma aprēķināšanai ir eksporta deklarācijas sagatavošanas laikā izmantotā likme. PIP laikā notika nodokļu atmaksas likmju palielinājums ar atpakaļejošu spēku, kuru ņēma vērā, aprēķinot subsīdiju summu.

3.2.7.4.   Komentāri par atklātībā nodoto informāciju

| (107) | Vairākas personas iebilda, ka DDS šajā izmeklēšanā nav kompensējams, jo tas netika īpaši paredzēts antisubsīdiju anketās, kas sagatavotas izmeklēšanas sākumā. Šo argumentu noraidīja šādu iemeslu dēļ. Saskaņā ar paziņojumu par procedūras sākšanu šīs pārskatīšanas mērķis ir noteikt subsidēšanas līmeni, kas ir radījis labumu attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem, proti, tas aptver visas Indijas valdības vadītās subsīdiju shēmas. |
| --- | --- |

(107)

Vairākas personas iebilda, ka DDS šajā izmeklēšanā nav kompensējams, jo tas netika īpaši paredzēts antisubsīdiju anketās, kas sagatavotas izmeklēšanas sākumā. Šo argumentu noraidīja šādu iemeslu dēļ. Saskaņā ar paziņojumu par procedūras sākšanu šīs pārskatīšanas mērķis ir noteikt subsidēšanas līmeni, kas ir radījis labumu attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem, proti, tas aptver visas Indijas valdības vadītās subsīdiju shēmas.

| (108) | Iebilda, ka DDS nav atkarīgs no eksporta apjoma, jo saskaņā ar šo shēmu saņemtā labuma apmērs nav atkarīgs no eksportētāju veiktā eksporta apjoma. Šo argumentu noraidīja, jo DDS labumu var pieprasīt vienīgi tad, ja preces ir eksportētas, un tas ir pietiekami, lai izpildītu eksporta iespējamības kritēriju, kas noteikts pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā. Ievērojot šo secinājumu, nav nepieciešams analizēt argumentu, ka DDS nav konkrēta shēma pamatregulas 3. panta 2. un 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(108)

Iebilda, ka DDS nav atkarīgs no eksporta apjoma, jo saskaņā ar šo shēmu saņemtā labuma apmērs nav atkarīgs no eksportētāju veiktā eksporta apjoma. Šo argumentu noraidīja, jo DDS labumu var pieprasīt vienīgi tad, ja preces ir eksportētas, un tas ir pietiekami, lai izpildītu eksporta iespējamības kritēriju, kas noteikts pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā. Ievērojot šo secinājumu, nav nepieciešams analizēt argumentu, ka DDS nav konkrēta shēma pamatregulas 3. panta 2. un 3. punkta nozīmē.

| (109) | Indijas valdība norādīja, ka nodokļu atmaksāšanas sistēma DDS atbilst pamatregulas noteikumiem un ka visas ražošanas nozares nodokļu atmaksas likmju aprēķina procedūra bijusi samērīga, iedarbīga un pamatota ar eksporta valstī vispārēji pieņemtu tirdzniecības praksi II pielikuma II daļas 4. punkta un III pielikuma II daļas 2. punkta nozīmē. Kā jau iepriekš minēts 104. apsvērumā, šī procedūra ietvēra ražošanā izmantoto izejvielu un radušos netiešo nodokļu nozares mēroga apzināšanu. Tomēr pat Indijas valdība atzina, ka procedūra nav pietiekami precīza. Proti, Indijas valdība apstiprināja, ka notikusi vienādošana, tas nozīmē, ka faktiskā atmaksātā summa bijusi lielāka nekā faktiski samaksātie nodokļi. Turklāt Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu jādara, ja nepastāv efektīva pārbaudes sistēma (II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts), un arī nepierādīja, ka atmaksa nav bijusi pārmērīga. Pamatregulā izklāstītais salīdzinājums ar atlases metodēm uzskatāms par nepiemērotu, jo tās attiecas uz antisubsīdiju izmeklēšanām un neietilpst II un III pielikumā minēto kritēriju sarakstā, tādēļ šos argumentus noraidīja. |
| --- | --- |

(109)

Indijas valdība norādīja, ka nodokļu atmaksāšanas sistēma DDS atbilst pamatregulas noteikumiem un ka visas ražošanas nozares nodokļu atmaksas likmju aprēķina procedūra bijusi samērīga, iedarbīga un pamatota ar eksporta valstī vispārēji pieņemtu tirdzniecības praksi II pielikuma II daļas 4. punkta un III pielikuma II daļas 2. punkta nozīmē. Kā jau iepriekš minēts 104. apsvērumā, šī procedūra ietvēra ražošanā izmantoto izejvielu un radušos netiešo nodokļu nozares mēroga apzināšanu. Tomēr pat Indijas valdība atzina, ka procedūra nav pietiekami precīza. Proti, Indijas valdība apstiprināja, ka notikusi vienādošana, tas nozīmē, ka faktiskā atmaksātā summa bijusi lielāka nekā faktiski samaksātie nodokļi. Turklāt Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu jādara, ja nepastāv efektīva pārbaudes sistēma (II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts), un arī nepierādīja, ka atmaksa nav bijusi pārmērīga. Pamatregulā izklāstītais salīdzinājums ar atlases metodēm uzskatāms par nepiemērotu, jo tās attiecas uz antisubsīdiju izmeklēšanām un neietilpst II un III pielikumā minēto kritēriju sarakstā, tādēļ šos argumentus noraidīja.

| (110) | Turklāt minēja, ka pārmērīgas atmaksas nerašanās varētu būt izskaidrojama ar to, ka Indijas valdība DDS neiekļāva visus Indijā maksājamos netiešos nodokļus, bet tikai galvenos netiešos nodokļus. Šo argumentu noraidīja, jo saskaņā ar II pielikuma II daļas 4. punktu un III pielikuma II daļas 2. punktu pārmērīga atmaksa jāizvērtē saskaņā ar konkrēto subsīdiju shēmu. |
| --- | --- |

(110)

Turklāt minēja, ka pārmērīgas atmaksas nerašanās varētu būt izskaidrojama ar to, ka Indijas valdība DDS neiekļāva visus Indijā maksājamos netiešos nodokļus, bet tikai galvenos netiešos nodokļus. Šo argumentu noraidīja, jo saskaņā ar II pielikuma II daļas 4. punktu un III pielikuma II daļas 2. punktu pārmērīga atmaksa jāizvērtē saskaņā ar konkrēto subsīdiju shēmu.

3.2.7.5.   Secinājums

| (111) | DDS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļu atmaksas summa ir ekvivalenta valdības nesaņemtajiem ieņēmumiem, kas citkārt būtu iekasēti un samaksāti Indijas valdībai. Turklāt DDS par eksportu dod labumu eksportētājam. |
| --- | --- |

(111)

DDS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļu atmaksas summa ir ekvivalenta valdības nesaņemtajiem ieņēmumiem, kas citkārt būtu iekasēti un samaksāti Indijas valdībai. Turklāt DDS par eksportu dod labumu eksportētājam.

| (112) | Juridiski DDS ir atkarīgas no eksporta rezultātiem un tāpēc jāuzskata par īpašām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(112)

Juridiski DDS ir atkarīgas no eksporta rezultātiem un tāpēc jāuzskata par īpašām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (113) | Vairākas personas, kas piedalījās procesā, apgalvoja, ka DDS ir nodokļu atmaksas sistēma, kas ir savienojama ar pamatregulas noteikumiem, un tāpēc labums, kas iegūts saskaņā ar to, nav jākompensē. |
| --- | --- |

(113)

Vairākas personas, kas piedalījās procesā, apgalvoja, ka DDS ir nodokļu atmaksas sistēma, kas ir savienojama ar pamatregulas noteikumiem, un tāpēc labums, kas iegūts saskaņā ar to, nav jākompensē.

| (114) | Izmeklēšanā konstatēja, ka šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu sistēmu iepriekšējā posmā kopējo netiešo nodokļu atgūšanai vai par atļautu nodokļu atmaksas vai aizvietojošu nodokļu atmaksas sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas minēti pamatregulas I pielikuma h) un i) punktā, II pielikumā (pamatnostādnes par izejmateriālu patēriņu) un III pielikumā (aizvietojuma atmaksas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma vai nu i) vest uzskati par samaksātajām nodevām un nodokļiem par ievestajām/vietējā tirgū iegādātajām precēm vai ar tām saistītajiem pakalpojumiem, vai ii) reāli patērēt šīs preces un pakalpojumus ražošanas procesā, un iii) atmaksājamā nodokļa summa netiek aprēķināta, pamatojoties uz reālajām izejvielām, ko izmantojis eksportētājs, un uz reāli maksātajām nodevām un nodokļiem. |
| --- | --- |

(114)

Izmeklēšanā konstatēja, ka šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu sistēmu iepriekšējā posmā kopējo netiešo nodokļu atgūšanai vai par atļautu nodokļu atmaksas vai aizvietojošu nodokļu atmaksas sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas minēti pamatregulas I pielikuma h) un i) punktā, II pielikumā (pamatnostādnes par izejmateriālu patēriņu) un III pielikumā (aizvietojuma atmaksas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma vai nu i) vest uzskati par samaksātajām nodevām un nodokļiem par ievestajām/vietējā tirgū iegādātajām precēm vai ar tām saistītajiem pakalpojumiem, vai ii) reāli patērēt šīs preces un pakalpojumus ražošanas procesā, un iii) atmaksājamā nodokļa summa netiek aprēķināta, pamatojoties uz reālajām izejvielām, ko izmantojis eksportētājs, un uz reāli maksātajām nodevām un nodokļiem.

| (115) | Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, lai apstiprinātu to, kuras izejvielas ir patērētas eksportētā ražojuma ražošanas procesā, vai to, ka iekšzemes netiešo nodokļu atmaksa pamatregulas I pielikuma h) punkta un II pielikuma nozīmē vai ievedmuitas nodokļu atmaksa pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē ir bijusi pārmērīga. |
| --- | --- |

(115)

Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, lai apstiprinātu to, kuras izejvielas ir patērētas eksportētā ražojuma ražošanas procesā, vai to, ka iekšzemes netiešo nodokļu atmaksa pamatregulas I pielikuma h) punkta un II pielikuma nozīmē vai ievedmuitas nodokļu atmaksa pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē ir bijusi pārmērīga.

| (116) | Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības uz labumu no DDS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē vai iegādājas vietējā tirgū kādas izejvielas un ir samaksājis nodevas vai nodokļus par šiem iepirkumiem. Lai gūtu labumu, eksportētājam pietiek vienkārši eksportēt preces, neparādot, ka kāda izejviela ir tikusi importēta vai ka kāda izejviela vai pakalpojums ticis iegādāts vietējā tirgū un ka ir samaksāts ievedmuitas nodoklis vai vietējie netiešie nodokļi. Rezultātā nav atšķirības nodokļu atmaksas likmē, ja uzņēmums veic visus izejvielu un attiecīgā ražojuma ražošanas posmus vai ir vienīgi tirgotājs eksportētājs. |
| --- | --- |

(116)

Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības uz labumu no DDS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē vai iegādājas vietējā tirgū kādas izejvielas un ir samaksājis nodevas vai nodokļus par šiem iepirkumiem. Lai gūtu labumu, eksportētājam pietiek vienkārši eksportēt preces, neparādot, ka kāda izejviela ir tikusi importēta vai ka kāda izejviela vai pakalpojums ticis iegādāts vietējā tirgū un ka ir samaksāts ievedmuitas nodoklis vai vietējie netiešie nodokļi. Rezultātā nav atšķirības nodokļu atmaksas likmē, ja uzņēmums veic visus izejvielu un attiecīgā ražojuma ražošanas posmus vai ir vienīgi tirgotājs eksportētājs.

3.2.7.6.   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (117) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja kā saņēmējam nodotu labumu, kāds pastāvēja pārskata izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. No šā brīža Indijas valdībai ir tiesības izmaksāt nodokļu atmaksas summu atbilstīgajiem eksportētājiem, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē. Kad muitas iestādes ir izsniegušas eksportpreču transportēšanas izziņu, kurā cita starpā norādīta DDS summa, kas piešķirama šai eksporta darbībai, Indijas valdība vairs nevar lemt par subsīdijas piešķiršanu vai nepiešķiršanu. Turklāt ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, katras eksporta darbības laikā reģistrēja DDS kā uzkrājošos ienākumus. |
| --- | --- |

(117)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja kā saņēmējam nodotu labumu, kāds pastāvēja pārskata izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. No šā brīža Indijas valdībai ir tiesības izmaksāt nodokļu atmaksas summu atbilstīgajiem eksportētājiem, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē. Kad muitas iestādes ir izsniegušas eksportpreču transportēšanas izziņu, kurā cita starpā norādīta DDS summa, kas piešķirama šai eksporta darbībai, Indijas valdība vairs nevar lemt par subsīdijas piešķiršanu vai nepiešķiršanu. Turklāt ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, katras eksporta darbības laikā reģistrēja DDS kā uzkrājošos ienākumus.

| (118) | Lai ņemtu vērā likmju palielināšanas ar atpakaļejošu datumu ietekmi, laikā no 2007. gada 1. septembra līdz 30. septembrim reģistrētā DDS kredīta vērtība vajadzības gadījumā tika palielināta, jo reālais labums, kuru uzņēmumi būs tiesīgi saņemt no Indijas valdības, ir lielāks nekā eksportēšanas laikā formāli pieprasītais. |
| --- | --- |

(118)

Lai ņemtu vērā likmju palielināšanas ar atpakaļejošu datumu ietekmi, laikā no 2007. gada 1. septembra līdz 30. septembrim reģistrētā DDS kredīta vērtība vajadzības gadījumā tika palielināta, jo reālais labums, kuru uzņēmumi būs tiesīgi saņemt no Indijas valdības, ir lielāks nekā eksportēšanas laikā formāli pieprasītais.

| (119) | Kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā, šīs subsīdijas apjoms ir piešķirts par visu kopējā eksporta apgrozījumu izskatāmās lietas izmeklēšanas periodā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgās summas dalītājs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta par apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(119)

Kā noteikts pamatregulas 7. panta 2. punktā, šīs subsīdijas apjoms ir piešķirts par visu kopējā eksporta apgrozījumu izskatāmās lietas izmeklēšanas periodā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgās summas dalītājs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta par apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (120) | Septiņi izlasē iekļautie uzņēmumi iesniedza prasības, ka, lai gan tie guva labumu no DDS, nav radušies atmaksas pārsniegumi, jo nodevas vai ievedmuitas nodokļi, kas tiem bija jāmaksā, pārsniedza atmaksājamās summas. Šīs prasības nolēma noraidīt. 113. un 115. apsvērumā secināja, ka Indijas valdībai nav atbilstīgas pārbaudes sistēmas, kāda paredzēta pamatregulas I, II un III pielikumā. Izmeklēšana arī liecināja, ka uzņēmumiem nav nekādu patēriņa reģistru vai kādas citas iekšējas atskaites sistēmas, lai uzskaitītu iespējamos atmaksas pārsniegumus. Šādus ziņojumus uzņēmumi iesniedza pārbaudes apmeklējumu laikā, un lielākoties tie aptvēra uzņēmumu maksātos nodokļus vispār. |
| --- | --- |

(120)

Septiņi izlasē iekļautie uzņēmumi iesniedza prasības, ka, lai gan tie guva labumu no DDS, nav radušies atmaksas pārsniegumi, jo nodevas vai ievedmuitas nodokļi, kas tiem bija jāmaksā, pārsniedza atmaksājamās summas. Šīs prasības nolēma noraidīt. 113. un 115. apsvērumā secināja, ka Indijas valdībai nav atbilstīgas pārbaudes sistēmas, kāda paredzēta pamatregulas I, II un III pielikumā. Izmeklēšana arī liecināja, ka uzņēmumiem nav nekādu patēriņa reģistru vai kādas citas iekšējas atskaites sistēmas, lai uzskaitītu iespējamos atmaksas pārsniegumus. Šādus ziņojumus uzņēmumi iesniedza pārbaudes apmeklējumu laikā, un lielākoties tie aptvēra uzņēmumu maksātos nodokļus vispār.

| (121) | Ja nepastāv atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir visa saskaņā ar DDS nodrošinātā atmaksas summa. Pretēji informācijai, ko atklātībā nodeva Indijas valdība, Texprocil un daži eksportētāji, pamatregulā nav paredzēts kompensēt nodokļu pārmērīgu atmaksu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu nodokļa pārmērīgu atmaksu var kompensēt vienīgi tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šie nosacījumi šajā gadījumā netika ievēroti. Tādēļ, ja konstatē, ka nepastāv atbilstoša pārbaudes procedūra, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē atmaksājamo summu, nevis domājamo pārsnieguma atmaksas summu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādes uzdevums nav aprēķināt šādas pārmērīgas atmaksas summu. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu iestādei tikai jāatrod pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. Turklāt jāmin, ka papildu pārbaude gadījumā, ja nav iedarbīgas pārbaudes sistēmas, Indijas iestādēm bija jāveic laicīgi, proti, pirms izmeklēšanā par kompensācijas maksājumiem notiek pārbaudes apmeklējumi. |
| --- | --- |

(121)

Ja nepastāv atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir visa saskaņā ar DDS nodrošinātā atmaksas summa. Pretēji informācijai, ko atklātībā nodeva Indijas valdība, Texprocil un daži eksportētāji, pamatregulā nav paredzēts kompensēt nodokļu pārmērīgu atmaksu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu nodokļa pārmērīgu atmaksu var kompensēt vienīgi tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šie nosacījumi šajā gadījumā netika ievēroti. Tādēļ, ja konstatē, ka nepastāv atbilstoša pārbaudes procedūra, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē atmaksājamo summu, nevis domājamo pārsnieguma atmaksas summu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādes uzdevums nav aprēķināt šādas pārmērīgas atmaksas summu. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu iestādei tikai jāatrod pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. Turklāt jāmin, ka papildu pārbaude gadījumā, ja nav iedarbīgas pārbaudes sistēmas, Indijas iestādēm bija jāveic laicīgi, proti, pirms izmeklēšanā par kompensācijas maksājumiem notiek pārbaudes apmeklējumi.

| (122) | Pretēji tam, ko minējuši vairāki ražotāji eksportētāji, aprēķinot kompensējamā labuma summu, bija jāņem vērā arī DDS labums, ko radījuši eksporta ražojumi, kas nav attiecīgais ražojums. Saskaņā ar DDS nav tādu saistību, kas ierobežo labuma izmantojumu vienīgi saistībā ar konkrētā ražojuma izmantošanu. Tātad attiecīgais ražojums var saņemt visus DDS radītā labuma veidus. |
| --- | --- |

(122)

Pretēji tam, ko minējuši vairāki ražotāji eksportētāji, aprēķinot kompensējamā labuma summu, bija jāņem vērā arī DDS labums, ko radījuši eksporta ražojumi, kas nav attiecīgais ražojums. Saskaņā ar DDS nav tādu saistību, kas ierobežo labuma izmantojumu vienīgi saistībā ar konkrētā ražojuma izmantošanu. Tātad attiecīgais ražojums var saņemt visus DDS radītā labuma veidus.

| (123) | Visi izlasē iekļautie uzņēmumi guva labumu no DDS shēmas PIP laikā un saņēma subsīdijas 1,45 % līdz 7,57 % apjomā. |
| --- | --- |

(123)

Visi izlasē iekļautie uzņēmumi guva labumu no DDS shēmas PIP laikā un saņēma subsīdijas 1,45 % līdz 7,57 % apjomā.

3.2.8.   Tehnoloģiju atjaunināšanas fonda shēma (TUFS)

3.2.8.1.   Juridiskais pamats

| (124) | TUFS ieviesa ar Indijas valdības Tekstilrūpniecības ministrijas lēmumu, kas publicēts Indijas Oficiālā Vēstneša I Ārkārtas daļas I nodaļā 1999. gada 31. martā (lēmums). Shēmu apstiprināja par spēkā esošu no 1999. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam. To pagarināja līdz 2007. gada 31. martam un pēc tam pagarināja atkal līdz PIP beigām. |
| --- | --- |

(124)

TUFS ieviesa ar Indijas valdības Tekstilrūpniecības ministrijas lēmumu, kas publicēts Indijas Oficiālā Vēstneša I Ārkārtas daļas I nodaļā 1999. gada 31. martā (lēmums). Shēmu apstiprināja par spēkā esošu no 1999. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam. To pagarināja līdz 2007. gada 31. martam un pēc tam pagarināja atkal līdz PIP beigām.

3.2.8.2.   Atbilstība

| (125) | Esošajiem vai jaunajiem ražotājiem šajā nozarē, kas nodarbojas ar kokvilnas apstrādi, darbojas tekstila un džutas rūpniecībā, ir tiesības izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(125)

Esošajiem vai jaunajiem ražotājiem šajā nozarē, kas nodarbojas ar kokvilnas apstrādi, darbojas tekstila un džutas rūpniecībā, ir tiesības izmantot šo shēmu.

3.2.8.3.   Praktiska īstenošana

| (126) | Shēmas mērķis ir sniegt atbalstu tehnoloģiju modernizēšanai tekstila un džutas rūpniecībā, tostarp šķiedru apstrādes iekārtu, dzijas, audumu, apģērbu un gatavo apģērbu iekārtu modernizēšanai. Shēma paredz dažāda veida labumu kā naudas subsīdiju, procentu subsīdiju vai valūtas maiņas kursa svārstību segšanu aizdevumiem ārvalstu valūtā. Shēmā ietvertās programmas ir diferencētas starp tekstila un džutas sektoriem un ar iekārtām austu un ar rokām austu ražojumu sektoriem. TUFS ietver šādas programmas:






  a) | 5 % atmaksa no parastajiem procentiem, ko pieprasa kredītiestāde par termiņaizdevumu rūpijās; vai |
| --- | --- | --- |

(126)

Shēmas mērķis ir sniegt atbalstu tehnoloģiju modernizēšanai tekstila un džutas rūpniecībā, tostarp šķiedru apstrādes iekārtu, dzijas, audumu, apģērbu un gatavo apģērbu iekārtu modernizēšanai. Shēma paredz dažāda veida labumu kā naudas subsīdiju, procentu subsīdiju vai valūtas maiņas kursa svārstību segšanu aizdevumiem ārvalstu valūtā. Shēmā ietvertās programmas ir diferencētas starp tekstila un džutas sektoriem un ar iekārtām austu un ar rokām austu ražojumu sektoriem. TUFS ietver šādas programmas:

a)

5 % atmaksa no parastajiem procentiem, ko pieprasa kredītiestāde par termiņaizdevumu rūpijās; vai

| b) | valūtas maiņas kursa svārstību segšana 5 % apmērā (procenti un atmaksa) no pamatlikmes par aizdevumu ārvalstu valūtā; vai |
| --- | --- |

b)

valūtas maiņas kursa svārstību segšana 5 % apmērā (procenti un atmaksa) no pamatlikmes par aizdevumu ārvalstu valūtā; vai

| c) | ar kredītu saistītas naudas subsīdijas 15 % apmērā tekstila un džutas sektorā; vai |
| --- | --- |

c)

ar kredītu saistītas naudas subsīdijas 15 % apmērā tekstila un džutas sektorā; vai

| d) | ar kredītu saistītas naudas subsīdijas 20 % apmērā ar iekārtām austu ražojumu sektorā; vai |
| --- | --- |

d)

ar kredītu saistītas naudas subsīdijas 20 % apmērā ar iekārtām austu ražojumu sektorā; vai

| e) | procentu atmaksa 5 % apmērā plus naudas subsīdijas 10 % apmērā konkrētām apstrādes iekārtām; un |
| --- | --- |

e)

procentu atmaksa 5 % apmērā plus naudas subsīdijas 10 % apmērā konkrētām apstrādes iekārtām; un

| f) | naudas subsīdijas 25 % apmērā, iegādājoties jaunas iekārtas un aprīkojumu operācijām pirms un pēc aušanas, aušanai ar rokām/aušanas ar rokām iekārtu atjaunināšanai un pārbaudes un kvalitātes kontroles iekārtām, ar rokām austo ražojumu vienībām. |
| --- | --- |

f)

naudas subsīdijas 25 % apmērā, iegādājoties jaunas iekārtas un aprīkojumu operācijām pirms un pēc aušanas, aušanai ar rokām/aušanas ar rokām iekārtu atjaunināšanai un pārbaudes un kvalitātes kontroles iekārtām, ar rokām austo ražojumu vienībām.

| (127) | Izmeklēšana konstatēja, ka no TUFS guva labumu divi izlasē iekļautie uzņēmumi, lai iegādātos iekārtas, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanai. Šie uzņēmumi atbilstīgi izmantoja procentu atmaksas aizdevumus (a) shēma) un naudas subsīdijas 10 % apmērā par apstrādes iekārtām kopā ar procentu atmaksu 5 % apmērā (e) shēma). |
| --- | --- |

(127)

Izmeklēšana konstatēja, ka no TUFS guva labumu divi izlasē iekļautie uzņēmumi, lai iegādātos iekārtas, ko izmanto attiecīgā ražojuma ražošanai. Šie uzņēmumi atbilstīgi izmantoja procentu atmaksas aizdevumus (a) shēma) un naudas subsīdijas 10 % apmērā par apstrādes iekārtām kopā ar procentu atmaksu 5 % apmērā (e) shēma).

| (128) | Lēmumā dots to iekārtu veidu saraksts, kuru iegādi subsidē saskaņā ar TUFS. Lai saņemtu labumu no TUFS, uzņēmumi iesniedz pieteikumu komercbankās vai citās kredītiestādēs, kas piešķir aizdevumus uzņēmumiem, balstoties uz neatkarīgu pašu veiktu novērtējumu par aizņēmēja kredītspēju. Ja aizņēmējam ir tiesības uz procentu subsīdiju saskaņā ar shēmu, komercbankas nodod pieprasījumu koordinējošajai aģentūrai, kas pēc tam atgriež atbalsta summu iesaistītajai komercbankai. Visbeidzot, komercbankas šādi saņemtos līdzekļus pārskaita uz aizņēmēja kontu. Koordinējošās aģentūras saņem naudas atmaksu no Indijas valdības Tekstilrūpniecības ministrijas. Indijas valdība nodod pieprasītos līdzekļus koordinējošo aģentūru rīcībā katru ceturksni. |
| --- | --- |

(128)

Lēmumā dots to iekārtu veidu saraksts, kuru iegādi subsidē saskaņā ar TUFS. Lai saņemtu labumu no TUFS, uzņēmumi iesniedz pieteikumu komercbankās vai citās kredītiestādēs, kas piešķir aizdevumus uzņēmumiem, balstoties uz neatkarīgu pašu veiktu novērtējumu par aizņēmēja kredītspēju. Ja aizņēmējam ir tiesības uz procentu subsīdiju saskaņā ar shēmu, komercbankas nodod pieprasījumu koordinējošajai aģentūrai, kas pēc tam atgriež atbalsta summu iesaistītajai komercbankai. Visbeidzot, komercbankas šādi saņemtos līdzekļus pārskaita uz aizņēmēja kontu. Koordinējošās aģentūras saņem naudas atmaksu no Indijas valdības Tekstilrūpniecības ministrijas. Indijas valdība nodod pieprasītos līdzekļus koordinējošo aģentūru rīcībā katru ceturksni.

3.2.8.4.   Komentāri par atklātībā nodoto informāciju

| (129) | Par šo shēmu no ieinteresētajām personām netika saņemti komentāri. |
| --- | --- |

(129)

Par šo shēmu no ieinteresētajām personām netika saņemti komentāri.

3.2.8.5.   Secinājums

| (130) | TUFS ir subsīdija saskaņā ar 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, jo tas ir saistīts ar līdzekļu tiešu nodošanu no valdības dotācijas veidā. Subsīdija dod labumu, samazinot finansēšanas un procentu izdevumus iekārtu iegādei. |
| --- | --- |

(130)

TUFS ir subsīdija saskaņā ar 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, jo tas ir saistīts ar līdzekļu tiešu nodošanu no valdības dotācijas veidā. Subsīdija dod labumu, samazinot finansēšanas un procentu izdevumus iekārtu iegādei.

| (131) | Subsīdiju uzskata par specifisku un tāpēc atmaksājamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu, jo tā ir speciāli paredzēta ražošanas nozarei vai ražošanas nozaru grupai, tostarp attiecīgā ražojuma ražošanai. |
| --- | --- |

(131)

Subsīdiju uzskata par specifisku un tāpēc atmaksājamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu, jo tā ir speciāli paredzēta ražošanas nozarei vai ražošanas nozaru grupai, tostarp attiecīgā ražojuma ražošanai.

3.2.8.6.   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (132) | Subsīdijas lielumu aprēķināja, kā noteikts pamatregulas 7. panta 3. punktā, pamatojoties uz saņēmēju uzņēmumu ietaupīto summu par iegādātajām iekārtām periodā, kas sakrīt ar šādu ražošanas līdzekļu parasto amortizācijas periodu. Atbilstīgi ieviestajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP, ir pielāgota, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību. Uzskatīja, ka pārskata izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam bija atbilstīga komerciālā procentu likme. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā piemērotu dalītāju pieskaitīja attiecīgajam tekstilpreču eksporta apgrozījumam, ko sasniedza PIP laikā, jo subsīdija netika piešķirta par izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(132)

Subsīdijas lielumu aprēķināja, kā noteikts pamatregulas 7. panta 3. punktā, pamatojoties uz saņēmēju uzņēmumu ietaupīto summu par iegādātajām iekārtām periodā, kas sakrīt ar šādu ražošanas līdzekļu parasto amortizācijas periodu. Atbilstīgi ieviestajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP, ir pielāgota, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību. Uzskatīja, ka pārskata izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam bija atbilstīga komerciālā procentu likme. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā piemērotu dalītāju pieskaitīja attiecīgajam tekstilpreču eksporta apgrozījumam, ko sasniedza PIP laikā, jo subsīdija netika piešķirta par izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (133) | Procentu subsīdijas summu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, balstoties uz reāli atmaksāto summu PIP laikā attiecīgajiem uzņēmumiem, kas saistīti ar procentiem, kuri samaksāti par komercaizņēmumiem, kas ņemti attiecīgo iekārtu iegādei. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā piemērotu dalītāju pieskaitīja attiecīgajam tekstilpreču eksporta apgrozījumam, ko sasniedza PIP laikā, jo subsīdija netika piešķirta par izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(133)

Procentu subsīdijas summu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, balstoties uz reāli atmaksāto summu PIP laikā attiecīgajiem uzņēmumiem, kas saistīti ar procentiem, kuri samaksāti par komercaizņēmumiem, kas ņemti attiecīgo iekārtu iegādei. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā piemērotu dalītāju pieskaitīja attiecīgajam tekstilpreču eksporta apgrozījumam, ko sasniedza PIP laikā, jo subsīdija netika piešķirta par izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (134) | Divi izlasē iekļautie uzņēmumi guva labumu no šīs shēmas PIP laikā un saņēma subsīdijas 0,01 % līdz 0,31 % apjomā. |
| --- | --- |

(134)

Divi izlasē iekļautie uzņēmumi guva labumu no šīs shēmas PIP laikā un saņēma subsīdijas 0,01 % līdz 0,31 % apjomā.

3.2.9.   Eksporta kredītu shēma (pirms nosūtīšanas un pēc nosūtīšanas) (ECS)

3.2.9.1.   Juridiskais pamats

| (135) | Shēma sīkāk aprakstīta Indijas Rezervju bankas (RBI) ģenerālapkārtrakstā IECD Nr. 02/04.02.02/2006-07 (eksporta kredīts ārvalstu valūtā), ģenerālapkārtrakstā IECD Nr. 01/04.02.02/2006-07 (eksporta kredīts rūpijās) un ģenerālapkārtrakstā DBOD.DIR (Exp.) Nr. 01/04.02.02/2007-08 (apvienots gan par eksporta kredītu rūpijās, gan ārvalstu valūtā), kas PIP laikā tika adresēti visām komercbankām Indijā. Ģenerālapkārtrakstus regulāri pārskata un atjaunina. |
| --- | --- |

(135)

Shēma sīkāk aprakstīta Indijas Rezervju bankas (RBI) ģenerālapkārtrakstā IECD Nr. 02/04.02.02/2006-07 (eksporta kredīts ārvalstu valūtā), ģenerālapkārtrakstā IECD Nr. 01/04.02.02/2006-07 (eksporta kredīts rūpijās) un ģenerālapkārtrakstā DBOD.DIR (Exp.) Nr. 01/04.02.02/2007-08 (apvienots gan par eksporta kredītu rūpijās, gan ārvalstu valūtā), kas PIP laikā tika adresēti visām komercbankām Indijā. Ģenerālapkārtrakstus regulāri pārskata un atjaunina.

3.2.9.2.   Atbilstība

| (136) | Šajā shēmā ir tiesīgi piedalīties ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(136)

Šajā shēmā ir tiesīgi piedalīties ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji.

3.2.9.3.   Praktiska īstenošana

| (137) | Saskaņā ar šo shēmu RBI obligātā kārtā nosaka maksimālos procentu likmju griestus, ko piemēro eksporta kredītiem gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā, ko komercbankas var uzlikt eksportētājam. ECS sastāv no divām apakšshēmām – eksporta kredītu shēmas pirms preču nosūtīšanas (“iesaiņošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam piešķirtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēmas pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. RBI ir noteikusi bankām eksporta finansēšanai izmantot arī noteiktu neto kredītu apjoma daļu. |
| --- | --- |

(137)

Saskaņā ar šo shēmu RBI obligātā kārtā nosaka maksimālos procentu likmju griestus, ko piemēro eksporta kredītiem gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā, ko komercbankas var uzlikt eksportētājam. ECS sastāv no divām apakšshēmām – eksporta kredītu shēmas pirms preču nosūtīšanas (“iesaiņošanas kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam piešķirtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēmas pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. RBI ir noteikusi bankām eksporta finansēšanai izmantot arī noteiktu neto kredītu apjoma daļu.

| (138) | Pateicoties RBI ģenerālapkārtrakstiem, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar izdevīgākām procentu likmēm, kuras, salīdzinot ar parastiem komerckredītiem (“naudas kredīti”), ir zemākas un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(138)

Pateicoties RBI ģenerālapkārtrakstiem, eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar izdevīgākām procentu likmēm, kuras, salīdzinot ar parastiem komerckredītiem (“naudas kredīti”), ir zemākas un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem.

3.2.9.4.   Komentāri par atklātībā nodoto informāciju

| (139) | Indijas valdība iebilda, ka attiecībā uz ECS Komisija nav pārbaudījusi shēmu saskaņā ar Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (ASCM) I pielikuma k) punkta noteikumiem, un minēja, ka eksporta kredīti Indijas rūpijās un ārvalstu valūtā nav kompensējami, jo īpaši tāpēc, ka aizņēmumiem ārvalstu valūtās bankām bija “starptautiski konkurētspējīgas likmes”. |
| --- | --- |

(139)

Indijas valdība iebilda, ka attiecībā uz ECS Komisija nav pārbaudījusi shēmu saskaņā ar Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (ASCM) I pielikuma k) punkta noteikumiem, un minēja, ka eksporta kredīti Indijas rūpijās un ārvalstu valūtā nav kompensējami, jo īpaši tāpēc, ka aizņēmumiem ārvalstu valūtās bankām bija “starptautiski konkurētspējīgas likmes”.

| (140) | Jāpiebilst, ka ACSM I pielikuma k) punkts neattiecas uz 135. apsvērumā minētajām eksporta kredīta shēmām, jo šā punkta nozīmē parasti par eksporta kredītu uzskata vienīgi kredīta finansējumu uz diviem gadiem vai ilgāku periodu, jo tas atbilst definīcijai ESAO Nolīgumā par pamatnostādnēm valsts atbalstītiem eksporta kredītiem. Tāpēc šo argumentu noraidīja. |
| --- | --- |

(140)

Jāpiebilst, ka ACSM I pielikuma k) punkts neattiecas uz 135. apsvērumā minētajām eksporta kredīta shēmām, jo šā punkta nozīmē parasti par eksporta kredītu uzskata vienīgi kredīta finansējumu uz diviem gadiem vai ilgāku periodu, jo tas atbilst definīcijai ESAO Nolīgumā par pamatnostādnēm valsts atbalstītiem eksporta kredītiem. Tāpēc šo argumentu noraidīja.

3.2.9.5.   Secinājums

| (141) | ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, ko nosaka 135. apsvērumā minētie RBI ģenerālapkārtraksti, var samazināt eksportētāja procentu izdevumus salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un šai gadījumā labumi pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē tiek piešķirti šādam eksportētājam. Eksporta finansēšana pati par sevi nav drošāka par iekšzemes finansēšanu. Faktiski to parasti uzskata par riskantāku, un nodrošinājums, kas nepieciešams kādam kredītam neatkarīgi no finanšu objekta, ir tikai komerciāls lēmums, kuru pieņem attiecīgā komercbanka. Atšķirīgas likmes attiecībā uz dažādām bankām ir RBI metodoloģijas rezultāts, lai noteiktu maksimālo aizdevuma likmi katrai komercbankai atsevišķi. Turklāt komercbankām nebūtu pienākuma eksporta finansēšanas aizdevējiem noteikt izdevīgākas procentu likmes eksporta kredītiem ārvalstu valūtā. |
| --- | --- |

(141)

ECS kredīta preferenciālās procentu likmes, ko nosaka 135. apsvērumā minētie RBI ģenerālapkārtraksti, var samazināt eksportētāja procentu izdevumus salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un šai gadījumā labumi pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē tiek piešķirti šādam eksportētājam. Eksporta finansēšana pati par sevi nav drošāka par iekšzemes finansēšanu. Faktiski to parasti uzskata par riskantāku, un nodrošinājums, kas nepieciešams kādam kredītam neatkarīgi no finanšu objekta, ir tikai komerciāls lēmums, kuru pieņem attiecīgā komercbanka. Atšķirīgas likmes attiecībā uz dažādām bankām ir RBI metodoloģijas rezultāts, lai noteiktu maksimālo aizdevuma likmi katrai komercbankai atsevišķi. Turklāt komercbankām nebūtu pienākuma eksporta finansēšanas aizdevējiem noteikt izdevīgākas procentu likmes eksporta kredītiem ārvalstu valūtā.

| (142) | Neraugoties uz to, ka saskaņā ar ECS piedāvātos izdevīgos kredītus izsniedz komercbankas, iegūtais labums ir valdības finansiālais ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Šajā kontekstā jāatzīmē, ka ne pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, ne PTO Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (ASCM) netiek prasīta maksa par valsts kontiem, piemēram, Indijas valdības atlīdzība komercbankām, lai pierādītu subsīdiju, bet vienīgi valdības rīkojums veikt uzdevumus, kas minēti pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā. RBI ir valsts iestāde, un uz to attiecas definīcija “valdība” saskaņā ar pamatregulas 1. panta 3. punktu. Šīs bankas vienīgā īpašniece ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. RBI sniedz norādījumus privātām struktūrām, jo komercbankām ir saistoši nosacījumi cita starpā par maksimālajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti RBI ģenerālapkārtrakstos un RBI noteikumos par to, ka komercbankām noteikta daļa bankas neto kredītu jāparedz eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, proti, šajā gadījumā izsniegt aizdevumus preferenciālas eksporta finansēšanas veidā. Kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, šādu aizdevumu veidā piešķirtu naudas līdzekļu tiešu pārskaitīšanu ar konkrētiem nosacījumiem parasti uztic valdībai, un praksē tā būtībā atšķiras no valdības parastās prakses. |
| --- | --- |

(142)

Neraugoties uz to, ka saskaņā ar ECS piedāvātos izdevīgos kredītus izsniedz komercbankas, iegūtais labums ir valdības finansiālais ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Šajā kontekstā jāatzīmē, ka ne pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, ne PTO Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (ASCM) netiek prasīta maksa par valsts kontiem, piemēram, Indijas valdības atlīdzība komercbankām, lai pierādītu subsīdiju, bet vienīgi valdības rīkojums veikt uzdevumus, kas minēti pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā. RBI ir valsts iestāde, un uz to attiecas definīcija “valdība” saskaņā ar pamatregulas 1. panta 3. punktu. Šīs bankas vienīgā īpašniece ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. RBI sniedz norādījumus privātām struktūrām, jo komercbankām ir saistoši nosacījumi cita starpā par maksimālajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti RBI ģenerālapkārtrakstos un RBI noteikumos par to, ka komercbankām noteikta daļa bankas neto kredītu jāparedz eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, proti, šajā gadījumā izsniegt aizdevumus preferenciālas eksporta finansēšanas veidā. Kā noteikts pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, šādu aizdevumu veidā piešķirtu naudas līdzekļu tiešu pārskaitīšanu ar konkrētiem nosacījumiem parasti uztic valdībai, un praksē tā būtībā atšķiras no valdības parastās prakses.

| (143) | Šo subsīdiju saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskata par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu un tāpēc tās ir atkarīgas no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(143)

Šo subsīdiju saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskata par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu un tāpēc tās ir atkarīgas no eksporta rezultātiem.

3.2.9.6.   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (144) | Subsīdijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kuri samaksāti par eksporta kredītu, kas izmantots PIP laikā, un summu, kura būtu jāmaksā, ja tādas pašas procentu likmes piemērotu parastiem komerckredītiem. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu (dalāmais) pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam PIP laikā kā atbilstīgu dalītāju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un tā netika piešķirta par saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(144)

Subsīdijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kuri samaksāti par eksporta kredītu, kas izmantots PIP laikā, un summu, kura būtu jāmaksā, ja tādas pašas procentu likmes piemērotu parastiem komerckredītiem. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu (dalāmais) pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam PIP laikā kā atbilstīgu dalītāju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un tā netika piešķirta par saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (145) | Tika iesniegti vairāki komentāri attiecībā uz sīkāku informāciju par ECS labuma aprēķiniem. Gadījumos, kad konstatēja, ka tie ir pamatoti, aprēķinos veica korekcijas. |
| --- | --- |

(145)

Tika iesniegti vairāki komentāri attiecībā uz sīkāku informāciju par ECS labuma aprēķiniem. Gadījumos, kad konstatēja, ka tie ir pamatoti, aprēķinos veica korekcijas.

| (146) | Visi izlasē iekļautie uzņēmumi un grupas ieguva subsīdijas no šīs shēmas PIP laikā ar likmēm līdz 1,05 %, vienam uzņēmumam konstatēja niecīgu labumu. |
| --- | --- |

(146)

Visi izlasē iekļautie uzņēmumi un grupas ieguva subsīdijas no šīs shēmas PIP laikā ar likmēm līdz 1,05 %, vienam uzņēmumam konstatēja niecīgu labumu.

3.3.   Kompensējamo subsīdiju apmērs

| (147) | Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem izmeklēšanā pārbaudītajiem ražotājiem eksportētājiem kompensējamo subsīdiju summa, izsakot pēc vērtības, svārstās no 5,2 % līdz 9,7 %. |
| --- | --- |

(147)

Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem izmeklēšanā pārbaudītajiem ražotājiem eksportētājiem kompensējamo subsīdiju summa, izsakot pēc vērtības, svārstās no 5,2 % līdz 9,7 %.

| (148) | Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu uzņēmumiem, kas sadarbojas, bet nav iekļauti izlasē, subsīdiju apjoms, kuru aprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdiju apjomu, kas noteikts uzņēmumiem, kuri sadarbojas un ir iekļauti izlasē, ir 7,7 %. Ņemot vērā to, ka vispārējās sadarbības līmenis Indijā bija augsts (95 %), atlikušo subsīdiju apjomu visiem pārējiem uzņēmumiem noteica tā uzņēmuma līmenī, kam bija augstākais individuālais apjoms, t. i., 9,7 %.















  Subsīdiju shēma →
  Uzņēmums/grupa↓ | DEPB | DFRC/DFIA | EPCG | ALS/AAS | EPZ/EOU | ITES | ECS | DDS | TUFS | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anunay Fab. Ltd | 0,15 % | 2,03 % | | | | | 1,05 % | 4,58 % | | 7,8 % |
| The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd
  N W Exports Limited
  Nowrosjee Wadia & Sons Limited | 1,65 % | | 1,45 % | 1,74 % | | | 0,11 % | 4,15 % | 0,31 % | 9,4 % |
| Brijmohan Purusottamdas
  Incotex Impex Pvt. Ltd | | | | | | | 0,94 % | 7,39 % | | 8,3 % |
| Divya Global Pvt. Ltd | | 0,94 % | | | | | 0,04 % | 7,26 % | | 8,2 % |
| Intex Exports
  Pattex Exports
  Sunny Made-Ups | | | | | | | 0,08 % | 7,57 % | | 7,6 % |
| Jindal Worldwide Ltd
  Texcellence Overseas | 1,44 % | | 1,25 % | | | | 0,76 % | 4,57 % | | 8 % |
| Madhu Industries Ltd. | 3,96 % | | | | | | neliels | 1,45 % | | 5,4 % |
| Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd
  Mahalaxmi Exports | | | | | | | 0,07 % | 7,41 % | 0,01 % | 7,5 % |
| Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd | | 1,41 % | 1,17 % | | | | 0,34 % | 6,78 % | | 9,7 % |
| Prem Textiles | | | | | | | 0,88 % | 7,48 % | | 8,3 % |
| Vigneshwara Exports Ltd. | 0,5 % | 0,09 % | neliels | 0,17 % | | | 0,61 % | 3,84 % | | 5,2 % |

(148)

Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu uzņēmumiem, kas sadarbojas, bet nav iekļauti izlasē, subsīdiju apjoms, kuru aprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdiju apjomu, kas noteikts uzņēmumiem, kuri sadarbojas un ir iekļauti izlasē, ir 7,7 %. Ņemot vērā to, ka vispārējās sadarbības līmenis Indijā bija augsts (95 %), atlikušo subsīdiju apjomu visiem pārējiem uzņēmumiem noteica tā uzņēmuma līmenī, kam bija augstākais individuālais apjoms, t. i., 9,7 %.

Subsīdiju shēma →

Uzņēmums/grupa↓

DEPB

DFRC/DFIA

EPCG

ALS/AAS

EPZ/EOU

ITES

ECS

DDS

TUFS

Kopā

Anunay Fab. Ltd

0,15 %

2,03 %

1,05 %

4,58 %

7,8 %

The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd

N W Exports Limited

Nowrosjee Wadia & Sons Limited

1,65 %

1,45 %

1,74 %

0,11 %

4,15 %

0,31 %

9,4 %

Brijmohan Purusottamdas

Incotex Impex Pvt. Ltd

0,94 %

7,39 %

8,3 %

Divya Global Pvt. Ltd

0,94 %

0,04 %

7,26 %

8,2 %

Intex Exports

Pattex Exports

Sunny Made-Ups

0,08 %

7,57 %

7,6 %

Jindal Worldwide Ltd

Texcellence Overseas

1,44 %

1,25 %

0,76 %

4,57 %

8 %

Madhu Industries Ltd.

3,96 %

neliels

1,45 %

5,4 %

Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd

Mahalaxmi Exports

0,07 %

7,41 %

0,01 %

7,5 %

Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd

1,41 %

1,17 %

0,34 %

6,78 %

9,7 %

Prem Textiles

0,88 %

7,48 %

8,3 %

Vigneshwara Exports Ltd.

0,5 %

0,09 %

neliels

0,17 %

0,61 %

3,84 %

5,2 %

4.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (149) | Saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem un šā daļējā starpposma novērtējuma pamatojumu, kas izklāstīts paziņojuma par uzsākšanu 3. punktā, ir konstatēts, ka subsidēšanas līmenis attiecībā uz ražotājiem, kuri sadarbojās, ir mainījies un tāpēc atbilstīgi jāgroza kompensācijas maksājuma likme, kas piemērota ar Regulu (EK) Nr. 74/2004. |
| --- | --- |

(149)

Saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem un šā daļējā starpposma novērtējuma pamatojumu, kas izklāstīts paziņojuma par uzsākšanu 3. punktā, ir konstatēts, ka subsidēšanas līmenis attiecībā uz ražotājiem, kuri sadarbojās, ir mainījies un tāpēc atbilstīgi jāgroza kompensācijas maksājuma likme, kas piemērota ar Regulu (EK) Nr. 74/2004.

| (150) | Galīgo spēkā esošo nodokli noteica, pamatojoties uz kompensācijas starpību, jo kaitējumu novēršanas līmenis bija augstāks. Tā kā šajā pārskatā noteiktie subsīdiju apmēri nepārsniedza kaitējumu novēršanas līmeni, saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu nodokļus nosaka, pamatojoties uz subsīdiju apmēriem. |
| --- | --- |

(150)

Galīgo spēkā esošo nodokli noteica, pamatojoties uz kompensācijas starpību, jo kaitējumu novēršanas līmenis bija augstāks. Tā kā šajā pārskatā noteiktie subsīdiju apmēri nepārsniedza kaitējumu novēršanas līmeni, saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu nodokļus nosaka, pamatojoties uz subsīdiju apmēriem.

| (151) | Subsīdiju apmērs uzņēmumam Pasupati Fabrics, kas nebija iekļauts šajā pārskatā, tika saglabāts tajā pašā līmenī, kādu noteica sākotnējā izmeklēšanā, jo konstatēja, ka šis uzņēmums gūst labumu no subsīdiju shēmas, kura šajā izmeklēšanā netika pārskatīta. |
| --- | --- |

(151)

Subsīdiju apmērs uzņēmumam Pasupati Fabrics, kas nebija iekļauts šajā pārskatā, tika saglabāts tajā pašā līmenī, kādu noteica sākotnējā izmeklēšanā, jo konstatēja, ka šis uzņēmums gūst labumu no subsīdiju shēmas, kura šajā izmeklēšanā netika pārskatīta.

| (152) | Uzņēmumus, par kuriem konstatēja, ka tie ir savstarpēji saistīti, nodokļu iekasēšanas nolūkā uzskatīja kā vienu juridisku vienību (grupu), un tādēļ tiem noteica vienādu kompensācijas maksājumu. Lai nodrošinātu pareizu svērumu, izmantoja attiecīgā ražojuma daudzumus, ko šīs grupas eksportēja PIP laikā. |
| --- | --- |

(152)

Uzņēmumus, par kuriem konstatēja, ka tie ir savstarpēji saistīti, nodokļu iekasēšanas nolūkā uzskatīja kā vienu juridisku vienību (grupu), un tādēļ tiem noteica vienādu kompensācijas maksājumu. Lai nodrošinātu pareizu svērumu, izmantoja attiecīgā ražojuma daudzumus, ko šīs grupas eksportēja PIP laikā.

| (153) | Izlasē iekļautais uzņēmums Prem Textiles pārskatīšanas izmeklēšanas laikā iesniedza informāciju, ka tas ir mainījis nosaukumu uz Prem Textiles (International) Pvt. Ltd. Pēc šīs informācijas pārbaudes un pēc tam, kad tika secināts, ka nosaukuma maiņa nekādā veidā neietekmē šā pārskata konstatējumus, tika nolemts piekrist lūgumam un šajā regulā saukt šo uzņēmumu par Prem Textiles (International) Pvt. Ltd. |
| --- | --- |

(153)

Izlasē iekļautais uzņēmums Prem Textiles pārskatīšanas izmeklēšanas laikā iesniedza informāciju, ka tas ir mainījis nosaukumu uz Prem Textiles (International) Pvt. Ltd. Pēc šīs informācijas pārbaudes un pēc tam, kad tika secināts, ka nosaukuma maiņa nekādā veidā neietekmē šā pārskata konstatējumus, tika nolemts piekrist lūgumam un šajā regulā saukt šo uzņēmumu par Prem Textiles (International) Pvt. Ltd.

| (154) | Ņemot vērā, ka vispārējās sadarbības līmenis Indijā bija augsts (95 %), atlikušo kompensācijas maksājumu visiem pārējiem uzņēmumiem noteica tā uzņēmuma līmenī, kam bija augstākais individuālais apjoms, t. i., 9,7 %. |
| --- | --- |

(154)

Ņemot vērā, ka vispārējās sadarbības līmenis Indijā bija augsts (95 %), atlikušo kompensācijas maksājumu visiem pārējiem uzņēmumiem noteica tā uzņēmuma līmenī, kam bija augstākais individuālais apjoms, t. i., 9,7 %.

| (155) | Tāpēc piemēro šādus maksājumus:






  Uzņēmums/grupa | Maksājuma likme (%) |
| --- | --- | --- |
| Anunay Fab. Limited, Ahmedabad | 7,8 % |
| The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai
  N W Exports Limited, Mumbai
  Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai | 9,4 % |
| Brijmohan Purusottamdas, Mumbai
  Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai | 8,3 % |
| Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai | 8,2 % |
| Intex Exports, Mumbai
  Pattex Exports, Mumbai
  Sunny Made-Ups, Mumbai | 7,6 % |
| Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad
  Texcellence Overseas, Mumbai | 8 % |
| Madhu Industries Limited, Ahmedabad | 5,4 % |
| Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad
  Mahalaxmi Exports, Ahmedabad | 7,5 % |
| Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai | 9,7 % |
| Prem Textiles, Indore | 8,3 % |
| Vigneshwara Exports Limited, Mumbai | 5,2 % |
| Izlasē neiekļautie sadarbībai piekritušie uzņēmumi | 7,7 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 9,7 % |

(155)

Tāpēc piemēro šādus maksājumus:

Uzņēmums/grupa

Maksājuma likme (%)

Anunay Fab. Limited, Ahmedabad

7,8 %

The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai

N W Exports Limited, Mumbai

Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai

9,4 %

Brijmohan Purusottamdas, Mumbai

Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai

8,3 %

Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai

8,2 %

Intex Exports, Mumbai

Pattex Exports, Mumbai

Sunny Made-Ups, Mumbai

7,6 %

Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad

Texcellence Overseas, Mumbai

8 %

Madhu Industries Limited, Ahmedabad

5,4 %

Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad

Mahalaxmi Exports, Ahmedabad

7,5 %

Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai

9,7 %

Prem Textiles, Indore

8,3 %

Vigneshwara Exports Limited, Mumbai

5,2 %

Izlasē neiekļautie sadarbībai piekritušie uzņēmumi

7,7 %

Visi pārējie uzņēmumi

9,7 %

| (156) | Atsevišķu uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, ir noteiktas, pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā izdarītajiem secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji vidējam maksājumam, ko piemēro I pielikumā minētajiem uzņēmumiem un valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tādu Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri ir saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(156)

Atsevišķu uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, ir noteiktas, pamatojoties uz izmeklēšanas gaitā izdarītajiem secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji vidējam maksājumam, ko piemēro I pielikumā minētajiem uzņēmumiem un valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tādu Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri ir saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (157) | Jebkurš lūgums piemērot minētās individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai, pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un pārdošanu eksportam, kas saistīta, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Komisija, vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, izdarīs attiecīgus grozījumus regulā, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes, |
| --- | --- |

(157)

Jebkurš lūgums piemērot minētās individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai, pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un pārdošanu eksportam, kas saistīta, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumos. Komisija, vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, izdarīs attiecīgus grozījumus regulā, papildinot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro individuālās maksājuma likmes,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 74/2004 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgu kompensācijas maksājumu par gultasveļu no tīras kokvilnas vai ar ķīmisko šķiedru un linšķiedru (linšķiedras veido tikai nelielu daļu) piejaukumu, balinātu, krāsotu vai apdrukātu, kuras izcelsme ir Indijā un ko pašreiz klasificē ar KN kodiem ex 6302 21 00 (Taric kodi 6302210081 un 6302210089), ex 6302 22 90 (Taric kods 6302229019), ex 6302 31 00 (Taric kods 6302310090) un ex 6302 32 90 (Taric kods 6302329019).

2.   Maksājuma likme, ko piemēro neto cenai, ieskaitot piegādi līdz Kopienas robežai, tabulā norādīto uzņēmumu ražojumiem pirms muitas nodokļa nomaksas ir šāda:.

| Uzņēmums | Maksājuma likme (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Anunay Fab. Limited, Ahmedabad | 7,8 | A902 |
| The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai | 9,4 | A488 |
| N.W. Exports Limited, Mumbai | 9,4 | A489 |
| Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai | 9,4 | A490 |
| Brijmohan Purusottamdas, Mumbai | 8,3 | A491 |
| Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai | 8,3 | A903 |
| Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai | 8,2 | A492 |
| Intex Exports, Mumbai | 7,6 | A904 |
| Pattex Exports, Mumbai | 7,6 | A905 |
| Sunny Made-Ups, Mumbai | 7,6 | A906 |
| Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad | 8 | A494 |
| Texcellence Overseas, Mumbai | 8 | A493 |
| Madhu Industries Limited, Ahmedabad | 5,4 | A907 |
| Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad | 7,5 | A908 |
| Mahalaxmi Exports, Ahmedabad | 7,5 | A495 |
| Pasupati Fabrics, New Delhi | 8,5 | A496 |
| Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai | 9,7 | 8048 |
| Prem Textiles (International) Pvt. Ltd, Indore | 8,3 | A909 |
| Vigneshwara Exports Limited, Mumbai | 5,2 | A497 |

Uzņēmums

Maksājuma likme (%)

Taric papildu kods

Anunay Fab. Limited, Ahmedabad

7,8

A902

The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai

9,4

A488

N.W. Exports Limited, Mumbai

9,4

A489

Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai

9,4

A490

Brijmohan Purusottamdas, Mumbai

8,3

A491

Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai

8,3

A903

Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai

8,2

A492

Intex Exports, Mumbai

7,6

A904

Pattex Exports, Mumbai

7,6

A905

Sunny Made-Ups, Mumbai

7,6

A906

Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad

8

A494

Texcellence Overseas, Mumbai

8

A493

Madhu Industries Limited, Ahmedabad

5,4

A907

Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad

7,5

A908

Mahalaxmi Exports, Ahmedabad

7,5

A495

Pasupati Fabrics, New Delhi

8,5

A496

Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai

9,7

8048

Prem Textiles (International) Pvt. Ltd, Indore

8,3

A909

Vigneshwara Exports Limited, Mumbai

5,2

A497

3.   Maksājuma likme, ko piemēro neto cenai, ieskaitot piegādi līdz Kopienas robežai, pielikumā norādīto uzņēmumu ražojumiem, pirms muitas nodokļa nomaksas ir 7,7 % (Taric papildu kods A498).

4.   Maksājuma likme, ko piemēro neto cenai, ieskaitot piegādi līdz Kopienas robežai, pielikumā norādīto uzņēmumu ražojumiem, kuri nav minēti 2. un 3. punktā, pirms muitas nodokļa nomaksas ir 9,7 % (Taric papildu kods A999).

5.   Ja vien nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 74/2004 pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. BARNIER

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 12, 17.1.2004., 1. lpp.

2

(3)  OV C 230, 2.10.2007., 5. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

TARIC papildu kods: A498

| Ajit Impex | Mumbai |
| --- | --- |
| Alok Industries Limited | Mumbai |
| Alps Industries Ltd | Ghaziabad |
| Ambaji Marketing Pvt. Ltd | Ahmedabad |
| Anglo French textiles | Pondicherry |
| Anjal Garments | Ghaziabad |
| Anjani Synthetics Limited | Ahmedabad |
| Aravali | Jaipur |
| Ashok Heryani Exports | New Delhi |
| At Home India Pvt. Ltd | New Delhi |
| Atul Impex Pvt. Ltd | Dombivli |
| Balloons | New Delhi |
| Beepee Enterprise | Mumbai |
| Bhairav India International | Ahmedabad |
| Bunts Exports Pvt Ltd | Mumbai |
| Chemi Palace | Mumbai |
| Consultech Dynamics | Mumbai |
| Cotfab Exports | Mumbai |
| Country House | New Delhi |
| Creative Mobus Fabrics Limited | Mumbai |
| Deepak Traders | Mumbai |
| Dimple Impex (India) Pvt Ltd | New Delhi |
| Eleganza Furnishings Pvt. Ltd | Mumbai |
| Emperor Trading Company | Tirupur |
| Estocorp (India) Pvt. Ltd | New Delhi |
| Exemplar International | Hyderabad |
| Falcon Finstock Pvt Ltd | Ahmedabad |
| G-2 International export Ltd | Ahmedabad |
| Gauranga Homefashions | Mumbai |
| GHCL Ltd | Gujarat |
| Good Shepherd Health Education & Dispensary | Tamilnadu |
| Harimann International Private Limited | Mumbai |
| Heirloom Collections (P) Ltd | New Delhi |
| Hemlines Textile Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Himalaya Overseas | New Delhi |
| Home Fashions International | Kerala |
| Ibats | New Delhi |
| Indian Arts and Crafts Syndicate | New Delhi |
| Indian Craft Creations | New Delhi |
| Indo Euro Textiles Pvt. Ltd | New Delhi |
| Kabra Brothers | Mumbai |
| Kalam Designs | Ahmedabad |
| Kanodia Fabrics (International) | Mumbai |
| Karthi Krishna Exports | Tirupur |
| Kaushalya Export | Ahmedabad |
| Kirti Overseas | Ahmedabad |
| La Sorogeeka Incorporated | New Delhi |
| Lalit & Company | Mumbai |
| Manubhai Vithaldas | Mumbai |
| Marwaha Exports | New Delhi |
| Milano International (India) Pvt. Ltd | Chennai |
| Mohan Overseas (P) Ltd | New Delhi |
| M/s. Opera Clothing | Mumbai |
| M/S Vijayeswari Textiles Limited | Coimbatore |
| Nandlal & Sons | Mumbai |
| Natural Collection | New Delhi |
| Oracle Exports Home Textiles Pvt. Ltd | Mumbai |
| Pacific Exports | Ahmedabad |
| Petite Point | New Delhi |
| Pradip Exports | Ahmedabad |
| Pradip Overseas Pvt. Ltd | Ahmedabad |
| Punch Exporters | Mumbai |
| Radiant Expo Global Pvt. Ltd | New Delhi |
| Radiant Exports | New Delhi |
| Raghuvir Exim Limited | Ahmedabad |
| Ramesh Textiles India Pvt. Ltd | Indore |
| Ramlaks Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Redial Exim Pvt Ltd | Mumbai |
| S. D. Entreprises | Mumbai |
| Samria Fabrics | Indore |
| Sanskrut Intertex Pvt. Ltd | Ahmedabad |
| Sarah Exports | Mumbai |
| Shades of India Crafts Pvt. Ltd | New Delhi |
| Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd | Baroda |
| Shetty Garments Pvt Ltd | Mumbai |
| Shivani Exports | Mumbai |
| Shivani Impex | Mumbai |
| Shrijee Enterprises | Mumbai |
| S.P. Impex | Indore |
| Starline Exports | Mumbai |
| Stitchwell Garments | Ahmedabad |
| Sumangalam Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Summer India Textile Mills (P) Ltd | Salem |
| Surendra Textile | Indore |
| Suresh & Co. | Mumbai |
| Synergy Lifestyles Pvt. Ltd | Mumbai |
| Syntex Corporation Pvt. Ltd | Mumbai |
| Texel Industries | Chennai |
| Texmart Import export | Ahmedabad |
| Textrade International Private Limited | Mumbai |
| The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd | Mumbai |
| Trend Setters | Mumbai |
| Trend Setters K.F.T.Z. | Mumbai |
| Utkarsh Exim Pvt Ltd | Ahmedabad |
| V & K Associates | Mumbai |
| Valiant Glass Works Private Ltd | Mumbai |
| Visma International | Tamilnadu |
| VPMSK A Traders | Karur |
| V.S.N.C. Narasimha Chettiar Sons | Karur |
| Welspun India Limited | Mumbai |
| Yellows Spun and Linens Private Limited | Mumbai” |

Ajit Impex

Mumbai

Alok Industries Limited

Mumbai

Alps Industries Ltd

Ghaziabad

Ambaji Marketing Pvt. Ltd

Ahmedabad

Anglo French textiles

Pondicherry

Anjal Garments

Ghaziabad

Anjani Synthetics Limited

Ahmedabad

Aravali

Jaipur

Ashok Heryani Exports

New Delhi

At Home India Pvt. Ltd

New Delhi

Atul Impex Pvt. Ltd

Dombivli

Balloons

New Delhi

Beepee Enterprise

Mumbai

Bhairav India International

Ahmedabad

Bunts Exports Pvt Ltd

Mumbai

Chemi Palace

Mumbai

Consultech Dynamics

Mumbai

Cotfab Exports

Mumbai

Country House

New Delhi

Creative Mobus Fabrics Limited

Mumbai

Deepak Traders

Mumbai

Dimple Impex (India) Pvt Ltd

New Delhi

Eleganza Furnishings Pvt. Ltd

Mumbai

Emperor Trading Company

Tirupur

Estocorp (India) Pvt. Ltd

New Delhi

Exemplar International

Hyderabad

Falcon Finstock Pvt Ltd

Ahmedabad

G-2 International export Ltd

Ahmedabad

Gauranga Homefashions

Mumbai

GHCL Ltd

Gujarat

Good Shepherd Health Education & Dispensary

Tamilnadu

Harimann International Private Limited

Mumbai

Heirloom Collections (P) Ltd

New Delhi

Hemlines Textile Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Himalaya Overseas

New Delhi

Home Fashions International

Kerala

Ibats

New Delhi

Indian Arts and Crafts Syndicate

New Delhi

Indian Craft Creations

New Delhi

Indo Euro Textiles Pvt. Ltd

New Delhi

Kabra Brothers

Mumbai

Kalam Designs

Ahmedabad

Kanodia Fabrics (International)

Mumbai

Karthi Krishna Exports

Tirupur

Kaushalya Export

Ahmedabad

Kirti Overseas

Ahmedabad

La Sorogeeka Incorporated

New Delhi

Lalit & Company

Mumbai

Manubhai Vithaldas

Mumbai

Marwaha Exports

New Delhi

Milano International (India) Pvt. Ltd

Chennai

Mohan Overseas (P) Ltd

New Delhi

M/s. Opera Clothing

Mumbai

M/S Vijayeswari Textiles Limited

Coimbatore

Nandlal & Sons

Mumbai

Natural Collection

New Delhi

Oracle Exports Home Textiles Pvt. Ltd

Mumbai

Pacific Exports

Ahmedabad

Petite Point

New Delhi

Pradip Exports

Ahmedabad

Pradip Overseas Pvt. Ltd

Ahmedabad

Punch Exporters

Mumbai

Radiant Expo Global Pvt. Ltd

New Delhi

Radiant Exports

New Delhi

Raghuvir Exim Limited

Ahmedabad

Ramesh Textiles India Pvt. Ltd

Indore

Ramlaks Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Redial Exim Pvt Ltd

Mumbai

S. D. Entreprises

Mumbai

Samria Fabrics

Indore

Sanskrut Intertex Pvt. Ltd

Ahmedabad

Sarah Exports

Mumbai

Shades of India Crafts Pvt. Ltd

New Delhi

Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd

Baroda

Shetty Garments Pvt Ltd

Mumbai

Shivani Exports

Mumbai

Shivani Impex

Mumbai

Shrijee Enterprises

Mumbai

S.P. Impex

Indore

Starline Exports

Mumbai

Stitchwell Garments

Ahmedabad

Sumangalam Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Summer India Textile Mills (P) Ltd

Salem

Surendra Textile

Indore

Suresh & Co.

Mumbai

Synergy Lifestyles Pvt. Ltd

Mumbai

Syntex Corporation Pvt. Ltd

Mumbai

Texel Industries

Chennai

Texmart Import export

Ahmedabad

Textrade International Private Limited

Mumbai

The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd

Mumbai

Trend Setters

Mumbai

Trend Setters K.F.T.Z.

Mumbai

Utkarsh Exim Pvt Ltd

Ahmedabad

V & K Associates

Mumbai

Valiant Glass Works Private Ltd

Mumbai

Visma International

Tamilnadu

VPMSK A Traders

Karur

V.S.N.C. Narasimha Chettiar Sons

Karur

Welspun India Limited

Mumbai

Yellows Spun and Linens Private Limited

Mumbai”

---

| 30.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 350/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 350/24

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1354/2008

(2008. gada 18. decembris)

par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1628/2004, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu tādu konkrētu grafīta elektrodu sistēmu importam, kuru izcelsme ir Indijā, un Regulā (EK) Nr. 1629/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. un 19. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

I.   Iepriekšējā izmeklēšana un pašreizējie pasākumi

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1628/2004 (2) Padome noteica galīgo kompensācijas maksājumu tādiem importētiem grafīta elektrodiem, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai vairāk un elektriskā pretestība ir 6,0 μΩ·m vai mazāk, ar KN kodu ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem ar KN kodu ex 8545 90 90, neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi, un kuru izcelsme ir Indijā. Nodokļa likme ir robežās no 7,0 līdz 15,7 % importam no atsevišķi nosauktiem eksportētājiem, un visu citu uzņēmumu importam ir piemērojama nodokļa likme 15,7 %. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1628/2004 (2) Padome noteica galīgo kompensācijas maksājumu tādiem importētiem grafīta elektrodiem, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai vairāk un elektriskā pretestība ir 6,0 μΩ·m vai mazāk, ar KN kodu ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem ar KN kodu ex 8545 90 90, neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi, un kuru izcelsme ir Indijā. Nodokļa likme ir robežās no 7,0 līdz 15,7 % importam no atsevišķi nosauktiem eksportētājiem, un visu citu uzņēmumu importam ir piemērojama nodokļa likme 15,7 %.

| (2) | Tajā pašā laikā Padome ar Regulu (EK) Nr. 1629/2004 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu par tā paša ražojuma importiem ar izcelsmi Indijā. |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā laikā Padome ar Regulu (EK) Nr. 1629/2004 (3) noteica galīgo antidempinga maksājumu par tā paša ražojuma importiem ar izcelsmi Indijā.

II.   Daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšana

| (3) | Pēc galīgā kompensācijas maksājuma noteikšanas Indijas valdība sniedza ziņas, ka ir mainījušies apstākļi saistībā ar divām subsīdiju shēmām (piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem un ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma atbilstīgi Ienākuma nodokļa likuma 80.HHC pantam) un ka pārmaiņas esot ilgstošas. Tādējādi tika apgalvots, ka subsidēšanas līmenis visticamāk ir samazinājies un tāpēc jāpārskata pasākumi, kas daļēji tika ieviesti šo shēmu dēļ. |
| --- | --- |

(3)

Pēc galīgā kompensācijas maksājuma noteikšanas Indijas valdība sniedza ziņas, ka ir mainījušies apstākļi saistībā ar divām subsīdiju shēmām (piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem un ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma atbilstīgi Ienākuma nodokļa likuma 80.HHC pantam) un ka pārmaiņas esot ilgstošas. Tādējādi tika apgalvots, ka subsidēšanas līmenis visticamāk ir samazinājies un tāpēc jāpārskata pasākumi, kas daļēji tika ieviesti šo shēmu dēļ.

| (4) | Komisija izskatīja Indijas valdības iesniegtos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai uzsāktu pārskatīšanu saskaņā ar pretsubsīdiju pamatregulas 19. pantu. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu sāka spēkā esošo pasākumu ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu (4). |
| --- | --- |

(4)

Komisija izskatīja Indijas valdības iesniegtos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai uzsāktu pārskatīšanu saskaņā ar pretsubsīdiju pamatregulas 19. pantu. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu sāka spēkā esošo pasākumu ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu (4).

| (5) | Daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas mērķis ir novērtēt, vai spēkā esošie pasākumi attiecībā uz uzņēmumiem, kuri guva labumu no vienas vai abām izmainītajām subsīdiju shēmām, tostarp arī uz uzņēmumiem, kuri guva labumu no citām shēmām, jāturpina, jāatceļ vai jāgroza, ja ir sniegts pietiekami daudz pierādījumu atbilstīgi attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(5)

Daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas mērķis ir novērtēt, vai spēkā esošie pasākumi attiecībā uz uzņēmumiem, kuri guva labumu no vienas vai abām izmainītajām subsīdiju shēmām, tostarp arī uz uzņēmumiem, kuri guva labumu no citām shēmām, jāturpina, jāatceļ vai jāgroza, ja ir sniegts pietiekami daudz pierādījumu atbilstīgi attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu.

III.   Izmeklēšanas periods

| (6) | Izmeklēšana aptvēra laiku no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(6)

Izmeklēšana aptvēra laiku no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

IV.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (7) | Komisija oficiāli informēja Indijas valdību, abus Indijas ražotājus eksportētājus, kas minēti paziņojumā par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu, kā arī Kopienas ražotājus par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām bija iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Personu iesniegtie rakstiski un mutiski sniegtie komentāri tika izskatīti un vajadzības gadījumā ņemti vērā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficiāli informēja Indijas valdību, abus Indijas ražotājus eksportētājus, kas minēti paziņojumā par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu, kā arī Kopienas ražotājus par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām bija iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Personu iesniegtie rakstiski un mutiski sniegtie komentāri tika izskatīti un vajadzības gadījumā ņemti vērā.

| (8) | Komisija nosūtīja aptaujas anketas abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un Indijas valdībai. Atbildes tika saņemtas gan no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, gan no Indijas valdības. |
| --- | --- |

(8)

Komisija nosūtīja aptaujas anketas abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un Indijas valdībai. Atbildes tika saņemtas gan no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, gan no Indijas valdības.

| (9) | Komisija arī pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pārbaudes nolūkā tika apmeklētas šādas ieinteresētās personas to atrašanās vietā:






  1) | Indijas valdība






  — | Komerclietu ministrija, Deli |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija arī pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pārbaudes nolūkā tika apmeklētas šādas ieinteresētās personas to atrašanās vietā:

1)

Indijas valdība

—

Komerclietu ministrija, Deli

| 2) | Ražotāji eksportētāji Indijā






  — | Graphite India Limited (GIL), Kolkatta |
| --- | --- | --- |

2)

Ražotāji eksportētāji Indijā

—

Graphite India Limited (GIL), Kolkatta

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Noida |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Noida

V.   Informācijas nodošana atklātībā un komentāri par procedūru

| (10) | Indijas valdība un pārējās ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ierosināt grozījumu nodokļa likmē, ko piemēro abiem Indijas ražotājiem, kas sadarbojas, un saglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā. Tām tika dots pietiekami daudz laika komentāru sniegšanai. Visas iesniegtās ziņas un komentāri tika pienācīgi ņemti vērā, kā izklāstīts turpmāk. |
| --- | --- |

(10)

Indijas valdība un pārējās ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ierosināt grozījumu nodokļa likmē, ko piemēro abiem Indijas ražotājiem, kas sadarbojas, un saglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā. Tām tika dots pietiekami daudz laika komentāru sniegšanai. Visas iesniegtās ziņas un komentāri tika pienācīgi ņemti vērā, kā izklāstīts turpmāk.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (11) | Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 1628/2004, proti, Indijas izcelsmes grafīta elektrodus, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai vairāk un elektriskā pretestība ir 6,0 μΩ·m vai mazāk, ar KN kodu ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantojamie savienotāji ar KN kodu ex 8545 90 90, neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi. |
| --- | --- |

(11)

Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 1628/2004, proti, Indijas izcelsmes grafīta elektrodus, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai vairāk un elektriskā pretestība ir 6,0 μΩ·m vai mazāk, ar KN kodu ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantojamie savienotāji ar KN kodu ex 8545 90 90, neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi.

C.   SUBSĪDIJAS

I.   Ievads

| (12) | Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, izmeklēja šādas shēmas, kuras, iespējams, ietver subsīdiju piešķiršanu:






  a) | iepriekšēju atļauju shēma (iepriekš pazīstama kā iepriekšēju licenču shēma), |
| --- | --- | --- |

(12)

Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, izmeklēja šādas shēmas, kuras, iespējams, ietver subsīdiju piešķiršanu:

a)

iepriekšēju atļauju shēma (iepriekš pazīstama kā iepriekšēju licenču shēma),

| b) | piešķīruma shēma ievedmuitas maksājumiem, |
| --- | --- |

b)

piešķīruma shēma ievedmuitas maksājumiem,

| c) | ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma, |
| --- | --- |

c)

ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma,

| d) | ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma, |
| --- | --- |

d)

ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma,

| e) | elektrības nodokļa atbrīvojuma shēma Madjas štatā. |
| --- | --- |

e)

elektrības nodokļa atbrīvojuma shēma Madjas štatā.

| (13) | Iepriekš a) līdz c) apakšpunktā minētās shēmas balstās uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992.), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums dod tiesības Indijas valdībai izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tos apkopo eksporta un importa politikas dokumentos, ko Komerclietu ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un regulāri atjaunina. Viens no eksporta un importa politikas dokumentiem attiecas uz šīs lietas PIP, proti, tas, kurš aptver laikposmu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“EXIM-policy 04-09”). Turklāt “Procedūru rokasgrāmatā 2004. gada 1. septembris – 2009. gada 31. marts”, I sējums (“HOP I 04-09”), Indijas valdība izklāsta arī procedūras, kas nosaka EXIM-policy 04-09. Arī “Procedūras rokasgrāmatu” regulāri atjaunina. |
| --- | --- |

(13)

Iepriekš a) līdz c) apakšpunktā minētās shēmas balstās uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992.), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums dod tiesības Indijas valdībai izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tos apkopo eksporta un importa politikas dokumentos, ko Komerclietu ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un regulāri atjaunina. Viens no eksporta un importa politikas dokumentiem attiecas uz šīs lietas PIP, proti, tas, kurš aptver laikposmu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“EXIM-policy 04-09”). Turklāt “Procedūru rokasgrāmatā 2004. gada 1. septembris – 2009. gada 31. marts”, I sējums (“HOP I 04-09”), Indijas valdība izklāsta arī procedūras, kas nosaka EXIM-policy 04-09. Arī “Procedūras rokasgrāmatu” regulāri atjaunina.

| (14) | Iepriekš d) apakšpunktā minētā ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēma balstās uz 1961. gada Ienākuma nodokļa likumu, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu. |
| --- | --- |

(14)

Iepriekš d) apakšpunktā minētā ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēma balstās uz 1961. gada Ienākuma nodokļa likumu, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu.

| (15) | Iepriekš e) apakšpunktā minētā elektrības nodokļa atbrīvojuma shēma balstās uz Madjas štata 1949. gada Elektrības nodokļa likuma 3.-B iedaļu. |
| --- | --- |

(15)

Iepriekš e) apakšpunktā minētā elektrības nodokļa atbrīvojuma shēma balstās uz Madjas štata 1949. gada Elektrības nodokļa likuma 3.-B iedaļu.

| (16) | Saskaņā ar pretsubsīdiju pamatregulas 11. panta 10. punktu Komisija aicināja Indijas valdību uz papildu konsultācijām gan par mainītajām, gan nemainītajām shēmām, lai noskaidrotu faktisko situāciju un panāktu abpusēji saskaņotu risinājumu. Pēc konsultācijām, ņemot vērā to, ka netika panākts abpusēji pieņemams risinājums attiecībā uz šīm shēmām, Komisija visas šīs shēmas iekļāva subsidēšanas izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar pretsubsīdiju pamatregulas 11. panta 10. punktu Komisija aicināja Indijas valdību uz papildu konsultācijām gan par mainītajām, gan nemainītajām shēmām, lai noskaidrotu faktisko situāciju un panāktu abpusēji saskaņotu risinājumu. Pēc konsultācijām, ņemot vērā to, ka netika panākts abpusēji pieņemams risinājums attiecībā uz šīm shēmām, Komisija visas šīs shēmas iekļāva subsidēšanas izmeklēšanā.

II.   Konkrētās shēmas

1.   Iepriekšēju atļauju shēma (“AAS”)

a)   Juridiskais pamats

| (17) | Šī shēma detalizēti aprakstīta EXIM-policy 04-09 4.1.1. līdz 4.1.14. punktā un HOP I 04-09 4.1. līdz 4.30. nodaļā. Iepriekšējās izmeklēšanas laikā, kuras rezultātā ar Regulu (EK) Nr. 1628/2004 tika noteikts patlaban spēkā esošais kompensācijas maksājums, shēmu sauca par iepriekšēju licenču shēmu. |
| --- | --- |

(17)

Šī shēma detalizēti aprakstīta EXIM-policy 04-09 4.1.1. līdz 4.1.14. punktā un HOP I 04-09 4.1. līdz 4.30. nodaļā. Iepriekšējās izmeklēšanas laikā, kuras rezultātā ar Regulu (EK) Nr. 1628/2004 tika noteikts patlaban spēkā esošais kompensācijas maksājums, shēmu sauca par iepriekšēju licenču shēmu.

b)   Atbilstība

| (18) | AAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas turpmāk. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem, ir tiesīgi izmantot AAS fiziskā eksporta iespējas un AAS ikgadējo pieprasījumu. AAS starpproduktu piegādēm var izmantot ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam. Galvenajiem darbuzņēmējiem, kuri veic piegādes EXIM-policy 04-09 8.2. punktā minētajām “nosacīta eksporta” kategorijām, tādiem kā piegādātāji uz eksportu orientētām struktūrām (“EOU”), ir tiesības attiecībā uz AAS nosacīto eksportu. Visbeidzot, starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi saņemt “nosacītā eksporta” priekšrocības saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu. |
| --- | --- |

(18)

AAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas turpmāk. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem, ir tiesīgi izmantot AAS fiziskā eksporta iespējas un AAS ikgadējo pieprasījumu. AAS starpproduktu piegādēm var izmantot ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam. Galvenajiem darbuzņēmējiem, kuri veic piegādes EXIM-policy 04-09 8.2. punktā minētajām “nosacīta eksporta” kategorijām, tādiem kā piegādātāji uz eksportu orientētām struktūrām (“EOU”), ir tiesības attiecībā uz AAS nosacīto eksportu. Visbeidzot, starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi saņemt “nosacītā eksporta” priekšrocības saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu.

c)   Praktiskā īstenošana

| (19) | Iepriekšējas atļaujas var izsniegt






  i) | Fiziskam eksportam. Šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā saistībā nozīmē, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā tiek norādīts ievedmuitas nodokļa atvieglojums un eksportēšanas saistības, minot arī eksporta ražojuma veidu. |
| --- | --- | --- |

(19)

Iepriekšējas atļaujas var izsniegt

i)

Fiziskam eksportam. Šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā saistībā nozīmē, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā tiek norādīts ievedmuitas nodokļa atvieglojums un eksportēšanas saistības, minot arī eksporta ražojuma veidu.

| ii) | Ikgadējam pieprasījumam. Šāda atļauja nav saistīta ar konkrētu eksporta ražojumu, bet ar plašāku ražojumu grupu (piemēram, ķīmikālijas un saistīti produkti). Licences turētājs, ievērojot konkrētu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus izejmateriālus izmantošanai visu tādu ražojumu ražošanā, kuri pieder šādai ražojumu grupai. Tas var izvēlēties eksportēt jebkuru gatavo ražojumu, kas pieder attiecīgajai ražojumu grupai, ja to ražošanai izmantots šāds ar nodokli neapliekams materiāls. |
| --- | --- |

ii)

Ikgadējam pieprasījumam. Šāda atļauja nav saistīta ar konkrētu eksporta ražojumu, bet ar plašāku ražojumu grupu (piemēram, ķīmikālijas un saistīti produkti). Licences turētājs, ievērojot konkrētu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus izejmateriālus izmantošanai visu tādu ražojumu ražošanā, kuri pieder šādai ražojumu grupai. Tas var izvēlēties eksportēt jebkuru gatavo ražojumu, kas pieder attiecīgajai ražojumu grupai, ja to ražošanai izmantots šāds ar nodokli neapliekams materiāls.

| iii) | Starpproduktu piegādēm. Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta ražojumu un savstarpēji sadala ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs ražo starpproduktu. Tas var importēt beznodokļu izejmateriālus un šim nolūkam iegūt AAS starpprodukta piegādēm. Galīgais eksportētājs pabeidz ražojuma ražošanu, un viņam gatavais ražojums ir jāeksportē. |
| --- | --- |

iii)

Starpproduktu piegādēm. Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta ražojumu un savstarpēji sadala ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs ražo starpproduktu. Tas var importēt beznodokļu izejmateriālus un šim nolūkam iegūt AAS starpprodukta piegādēm. Galīgais eksportētājs pabeidz ražojuma ražošanu, un viņam gatavais ražojums ir jāeksportē.

| iv) | Nosacītam eksportam. Šī apakšshēma ļauj galvenajam līgumslēdzējam importēt izejmateriālus bez nodokļiem, lai izgatavotu ražojumus un tās pārdotu kā “nosacītu eksportu”EXIM-policy 04-09 8.2. punkta b) līdz f), g), i) un j) apakšpunktā minētajām klientu kategorijām. Kā skaidro Indijas valdība, nosacīts eksports attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces neizved no valsts. Daudzas piegāžu kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ražo Indijā, piemēram, preču piegādes EOU vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomikas zonā (“SEZ”). |
| --- | --- |

iv)

Nosacītam eksportam. Šī apakšshēma ļauj galvenajam līgumslēdzējam importēt izejmateriālus bez nodokļiem, lai izgatavotu ražojumus un tās pārdotu kā “nosacītu eksportu”EXIM-policy 04-09 8.2. punkta b) līdz f), g), i) un j) apakšpunktā minētajām klientu kategorijām. Kā skaidro Indijas valdība, nosacīts eksports attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces neizved no valsts. Daudzas piegāžu kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ražo Indijā, piemēram, preču piegādes EOU vai uzņēmumam, kas atrodas speciālajā ekonomikas zonā (“SEZ”).

| v) | ARO. AAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, nevis no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO. Šādos gadījumos iepriekšējā atļauja tiek juridiski apstiprināta kā ARO, un pēc tajā norādīto preču piegādes izdara atzīmi par tās nodošanu vietējam piegādātājam. ARO atzīme dod tiesības vietējam piegādātājam saņemt nosacīta eksporta priekšrocības, kā norādīts EXIM-policy 04-09 8.3. punktā (t. i., AAS starpprodukta piegādei/nosacītam eksportam, nosacīta eksporta atmaksājumiem un termināļa akcīzes nodokļa atmaksai). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksāšana ir iespējama gan par vietējiem izejmateriāliem, gan importētiem. |
| --- | --- |

v)

ARO. AAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, nevis no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO. Šādos gadījumos iepriekšējā atļauja tiek juridiski apstiprināta kā ARO, un pēc tajā norādīto preču piegādes izdara atzīmi par tās nodošanu vietējam piegādātājam. ARO atzīme dod tiesības vietējam piegādātājam saņemt nosacīta eksporta priekšrocības, kā norādīts EXIM-policy 04-09 8.3. punktā (t. i., AAS starpprodukta piegādei/nosacītam eksportam, nosacīta eksporta atmaksājumiem un termināļa akcīzes nodokļa atmaksai). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksāšana ir iespējama gan par vietējiem izejmateriāliem, gan importētiem.

| vi) | Kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var iesniegt bankā pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša eksporta veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacīta eksporta priekšrocības, kā norādīts EXIM-policy 04-09 8.3. punktā (t. i., AAS starpprodukta piegādei/nosacītam eksportam, nosacīta eksporta atmaksājumiem un termināļa akcīzes nodokļa atmaksai). |
| --- | --- |

vi)

Kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var iesniegt bankā pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša eksporta veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacīta eksporta priekšrocības, kā norādīts EXIM-policy 04-09 8.3. punktā (t. i., AAS starpprodukta piegādei/nosacītam eksportam, nosacīta eksporta atmaksājumiem un termināļa akcīzes nodokļa atmaksai).

| (20) | Konstatēts, ka PIP laikā viens no eksportētājiem, kas sadarbojās, ieguva koncesijas pēc pirmās apakšshēmas, t. i., AAS fiziskam eksportam. Tādēļ nav nepieciešams konstatēt pārējo apakšshēmu sniegto kompensāciju. |
| --- | --- |

(20)

Konstatēts, ka PIP laikā viens no eksportētājiem, kas sadarbojās, ieguva koncesijas pēc pirmās apakšshēmas, t. i., AAS fiziskam eksportam. Tādēļ nav nepieciešams konstatēt pārējo apakšshēmu sniegto kompensāciju.

| (21) | Pēc tam, kad ar Regulu (EK) Nr. 1628/2004 bija piemērots spēkā esošais galīgais kompensācijas maksājums, Indijas valdība mainīja AAS piemērojamo pārbaudes sistēmu. Konkrēti, tādas pārbaudes vajadzībām, ko veic Indijas iestādes, iepriekšējas atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļu nomaksas importēto/iekšzemē iegādāto preču izmantošanu” (HOP I 04-09 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs ir jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/izmaksu un darba grāmatvedim, kurš izdod sertifikātu, kurā norāda, ka attiecīgie reģistri un atbilstīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstīgi 23. papildinājumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. Tomēr iepriekš minētie noteikumi attiecas tikai uz iepriekšējām atļaujām, kas izdotas, sākot no 2005. gada 13. maija. Attiecībā uz visām iepriekšējām atļaujām vai iepriekšējām licencēm, kas izdotas pirms minētā datuma, to turētājiem tiek prasīts ievērot agrāk piemērotos pārbaudes noteikumus, t. i., uzturēt patiesu un pareizu uzskaiti par importēto preču patēriņu un izlietojumu saskaņā ar licenci 18. papildinājumā noteiktajā formātā (HOP I 02-07 4.30. nodaļa un 18. papildinājums). |
| --- | --- |

(21)

Pēc tam, kad ar Regulu (EK) Nr. 1628/2004 bija piemērots spēkā esošais galīgais kompensācijas maksājums, Indijas valdība mainīja AAS piemērojamo pārbaudes sistēmu. Konkrēti, tādas pārbaudes vajadzībām, ko veic Indijas iestādes, iepriekšējas atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļu nomaksas importēto/iekšzemē iegādāto preču izmantošanu” (HOP I 04-09 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs ir jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/izmaksu un darba grāmatvedim, kurš izdod sertifikātu, kurā norāda, ka attiecīgie reģistri un atbilstīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstīgi 23. papildinājumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. Tomēr iepriekš minētie noteikumi attiecas tikai uz iepriekšējām atļaujām, kas izdotas, sākot no 2005. gada 13. maija. Attiecībā uz visām iepriekšējām atļaujām vai iepriekšējām licencēm, kas izdotas pirms minētā datuma, to turētājiem tiek prasīts ievērot agrāk piemērotos pārbaudes noteikumus, t. i., uzturēt patiesu un pareizu uzskaiti par importēto preču patēriņu un izlietojumu saskaņā ar licenci 18. papildinājumā noteiktajā formātā (HOP I 02-07 4.30. nodaļa un 18. papildinājums).

| (22) | Attiecībā uz apakšshēmu, ko PIP laikā izmantoja ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, proti, fiziskā eksporta shēmai Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importa un eksporta laikā valdības ierēdņi attiecīgos darījumus dokumentē atļaujā. Šajā shēmā atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”). SION ir vairākumam produktu, ietverot attiecīgo ražojumu, un tās publicē HOP II 04-09. |
| --- | --- |

(22)

Attiecībā uz apakšshēmu, ko PIP laikā izmantoja ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, proti, fiziskā eksporta shēmai Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importa un eksporta laikā valdības ierēdņi attiecīgos darījumus dokumentē atļaujā. Šajā shēmā atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”). SION ir vairākumam produktu, ietverot attiecīgo ražojumu, un tās publicē HOP II 04-09.

| (23) | Importētie izejmateriāli tālāk nav pārvedami un ir izmantojami, lai ražotu gatavo eksporta ražojumu. Eksportēšanas saistība jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt uz sešiem mēnešiem). |
| --- | --- |

(23)

Importētie izejmateriāli tālāk nav pārvedami un ir izmantojami, lai ražotu gatavo eksporta ražojumu. Eksportēšanas saistība jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt uz sešiem mēnešiem).

| (24) | Pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka PIP laikā izejmateriālu importēšanai izmantotās iepriekšējās atļaujas ir izdotas pirms 2005. gada 13. maija. Tādējādi iepriekš 21. apsvērumā aprakstītās jaunās pārbaudes prasības, ko Indijas iestādes nosaka ar HOP I 04-09, vēl nebija izmēģinātas praksē. Bez tam uzņēmums nevarēja pierādīt, ka nepieciešamie faktiskā patēriņa un krājumu reģistri ir vesti HOP I 02-07 4.30. nodaļas un 18. papildinājuma prasītajā formā, kas piemērojama iepriekšējām atļaujām, kuras izdotas pirms 2005. gada 13. maija. Ņemot vērā šo situāciju, jāuzskata, ka izmeklēšanai pakļautais eksportētājs nav spējis pierādīt, ka attiecīgie EXIM noteikumi šajā reizē ir izpildīti. |
| --- | --- |

(24)

Pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka PIP laikā izejmateriālu importēšanai izmantotās iepriekšējās atļaujas ir izdotas pirms 2005. gada 13. maija. Tādējādi iepriekš 21. apsvērumā aprakstītās jaunās pārbaudes prasības, ko Indijas iestādes nosaka ar HOP I 04-09, vēl nebija izmēģinātas praksē. Bez tam uzņēmums nevarēja pierādīt, ka nepieciešamie faktiskā patēriņa un krājumu reģistri ir vesti HOP I 02-07 4.30. nodaļas un 18. papildinājuma prasītajā formā, kas piemērojama iepriekšējām atļaujām, kuras izdotas pirms 2005. gada 13. maija. Ņemot vērā šo situāciju, jāuzskata, ka izmeklēšanai pakļautais eksportētājs nav spējis pierādīt, ka attiecīgie EXIM noteikumi šajā reizē ir izpildīti.

d)   Komentāri par konstatētajiem faktiem

| (25) | Eksportētājs, kas sadarbojās un kas PIP laikā izmantoja AAS, iebilda, ka tas izmantotās iepriekšējās atļaujas, lai gan tās ir izdotas pirms 2005. gada 13. maija, zvērinātam grāmatvedim pārbaudei iesniedza brīvprātīgi saskaņā ar HOP I 04-09 prasībām, un tas liecina, ka tagad saskaņā ar HOP noteikumiem pastāv pienācīga pārbaudes sistēma. |
| --- | --- |

(25)

Eksportētājs, kas sadarbojās un kas PIP laikā izmantoja AAS, iebilda, ka tas izmantotās iepriekšējās atļaujas, lai gan tās ir izdotas pirms 2005. gada 13. maija, zvērinātam grāmatvedim pārbaudei iesniedza brīvprātīgi saskaņā ar HOP I 04-09 prasībām, un tas liecina, ka tagad saskaņā ar HOP noteikumiem pastāv pienācīga pārbaudes sistēma.

| (26) | Komisijas dienestiem veicot pārbaudes uz vietas uzņēmuma telpās, tiešām tika iesniegts sertifikāts uz HOP 23. papildinājuma veidlapas, ko parakstījis zvērināts grāmatvedis un kas izdots 2008. gada 1. februārī. Taču tā kā iepriekšējās atļaujas ir izdotas 2004. gadā un uz tām neattiecas jaunie HOP noteikumi, var secināt, kas tas bija uzņēmuma brīvprātīgs lēmums, kas neliecina, ka Indijas valdība patiešām ir ieviesusi efektīvu pārbaudes sistēmu. Turklāt nav pierādījumu, ka zvērinātā grāmatveža aprēķinātā pārmērīgā nodokļu atmaksa ir faktiski atmaksāta valdībai. |
| --- | --- |

(26)

Komisijas dienestiem veicot pārbaudes uz vietas uzņēmuma telpās, tiešām tika iesniegts sertifikāts uz HOP 23. papildinājuma veidlapas, ko parakstījis zvērināts grāmatvedis un kas izdots 2008. gada 1. februārī. Taču tā kā iepriekšējās atļaujas ir izdotas 2004. gadā un uz tām neattiecas jaunie HOP noteikumi, var secināt, kas tas bija uzņēmuma brīvprātīgs lēmums, kas neliecina, ka Indijas valdība patiešām ir ieviesusi efektīvu pārbaudes sistēmu. Turklāt nav pierādījumu, ka zvērinātā grāmatveža aprēķinātā pārmērīgā nodokļu atmaksa ir faktiski atmaksāta valdībai.

e)   Secinājumi

| (27) | Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, ar ko piešķir priekšrocību eksportētājiem, par kuriem veikta izmeklēšana. |
| --- | --- |

(27)

Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, ar ko piešķir priekšrocību eksportētājiem, par kuriem veikta izmeklēšana.

| (28) | Turklāt AAS“fiziskam eksportam” acīmredzot pēc likuma ir atkarīgs no eksporta rezultāta, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Ja uzņēmumam nav eksporta saistību, tas nevar gūt priekšrocības saskaņā ar šīm shēmām. |
| --- | --- |

(28)

Turklāt AAS“fiziskam eksportam” acīmredzot pēc likuma ir atkarīgs no eksporta rezultāta, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Ja uzņēmumam nav eksporta saistību, tas nevar gūt priekšrocības saskaņā ar šīm shēmām.

| (29) | Šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas noteikti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi). Indijas valdība efektīvi nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, kas apstiprinātu, ka eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts, aizvietojamas nodokļu atmaksāšanas sistēmas gadījumā – III pielikuma II daļas 2. punkts). SION pašas par sevi nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo tās nedod iespēju Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, cik izejmateriālu patērēts eksporta produkcijas ražošanā. Turklāt PIP laikā Indijas valdība neveica efektīvu kontroli, pamatojoties uz pareizi uzturētu faktiskā patēriņa reģistru. Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu jādara, ja nepastāv efektīva pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). |
| --- | --- |

(29)

Šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas noteikti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi). Indijas valdība efektīvi nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, kas apstiprinātu, ka eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts, aizvietojamas nodokļu atmaksāšanas sistēmas gadījumā – III pielikuma II daļas 2. punkts). SION pašas par sevi nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo tās nedod iespēju Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, cik izejmateriālu patērēts eksporta produkcijas ražošanā. Turklāt PIP laikā Indijas valdība neveica efektīvu kontroli, pamatojoties uz pareizi uzturētu faktiskā patēriņa reģistru. Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu jādara, ja nepastāv efektīva pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).

| (30) | Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama. |
| --- | --- |

(30)

Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (31) | Ja nepastāv atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no kopējiem ievedmuitas nodokļiem, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Šajā saistībā jānorāda, ka pamatregula neparedz tikai kompensāciju par “pārsnieguma” atbrīvojumu no nodokļiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu var kompensēt tikai tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi netika ievēroti. Tādēļ, ja konstatē, ka nepastāv atbilstīgs uzraudzības process, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu. Kā noteikts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādes uzdevums nav aprēķināt šādu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu iestādei tikai jāatrod pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. |
| --- | --- |

(31)

Ja nepastāv atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no kopējiem ievedmuitas nodokļiem, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Šajā saistībā jānorāda, ka pamatregula neparedz tikai kompensāciju par “pārsnieguma” atbrīvojumu no nodokļiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu var kompensēt tikai tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi netika ievēroti. Tādēļ, ja konstatē, ka nepastāv atbilstīgs uzraudzības process, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu. Kā noteikts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādes uzdevums nav aprēķināt šādu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu iestādei tikai jāatrod pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.

| (32) | Subsīdijas summu eksportētājam, kas izmanto AAS, aprēķināja, pamatojoties uz neuzliktās ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis), par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu, kuru izmantoja attiecīgajam produktam PIP laikā (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksājumus, kas neizbēgami radušies, lai iegūtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstīgu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko PIP sasniedza attiecīgais ražojums, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(32)

Subsīdijas summu eksportētājam, kas izmanto AAS, aprēķināja, pamatojoties uz neuzliktās ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis), par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu, kuru izmantoja attiecīgajam produktam PIP laikā (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksājumus, kas neizbēgami radušies, lai iegūtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstīgu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko PIP sasniedza attiecīgais ražojums, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (33) | Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajam ražotājam, kurš sadarbojās, ir 0,3 %. |
| --- | --- |

(33)

Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajam ražotājam, kurš sadarbojās, ir 0,3 %.

2.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

a)   Juridiskais pamats

| (34) | Sīkāks DEPBS apraksts sniegts EXIM-policy 04-09 4.3. punktā un HOP I 04-09 4. nodaļā. |
| --- | --- |

(34)

Sīkāks DEPBS apraksts sniegts EXIM-policy 04-09 4.3. punktā un HOP I 04-09 4. nodaļā.

b)   Atbilstība

| (35) | Jebkuram ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(35)

Jebkuram ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības izmantot šo shēmu.

c)   DEPBS praktiskā īstenošana

| (36) | Eksportētājs, kam ir tiesības izmantot DEPBS, var pieteikties uz DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Indijas iestādes ir noteikušas DEPBS likmes vairumam ražojumu, ietverot attiecīgo ražojumu. Tās pamatojas uz SION, ņemot vērā paredzēto importēto izejmateriālu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodevas attiecināmību uz šādu paredzēto importu neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav maksāts. |
| --- | --- |

(36)

Eksportētājs, kam ir tiesības izmantot DEPBS, var pieteikties uz DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Indijas iestādes ir noteikušas DEPBS likmes vairumam ražojumu, ietverot attiecīgo ražojumu. Tās pamatojas uz SION, ņemot vērā paredzēto importēto izejmateriālu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodevas attiecināmību uz šādu paredzēto importu neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav maksāts.

| (37) | Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma brīdi eksportētājam jāiesniedz deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces tiktu eksportētas, preču nosūtīšanas procedūras laikā Indijas muitas iestādes izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šis dokuments cita starpā parāda DEPBS kredīta apjomu, kas piešķirts minētajam eksporta darījumam. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu priekšrocību iegūs. Kolīdz muitas iestādes izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdībai vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu. Attiecīgā DEPBS likme priekšrocību aprēķināšanai ir eksporta deklarācijas sastādīšanas laikā izmantotā likme. |
| --- | --- |

(37)

Lai varētu izmantot šīs shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma brīdi eksportētājam jāiesniedz deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces tiktu eksportētas, preču nosūtīšanas procedūras laikā Indijas muitas iestādes izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šis dokuments cita starpā parāda DEPBS kredīta apjomu, kas piešķirts minētajam eksporta darījumam. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu priekšrocību iegūs. Kolīdz muitas iestādes izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdībai vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu. Attiecīgā DEPBS likme priekšrocību aprēķināšanai ir eksporta deklarācijas sastādīšanas laikā izmantotā likme.

| (38) | DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami un derīgi 12 mēnešus no to izdošanas dienas. Tos var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par vēlākām importa darbībām ar jebkurām precēm, ko var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas ar šādiem kredītiem, var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. |
| --- | --- |

(38)

DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami un derīgi 12 mēnešus no to izdošanas dienas. Tos var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par vēlākām importa darbībām ar jebkurām precēm, ko var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas ar šādiem kredītiem, var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi.

| (39) | DEPBS kredītu pieteikumi tiek aizpildīti elektroniski un var aptvert eksporta darījumus neierobežotā skaitā. Faktiski nepastāv stingri DEBPS kredītiem piemērojami termiņi. DEPBS pārvaldībai izmantojamā elektroniskā sistēma automātiski neizslēdz eksporta darījumus, kas neiekrīt HOP I 04-09 4.47. nodaļā minētajos iesniegšanas periodos. Bez tam, kā skaidri noteikts HOP I 04-09 9.3. nodaļā, pieteikumus, kas iesniegti pēc iesniegšanas termiņu notecēšanas, vienmēr var izskatīt, uzliekot soda maksājumu (t. i., 10 % no attiecīgā apjoma). |
| --- | --- |

(39)

DEPBS kredītu pieteikumi tiek aizpildīti elektroniski un var aptvert eksporta darījumus neierobežotā skaitā. Faktiski nepastāv stingri DEBPS kredītiem piemērojami termiņi. DEPBS pārvaldībai izmantojamā elektroniskā sistēma automātiski neizslēdz eksporta darījumus, kas neiekrīt HOP I 04-09 4.47. nodaļā minētajos iesniegšanas periodos. Bez tam, kā skaidri noteikts HOP I 04-09 9.3. nodaļā, pieteikumus, kas iesniegti pēc iesniegšanas termiņu notecēšanas, vienmēr var izskatīt, uzliekot soda maksājumu (t. i., 10 % no attiecīgā apjoma).

d)   Komentāri par konstatētajiem faktiem

| (40) | Viens eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka uzņēmuma iegūtie DEPB kredīti izmantoti materiālu importam, kurus izmantoja attiecīgā ražojuma ražošanā, lai gan tos principā varētu izmantot arī citiem mērķiem, kā minēts iepriekš. Šis eksportētājs apgalvoja, ka tādējādi to DEPB faktiskais izmantojums atbilst normālai nodokļu atmaksāšanas sistēmai un tādējādi, ja ir jākompensē, tad tikai pārmērīga atmaksa. Taču saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu var kompensēt tikai tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā, kā tas skaidrots 43. apsvērumā, šie nosacījumi netika izpildīti. Tāpēc piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu pārmērīgu nodokļu atlaišanu. |
| --- | --- |

(40)

Viens eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka uzņēmuma iegūtie DEPB kredīti izmantoti materiālu importam, kurus izmantoja attiecīgā ražojuma ražošanā, lai gan tos principā varētu izmantot arī citiem mērķiem, kā minēts iepriekš. Šis eksportētājs apgalvoja, ka tādējādi to DEPB faktiskais izmantojums atbilst normālai nodokļu atmaksāšanas sistēmai un tādējādi, ja ir jākompensē, tad tikai pārmērīga atmaksa. Taču saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu var kompensēt tikai tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā, kā tas skaidrots 43. apsvērumā, šie nosacījumi netika izpildīti. Tāpēc piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu pārmērīgu nodokļu atlaišanu.

e)   Secinājumi par DEPBS

| (41) | DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finanšu ieguldījums, jo šo kredītu izmantos, lai ieskaitītu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(41)

DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finanšu ieguldījums, jo šo kredītu izmantos, lai ieskaitītu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.

| (42) | DEPBS juridiski ir atkarīga no eksporta darbības rezultātiem, un tāpēc uzskatāma par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(42)

DEPBS juridiski ir atkarīga no eksporta darbības rezultātiem, un tāpēc uzskatāma par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (43) | Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas noteikti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Bez tam nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuras izejvielas tika patērētas, ražojot eksporta produktu, un vai bija vērojams ievedmuitas virsmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājs ir tiesīgs saņemt DEPBS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas. Lai saņemtu priekšrocības, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tādējādi pat eksportētāji, kuri visas izejvielas iegādājas iekšzemē un neimportē nevienu preci, ko var izmantot par izejvielu, tik un tā ir tiesīgi saņemt priekšrocības saskaņā ar DEPBS. |
| --- | --- |

(43)

Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas noteikti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Bez tam nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuras izejvielas tika patērētas, ražojot eksporta produktu, un vai bija vērojams ievedmuitas virsmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājs ir tiesīgs saņemt DEPBS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas. Lai saņemtu priekšrocības, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tādējādi pat eksportētāji, kuri visas izejvielas iegādājas iekšzemē un neimportē nevienu preci, ko var izmantot par izejvielu, tik un tā ir tiesīgi saņemt priekšrocības saskaņā ar DEPBS.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (44) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja kā labumu, ko guva saņēmējs un kas konstatēts PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības nepiemērot muitas nodokļus, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Kolīdz muita izdevusi eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīts DEPBS kredīta apjoms, kāds jāpiešķir šim eksporta darījumam, Indijas valdība nevar lemt, vai piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju, un nevar lemt par subsīdijas apjomu. Bez tam eksportētāji ražotāji, kas sadarbojās, iegrāmatoja DEPBS kredītus uz uzkrājuma pamata kā ienākumu eksporta darījuma posmā. |
| --- | --- |

(44)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja kā labumu, ko guva saņēmējs un kas konstatēts PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības nepiemērot muitas nodokļus, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Kolīdz muita izdevusi eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīts DEPBS kredīta apjoms, kāds jāpiešķir šim eksporta darījumam, Indijas valdība nevar lemt, vai piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju, un nevar lemt par subsīdijas apjomu. Bez tam eksportētāji ražotāji, kas sadarbojās, iegrāmatoja DEPBS kredītus uz uzkrājuma pamata kā ienākumu eksporta darījuma posmā.

| (45) | Ja tika iesniegts pamatots pieprasījums, maksājumi, kas bijuši obligāti subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti no tādējādi noteiktajiem kredītiem, un subsīdijas summa parādās kā skaitītājs atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa ir sadalīta pa visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP laikā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgais saucējs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta, atsaucoties uz apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(45)

Ja tika iesniegts pamatots pieprasījums, maksājumi, kas bijuši obligāti subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti no tādējādi noteiktajiem kredītiem, un subsīdijas summa parādās kā skaitītājs atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa ir sadalīta pa visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP laikā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgais saucējs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta, atsaucoties uz apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (46) | Subsīdijas likmes, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ir 6,2 % un 5,7 %. |
| --- | --- |

(46)

Subsīdijas likmes, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ir 6,2 % un 5,7 %.

3.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)

a)   Juridiskais pamats

| (47) | Sīkāks EPCGS apraksts sniegts EXIM-policy 04-09 5. nodaļā un HOP I 04-09 5. nodaļā. |
| --- | --- |

(47)

Sīkāks EPCGS apraksts sniegts EXIM-policy 04-09 5. nodaļā un HOP I 04-09 5. nodaļā.

b)   Atbilstība

| (48) | Šo shēmu ir tiesīgi izmantot ražotāji eksportētāji, tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

(48)

Šo shēmu ir tiesīgi izmantot ražotāji eksportētāji, tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzēji.

c)   Praktiskā īstenošana

| (49) | Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un kopš 2003. gada aprīļa arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS licenci. Līdz 2000. gada 31. martam bija spēkā faktiska 11 % nodokļa likme (kas ietvēra 10 % uzcenojumu), un, ja tika importētas preces ar lielu vērtību, tika piemērota nulles likme. Kopš 2000. gada aprīļa šī shēma paredz samazinātu ievedmuitas nodokļa likmi 5 %, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, ko importē saskaņā ar šo shēmu. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, noteiktā laikposmā saražojot konkrētu daudzumu eksporta preču. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un kopš 2003. gada aprīļa arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS licenci. Līdz 2000. gada 31. martam bija spēkā faktiska 11 % nodokļa likme (kas ietvēra 10 % uzcenojumu), un, ja tika importētas preces ar lielu vērtību, tika piemērota nulles likme. Kopš 2000. gada aprīļa šī shēma paredz samazinātu ievedmuitas nodokļa likmi 5 %, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, ko importē saskaņā ar šo shēmu. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, noteiktā laikposmā saražojot konkrētu daudzumu eksporta preču.

| (50) | EPCGS licences turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Tādā gadījumā ražošanas līdzekļu iekšzemes ražotājs var izmantot priekšrocības un importēt sastāvdaļas bez muitas nodokļiem, kas tam nepieciešami šādu preču izgatavošanai. Tāpat iekšzemes ražotājs var pieprasīt nosacīta eksporta priekšrocības attiecībā uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam. |
| --- | --- |

(50)

EPCGS licences turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Tādā gadījumā ražošanas līdzekļu iekšzemes ražotājs var izmantot priekšrocības un importēt sastāvdaļas bez muitas nodokļiem, kas tam nepieciešami šādu preču izgatavošanai. Tāpat iekšzemes ražotājs var pieprasīt nosacīta eksporta priekšrocības attiecībā uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam.

d)   Secinājums par EPCG shēmu

| (51) | EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmju samazināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādus Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kas pretējā gadījumā būtu jāsamaksā. Turklāt, samazinot nodokli, eksportētājam tiek piešķirta priekšrocība, jo nodokļi, kas tiek uzkrāti pēc importēšanas, uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(51)

EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmju samazināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādus Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kas pretējā gadījumā būtu jāsamaksā. Turklāt, samazinot nodokli, eksportētājam tiek piešķirta priekšrocība, jo nodokļi, kas tiek uzkrāti pēc importēšanas, uzlabo tā likviditāti.

| (52) | Turklāt EPCGS pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas atļaujas nevar saņemt, ja nav saistības eksportēt. Tāpēc tā ir uzskatāma par specifisku un kompensējamu pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(52)

Turklāt EPCGS pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas atļaujas nevar saņemt, ja nav saistības eksportēt. Tāpēc tā ir uzskatāma par specifisku un kompensējamu pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (53) | Tādējādi šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Saskaņā ar pamatregulas I pielikuma i) punktu šādu pieļaujamu sistēmu darbības jomā neietilpst ražošanas līdzekļi, jo tos nepatērē eksportēto preču ražošanā. |
| --- | --- |

(53)

Tādējādi šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Saskaņā ar pamatregulas I pielikuma i) punktu šādu pieļaujamu sistēmu darbības jomā neietilpst ražošanas līdzekļi, jo tos nepatērē eksportēto preču ražošanā.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (54) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem visā periodā, kas atspoguļo šādu ražošanas līdzekļu parasto amortizācijas periodu. Atbilstīgi iedibinātajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP periodu, ir koriģēta, pietverot šajā periodā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūtās priekšrocības pilno vērtību. Komerciālā ilgtermiņa procentu likme pārskata izmeklēšanas periodā Indijā tika uzskatīta par piemērotu šim nolūkam. Pamatoto pieprasījumu gadījumos nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atņēma no šīs summas, lai iegūtu subsīdijas apjomu skaitītājā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šī subsīdijas summa ir sadalīta pa visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP laikā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgais saucējs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta saistībā ar apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem visā periodā, kas atspoguļo šādu ražošanas līdzekļu parasto amortizācijas periodu. Atbilstīgi iedibinātajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP periodu, ir koriģēta, pietverot šajā periodā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūtās priekšrocības pilno vērtību. Komerciālā ilgtermiņa procentu likme pārskata izmeklēšanas periodā Indijā tika uzskatīta par piemērotu šim nolūkam. Pamatoto pieprasījumu gadījumos nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atņēma no šīs summas, lai iegūtu subsīdijas apjomu skaitītājā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šī subsīdijas summa ir sadalīta pa visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP laikā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgais saucējs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta saistībā ar apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (55) | Subsīdijas likmes, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājiem, kuri sadarbojās, ir 0,7 % un 0,3 %. |
| --- | --- |

(55)

Subsīdijas likmes, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājiem, kuri sadarbojās, ir 0,7 % un 0,3 %.

f)   Komentāri par konstatētajiem faktiem

| (56) | Viens eksportētājs, kas sadarbojās, norādīja, kā sākotnējā EPCG atvieglojumu aprēķina metodē pielaista kļūda, jo īpaši attiecībā uz piemēroto procentu summu. Šī kļūda, kas attiecās uz abiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika izlabota. |
| --- | --- |

(56)

Viens eksportētājs, kas sadarbojās, norādīja, kā sākotnējā EPCG atvieglojumu aprēķina metodē pielaista kļūda, jo īpaši attiecībā uz piemēroto procentu summu. Šī kļūda, kas attiecās uz abiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika izlabota.

4.   Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“ITES”)

| (57) | Šajā shēmā eksportētāji varēja gūt priekšrocības no daļēja ienākumu nodokļa atbrīvojuma attiecībā uz peļņu no pārdošanas eksportā. Juridiskais pamats šim atbrīvojumam noteikts ITA 80.HHC pantā. |
| --- | --- |

(57)

Šajā shēmā eksportētāji varēja gūt priekšrocības no daļēja ienākumu nodokļa atbrīvojuma attiecībā uz peļņu no pārdošanas eksportā. Juridiskais pamats šim atbrīvojumam noteikts ITA 80.HHC pantā.

| (58) | Šo noteikumu atcēla 2005.–2006. gada novērtējumā (t. i., par finanšu gadu, kas sākas 2004. gada 1. aprīlī un beidzās 2005. gada 31. martā), un tādējādi pēc 2004. gada 31. martaITA 80.HHC pants nedod nekādas priekšrocības. Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, PIP laikā neizmantoja nekādas šīs shēmas priekšrocības. Līdz ar to, tā kā shēma ir atcelta, tā saskaņā ar regulas 15. panta 1. punktu nav kompensējama. |
| --- | --- |

(58)

Šo noteikumu atcēla 2005.–2006. gada novērtējumā (t. i., par finanšu gadu, kas sākas 2004. gada 1. aprīlī un beidzās 2005. gada 31. martā), un tādējādi pēc 2004. gada 31. martaITA 80.HHC pants nedod nekādas priekšrocības. Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, PIP laikā neizmantoja nekādas šīs shēmas priekšrocības. Līdz ar to, tā kā shēma ir atcelta, tā saskaņā ar regulas 15. panta 1. punktu nav kompensējama.

a)   Juridiskais pamats

| (59) | Shēma balstās uz ITA 80.IA iedaļu. Šis noteikums tika iekļauts ITA ar 2001. gada Finanšu likumu. |
| --- | --- |

(59)

Shēma balstās uz ITA 80.IA iedaļu. Šis noteikums tika iekļauts ITA ar 2001. gada Finanšu likumu.

b)   Atbilstība

| (60) | ITA 80.IA pants attiecas uz uzņēmumiem, kas nodarbojas ar infrastruktūras objektu ierīkošanu, ietverot elektroenerģijas ģenerēšanu un sadali, jebkurā Indijas daļā. |
| --- | --- |

(60)

ITA 80.IA pants attiecas uz uzņēmumiem, kas nodarbojas ar infrastruktūras objektu ierīkošanu, ietverot elektroenerģijas ģenerēšanu un sadali, jebkurā Indijas daļā.

c)   Praktiskā īstenošana

| (61) | Saskaņā ar ITA 80.IA sadaļas noteikumiem summa, kas atbilst peļņai, ko devusi elektroenerģijas ražošana, tiek atbrīvota no peļņas nodokļa uz desmit gadiem no vietas pirmajos piecpadsmit ražotnes ekspluatācijas gados. Konkrētajai ražotnei ir jābūt jaunai un sākušai darboties laikā no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(61)

Saskaņā ar ITA 80.IA sadaļas noteikumiem summa, kas atbilst peļņai, ko devusi elektroenerģijas ražošana, tiek atbrīvota no peļņas nodokļa uz desmit gadiem no vietas pirmajos piecpadsmit ražotnes ekspluatācijas gados. Konkrētajai ražotnei ir jābūt jaunai un sākušai darboties laikā no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam.

| (62) | Ienākuma nodokļa aprēķins ietilpst uzņēmuma ikgadējā nodokļu deklarācijā un ir pakļauts revīzijai kopā ar uzņēmuma peļņas un zaudējumu pārskatu un pārējiem finanšu pārskatiem. Tam ir jāatbilst ITA normām, proti, saražotās elektrības uzskaites vērtībai ir jāatspoguļo tās tirgus vērtība. Ienākumu nodokļa dienesta loma ir pārbaudīt, vai ienākuma nodokļa atskaitījuma aprēķins ir saskaņā ar ITA normām un uzņēmuma revīzijai pakļautajiem kontiem. Izmeklēšanā ir pierādījušās liecības, ka iestādes praktiski ir pārbaudījušas aprēķinus un attaisnotos gadījumos izdarījušas aprēķinos korekcijas. |
| --- | --- |

(62)

Ienākuma nodokļa aprēķins ietilpst uzņēmuma ikgadējā nodokļu deklarācijā un ir pakļauts revīzijai kopā ar uzņēmuma peļņas un zaudējumu pārskatu un pārējiem finanšu pārskatiem. Tam ir jāatbilst ITA normām, proti, saražotās elektrības uzskaites vērtībai ir jāatspoguļo tās tirgus vērtība. Ienākumu nodokļa dienesta loma ir pārbaudīt, vai ienākuma nodokļa atskaitījuma aprēķins ir saskaņā ar ITA normām un uzņēmuma revīzijai pakļautajiem kontiem. Izmeklēšanā ir pierādījušās liecības, ka iestādes praktiski ir pārbaudījušas aprēķinus un attaisnotos gadījumos izdarījušas aprēķinos korekcijas.

| (63) | Izmeklēšanā konstatēts, ka abi izmeklētie ražotāji eksportētāji ir ierīkojuši elektrostacijas pašu vajadzībām kā daļu no savām grafīta ražotnēm. Tādēļ tie ir pieprasījuši attiecīgu ienākuma nodokļa atskaitījumu saskaņā ar ITA noteikumiem. |
| --- | --- |

(63)

Izmeklēšanā konstatēts, ka abi izmeklētie ražotāji eksportētāji ir ierīkojuši elektrostacijas pašu vajadzībām kā daļu no savām grafīta ražotnēm. Tādēļ tie ir pieprasījuši attiecīgu ienākuma nodokļa atskaitījumu saskaņā ar ITA noteikumiem.

d)   Secinājumi par ITES pēc ITA 80.IA sadaļas

| (64) | Atbrīvojums no ienākuma nodokļa ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, ar ko piešķir priekšrocību eksportētājiem, par kuriem veikta izmeklēšana. |
| --- | --- |

(64)

Atbrīvojums no ienākuma nodokļa ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, ar ko piešķir priekšrocību eksportētājiem, par kuriem veikta izmeklēšana.

| (65) | Tomēr izmeklēšanā ir pierādījies, ka piekļuve ITES pēc ITA 80.IA sadaļas neaprobežojas ar konkrētiem uzņēmumiem pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šī shēma šķiet pieejama visiem uzņēmumiem uz objektīvu kritēriju pamata. Šajā gadījumā arī nav atklājušās nekādas citas liecības par to, ka šī shēma būtu īpaša. |
| --- | --- |

(65)

Tomēr izmeklēšanā ir pierādījies, ka piekļuve ITES pēc ITA 80.IA sadaļas neaprobežojas ar konkrētiem uzņēmumiem pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šī shēma šķiet pieejama visiem uzņēmumiem uz objektīvu kritēriju pamata. Šajā gadījumā arī nav atklājušās nekādas citas liecības par to, ka šī shēma būtu īpaša.

| (66) | Bez tam tā ir saistīta ar ražojumu (elektrību), kas nav attiecīgais ražojums, un šīs shēmas priekšrocības tādējādi rodas uz tādas darbības pamata, kas nav attiecīgā ražojuma ražošana vai pārdošana. Šādos apstākļos uzskatāms, ka labumi, kas šajā shēmā rodas attiecīgajiem eksportētājiem, nav kompensējami. |
| --- | --- |

(66)

Bez tam tā ir saistīta ar ražojumu (elektrību), kas nav attiecīgais ražojums, un šīs shēmas priekšrocības tādējādi rodas uz tādas darbības pamata, kas nav attiecīgā ražojuma ražošana vai pārdošana. Šādos apstākļos uzskatāms, ka labumi, kas šajā shēmā rodas attiecīgajiem eksportētājiem, nav kompensējami.

5.   Atbrīvojums no elektrības nodokļa (“EDE”)

| (67) | Atbilstīgi 2004. gada Rūpniecības veicināšanas politikai Madjas štats (“MŠ”) piedāvā atbrīvojumu no elektrības nodokļa rūpniecības uzņēmumiem, kuri iegulda elektrības ražošanā pašu patēriņam. |
| --- | --- |

(67)

Atbilstīgi 2004. gada Rūpniecības veicināšanas politikai Madjas štats (“MŠ”) piedāvā atbrīvojumu no elektrības nodokļa rūpniecības uzņēmumiem, kuri iegulda elektrības ražošanā pašu patēriņam.

a)   Juridiskais pamats

| (68) | MŠ valdības piemērotās elektrības nodokļa atbrīvojuma shēmas apraksts ir sniegts 1949. gada Elektrības nodokļa likuma 3.-B pantā. |
| --- | --- |

(68)

MŠ valdības piemērotās elektrības nodokļa atbrīvojuma shēmas apraksts ir sniegts 1949. gada Elektrības nodokļa likuma 3.-B pantā.

b)   Atbilstība

| (69) | Jebkuri rūpniecības uzņēmumi, kas ir MŠ teritoriālajā piekritībā un iegulda jaunās spēkstacijās pašu patēriņam. |
| --- | --- |

(69)

Jebkuri rūpniecības uzņēmumi, kas ir MŠ teritoriālajā piekritībā un iegulda jaunās spēkstacijās pašu patēriņam.

c)   Praktiskā īstenošana

| (70) | Saskaņā ar MŠ valdības 2004. gada 29. septembra paziņojumu uzņēmumi vai personas, kas iegulda jaunās spēkstacijās pašu patēriņam ar vairāk nekā 10 kW jaudu, var saņemt no MŠ Elektrības inspekcijas apliecību par atbrīvojumu no elektrības nodokļa. Atbrīvojums tiek piešķirts tikai par elektrību, ko ražo pašu patēriņam, un tikai tad, ja jaunā spēkstacija neaizstāj vecāku spēkstaciju. Atbrīvojums tiek piešķirts uz pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar MŠ valdības 2004. gada 29. septembra paziņojumu uzņēmumi vai personas, kas iegulda jaunās spēkstacijās pašu patēriņam ar vairāk nekā 10 kW jaudu, var saņemt no MŠ Elektrības inspekcijas apliecību par atbrīvojumu no elektrības nodokļa. Atbrīvojums tiek piešķirts tikai par elektrību, ko ražo pašu patēriņam, un tikai tad, ja jaunā spēkstacija neaizstāj vecāku spēkstaciju. Atbrīvojums tiek piešķirts uz pieciem gadiem.

| (71) | Jaunā spēkstacija, ko izveidoja viens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās šajā izmeklēšanā, ar MŠ valdības 2005. gada 5. aprīļa paziņojumu tika atbrīvota no elektrības nodokļa uz desmit gadiem. |
| --- | --- |

(71)

Jaunā spēkstacija, ko izveidoja viens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās šajā izmeklēšanā, ar MŠ valdības 2005. gada 5. aprīļa paziņojumu tika atbrīvota no elektrības nodokļa uz desmit gadiem.

d)   Komentāri par konstatētajiem faktiem

| (72) | Eksportētājs, kas sadarbojās un kuram tika nodrošināts atbrīvojums no elektrības nodokļa, apgalvoja, ka EDE shēma nav īpaša un to bez diskriminācijas piemēro visiem attiecīgajiem uzņēmumiem. Pēc šā eksportētāja teiktā, Madjas valdība sākotnējo atbrīvojumu uz pieciem gadiem vēlāk pārskatīja un pagarināja uz desmit gadiem, taču ne eksportētājs, kurš sadarbojās, ne Indijas valdība atbildēs neiesniedz publicētu paziņojumu par šādām politiskām izmaiņām. |
| --- | --- |

(72)

Eksportētājs, kas sadarbojās un kuram tika nodrošināts atbrīvojums no elektrības nodokļa, apgalvoja, ka EDE shēma nav īpaša un to bez diskriminācijas piemēro visiem attiecīgajiem uzņēmumiem. Pēc šā eksportētāja teiktā, Madjas valdība sākotnējo atbrīvojumu uz pieciem gadiem vēlāk pārskatīja un pagarināja uz desmit gadiem, taču ne eksportētājs, kurš sadarbojās, ne Indijas valdība atbildēs neiesniedz publicētu paziņojumu par šādām politiskām izmaiņām.

e)   Secinājums par EDE shēmu

| (73) | Šī shēma ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Tā ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo stimuls samazina valsts nodokļu ieņēmumu, kurš citādi būtu saņemams. Bez tam tas dod labumu saņēmējam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(73)

Šī shēma ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Tā ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo stimuls samazina valsts nodokļu ieņēmumu, kurš citādi būtu saņemams. Bez tam tas dod labumu saņēmējam uzņēmumam.

| (74) | Lai gan 2004. gada Rūpniecības veicināšanas politika un MŠ valdības 2004. gada 29. septembra paziņojums paredz piecu gadu atbrīvojuma periodu, konkrētajam ražotājam eksportētājam tika piešķirts desmit gadu atbrīvojums. Tādēļ šis stimuls nešķiet piešķirts saskaņā ar tiesību aktos vai citos oficiālos dokumentos skaidri noteiktiem kritērijiem un nosacījumiem. |
| --- | --- |

(74)

Lai gan 2004. gada Rūpniecības veicināšanas politika un MŠ valdības 2004. gada 29. septembra paziņojums paredz piecu gadu atbrīvojuma periodu, konkrētajam ražotājam eksportētājam tika piešķirts desmit gadu atbrīvojums. Tādēļ šis stimuls nešķiet piešķirts saskaņā ar tiesību aktos vai citos oficiālos dokumentos skaidri noteiktiem kritērijiem un nosacījumiem.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (75) | Atvieglojums ražotājam eksportētājam ir aprēķināts, pamatojoties uz parasti maksājamā elektrības nodokļa apmēru pārskata izmeklēšanas periodā, kurš, piemērojot šo shēmu, palicis nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tad ir piešķirta subsīdijas summa (skaitītājā) par kopējo pārdoto apjomu pārskata izmeklēšanas periodā (saucējā), jo tā ir saistīta ar visu pārdoto apjomu, iekšzemes un eksportēto, un tā nav piešķirta saistībā ar saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(75)

Atvieglojums ražotājam eksportētājam ir aprēķināts, pamatojoties uz parasti maksājamā elektrības nodokļa apmēru pārskata izmeklēšanas periodā, kurš, piemērojot šo shēmu, palicis nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tad ir piešķirta subsīdijas summa (skaitītājā) par kopējo pārdoto apjomu pārskata izmeklēšanas periodā (saucējā), jo tā ir saistīta ar visu pārdoto apjomu, iekšzemes un eksportēto, un tā nav piešķirta saistībā ar saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem.

| (76) | Vienam uzņēmumam, kurš saskaņā ar EDE saņēma atvieglojumus, tika noteikta subsīdijas norma 0,7 %. |
| --- | --- |

(76)

Vienam uzņēmumam, kurš saskaņā ar EDE saņēma atvieglojumus, tika noteikta subsīdijas norma 0,7 %.

III.   Kompensējamo subsīdiju apjoms

| (77) | Jāatgādina, ka Regulā (EK) Nr. 1628/2004 kompensējamo subsīdiju summa, izteikta procentuāli, tika konstatēta attiecīgi 15,7 % un 7 % abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā. |
| --- | --- |

(77)

Jāatgādina, ka Regulā (EK) Nr. 1628/2004 kompensējamo subsīdiju summa, izteikta procentuāli, tika konstatēta attiecīgi 15,7 % un 7 % abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā.

| (78) | Šajā daļējā starpposma pārskatīšanā tika konstatētas šādas procentuāli izteiktas kompensējamo subsīdiju summas:










  Uzņēmums | ALS | DEPB | EPCG | EDE | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Graphite India Ltd. | nulle | 6,2 % | 0,1 % | nulle | 6,3 % |
| HEG Ltd. | 0,3 % | 5,7 % | 0,5 % | 0,7 % | 7,2 % |

(78)

Šajā daļējā starpposma pārskatīšanā tika konstatētas šādas procentuāli izteiktas kompensējamo subsīdiju summas:

Uzņēmums

ALS

DEPB

EPCG

EDE

Kopā

Graphite India Ltd.

nulle

6,2 %

0,1 %

nulle

6,3 %

HEG Ltd.

0,3 %

5,7 %

0,5 %

0,7 %

7,2 %

IV.   Kompensācijas pasākumi

| (79) | Saskaņā ar pretsubsīdiju pamatregulas 19. panta noteikumiem un šīs daļējās starpposma pārskatīšanas pamatojumu izmeklēšanas uzsākšanas paziņojuma 3. punktā tiek konstatēts, ka subsidēšanas līmenis attiecībā uz ražotājiem, kas sadarbojās, ir mainījies un tādēļ ar Regulu (EK) Nr. 1628/2004 noteiktā kompensācijas maksājuma likme ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(79)

Saskaņā ar pretsubsīdiju pamatregulas 19. panta noteikumiem un šīs daļējās starpposma pārskatīšanas pamatojumu izmeklēšanas uzsākšanas paziņojuma 3. punktā tiek konstatēts, ka subsidēšanas līmenis attiecībā uz ražotājiem, kas sadarbojās, ir mainījies un tādēļ ar Regulu (EK) Nr. 1628/2004 noteiktā kompensācijas maksājuma likme ir attiecīgi jāgroza.

| (80) | Aplūkojamo kompensācijas maksājumu deva paralēla pretsubsīdiju un antidempinga izmeklēšana (“sākotnējā izmeklēšana”). Saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punktu un 14. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (5), ar Regulu (EK) Nr. 1629/2004 uzliktie antidempinga maksājumi tika koriģēti tādā mērā, ka subsīdijas summas un dempinga starpības radās vienā un tajā pašā situācijā. |
| --- | --- |

(80)

Aplūkojamo kompensācijas maksājumu deva paralēla pretsubsīdiju un antidempinga izmeklēšana (“sākotnējā izmeklēšana”). Saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punktu un 14. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (5), ar Regulu (EK) Nr. 1629/2004 uzliktie antidempinga maksājumi tika koriģēti tādā mērā, ka subsīdijas summas un dempinga starpības radās vienā un tajā pašā situācijā.

| (81) | Izmeklētās subsīdiju shēmas, kas pašreizējā pārskatīšanas procesā izrādījās kompensējamas, izņemot EDE, ir eksporta subsīdijas pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(81)

Izmeklētās subsīdiju shēmas, kas pašreizējā pārskatīšanas procesā izrādījās kompensējamas, izņemot EDE, ir eksporta subsīdijas pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

| (82) | Tādēļ attiecībā uz eksporta subsīdijām ir ieteicams antidempinga maksājumu no jauna koriģēt, lai atspoguļotu jauno subsidēšanas līmeni, kas konstatēts šajā pārskatīšanā. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu kompensācijas maksājumu līmenis nedrīkst būt augstāks par sākotnējā izmeklēšanā konstatēto kaitējuma novēršanas līmeni. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, ņemot vērā, ka sadarbošanās līmenis bija augsts (100 %), atlikušo subsīdiju apjomu noteica tā uzņēmuma līmenī, kuram bija visaugstākais atsevišķais līmenis. |
| --- | --- |

(82)

Tādēļ attiecībā uz eksporta subsīdijām ir ieteicams antidempinga maksājumu no jauna koriģēt, lai atspoguļotu jauno subsidēšanas līmeni, kas konstatēts šajā pārskatīšanā. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu kompensācijas maksājumu līmenis nedrīkst būt augstāks par sākotnējā izmeklēšanā konstatēto kaitējuma novēršanas līmeni. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, ņemot vērā, ka sadarbošanās līmenis bija augsts (100 %), atlikušo subsīdiju apjomu noteica tā uzņēmuma līmenī, kuram bija visaugstākais atsevišķais līmenis.

| (83) | Līdz ar to kompensācijas un antidempinga maksājumu līmenis ir koriģējams šādi:










  Uzņēmums | Subsīdijas norma | Dempinga starpība | Kaitējuma novēršanas līmenis | Kompensācijas maksājums | Antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Graphite India Ltd. | 6,3 % | 31,1 % | 15,7 % | 6,3 % | 9,4 % |
| HEG Ltd. | 7,2 % | 24,4 % | 7,0 % | 7,0 % | 0 % |
| Visi pārējie | 7,2 % | 31,1 % | 15,7 % | 7,2 % | 8,5 % |

(83)

Līdz ar to kompensācijas un antidempinga maksājumu līmenis ir koriģējams šādi:

Uzņēmums

Subsīdijas norma

Dempinga starpība

Kaitējuma novēršanas līmenis

Kompensācijas maksājums

Antidempinga maksājums

Graphite India Ltd.

6,3 %

31,1 %

15,7 %

6,3 %

9,4 %

HEG Ltd.

7,2 %

24,4 %

7,0 %

7,0 %

0 %

Visi pārējie

7,2 %

31,1 %

15,7 %

7,2 %

8,5 %

| (84) | Viens eksportētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka tā kā šī daļējā starpposma pārskatīšana attiecās vienīgi uz subsidēšanas līmeni, antidempinga maksājumi nav jāmaina. |
| --- | --- |

(84)

Viens eksportētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka tā kā šī daļējā starpposma pārskatīšana attiecās vienīgi uz subsidēšanas līmeni, antidempinga maksājumi nav jāmaina.

| (85) | Šajā saistībā tiek atgādināts, ka paziņojumā par šīs pārskatīšanas sākšanu noteikts, “ka uzņēmumiem, uz kuriem attiecas gan antidempinga, gan kompensāciju pasākumi, attiecīgi var pielāgot antidempinga pasākumu, ja tiek mainīts kompensācijas pasākums”. Izmaiņas antidempinga maksājumos tiek veiktas nevis tādēļ, ka ir jauni atzinumi attiecībā uz dempinga līmeni, bet gan tādēļ, ka tas automātiski izriet no fakta, ka ir pielāgota sākotnējā dempinga starpība, lai atspoguļotu atklāto eksporta subsīdiju līmeni, un tādējādi šī starpība tagad ir pārskatīta. |
| --- | --- |

(85)

Šajā saistībā tiek atgādināts, ka paziņojumā par šīs pārskatīšanas sākšanu noteikts, “ka uzņēmumiem, uz kuriem attiecas gan antidempinga, gan kompensāciju pasākumi, attiecīgi var pielāgot antidempinga pasākumu, ja tiek mainīts kompensācijas pasākums”. Izmaiņas antidempinga maksājumos tiek veiktas nevis tādēļ, ka ir jauni atzinumi attiecībā uz dempinga līmeni, bet gan tādēļ, ka tas automātiski izriet no fakta, ka ir pielāgota sākotnējā dempinga starpība, lai atspoguļotu atklāto eksporta subsīdiju līmeni, un tādējādi šī starpība tagad ir pārskatīta.

| (86) | Atsevišķo uzņēmumu kompensējamo nodokļu likmes, kas noteiktas šajā regulā, atspoguļo apstākļus, kas tika konstatēti daļējā starpposma pārskatīšanā. Līdz ar to tās ir piemērojamas vienīgi šo uzņēmumu saražotā attiecīgā ražojuma importam. Attiecīgā ražojuma ievedumi, ko saražojis jebkurš cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ietverot vienības, kas saistītas ar minētajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu likmi. |
| --- | --- |

(86)

Atsevišķo uzņēmumu kompensējamo nodokļu likmes, kas noteiktas šajā regulā, atspoguļo apstākļus, kas tika konstatēti daļējā starpposma pārskatīšanā. Līdz ar to tās ir piemērojamas vienīgi šo uzņēmumu saražotā attiecīgā ražojuma importam. Attiecīgā ražojuma ievedumi, ko saražojis jebkurš cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ietverot vienības, kas saistītas ar minētajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu likmi.

| (87) | Katrs pieprasījums piemērot minētās atsevišķās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai (6), pievienojot attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportā, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Piemērotos gadījumos, pēc konsultēšanās ar Padomdevēju komiteju Komisija ar šo tiek pilnvarota izdarīt attiecīgus grozījumus regulā, precizējot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no atsevišķajām maksājuma likmēm, |
| --- | --- |

(87)

Katrs pieprasījums piemērot minētās atsevišķās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai (6), pievienojot attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportā, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Piemērotos gadījumos, pēc konsultēšanās ar Padomdevēju komiteju Komisija ar šo tiek pilnvarota izdarīt attiecīgus grozījumus regulā, precizējot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no atsevišķajām maksājuma likmēm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1628/2004 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Galīgā kompensācijas maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, tālāk minēto uzņēmumu ražojumiem ir šāda:

| Uzņēmums | Galīgais maksājums | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 6,3 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 7,0 % | A531 |
| Visi pārējie | 7,2 % | A999” |

Uzņēmums

Galīgais maksājums

TARIC papildkods

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

6,3 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

7,0 %

A531

Visi pārējie

7,2 %

A999”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1629/2004 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, tālāk minēto uzņēmumu ražojumiem ir šāda:

| Uzņēmums | Galīgais maksājums | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 9,4 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 % | A531 |
| Visi pārējie | 8,5 % | A999” |

Uzņēmums

Galīgais maksājums

TARIC papildkods

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

9,4 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0 %

A531

Visi pārējie

8,5 %

A999”

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. BARNIER

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 295, 18.9.2004., 4. lpp.

2

(3)  OV L 295, 18.9.2004., 10. lpp.

3

(4)  OV C 230, 2.10.2007, 9. lpp.

4

(5)  OV L 56, 6.3.1996, 1. lpp.

5

(6)  European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium.

6

European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium

---

| 30.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 350/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 350/35

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1355/2008

(2008. gada 18. decembris),

ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts par dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar Konsultatīvo komiteju ir iesniegusi Komisija,

tā kā:

A.   PAGAIDU PASĀKUMI

| (1) | Komisija 2007. gada 20. oktobrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja Paziņojumu par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) citrusaugļu (konkrēti – mandarīnu u. c.) importu Kopienā (2). Komisija 2008. gada 4. jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 642/2008 (3) (“pagaidu regula”) uzlika pagaidu antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu importam. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2007. gada 20. oktobrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja Paziņojumu par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) citrusaugļu (konkrēti – mandarīnu u. c.) importu Kopienā (2). Komisija 2008. gada 4. jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 642/2008 (3) (“pagaidu regula”) uzlika pagaidu antidempinga maksājumu dažu sagatavotu vai konservētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citrusaugļu importam.

| (2) | Procedūru sāka, jo Spānijas Pārstrādātu augļu un dārzeņu apvienību valsts federācija (FNACV) (“prasītājs”) 2007. gada 6. septembrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv 100 % no dažu sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti – mandarīnu utt.) kopējā Kopienas ražošanas apjoma. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par attiecīgā produkta dempingu un tā radīto būtisko kaitējumu, kuri tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Procedūru sāka, jo Spānijas Pārstrādātu augļu un dārzeņu apvienību valsts federācija (FNACV) (“prasītājs”) 2007. gada 6. septembrī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv 100 % no dažu sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti – mandarīnu utt.) kopējā Kopienas ražošanas apjoma. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par attiecīgā produkta dempingu un tā radīto būtisko kaitējumu, kuri tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras sākšanu.

| (3) | Kā minēts pagaidu regulas 12. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2002. gada 1. oktobra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(3)

Kā minēts pagaidu regulas 12. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšanu veica no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2002. gada 1. oktobra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

| (4) | Komisija 2007. gada 9. novembrī noteica, ka šā paša ĶTR izcelsmes ražojuma imports jāreģistrē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1295/2007 (4). |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2007. gada 9. novembrī noteica, ka šā paša ĶTR izcelsmes ražojuma imports jāreģistrē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1295/2007 (4).

| (5) | Jāatgādina, ka aizsardzības pasākumi pret šo ražojumu bija spēkā līdz 2007. gada 8. novembrim. Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1964/2003 noteica pagaidu aizsardzības pasākumus pret noteiktu sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu (5). Pēc tam ar Regulu (EK) Nr. 658/2004 tika noteikti galīgie aizsardzības pasākumi (“aizsardzības regula”) (6). Gan pagaidu, gan galīgie aizsardzības pasākumi bija tarifu likmes kvotas veidā, t. i., nodoklis bija jāmaksā tikai tad, ja importē vairāk par ar muitas nodokli neapliekamo importa apjomu. |
| --- | --- |

(5)

Jāatgādina, ka aizsardzības pasākumi pret šo ražojumu bija spēkā līdz 2007. gada 8. novembrim. Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1964/2003 noteica pagaidu aizsardzības pasākumus pret noteiktu sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu (5). Pēc tam ar Regulu (EK) Nr. 658/2004 tika noteikti galīgie aizsardzības pasākumi (“aizsardzības regula”) (6). Gan pagaidu, gan galīgie aizsardzības pasākumi bija tarifu likmes kvotas veidā, t. i., nodoklis bija jāmaksā tikai tad, ja importē vairāk par ar muitas nodokli neapliekamo importa apjomu.

B.   TURPMĀKĀ PROCEDŪRA

| (6) | Pēc tam, kad bija uzlikts pagaidu antidempinga maksājums par attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importu, dažas ieinteresētās personas iesniedza rakstveida piezīmes. Turklāt personām, kas to pieprasīja, tika dota iespēja tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(6)

Pēc tam, kad bija uzlikts pagaidu antidempinga maksājums par attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importu, dažas ieinteresētās personas iesniedza rakstveida piezīmes. Turklāt personām, kas to pieprasīja, tika dota iespēja tikt uzklausītām.

| (7) | Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Komisija pabeidza izmeklēšanu, īpaši ņemot vērā Kopienas interešu aspektus. Attiecībā uz to Kopienā tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādos nesaistītos importētāju uzņēmumos:






  — | Wünsche Handelsgesellschaft International (GmbH & Co KG), Hamburga, Vācija, |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Komisija pabeidza izmeklēšanu, īpaši ņemot vērā Kopienas interešu aspektus. Attiecībā uz to Kopienā tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādos nesaistītos importētāju uzņēmumos:

—

Wünsche Handelsgesellschaft International (GmbH & Co KG), Hamburga, Vācija,

| — | Hüpeden & Co (GmbH & Co), Hamburga, Vācija, |
| --- | --- |

—

Hüpeden & Co (GmbH & Co), Hamburga, Vācija,

| — | I. Schroeder KG. (GmbH & Co), Hamburga, Vācija, |
| --- | --- |

—

I. Schroeder KG. (GmbH & Co), Hamburga, Vācija,

| — | Zumdieck GmbH, Paderborna, Vācija, |
| --- | --- |

—

Zumdieck GmbH, Paderborna, Vācija,

| — | Gaston spol. s r.o., Zlina, Čehija. |
| --- | --- |

—

Gaston spol. s r.o., Zlina, Čehija.

| (8) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam uzlikt galīga antidempinga maksājumu par attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas saņemšanas varēja izteikt iebildumus. |
| --- | --- |

(8)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam uzlikt galīga antidempinga maksājumu par attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas saņemšanas varēja izteikt iebildumus.

| (9) | Daži importētāji ierosināja visu ieinteresēto personu kopīgu sanāksmi saskaņā ar pamatregulas 6. panta 6. punktu, tomēr viens no importētājiem pieprasījumu noraidīja. |
| --- | --- |

(9)

Daži importētāji ierosināja visu ieinteresēto personu kopīgu sanāksmi saskaņā ar pamatregulas 6. panta 6. punktu, tomēr viens no importētājiem pieprasījumu noraidīja.

| (10) | Ieinteresētās personu mutiski un rakstveidā iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(10)

Ieinteresētās personu mutiski un rakstveidā iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā.

C.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

| (11) | Divi nesaistīti EK importētāji iebilda pret to, ka dažiem mandarīnu veidiem nevajadzētu būt iekļautiem attiecīgā ražojuma definīcijā salduma pakāpes vai eksportēšanai paredzētā iepakojuma dēļ. Attiecībā uz to norādīts, ka šīm sūdzībām nebija pievienota pārbaudāma informācija un sniegti dati, kas liecinātu par to, ka minētajiem mandarīnu veidiem ir īpašības, kuras atšķiras no attiecīgā ražojuma. Turklāt tiek norādīts, ka atšķirības iepakojumā nevar uzskatīt par izšķirīgu elementu, nosakot attiecīgo ražojumu, īpaši, ja iepakojuma izmēri jau tika ņemti vērā attiecīgā ražojuma noteikšanā, kā izklāstīts pagaidu regulas 16. apsvērumā. Tādēļ šie argumenti tiek noraidīti. |
| --- | --- |

(11)

Divi nesaistīti EK importētāji iebilda pret to, ka dažiem mandarīnu veidiem nevajadzētu būt iekļautiem attiecīgā ražojuma definīcijā salduma pakāpes vai eksportēšanai paredzētā iepakojuma dēļ. Attiecībā uz to norādīts, ka šīm sūdzībām nebija pievienota pārbaudāma informācija un sniegti dati, kas liecinātu par to, ka minētajiem mandarīnu veidiem ir īpašības, kuras atšķiras no attiecīgā ražojuma. Turklāt tiek norādīts, ka atšķirības iepakojumā nevar uzskatīt par izšķirīgu elementu, nosakot attiecīgo ražojumu, īpaši, ja iepakojuma izmēri jau tika ņemti vērā attiecīgā ražojuma noteikšanā, kā izklāstīts pagaidu regulas 16. apsvērumā. Tādēļ šie argumenti tiek noraidīti.

D.   PĀRBAUDE IZLASES VEIDĀ

1.   Ražotāju eksportētāju ĶTR pārbaude izlases veidā

| (12) | Divi nesaistīti EK importētāji apstrīdēja to, ka eksports, ko veic pārbaudei izraudzītie Ķīnas ražotāji eksportētāji, ir 60 % no kopējā uz Kopienu veiktā eksporta. Tomēr šīs personas nevarēja sniegt pārbaudāmu informāciju, ar ko varētu pierādīt, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, iesniegtās ziņas par pārbaudi izlases veidā, nav precīzas, un to precizitāte lielā mērā apstiprinājās turpmākās izmeklēšanas gaitā. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(12)

Divi nesaistīti EK importētāji apstrīdēja to, ka eksports, ko veic pārbaudei izraudzītie Ķīnas ražotāji eksportētāji, ir 60 % no kopējā uz Kopienu veiktā eksporta. Tomēr šīs personas nevarēja sniegt pārbaudāmu informāciju, ar ko varētu pierādīt, ka Ķīnas ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, iesniegtās ziņas par pārbaudi izlases veidā, nav precīzas, un to precizitāte lielā mērā apstiprinājās turpmākās izmeklēšanas gaitā. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

| (13) | Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, iesniedza pieprasījumus, kuros apgalvots, ka saistītie uzņēmumi bija attiecīgā ražojuma ražotāji eksportētāji, un tāpēc šīs personas jāiekļauj pielikumā, kurā uzskaitīti Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Šie pieprasījumi tika uzskatīti par pamatotiem, un tika nolemts pienācīgi pārskatīt attiecīgo pielikumu. Viens nesaistīts EK importētājs iebilda pret to, ka ar tirgotāju starpniecību uz EK veiktajam eksportam būtu automātiski jādod iespēja gūt labumu no pasākumiem, ko piemēro Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Attiecībā uz to jānorāda, ka antidempinga pasākumus piemēro ražojumiem, ko ražotājs eksportētājs izgatavojis valstī, kur notiek izmeklēšana, un kurus eksportē uz EK (neatkarīgi no tā, kurš uzņēmums tos tirgo), un nevis saimnieciskām vienībām, kuras ir iesaistītas tikai tirdzniecības darbībās. Tāpēc prasību noraidīja. |
| --- | --- |

(13)

Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, iesniedza pieprasījumus, kuros apgalvots, ka saistītie uzņēmumi bija attiecīgā ražojuma ražotāji eksportētāji, un tāpēc šīs personas jāiekļauj pielikumā, kurā uzskaitīti Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Šie pieprasījumi tika uzskatīti par pamatotiem, un tika nolemts pienācīgi pārskatīt attiecīgo pielikumu. Viens nesaistīts EK importētājs iebilda pret to, ka ar tirgotāju starpniecību uz EK veiktajam eksportam būtu automātiski jādod iespēja gūt labumu no pasākumiem, ko piemēro Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Attiecībā uz to jānorāda, ka antidempinga pasākumus piemēro ražojumiem, ko ražotājs eksportētājs izgatavojis valstī, kur notiek izmeklēšana, un kurus eksportē uz EK (neatkarīgi no tā, kurš uzņēmums tos tirgo), un nevis saimnieciskām vienībām, kuras ir iesaistītas tikai tirdzniecības darbībās. Tāpēc prasību noraidīja.

E.   DEMPINGS

1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (14) | Pēc pagaidu pasākumu piemērošanas Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, neiesniedza piezīmes attiecībā uz secinājumiem par TER. Attiecīgu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 29. līdz 33. apsvērums ar šo tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(14)

Pēc pagaidu pasākumu piemērošanas Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, neiesniedza piezīmes attiecībā uz secinājumiem par TER. Attiecīgu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 29. līdz 33. apsvērums ar šo tiek apstiprināts.

2.   Individuālie noteikumi

| (15) | Citu attiecīgu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 37. līdz 34. apsvērums par individuāliem noteikumiem ar šo tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(15)

Citu attiecīgu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 37. līdz 34. apsvērums par individuāliem noteikumiem ar šo tiek apstiprināts.

3.   Normālā vērtība

| (16) | Jāatgādina, ka Kopienas ražošanas nozares dati bija normālās vērtības noteikšanas pamatā. Šie dati tika pārbaudīti Kopienas ražotāja uzņēmumā, kurš sadarbojās. |
| --- | --- |

(16)

Jāatgādina, ka Kopienas ražošanas nozares dati bija normālās vērtības noteikšanas pamatā. Šie dati tika pārbaudīti Kopienas ražotāja uzņēmumā, kurš sadarbojās.

| (17) | Pēc tam, kad pagaidu pasākumi bija piemēroti, visi trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un bija izraudzīti pārbaudei, un divi EK nesaistīti importētāji iebilda pret to, ka Kopienas ražošanas nozares cenas izmanto normālās vērtības aprēķināšanā. Tika ieteikts aprēķināt normālo vērtību, pamatojoties uz ĶTR ražošanas izmaksām, ņemot vērā visas atbilstīgas korekcijas saistībā ar atšķirībām starp EK un ĶTR tirgiem. Attiecībā uz šo jānorāda, ka tādas informācijas izmantošana, ko sniedz valsts, kurā nav tirgus ekonomikas, un jo īpaši uzņēmumi, kuriem nav piešķirts TER, būs pretrunā pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. Iebildums bija arī pret to, ka dati par visu pārējo importētājvalstu cenām vai attiecīgā publicētā informācija varēja būt izmantoti kā saprātīgs risinājums, ņemot vērā to, ka analoga valsts nesadarbojās. Tomēr šādu vispārīgu informāciju pretēji Komisijas izmantotajiem datiem nebija iespējams apstiprināt, un tās precizitāte nebija pārbaudīta ar dažādām metodēm atbilstīgi pamatregulas 6. panta 8. punktam. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. Citi argumenti netika iesniegti, lai varētu apšaubīt to, ka Komisijas izmantotā vispārīgo principu sistēma atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam, un jo īpaši to, ka šajā konkrētajā gadījumā tā joprojām ir vienīgā pamatotā bāze normālās vērtības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(17)

Pēc tam, kad pagaidu pasākumi bija piemēroti, visi trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un bija izraudzīti pārbaudei, un divi EK nesaistīti importētāji iebilda pret to, ka Kopienas ražošanas nozares cenas izmanto normālās vērtības aprēķināšanā. Tika ieteikts aprēķināt normālo vērtību, pamatojoties uz ĶTR ražošanas izmaksām, ņemot vērā visas atbilstīgas korekcijas saistībā ar atšķirībām starp EK un ĶTR tirgiem. Attiecībā uz šo jānorāda, ka tādas informācijas izmantošana, ko sniedz valsts, kurā nav tirgus ekonomikas, un jo īpaši uzņēmumi, kuriem nav piešķirts TER, būs pretrunā pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. Iebildums bija arī pret to, ka dati par visu pārējo importētājvalstu cenām vai attiecīgā publicētā informācija varēja būt izmantoti kā saprātīgs risinājums, ņemot vērā to, ka analoga valsts nesadarbojās. Tomēr šādu vispārīgu informāciju pretēji Komisijas izmantotajiem datiem nebija iespējams apstiprināt, un tās precizitāte nebija pārbaudīta ar dažādām metodēm atbilstīgi pamatregulas 6. panta 8. punktam. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. Citi argumenti netika iesniegti, lai varētu apšaubīt to, ka Komisijas izmantotā vispārīgo principu sistēma atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam, un jo īpaši to, ka šajā konkrētajā gadījumā tā joprojām ir vienīgā pamatotā bāze normālās vērtības aprēķināšanai.

| (18) | Citu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 38. līdz 45. apsvērums ar šo tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(18)

Citu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 38. līdz 45. apsvērums ar šo tiek apstiprināts.

4.   Eksporta cena

| (19) | Pēc tam, kad pagaidu pasākumi bija piemēroti, viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un bija izraudzīts pārbaudei, pieprasīja koriģēt eksporta cenu, lai ņemtu vērā dažus izmaksu elementus (īpaši pārvadāšanas ar jūras transportu izmaksas). Šeit jānorāda, ka, veicot pārbaudi uz vietas, minēto jautājumu aplūkoja gan attiecībā uz šo uzņēmumu, gan attiecībā uz citiem pārbaudē iekļautajiem uzņēmumiem. Minētajā gadījumā katrs uzņēmums iesniedza informāciju par attiecīgajām izmaksām. Patlaban uzņēmums pieprasa ievērojami lielāku summu, nekā sākotnēji ziņots. Jānorāda, ka šā jaunā pieprasījuma pamatā ir tieši kravas pārvadātāja deklarācija un tā neatspoguļo datus par faktisko darījumu. Neviens cits no pārbaudei izraudzītajiem ražotājiem eksportētājiem neapstrīdēja attiecībā uz pārvadāšanas ar jūras transportu izmaksām izmantotos rādītājus. Turklāt šo pieprasījumu nav iespējams pārbaudīt, jo tas netika iesniegts savlaicīgi. Pieprasītā korekcija jo īpaši neattiecas uz datiem, kuri jau ir iekļauti lietā. Pēc tam, kad bija saņemts šis pieprasījums, Komisija tomēr pārskatīja attiecīgo izmaksu apjomu, ņemot vērā to, ka šīm konkrētajām izmaksām ir liela nozīme EK eksporta darījumos, par kuriem uzņēmums bija ziņojis. Tā rezultātā Komisija secināja, ka lietderīgāk ir izmantot pārvadāšanas ar jūras transportu vidējās izmaksas, kuras attiecībā uz visiem pārbaudei izraudzītajiem Ķīnas uzņēmumiem ir pārbaudītas uz vietas. Pēc tam attiecīgi tika koriģēta uzņēmuma eksporta cena. |
| --- | --- |

(19)

Pēc tam, kad pagaidu pasākumi bija piemēroti, viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un bija izraudzīts pārbaudei, pieprasīja koriģēt eksporta cenu, lai ņemtu vērā dažus izmaksu elementus (īpaši pārvadāšanas ar jūras transportu izmaksas). Šeit jānorāda, ka, veicot pārbaudi uz vietas, minēto jautājumu aplūkoja gan attiecībā uz šo uzņēmumu, gan attiecībā uz citiem pārbaudē iekļautajiem uzņēmumiem. Minētajā gadījumā katrs uzņēmums iesniedza informāciju par attiecīgajām izmaksām. Patlaban uzņēmums pieprasa ievērojami lielāku summu, nekā sākotnēji ziņots. Jānorāda, ka šā jaunā pieprasījuma pamatā ir tieši kravas pārvadātāja deklarācija un tā neatspoguļo datus par faktisko darījumu. Neviens cits no pārbaudei izraudzītajiem ražotājiem eksportētājiem neapstrīdēja attiecībā uz pārvadāšanas ar jūras transportu izmaksām izmantotos rādītājus. Turklāt šo pieprasījumu nav iespējams pārbaudīt, jo tas netika iesniegts savlaicīgi. Pieprasītā korekcija jo īpaši neattiecas uz datiem, kuri jau ir iekļauti lietā. Pēc tam, kad bija saņemts šis pieprasījums, Komisija tomēr pārskatīja attiecīgo izmaksu apjomu, ņemot vērā to, ka šīm konkrētajām izmaksām ir liela nozīme EK eksporta darījumos, par kuriem uzņēmums bija ziņojis. Tā rezultātā Komisija secināja, ka lietderīgāk ir izmantot pārvadāšanas ar jūras transportu vidējās izmaksas, kuras attiecībā uz visiem pārbaudei izraudzītajiem Ķīnas uzņēmumiem ir pārbaudītas uz vietas. Pēc tam attiecīgi tika koriģēta uzņēmuma eksporta cena.

| (20) | Kāds cits Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš bija izraudzīts pārbaudei, vērsa uzmanību uz divām kļūdām šā uzņēmuma eksporta cenas aprēķinā saistībā ar iesniegtajiem eksporta sarakstiem. Pieprasījums tika uzskatīts par pamatotu, un attiecīgi tika pārskatīta saistītā ražotāja eksporta cena. |
| --- | --- |

(20)

Kāds cits Ķīnas ražotājs eksportētājs, kurš bija izraudzīts pārbaudei, vērsa uzmanību uz divām kļūdām šā uzņēmuma eksporta cenas aprēķinā saistībā ar iesniegtajiem eksporta sarakstiem. Pieprasījums tika uzskatīts par pamatotu, un attiecīgi tika pārskatīta saistītā ražotāja eksporta cena.

| (21) | Citu piezīmju par šo jautājumu nav, tāpēc pagaidu regulas 46. apsvērums ar šo tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(21)

Citu piezīmju par šo jautājumu nav, tāpēc pagaidu regulas 46. apsvērums ar šo tiek apstiprināts.

5.   Salīdzinājums

| (22) | Piezīmju par šo jautājumu nav, tāpēc pagaidu regulas 47. un 48. apsvērums ar šo tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(22)

Piezīmju par šo jautājumu nav, tāpēc pagaidu regulas 47. un 48. apsvērums ar šo tiek apstiprināts.

6.   Dempinga starpības

| (23) | Ņemot vērā iepriekšminēto, galīgās dempinga starpības, izteiktas procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang – 139,4 %; |
| --- | --- | --- |

(23)

Ņemot vērā iepriekšminēto, galīgās dempinga starpības, izteiktas procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang – 139,4 %;

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang – 86,5 %; |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang – 86,5 %;

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang un saistītais ražotājs Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province – 136,3 %; |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang un saistītais ražotājs Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province – 136,3 %;

| — | ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kuri nebija izraudzīti pārbaudei – 131 %; |
| --- | --- |

—

ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kuri nebija izraudzīti pārbaudei – 131 %;

visi pārējie uzņēmumi – 139,4 %.

F.   KAITĒJUMS

1.   Kopienas produkcija un Kopienas ražošanas nozare

| (24) | Citu pamatotu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 52.–54. apsvērumā izklāstītie secinājumi ar šo tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(24)

Citu pamatotu piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulas 52.–54. apsvērumā izklāstītie secinājumi ar šo tiek apstiprināti.

2.   Kopienas patēriņš

| (25) | Viens no eksportētājiem iebilda pret to, ka aizsardzības pasākumu Regulā Nr. 658/2004 noteiktais patēriņa līmenis neatbilst pagaidu regulā noteiktajam līmenim. Jāuzsver, ka patēriņa līmeņa atšķirība galvenokārt bija tādēļ, ka pašreizējā izmeklēšana skāra dažādu ražojumu klāstu un abās minētajās izmeklēšanās piedalījās atšķirīgs dalībvalstu skaits. Papildu un pamatota informācija par šo jautājumu netika saņemta. Pagaidu regulas 55. līdz 57. apsvērumā izklāstītie secinājumi ar šo tiek apstiprināti. Līdz ar to attiecībā uz patēriņu veiktās analīzes turpmākās daļas arī tiek apstiprinātas. |
| --- | --- |

(25)

Viens no eksportētājiem iebilda pret to, ka aizsardzības pasākumu Regulā Nr. 658/2004 noteiktais patēriņa līmenis neatbilst pagaidu regulā noteiktajam līmenim. Jāuzsver, ka patēriņa līmeņa atšķirība galvenokārt bija tādēļ, ka pašreizējā izmeklēšana skāra dažādu ražojumu klāstu un abās minētajās izmeklēšanās piedalījās atšķirīgs dalībvalstu skaits. Papildu un pamatota informācija par šo jautājumu netika saņemta. Pagaidu regulas 55. līdz 57. apsvērumā izklāstītie secinājumi ar šo tiek apstiprināti. Līdz ar to attiecībā uz patēriņu veiktās analīzes turpmākās daļas arī tiek apstiprinātas.

3.   Imports no attiecīgās valsts

a)   Attiecīgā ražojuma importa apjoms un tirgus daļa

| (26) | Attiecībā uz tirgus daļu dažas ieinteresētās personas iebilda pret 58. apsvērumā izklāstīto Komisijas paziņojumu, kurā norādīts, ka palielinās importa par dempinga cenām tirgus daļa. Minētās personas apgalvoja, ka no Ķīnas veiktā importa tirgus daļa pretēji Komisijas secinājumiem samazinās. No ĶTR veiktā importa apjoma un tirgus daļas novērtējums tika pārbaudīts. Kā izklāstīts pagaidu regulas 58. apsvērumā, no Ķīnas veiktā importa tirgus daļas samazinājums bija vērojams tikai vienu gadu. Pārējā pārbaudītajā periodā no Ķīnas veiktā importa tirgus daļa joprojām bija nemainīgi liela. Tāpēc pagaidu posmā iesniegtie secinājumi tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz tirgus daļu dažas ieinteresētās personas iebilda pret 58. apsvērumā izklāstīto Komisijas paziņojumu, kurā norādīts, ka palielinās importa par dempinga cenām tirgus daļa. Minētās personas apgalvoja, ka no Ķīnas veiktā importa tirgus daļa pretēji Komisijas secinājumiem samazinās. No ĶTR veiktā importa apjoma un tirgus daļas novērtējums tika pārbaudīts. Kā izklāstīts pagaidu regulas 58. apsvērumā, no Ķīnas veiktā importa tirgus daļas samazinājums bija vērojams tikai vienu gadu. Pārējā pārbaudītajā periodā no Ķīnas veiktā importa tirgus daļa joprojām bija nemainīgi liela. Tāpēc pagaidu posmā iesniegtie secinājumi tiek apstiprināti.

| (27) | Dažas puses argumentēja, ka pēc IP apjomi arī būtu jāpārbauda, lai novērtētu, vai Ķīnas imports palielinās. Jānorāda, ka no Ķīnas veiktā importa tendences tika izvērtētas par laikposmu no 2002./2003. gada līdz 2006./2007. gadam un tika novērots izteikts tā palielinājums. Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem, pēc IP notikumi, izņemot ārkārtas apstākļus, netiek ņemti vērā. Jebkurā gadījumā, kā noteikts 48. apsvērumā, importa līmenis pēc IP tika pārbaudīts, un tika konstatēts, ka tas bija ievērojams. |
| --- | --- |

(27)

Dažas puses argumentēja, ka pēc IP apjomi arī būtu jāpārbauda, lai novērtētu, vai Ķīnas imports palielinās. Jānorāda, ka no Ķīnas veiktā importa tendences tika izvērtētas par laikposmu no 2002./2003. gada līdz 2006./2007. gadam un tika novērots izteikts tā palielinājums. Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem, pēc IP notikumi, izņemot ārkārtas apstākļus, netiek ņemti vērā. Jebkurā gadījumā, kā noteikts 48. apsvērumā, importa līmenis pēc IP tika pārbaudīts, un tika konstatēts, ka tas bija ievērojams.

b)   Samazināta cena

| (28) | Trīs ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, apstrīdēja Komisijas secinājumus par samazinātu cenu. Viens ražotājs eksportētājs apstrīdēja vispārīgo principu sistēmu, kas tika izmantota, lai aprēķinātu cenu samazinājumu, un pieprasīja tās korekciju, lai atspoguļotu izmaksas, ko radījuši tirgotāji attiecībā uz netiešiem pārdevumiem. Ja fakts apstiprinājās, aprēķini tika koriģēti. Pārskatītais salīdzinājums pierādīja to, ka, pamatojoties uz datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un bija izraudzīti pārbaudei, IP attiecīgais importētais ražojums Kopienā tika pārdots par cenām, kuras bija par 18,4–35,2 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(28)

Trīs ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, apstrīdēja Komisijas secinājumus par samazinātu cenu. Viens ražotājs eksportētājs apstrīdēja vispārīgo principu sistēmu, kas tika izmantota, lai aprēķinātu cenu samazinājumu, un pieprasīja tās korekciju, lai atspoguļotu izmaksas, ko radījuši tirgotāji attiecībā uz netiešiem pārdevumiem. Ja fakts apstiprinājās, aprēķini tika koriģēti. Pārskatītais salīdzinājums pierādīja to, ka, pamatojoties uz datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un bija izraudzīti pārbaudei, IP attiecīgais importētais ražojums Kopienā tika pārdots par cenām, kuras bija par 18,4–35,2 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas.

4.   Kopienas ražošanas nozares stāvoklis

| (29) | Divi importētāji un importētāju apvienība apstrīdēja pagaidu regulas 79. apsvērumā norādīto iepakošanas sezonas ilgumu. Šīs personas argumentēja, ka iepakošanas sezonas ilgums Spānijā ir tikai trīs mēneši, nevis pieci mēneši, kā norādīts pagaidu regulā. Tomēr šis apgalvojums ir saistīts ar lauksaimniecības kultūru (mainīga atkarībā no veida) un ar saražoto daudzumu un jebkurā gadījumā neietekmē kaitējuma faktorus, ko analizējuši Komisijas dienesti. |
| --- | --- |

(29)

Divi importētāji un importētāju apvienība apstrīdēja pagaidu regulas 79. apsvērumā norādīto iepakošanas sezonas ilgumu. Šīs personas argumentēja, ka iepakošanas sezonas ilgums Spānijā ir tikai trīs mēneši, nevis pieci mēneši, kā norādīts pagaidu regulā. Tomēr šis apgalvojums ir saistīts ar lauksaimniecības kultūru (mainīga atkarībā no veida) un ar saražoto daudzumu un jebkurā gadījumā neietekmē kaitējuma faktorus, ko analizējuši Komisijas dienesti.

| (30) | Pamatotas informācijas vai argumentu attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli nav, tāpēc pagaidu regulas 63. līdz 86. apsvērums ar šo tiek apstiprināts. |
| --- | --- |

(30)

Pamatotas informācijas vai argumentu attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli nav, tāpēc pagaidu regulas 63. līdz 86. apsvērums ar šo tiek apstiprināts.

5.   Secinājums par kaitējumu

| (31) | Pēc tam, kad pagaidu regula tika publiskota, daži importētāji un daži ražotāji eksportētāji, atsaucoties uz pagaidu regulas 83. un 86. apsvērumu, apgalvoja, ka dati, ko Komisija bija izmantojusi kaitējuma līmeņa noteikšanai, bija neprecīzi un neobjektīvi izvērtēti. Minētās personas iebilda pret to, ka gandrīz visi ar kaitējumu saistītie rādītāji liecina par pozitīvām tendencēm un ka tāpēc nav iespējams rast pierādījumus par kaitējumu. |
| --- | --- |

(31)

Pēc tam, kad pagaidu regula tika publiskota, daži importētāji un daži ražotāji eksportētāji, atsaucoties uz pagaidu regulas 83. un 86. apsvērumu, apgalvoja, ka dati, ko Komisija bija izmantojusi kaitējuma līmeņa noteikšanai, bija neprecīzi un neobjektīvi izvērtēti. Minētās personas iebilda pret to, ka gandrīz visi ar kaitējumu saistītie rādītāji liecina par pozitīvām tendencēm un ka tāpēc nav iespējams rast pierādījumus par kaitējumu.

| (32) | Saistībā ar šo jānorāda, ka pat tad, ja dažiem rādītājiem bija nelieli uzlabojumi, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis bija jāvērtē kopumā un ņemot vērā to, ka aizsardzības pasākumi tika veikti līdz izmeklēšanas perioda beigām. Šis jautājums jau ir sīki skaidrots pagaidu regulas 51. līdz 86. apsvērumā. Veicot šos pasākumus, par iespējamu tika atzīts pārstrukturēšanas process, kā rezultātā ievērojami samazinātos ražošana un tās jauda un parastos apstākļos būtiski uzlabotos Kopienas ražotāju vispārējā situācija, ieskaitot ražošanu, jaudu izmantojumu un cenas un izmaksu atšķirības. Taču apjoma rādītāji joprojām bija mazi, krājumi bija ievērojami palielinājušies, un finanšu rādītāji joprojām liecināja par zaudējumiem, un daži no tiem pat pasliktinājās. |
| --- | --- |

(32)

Saistībā ar šo jānorāda, ka pat tad, ja dažiem rādītājiem bija nelieli uzlabojumi, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis bija jāvērtē kopumā un ņemot vērā to, ka aizsardzības pasākumi tika veikti līdz izmeklēšanas perioda beigām. Šis jautājums jau ir sīki skaidrots pagaidu regulas 51. līdz 86. apsvērumā. Veicot šos pasākumus, par iespējamu tika atzīts pārstrukturēšanas process, kā rezultātā ievērojami samazinātos ražošana un tās jauda un parastos apstākļos būtiski uzlabotos Kopienas ražotāju vispārējā situācija, ieskaitot ražošanu, jaudu izmantojumu un cenas un izmaksu atšķirības. Taču apjoma rādītāji joprojām bija mazi, krājumi bija ievērojami palielinājušies, un finanšu rādītāji joprojām liecināja par zaudējumiem, un daži no tiem pat pasliktinājās.

| (33) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, nav grozīti pagaidu regulā izklāstītie secinājumi par to, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. Pamatotas informācijas vai argumentu nav, tāpēc šie secinājumi tiek galīgi apstiprināti. |
| --- | --- |

(33)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, nav grozīti pagaidu regulā izklāstītie secinājumi par to, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. Pamatotas informācijas vai argumentu nav, tāpēc šie secinājumi tiek galīgi apstiprināti.

G.   CĒLOŅSAKARĪBA

1.   Ietekme, ko rada imports par dempinga cenām

| (34) | Dažas personas iebilda pret to, ka Ķīnas importa apjoms kopš 1982. gada nav mainījies, un tāpēc tas nevarētu būt kaitējuma iemesls, kā skaidrots pagaidu regulā (skatīt 58. apsvērumu). Taču, kā skaidrots iepriekš 26. apsvērumā, pārbaudītajā periodā no Ķīnas veiktais imports ir ievērojami palielinājies līdz tādam līmenim, ka tas kaitē ES ražošanas nozares tirgus daļai. Turklāt minētais arguments attiecas uz tendenci, ka imports ir pārsniedzis attiecīgajā periodā veikto importu, tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(34)

Dažas personas iebilda pret to, ka Ķīnas importa apjoms kopš 1982. gada nav mainījies, un tāpēc tas nevarētu būt kaitējuma iemesls, kā skaidrots pagaidu regulā (skatīt 58. apsvērumu). Taču, kā skaidrots iepriekš 26. apsvērumā, pārbaudītajā periodā no Ķīnas veiktais imports ir ievērojami palielinājies līdz tādam līmenim, ka tas kaitē ES ražošanas nozares tirgus daļai. Turklāt minētais arguments attiecas uz tendenci, ka imports ir pārsniedzis attiecīgajā periodā veikto importu, tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

| (35) | Kā minēts iepriekš 28. apsvērumā, tiek galīgi secināts, ka IP no pārbaudei izraudzītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem veiktā importa cenas bija par 18,4–35,2 % zemākas nekā vidējās Kopienas ražošanas nozares cenas. Cenu samazinājuma starpības pārskatīšana neietekmēja 100. un 101. apsvērumā izklāstītos secinājumus par ietekmi, ko radīja imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(35)

Kā minēts iepriekš 28. apsvērumā, tiek galīgi secināts, ka IP no pārbaudei izraudzītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem veiktā importa cenas bija par 18,4–35,2 % zemākas nekā vidējās Kopienas ražošanas nozares cenas. Cenu samazinājuma starpības pārskatīšana neietekmēja 100. un 101. apsvērumā izklāstītos secinājumus par ietekmi, ko radīja imports par dempinga cenām.

2.   Valūtas kursa svārstības

| (36) | Pēc tam, kad bija uzlikti pagaidu maksājumi, daži importētāji iebilda pret valūtas maiņas kursa negatīvo ietekmi uz cenu līmeni. Šīs personas apgalvoja, ka valūtas maiņas kursa līmenis ir galvenais faktors, kas radījis kaitējumu. Tomēr Komisijas novērtējums attiecas vienīgi uz cenu līmeņu starpību, un tas neparedz, ka jāanalizē faktori, kuri ietekmē minēto cenu līmeni. Tādējādi tika konstatēta skaidra cēloņsakarība starp augsta līmeņa dempingu un kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei, un tāpēc pagaidu regulas 95. apsvērumu var apstiprināt. |
| --- | --- |

(36)

Pēc tam, kad bija uzlikti pagaidu maksājumi, daži importētāji iebilda pret valūtas maiņas kursa negatīvo ietekmi uz cenu līmeni. Šīs personas apgalvoja, ka valūtas maiņas kursa līmenis ir galvenais faktors, kas radījis kaitējumu. Tomēr Komisijas novērtējums attiecas vienīgi uz cenu līmeņu starpību, un tas neparedz, ka jāanalizē faktori, kuri ietekmē minēto cenu līmeni. Tādējādi tika konstatēta skaidra cēloņsakarība starp augsta līmeņa dempingu un kaitējumu, kas nodarīts Kopienas ražošanas nozarei, un tāpēc pagaidu regulas 95. apsvērumu var apstiprināt.

3.   Izejvielu piegāde un cena

| (37) | Dažas ieinteresētās personas argumentēja, ka kaitējuma cēlonis ir svaigu augļu, t. i., konservētiem mandarīniem paredzēto izejmateriālu, nepietiekama piegāde, nevis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(37)

Dažas ieinteresētās personas argumentēja, ka kaitējuma cēlonis ir svaigu augļu, t. i., konservētiem mandarīniem paredzēto izejmateriālu, nepietiekama piegāde, nevis imports par dempinga cenām.

| (38) | Tomēr Spānijas Lauksaimniecības ministrijas oficiālie dati apstiprina, ka mandarīnu konservu ražošanas nozarei pieejamais daudzums ir vairāk nekā pietiekams, lai apmierinātu ražošanas jaudu, ko nodrošina visi Spānijas ražotāji. |
| --- | --- |

(38)

Tomēr Spānijas Lauksaimniecības ministrijas oficiālie dati apstiprina, ka mandarīnu konservu ražošanas nozarei pieejamais daudzums ir vairāk nekā pietiekams, lai apmierinātu ražošanas jaudu, ko nodrošina visi Spānijas ražotāji.

| (39) | Attiecībā uz svaigiem augļiem ražotāji zināmā mērā konkurē ar tiešu svaigu ražojumu patēriņa tirgu. Tomēr šī konkurence nemaina cēloņsakarību. Skaidrs, būtisks iemesls tam, kāpēc Kopienas ražošanas nozarei ir relatīvi zems ražošanas apjoms, pārdevumi un tirgus daļa, ir drīzāk saistīts ar spiedienu, ko rada Ķīnas izcelsmes ražojumu masveida imports par ļoti zemām cenām. Šajā situācijā un ņemot vērā, ka tirgus cenu nosaka imports, kas aptver vairāk nekā 70 % no tirgus un rada cenas samazinājumu, cenas iesaldēšanu un cenu spiedienu, nebūtu ekonomiski ražot vairāk, nepamatoti cerot, ka būs iespējams pārdot ražojumu par cenām, par kādām var gūt normālu peļņu. Tāpēc Spānijas ražošanas nozare varētu pamatoti nodrošināt ievērojami lielākus daudzumus ar nosacījumu, ka tirgus cena nepasliktinās tās ekonomiskos rādītājus. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz svaigiem augļiem ražotāji zināmā mērā konkurē ar tiešu svaigu ražojumu patēriņa tirgu. Tomēr šī konkurence nemaina cēloņsakarību. Skaidrs, būtisks iemesls tam, kāpēc Kopienas ražošanas nozarei ir relatīvi zems ražošanas apjoms, pārdevumi un tirgus daļa, ir drīzāk saistīts ar spiedienu, ko rada Ķīnas izcelsmes ražojumu masveida imports par ļoti zemām cenām. Šajā situācijā un ņemot vērā, ka tirgus cenu nosaka imports, kas aptver vairāk nekā 70 % no tirgus un rada cenas samazinājumu, cenas iesaldēšanu un cenu spiedienu, nebūtu ekonomiski ražot vairāk, nepamatoti cerot, ka būs iespējams pārdot ražojumu par cenām, par kādām var gūt normālu peļņu. Tāpēc Spānijas ražošanas nozare varētu pamatoti nodrošināt ievērojami lielākus daudzumus ar nosacījumu, ka tirgus cena nepasliktinās tās ekonomiskos rādītājus.

| (40) | Šo analīzi apstiprina vēl viens apstāklis, proti, Kopienas ražotāji pakāpeniski ir radījuši būtisku krājumu apjomu, un šis fakts norāda uz to, ka Kopienas ražošanas nozares stāvokļa iemesls ir produkcija, ko nevar pārdot Ķīnas importa spiediena dēļ, nevis nepietiekama ražošana. |
| --- | --- |

(40)

Šo analīzi apstiprina vēl viens apstāklis, proti, Kopienas ražotāji pakāpeniski ir radījuši būtisku krājumu apjomu, un šis fakts norāda uz to, ka Kopienas ražošanas nozares stāvokļa iemesls ir produkcija, ko nevar pārdot Ķīnas importa spiediena dēļ, nevis nepietiekama ražošana.

| (41) | Izejvielas ir lauksaimniecības ražojumi, un to cenu ietekmē sezonālas svārstības lauksaimniecisko īpatnību dēļ. Tomēr Komisija uzskata, ka analizētajā piecu gadu periodā, kura laikā ražai bija gan zemākas, gan augstākas cenas, kaitējums (t. i., finansiālu zaudējumu veidā) nodarīts neatkarīgi no minētajām cenu svārstībām, un tāpēc Kopienas ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji nav tieši savstarpēji saistīti ar šādām sezonālām svārstībām. |
| --- | --- |

(41)

Izejvielas ir lauksaimniecības ražojumi, un to cenu ietekmē sezonālas svārstības lauksaimniecisko īpatnību dēļ. Tomēr Komisija uzskata, ka analizētajā piecu gadu periodā, kura laikā ražai bija gan zemākas, gan augstākas cenas, kaitējums (t. i., finansiālu zaudējumu veidā) nodarīts neatkarīgi no minētajām cenu svārstībām, un tāpēc Kopienas ražošanas nozares ekonomiskie rādītāji nav tieši savstarpēji saistīti ar šādām sezonālām svārstībām.

4.   Kvalitātes atšķirības

| (42) | Dažas personas apgalvoja, ka Ķīnas ražojumi bija kvalitatīvāki nekā Kopienas ražojumi. Tomēr visas no tā izrietošās cenu atšķirības netika pietiekami pamatotas, un tādēļ nav pierādījumu, ka patērētāji dotu priekšroku Ķīnas ražojumiem un ka šā apstākļa pastiprināšanās dēļ pasliktinātos Kopienas ražošanas situācija. Jebkurā gadījumā šāda varbūtējā cenu starpība būtu labvēlīga Ķīnas ražojumiem, palielinot to samazinājuma/mērķa cenu samazinājuma līmeni. Jaunas un pamatotas papildu informācijas vai argumentu nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 99. apsvēruma secinājumi. |
| --- | --- |

(42)

Dažas personas apgalvoja, ka Ķīnas ražojumi bija kvalitatīvāki nekā Kopienas ražojumi. Tomēr visas no tā izrietošās cenu atšķirības netika pietiekami pamatotas, un tādēļ nav pierādījumu, ka patērētāji dotu priekšroku Ķīnas ražojumiem un ka šā apstākļa pastiprināšanās dēļ pasliktinātos Kopienas ražošanas situācija. Jebkurā gadījumā šāda varbūtējā cenu starpība būtu labvēlīga Ķīnas ražojumiem, palielinot to samazinājuma/mērķa cenu samazinājuma līmeni. Jaunas un pamatotas papildu informācijas vai argumentu nav, tāpēc ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 99. apsvēruma secinājumi.

5.   Izmaksu palielinājums

| (43) | Dažas personas argumentēja, ka nodarītā kaitējuma iemesls bija dažu ražotāju ārkārtas izmaksu palielinājums. Šie apgalvojumi netika pietiekami pamatoti. Komisijas analīzē netika konstatēti šādi gadījumi, kas varētu būt pretēji cēloņsakarības novērtējumam vai ietekmētu kaitējuma mazināšanas līmeņa aprēķinu. |
| --- | --- |

(43)

Dažas personas argumentēja, ka nodarītā kaitējuma iemesls bija dažu ražotāju ārkārtas izmaksu palielinājums. Šie apgalvojumi netika pietiekami pamatoti. Komisijas analīzē netika konstatēti šādi gadījumi, kas varētu būt pretēji cēloņsakarības novērtējumam vai ietekmētu kaitējuma mazināšanas līmeņa aprēķinu.

| (44) | Dažas personas iesniedza piezīmes par palielinātām ražošanas izmaksām un Kopienas ražošanas nozares nespēju samazināt tās. Daži izmaksu posteņi (piemēram, enerģija) ir palielinājušies, taču to ietekme nav tik liela, lai mainītu cēloņsakarību situācijā, kad ļoti liels Ķīnas eksporta daudzums par dempinga cenām mazina pārdevumus un ražošanu (turklāt palielinot Kopienas ražošanas nozares vienības izmaksas) un pārmāc un pazemina Kopienas ražošanas cenas. |
| --- | --- |

(44)

Dažas personas iesniedza piezīmes par palielinātām ražošanas izmaksām un Kopienas ražošanas nozares nespēju samazināt tās. Daži izmaksu posteņi (piemēram, enerģija) ir palielinājušies, taču to ietekme nav tik liela, lai mainītu cēloņsakarību situācijā, kad ļoti liels Ķīnas eksporta daudzums par dempinga cenām mazina pārdevumus un ražošanu (turklāt palielinot Kopienas ražošanas nozares vienības izmaksas) un pārmāc un pazemina Kopienas ražošanas cenas.

6.   Atbalsta shēmas

| (45) | Tika apgalvots, ka EK atbalsta shēmas EK ir izraisījušas mākslīgu pārstrādes pieaugumu un pēc tam ir veicinājušas, ka samazinās attiecīgajam ražojumam paredzēto izejvielu piegādes līmenis. Šis apgalvojums bija vispārīgs un nebija pietiekami pamatots. Jebkurā gadījumā attiecīgās shēmas tika grozītas 1996. gadā, kad tika atļauts atbalsts lauksaimniekiem, nevis attiecīgā ražojuma pārstrādātājiem. Komisijas analīzē netika konstatēts, ka izmeklēšanas perioda būtu kādi nenoskaidroti faktori, kas varētu ietekmēt cēloņsakarības maiņu. Attiecībā uz piegādi tiek izdarīta atsauce uz 40. un 41. apsvērumu. |
| --- | --- |

(45)

Tika apgalvots, ka EK atbalsta shēmas EK ir izraisījušas mākslīgu pārstrādes pieaugumu un pēc tam ir veicinājušas, ka samazinās attiecīgajam ražojumam paredzēto izejvielu piegādes līmenis. Šis apgalvojums bija vispārīgs un nebija pietiekami pamatots. Jebkurā gadījumā attiecīgās shēmas tika grozītas 1996. gadā, kad tika atļauts atbalsts lauksaimniekiem, nevis attiecīgā ražojuma pārstrādātājiem. Komisijas analīzē netika konstatēts, ka izmeklēšanas perioda būtu kādi nenoskaidroti faktori, kas varētu ietekmēt cēloņsakarības maiņu. Attiecībā uz piegādi tiek izdarīta atsauce uz 40. un 41. apsvērumu.

7.   Secinājums par cēloņsakarību

| (46) | Jaunas un pamatotas papildu informācijas vai argumentu nav, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 87. līdz 101. apsvērumu. |
| --- | --- |

(46)

Jaunas un pamatotas papildu informācijas vai argumentu nav, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 87. līdz 101. apsvērumu.

| (47) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu secinājums par to, ka pastāv cēloņsakarība starp Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un Ķīnas importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(47)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek apstiprināts pagaidu secinājums par to, ka pastāv cēloņsakarība starp Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un Ķīnas importu par dempinga cenām.

H.   KOPIENAS INTERESES

1.   Izmaiņas pēc izmeklēšanas perioda

| (48) | Uz importu no ĶTR attiecas reģistrēšana saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1295/2007 (2007. gada 5. novembris), ar ko paredz, ka jāreģistrē konkrēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu u. tml.) ievedumi (“reģistrēšanas regula”) (7). Tas tika veikts, lai ar iespējami atpakaļejošu datumu uzliktu antidempinga maksājumus. Tādējādi un izņēmuma kārtā izmaiņas tika analizētas arī pēc IP. Eurostat dati apstiprina, ka joprojām ir ievērojams imports no Ķīnas, un daži importētāji to ir ar faktiem apstiprinājuši. Apjoms pēdējos desmit mēnešos pēc IP sasniedza 74 000 tonnu par stabili zemām cenām. |
| --- | --- |

(48)

Uz importu no ĶTR attiecas reģistrēšana saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1295/2007 (2007. gada 5. novembris), ar ko paredz, ka jāreģistrē konkrēti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu u. tml.) ievedumi (“reģistrēšanas regula”) (7). Tas tika veikts, lai ar iespējami atpakaļejošu datumu uzliktu antidempinga maksājumus. Tādējādi un izņēmuma kārtā izmaiņas tika analizētas arī pēc IP. Eurostat dati apstiprina, ka joprojām ir ievērojams imports no Ķīnas, un daži importētāji to ir ar faktiem apstiprinājuši. Apjoms pēdējos desmit mēnešos pēc IP sasniedza 74 000 tonnu par stabili zemām cenām.

2.   Kopienas ražotāju spēja veikt piegādes Kopienas tirgum

| (49) | Vairākas personas izteica domas par Spānijas ražojumu zemo līmeni, un šīs personas apgalvoja, ka tādējādi nav iespējams veikt pilnīgas piegādes Kopienas tirgum. Lai gan ir pareizi apgalvot, ka pašreizējā situācijā Kopienas ražošanas nozare neapgādā visu ES tirgu, jānorāda, ka šis apstāklis ir saistīts ar kaitējumu radoša importa ietekmi, un tas ir skaidrots iepriekš. Jebkurā gadījumā ar paredzētajiem pasākumiem nav paredzēts panākt to, ka Ķīnas importam Kopienas tirgus tiek slēgts, bet gan likvidēt kaitējumu radoša importa ietekmi. Ņemot vērā, inter alia, to, ka pastāv tikai divi šo ražojumu piegādes avoti, tiek uzskatīts, ka galīgu pasākumu piemērošanas gadījumā Ķīnas ražojumi Kopienā joprojām būtu ļoti pieprasīti. |
| --- | --- |

(49)

Vairākas personas izteica domas par Spānijas ražojumu zemo līmeni, un šīs personas apgalvoja, ka tādējādi nav iespējams veikt pilnīgas piegādes Kopienas tirgum. Lai gan ir pareizi apgalvot, ka pašreizējā situācijā Kopienas ražošanas nozare neapgādā visu ES tirgu, jānorāda, ka šis apstāklis ir saistīts ar kaitējumu radoša importa ietekmi, un tas ir skaidrots iepriekš. Jebkurā gadījumā ar paredzētajiem pasākumiem nav paredzēts panākt to, ka Ķīnas importam Kopienas tirgus tiek slēgts, bet gan likvidēt kaitējumu radoša importa ietekmi. Ņemot vērā, inter alia, to, ka pastāv tikai divi šo ražojumu piegādes avoti, tiek uzskatīts, ka galīgu pasākumu piemērošanas gadījumā Ķīnas ražojumi Kopienā joprojām būtu ļoti pieprasīti.

3.   Kopienas ražošanas nozares un piegādātāju intereses

| (50) | Viena importētāju asociācija apgalvoja, ka visi antidempinga pasākumi bez daudzumu ierobežojuma nepalīdzētu aizsargāt Spānijas ražošanas nozari, bet gan automātiski izraisītu nelikumīgas tirdzniecības darbības. Šis ir arguments, kas drīzāk norāda uz to, ka iestādēm jānodrošina pienācīga pasākumu ieviešanas uzraudzība, nevis uz labumu, ko no pasākumiem gūst Kopienas ražotāji. |
| --- | --- |

(50)

Viena importētāju asociācija apgalvoja, ka visi antidempinga pasākumi bez daudzumu ierobežojuma nepalīdzētu aizsargāt Spānijas ražošanas nozari, bet gan automātiski izraisītu nelikumīgas tirdzniecības darbības. Šis ir arguments, kas drīzāk norāda uz to, ka iestādēm jānodrošina pienācīga pasākumu ieviešanas uzraudzība, nevis uz labumu, ko no pasākumiem gūst Kopienas ražotāji.

| (51) | Vēl viens importētājs iebilda pret to, ka antidempinga pasākumu piemērošana neuzlabos Spānijas ražotāju situāciju, jo importētāji ES ir izveidojuši lielus krājumus, ar ko tuvākajā nākotnē būs iespējams apmierināt tirgus pieprasījumu. Faktu par krājumu apjomu un uzkrāšanas parādību apstiprināja vēl viens importētājs. Šie komentāri apstiprina Komisijas analīzi, kas sniegta pagaidu regulā un šajā regulā. Tomēr jāatgādina, ka pasākumi ir paredzēti, lai sniegtu atbalstu, atgūstoties no kaitējumu radoša dempinga vairāk nekā piecu gadu, nevis tikai viena gada periodā. |
| --- | --- |

(51)

Vēl viens importētājs iebilda pret to, ka antidempinga pasākumu piemērošana neuzlabos Spānijas ražotāju situāciju, jo importētāji ES ir izveidojuši lielus krājumus, ar ko tuvākajā nākotnē būs iespējams apmierināt tirgus pieprasījumu. Faktu par krājumu apjomu un uzkrāšanas parādību apstiprināja vēl viens importētājs. Šie komentāri apstiprina Komisijas analīzi, kas sniegta pagaidu regulā un šajā regulā. Tomēr jāatgādina, ka pasākumi ir paredzēti, lai sniegtu atbalstu, atgūstoties no kaitējumu radoša dempinga vairāk nekā piecu gadu, nevis tikai viena gada periodā.

| (52) | Šajā ziņā jaunas un pamatotas informācijas vai argumentu nav, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 103. līdz 106. apsvērumā un 115. apsvērumā izdarītos secinājumus par Kopienas ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(52)

Šajā ziņā jaunas un pamatotas informācijas vai argumentu nav, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 103. līdz 106. apsvērumā un 115. apsvērumā izdarītos secinājumus par Kopienas ražošanas nozares interesēm.

4.   Nesaistītu importētāju un tirgotāju intereses Kopienā

| (53) | Importētāji, kas sadarbojās, pauda vispārīgu ieinteresētību par attiecīgā ražojuma divu piegādes avotu saglabāšanu, proti, Spāniju un Ķīnu, lai joprojām nodrošinātu stabilas piegādes par konkurētspējīgām cenām. |
| --- | --- |

(53)

Importētāji, kas sadarbojās, pauda vispārīgu ieinteresētību par attiecīgā ražojuma divu piegādes avotu saglabāšanu, proti, Spāniju un Ķīnu, lai joprojām nodrošinātu stabilas piegādes par konkurētspējīgām cenām.

| (54) | Tomēr, ja tiktu piemēroti galīgi pasākumi, lielākā daļa importētāju dotu priekšroku tādam pasākumam, kurā ir iekļauts arī kvantitatīvais elements. Kā skaidrots 68. apsvērumā, šis viedoklis netika uzskatīts par atbilstīgu. |
| --- | --- |

(54)

Tomēr, ja tiktu piemēroti galīgi pasākumi, lielākā daļa importētāju dotu priekšroku tādam pasākumam, kurā ir iekļauts arī kvantitatīvais elements. Kā skaidrots 68. apsvērumā, šis viedoklis netika uzskatīts par atbilstīgu.

| (55) | Tika pārbaudīti dati no izraudzītajiem importētājiem, kuri sadarbojās, un apstiprinājās, ka konservētu mandarīnu ražošanas nozare pārstāv mazāk par 6 % no kopējā apgrozījuma un ka izmeklēšanas periodā un laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam ir sasniegts peļņas līmenis, kas pārsniedz vidēji 10 %. |
| --- | --- |

(55)

Tika pārbaudīti dati no izraudzītajiem importētājiem, kuri sadarbojās, un apstiprinājās, ka konservētu mandarīnu ražošanas nozare pārstāv mazāk par 6 % no kopējā apgrozījuma un ka izmeklēšanas periodā un laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam ir sasniegts peļņas līmenis, kas pārsniedz vidēji 10 %.

| (56) | Ar iepriekšminēto uzsvērts, ka kopumā pasākumu potenciālā ietekme uz importētājiem/tirgotājiem būs samērīga ar to radīto pozitīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(56)

Ar iepriekšminēto uzsvērts, ka kopumā pasākumu potenciālā ietekme uz importētājiem/tirgotājiem būs samērīga ar to radīto pozitīvo ietekmi.

5.   Lietotāju/mazumtirgotāju intereses

| (57) | Viens lietotājs, kas pārstāv mazāk par 1 % no patēriņa, iesniedza vispārējas piezīmes par to, ka ES ir neliela mandarīnu pieejamība un ka Ķīnas ražojumam ir augstāka kvalitāte. Minētā persona tika aicināta turpmāk sadarboties, lai sniegtu atsevišķus datus, taču priekšlikums tika noraidīts, un minētie apgalvojumi netika pamatoti. Vēl viens mazumtirgotājs, galvenās importētāju asociācijas biedrs, vispār iebilda pret cenu palielinājumu. Cita informācija par lietotāju/mazumtirgotāju interesēm izmeklēšanas laikā netika iesniegta. Šajā situācijā pamatotas piezīmes no importētājiem/mazumtirgotājiem nav saņemtas, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 109. līdz 112. apsvērumā izdarītos secinājumus. |
| --- | --- |

(57)

Viens lietotājs, kas pārstāv mazāk par 1 % no patēriņa, iesniedza vispārējas piezīmes par to, ka ES ir neliela mandarīnu pieejamība un ka Ķīnas ražojumam ir augstāka kvalitāte. Minētā persona tika aicināta turpmāk sadarboties, lai sniegtu atsevišķus datus, taču priekšlikums tika noraidīts, un minētie apgalvojumi netika pamatoti. Vēl viens mazumtirgotājs, galvenās importētāju asociācijas biedrs, vispār iebilda pret cenu palielinājumu. Cita informācija par lietotāju/mazumtirgotāju interesēm izmeklēšanas laikā netika iesniegta. Šajā situācijā pamatotas piezīmes no importētājiem/mazumtirgotājiem nav saņemtas, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 109. līdz 112. apsvērumā izdarītos secinājumus.

6.   Patērētāju intereses

| (58) | Pretēji tam, ko apgalvoja viens importētājs, pagaidu posmā tika ņemtas vērā patērētāju intereses. Komisijas konstatējumi tika izklāstīti pagaidu regulas 113. un 114. apsvērumā. Citas personas norādīja, ka ietekme uz patērētājiem būs ievērojama. Tomēr netika sniegta informācija, kas varētu radīt šaubas par iepriekšminētajos apsvērumos izklāstītajiem konstatējumiem. Pat ja maksājumu rezultātā palielinātos patēriņa cenas, neviena persona neapstrīdēja faktu, ka šis ražojums mājsaimniecībām rada ļoti mazu izmaksu daļu. Patērētāju piezīmju un jaunas un pamatotas papildu informācijas nav, tāpēc šie apsvērumi tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(58)

Pretēji tam, ko apgalvoja viens importētājs, pagaidu posmā tika ņemtas vērā patērētāju intereses. Komisijas konstatējumi tika izklāstīti pagaidu regulas 113. un 114. apsvērumā. Citas personas norādīja, ka ietekme uz patērētājiem būs ievērojama. Tomēr netika sniegta informācija, kas varētu radīt šaubas par iepriekšminētajos apsvērumos izklāstītajiem konstatējumiem. Pat ja maksājumu rezultātā palielinātos patēriņa cenas, neviena persona neapstrīdēja faktu, ka šis ražojums mājsaimniecībām rada ļoti mazu izmaksu daļu. Patērētāju piezīmju un jaunas un pamatotas papildu informācijas nav, tāpēc šie apsvērumi tiek apstiprināti.

7.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (59) | Ar iepriekš izklāstīto papildu analīzi par Kopienas lietotāju interesēm netiek grozīti pagaidu secinājumi šajā jomā. Tika pārbaudīti dati no izraudzītajiem importētājiem, kuri sadarbojās, un apstiprinājās, ka konservētu mandarīnu ražošanas nozare pārstāv tos mazāk par 6 % no kopējā sasniegtā apgrozījuma, vidēji tas ir apmierinošs rezultāts gan izmeklēšanas perioda, gan pārbaudītajā laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam, tādējādi pasākumu ietekme uz importētājiem būs minimāla. Tika arī noskaidrots, ka, ņemot vērā to, ka patērētāju valstīs ražojums uz vienu pircēju tiek iegādāts ļoti nelielā daudzumā, finansiālā ietekme uz galapatērētāju nebūs nozīmīga. Tiek uzskatīts, ka pagaidu regulā iekļautie secinājumi par Kopienas interesēm nav mainījušies. Piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulā izklāstītos secinājumus galīgi apstiprina. |
| --- | --- |

(59)

Ar iepriekš izklāstīto papildu analīzi par Kopienas lietotāju interesēm netiek grozīti pagaidu secinājumi šajā jomā. Tika pārbaudīti dati no izraudzītajiem importētājiem, kuri sadarbojās, un apstiprinājās, ka konservētu mandarīnu ražošanas nozare pārstāv tos mazāk par 6 % no kopējā sasniegtā apgrozījuma, vidēji tas ir apmierinošs rezultāts gan izmeklēšanas perioda, gan pārbaudītajā laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam, tādējādi pasākumu ietekme uz importētājiem būs minimāla. Tika arī noskaidrots, ka, ņemot vērā to, ka patērētāju valstīs ražojums uz vienu pircēju tiek iegādāts ļoti nelielā daudzumā, finansiālā ietekme uz galapatērētāju nebūs nozīmīga. Tiek uzskatīts, ka pagaidu regulā iekļautie secinājumi par Kopienas interesēm nav mainījušies. Piezīmju nav, tāpēc pagaidu regulā izklāstītos secinājumus galīgi apstiprina.

I.   GALĪGIE PASĀKUMI

1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (60) | Viens importētājs apgalvoja, ka 6,8 % peļņas norma, ko pagaidu posmā izmantoja kā atsauci, ir novērtēta pārāk augstu. Šajā ziņā jānorāda, ka tika izmantots un attiecībā uz aizsardzības pasākumiem apstiprināts tas pats līmenis kā faktiskā peļņa, kādu Kopienas ražošanas nozare bija guvusi laikposmā no 1998./1999. gada līdz 2001./2002. gadam. Tas attiecas uz Kopienas ražotāju peļņu parastā tirdzniecības situācijā, pirms palielinājās imports, kā rezultātā nozarei tika nodarīts kaitējums. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(60)

Viens importētājs apgalvoja, ka 6,8 % peļņas norma, ko pagaidu posmā izmantoja kā atsauci, ir novērtēta pārāk augstu. Šajā ziņā jānorāda, ka tika izmantots un attiecībā uz aizsardzības pasākumiem apstiprināts tas pats līmenis kā faktiskā peļņa, kādu Kopienas ražošanas nozare bija guvusi laikposmā no 1998./1999. gada līdz 2001./2002. gadam. Tas attiecas uz Kopienas ražotāju peļņu parastā tirdzniecības situācijā, pirms palielinājās imports, kā rezultātā nozarei tika nodarīts kaitējums. Tāpēc šis arguments tiek noraidīts.

| (61) | Kopienas ražotāji apgalvoja, ka ar pagaidu maksājumiem nav ņemta vērā neparastā situācija konservētu mandarīnu tirgū, kad ražošana ir koncentrēta tikai vienā valstī, un lielākais daudzums pārdevumu un importa ir koncentrēts citā Eiropas valstī. Attiecībā uz to tika pieprasīts galīgajos aprēķinos ņemt vērā transporta izmaksas, veicot pārvadājumus no vienas ražotājvalsts uz patērētājvalsti. Apgalvojums tika pamatots un atzīts, un atbilstīgi tika koriģēti aprēķini, lai atspoguļotu pārdevumu koncentrāciju attiecīgajās Kopienas teritorijās. |
| --- | --- |

(61)

Kopienas ražotāji apgalvoja, ka ar pagaidu maksājumiem nav ņemta vērā neparastā situācija konservētu mandarīnu tirgū, kad ražošana ir koncentrēta tikai vienā valstī, un lielākais daudzums pārdevumu un importa ir koncentrēts citā Eiropas valstī. Attiecībā uz to tika pieprasīts galīgajos aprēķinos ņemt vērā transporta izmaksas, veicot pārvadājumus no vienas ražotājvalsts uz patērētājvalsti. Apgalvojums tika pamatots un atzīts, un atbilstīgi tika koriģēti aprēķini, lai atspoguļotu pārdevumu koncentrāciju attiecīgajās Kopienas teritorijās.

| (62) | Viena persona izteica piezīmes par to, kā tiek aprēķinātas piedāvātās cenas, kas ir zemākas par esošajām, un mērķa cenas. Ja piezīmes tika atzītas par pamatotām, zināmā posmā tika izdarītas attiecīgas korekcijas. |
| --- | --- |

(62)

Viena persona izteica piezīmes par to, kā tiek aprēķinātas piedāvātās cenas, kas ir zemākas par esošajām, un mērķa cenas. Ja piezīmes tika atzītas par pamatotām, zināmā posmā tika izdarītas attiecīgas korekcijas.

| (63) | Katra izraudzītā Ķīnas eksportētāja radītā kaitējuma apjoms, ņemot vērā ieinteresēto personu pieprasījumu, ja tas atzīts par pamatotu, tika izteikts kā procentuālais daudzums no kopējās par CIF cenām veiktā importa vērtības, un tā bija zemāka par konstatēto dempinga līmeni, proti:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang – 100,1 %, |
| --- | --- | --- |

(63)

Katra izraudzītā Ķīnas eksportētāja radītā kaitējuma apjoms, ņemot vērā ieinteresēto personu pieprasījumu, ja tas atzīts par pamatotu, tika izteikts kā procentuālais daudzums no kopējās par CIF cenām veiktā importa vērtības, un tā bija zemāka par konstatēto dempinga līmeni, proti:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang – 100,1 %,

| — | Huangyan No. 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang – 48,4 %, |
| --- | --- |

—

Huangyan No. 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang – 48,4 %,

| — | Zhejiang Xinshiji Food Co., Ltd. un saistītais ražotājs Hubei Xinshji Foods Co., Ltd., Sanmen – 92,0 %, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Food Co., Ltd. un saistītais ražotājs Hubei Xinshji Foods Co., Ltd., Sanmen – 92,0 %,

| — | ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas nav izraudzīti pārbaudei – 90,6 %, |
| --- | --- |

—

ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas nav izraudzīti pārbaudei – 90,6 %,

visi pārējie uzņēmumi – 100,1 %.

2.   Atpakaļejošs spēks

| (64) | Kā norādīts 4. apsvērumā, 2007. gada 9. novembrī Komisija, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pieprasījumu, panāca to, ka attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma imports tiek reģistrēts. Minētais pieprasījums tika atsaukts, un tāpēc minētā lieta turpmāk netika pārbaudīta. |
| --- | --- |

(64)

Kā norādīts 4. apsvērumā, 2007. gada 9. novembrī Komisija, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pieprasījumu, panāca to, ka attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma imports tiek reģistrēts. Minētais pieprasījums tika atsaukts, un tāpēc minētā lieta turpmāk netika pārbaudīta.

3.   Galīgie pasākumi

| (65) | Ņemot vērā secinājumus, pie kuriem nonāca attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, jāuzliek galīgs antidempinga maksājums, kas atbilst zemākajam konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenim saskaņā ar noteikumu par mazāku nodokli. Šajā gadījumā maksājumu likme attiecīgi jānosaka konstatētā kaitējuma līmenī. |
| --- | --- |

(65)

Ņemot vērā secinājumus, pie kuriem nonāca attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, jāuzliek galīgs antidempinga maksājums, kas atbilst zemākajam konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenim saskaņā ar noteikumu par mazāku nodokli. Šajā gadījumā maksājumu likme attiecīgi jānosaka konstatētā kaitējuma līmenī.

| (66) | Pamatojoties uz iepriekšminēto un saskaņā ar Oficiālā Vēstneša L sērijas 258. numurā (8) publicēto labojumu maksājumam jābūt šādam:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang – 531,2 EUR/tonna, |
| --- | --- | --- |

(66)

Pamatojoties uz iepriekšminēto un saskaņā ar Oficiālā Vēstneša L sērijas 258. numurā (8) publicēto labojumu maksājumam jābūt šādam:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang – 531,2 EUR/tonna,

| — | Huangyan No.1 Canned Food Factory Huangyan, Zhejiang – 361,4 EUR/tonna, |
| --- | --- |

—

Huangyan No.1 Canned Food Factory Huangyan, Zhejiang – 361,4 EUR/tonna,

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang un saistītais ražotājs Hubei; Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province – 490,7 EUR/tonna, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang un saistītais ražotājs Hubei; Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province – 490,7 EUR/tonna,

| — | ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas nav izraudzīti pārbaudei – 499,6 EUR/tonna, |
| --- | --- |

—

ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas nav izraudzīti pārbaudei – 499,6 EUR/tonna,

visi pārējie uzņēmumi – 531,2 EUR/tonna.

4.   Pasākumu veids

| (67) | Vairākas personas pieprasīja pasākumus, kuri apvienoja cenas un daudzuma elementus, turklāt neparedzot maksājumu par sākotnējā importa apjomu vai samazināta maksājuma veikšanu. Dažos gadījumos tas bija saistīts ar licenču sistēmu. |
| --- | --- |

(67)

Vairākas personas pieprasīja pasākumus, kuri apvienoja cenas un daudzuma elementus, turklāt neparedzot maksājumu par sākotnējā importa apjomu vai samazināta maksājuma veikšanu. Dažos gadījumos tas bija saistīts ar licenču sistēmu.

| (68) | Šis variants tika izskatīts, taču noraidīts īpaši šādu iemeslu dēļ. Antidempinga maksājumi tiek uzlikti, ja eksporta cena ir zemāka par normālo vērtību. Uz Kopienu eksportētie daudzumi ir atbilstīgi analīzei par to, vai imports par dempinga cenām rada kaitējumu. Tomēr parasti šie apjomi nav atbilstīgi tāda līmeņa maksājumam, kas būtu jāuzliek. Citiem vārdiem sakot, ja tiek konstatēts, ka imports par dempinga cenām rada kaitējumu, dempingu var neitralizēt ar maksājumu, kuru piemēro, importējot pirmo sūtījumu pēc tam, kad maksājums ir spēkā. Visbeidzot jānorāda, ka, neuzliekot antidempinga maksājumus, ražojumus var importēt tādā apjomā, kas būtu atzīts, ka tas konkrētā periodā būtu Kopienas interesēs, un pamatregulas 11. panta 4. punkts paredz iespēju zināmos apstākļos tos atlikt. |
| --- | --- |

(68)

Šis variants tika izskatīts, taču noraidīts īpaši šādu iemeslu dēļ. Antidempinga maksājumi tiek uzlikti, ja eksporta cena ir zemāka par normālo vērtību. Uz Kopienu eksportētie daudzumi ir atbilstīgi analīzei par to, vai imports par dempinga cenām rada kaitējumu. Tomēr parasti šie apjomi nav atbilstīgi tāda līmeņa maksājumam, kas būtu jāuzliek. Citiem vārdiem sakot, ja tiek konstatēts, ka imports par dempinga cenām rada kaitējumu, dempingu var neitralizēt ar maksājumu, kuru piemēro, importējot pirmo sūtījumu pēc tam, kad maksājums ir spēkā. Visbeidzot jānorāda, ka, neuzliekot antidempinga maksājumus, ražojumus var importēt tādā apjomā, kas būtu atzīts, ka tas konkrētā periodā būtu Kopienas interesēs, un pamatregulas 11. panta 4. punkts paredz iespēju zināmos apstākļos tos atlikt.

| (69) | Dažas personas apgalvoja, ka, neparedzot daudzuma ierobežojumu, jebkurš pasākumu veids radīs izvairīšanos no maksājuma veikšanas. Personas atkal norādīja uz uzkrājumiem, kuri radās ES paplašināšanās vilnī 2004. gada 1. maijā. Komisijas dienestu analīze ir apstiprinājusi, ka tas bija acīmredzams mēģinājums izvairīties no maksājumu veikšanas. Ņemot vērā šos apgalvojumus un pagaidu regulas 123. un 125. apsvērumā aprakstītos faktus, Komisija uzraudzīs norises, lai veiktu visas nepieciešamās darbības, kas vērstas uz to, lai nodrošinātu pasākumu pienācīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

(69)

Dažas personas apgalvoja, ka, neparedzot daudzuma ierobežojumu, jebkurš pasākumu veids radīs izvairīšanos no maksājuma veikšanas. Personas atkal norādīja uz uzkrājumiem, kuri radās ES paplašināšanās vilnī 2004. gada 1. maijā. Komisijas dienestu analīze ir apstiprinājusi, ka tas bija acīmredzams mēģinājums izvairīties no maksājumu veikšanas. Ņemot vērā šos apgalvojumus un pagaidu regulas 123. un 125. apsvērumā aprakstītos faktus, Komisija uzraudzīs norises, lai veiktu visas nepieciešamās darbības, kas vērstas uz to, lai nodrošinātu pasākumu pienācīgu īstenošanu.

| (70) | Citas personas argumentēja, ka pasākumos nebūtu jāiekļauj apjomi, kas jau ir atrunāti pašreizējos pārdošanas līgumos. Faktiski tas būtu no maksājumiem atbrīvots daudzums, kas mazinātu pasākumu koriģējošo ietekmi, un tāpēc minētais arguments tiek noraidīts. Tiek norādīts arī uz iepriekšminēto 51. un 52. apsvērumu. |
| --- | --- |

(70)

Citas personas argumentēja, ka pasākumos nebūtu jāiekļauj apjomi, kas jau ir atrunāti pašreizējos pārdošanas līgumos. Faktiski tas būtu no maksājumiem atbrīvots daudzums, kas mazinātu pasākumu koriģējošo ietekmi, un tāpēc minētais arguments tiek noraidīts. Tiek norādīts arī uz iepriekšminēto 51. un 52. apsvērumu.

| (71) | Ar pagaidu regulu katram uzņēmumam tika uzlikts antidempinga maksājums īpaša maksājuma veidā, un tas izrietēja no kaitējuma novēršanas starpības piemērošanas eksporta cenām, ko IP izmantoja dempinga aprēķināšanā. Šī metode tiek apstiprināta galīgo pasākumu līmenī. |
| --- | --- |

(71)

Ar pagaidu regulu katram uzņēmumam tika uzlikts antidempinga maksājums īpaša maksājuma veidā, un tas izrietēja no kaitējuma novēršanas starpības piemērošanas eksporta cenām, ko IP izmantoja dempinga aprēķināšanā. Šī metode tiek apstiprināta galīgo pasākumu līmenī.

5.   Saistības

| (72) | Izmeklēšanas beigu posmā vairāki ĶTR ražotāji eksportētāji piedāvāja cenu saistības. Ievērojot šā ražojuma cenu lielo nestabilitāti, risku, ka attiecībā uz šo ražojumu notiks izvairīšanās no maksājumu veikšanas un to apiešana, piedāvātās saistības uzskatīja par nepieņemamām (skatīt pagaidu regulas 124. un 125. apsvērumu), kā arī tika ņemts vērā tas, ka piedāvājumos nebija iekļautas garantijas no Ķīnas iestāžu puses, lai būtu iespējama pienācīga uzraudzība saistībā ar uzņēmumiem, kam nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms. |
| --- | --- |

(72)

Izmeklēšanas beigu posmā vairāki ĶTR ražotāji eksportētāji piedāvāja cenu saistības. Ievērojot šā ražojuma cenu lielo nestabilitāti, risku, ka attiecībā uz šo ražojumu notiks izvairīšanās no maksājumu veikšanas un to apiešana, piedāvātās saistības uzskatīja par nepieņemamām (skatīt pagaidu regulas 124. un 125. apsvērumu), kā arī tika ņemts vērā tas, ka piedāvājumos nebija iekļautas garantijas no Ķīnas iestāžu puses, lai būtu iespējama pienācīga uzraudzība saistībā ar uzņēmumiem, kam nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms.

J.   PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA

| (73) | Ņemot vērā konstatēto dempinga starpības apmēru un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka galīgi ir jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot uzliktos pagaidu maksājumus. Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem galīgais maksājums ir nedaudz lielāks nekā pagaidu maksājums, pagaidu kārtā nodrošinātās summas saskaņā ar pamatregulas 10. panta 3. punktu jāiekasē pagaidu regulā noteiktajā apjomā, |
| --- | --- |

(73)

Ņemot vērā konstatēto dempinga starpības apmēru un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka galīgi ir jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot uzliktos pagaidu maksājumus. Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem galīgais maksājums ir nedaudz lielāks nekā pagaidu maksājums, pagaidu kārtā nodrošinātās summas saskaņā ar pamatregulas 10. panta 3. punktu jāiekasē pagaidu regulā noteiktajā apjomā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts galīgs antidempinga maksājums sagatavotu vai konservētu mandarīnu (ieskaitot tangerīnus un sacumas), klementīnu, vilkingu un pārējo līdzīgo citrusu hibrīdu importam, kuri nesatur spirta piedevu, kuri ir ar cukura vai cita saldinātāja piedevu vai bez tās un kuri definēti KN 2008. pozīcijā, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus klasificē ar KN kodu 2008 30 55, 2008 30 75 un ex 2008 30 90 (Taric kods 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kuru piemēro 1. pantā aprakstītajiem ražojumiem, kurus izgatavojuši turpmāk minētie ražotāji, ir šāda.

| Uzņēmums | EUR/tonna
  ražojuma neto svars | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang, | 361,4 | A887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang un saistītais ražotājs Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province | 490,7 | A888 |
| Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas nebija izraudzīti pārbaudei, kā izklāstīts pielikumā | 499,6 | A889 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 531,2 | A999 |

Uzņēmums

EUR/tonna

ražojuma neto svars

Taric papildu kods

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Huangyan No.1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang,

361,4

A887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang un saistītais ražotājs Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province

490,7

A888

Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kas nebija izraudzīti pārbaudei, kā izklāstīts pielikumā

499,6

A889

Visi pārējie uzņēmumi

531,2

A999

2. pants

1.   Gadījumos, kad pirms nonākšanas brīvā apgrozībā preces ir bojātas un tāpēc cena, kas par tām samaksāta vai jāmaksā, tiek proporcionāli sadalīta, lai atbilstīgi 145. pantam Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (9) varētu noteikt attiecīgo preču muitas vērtību, antidempinga maksājumu, kas aprēķināts, pamatojoties uz iepriekšējo 1. pantu, samazina atbilstīgi sadalītajai cenai, kas ir samaksāta vai jāmaksā.

2.   Ja nav norādīts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodevām.

3. pants

1.   Summas, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 642/2008 ir nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi iekasē atbilstoši pagaidu maksājuma likmei.

2.   Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri kļūdas dēļ nav iekļauti ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, sarakstā Komisijas Regulas (EK) Nr. 642/2008 pielikumā, proti, Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo, Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang un Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei, tiek atlaistas nodrošinātās summas, kas pārsniedz pagaidu maksājumu, kurš piemērojams ražotājiem, kuri sadarbojās, bet nebija izraudzīti pārbaudei.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. BARNIER

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV C 246, 20.10.2007., 15. lpp.

2

(3)  OV L 178, 5.7.2008., 19. lpp.

3

(4)  OV L 288, 6.11.2007., 22. lpp.

4

(5)  OV L 290, 8.11.2003., 3. lpp.

5

(6)  OV L 104, 8.4.2004., 67. lpp.

6

(7)  OV L 288, 6.11.2007., 22. lpp.

7

(8)  OV L 258, 26.9.2008., 74. lpp.

8

(9)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

9

---

PIELIKUMS

Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bet nav izraudzīti pārbaudei (Taric papildu kods A889)

| | Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| | Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo |
| --- | --- |

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo

| | Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei |
| --- | --- |

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

| | Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang |
| --- | --- |

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang

| | Huangyan No. 2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang |
| --- | --- |

Huangyan No. 2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

| | Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang |
| --- | --- |

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

| | Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei

| | Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| | Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang |
| --- | --- |

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

| | Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang |
| --- | --- |

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

| | Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai |
| --- | --- |

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

| | Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

| | Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| | Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo |
| --- | --- |

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

| | Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| | Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo |
| --- | --- |

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

| 30.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 350/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 350/46

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1356/2008

(2008. gada 23. decembris),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 593/2007 par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (1), un jo īpaši tās 64. panta 1. punktu,

pēc apspriedes ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūras valdi,

tā kā:

| (1) | Maksu un atlīdzību aprēķināšanas noteikumi, kas paredzēti Komisijas 2007. gada 31. maija Regulā (EK) Nr. 593/2007 par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību (2), regulāri jāpārskata, lai nodrošinātu, ka maksu un atlīdzību apjoms, kas pieteikumu iesniedzējiem jāmaksā, atspoguļo aģentūras veiktās darbības sarežģītību un faktisko iesaistīto darba apjomu. Turpmākie minētās regulas grozījumi precizēs minētos noteikumus, arī uz to datu pamata, kas kļūs pieejami Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā (turpmāk “aģentūra”) pēc tās uzņēmumu resursu plānošanas sistēmas ieviešanas. |
| --- | --- |

(1)

Maksu un atlīdzību aprēķināšanas noteikumi, kas paredzēti Komisijas 2007. gada 31. maija Regulā (EK) Nr. 593/2007 par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētām maksām un atlīdzību (2), regulāri jāpārskata, lai nodrošinātu, ka maksu un atlīdzību apjoms, kas pieteikumu iesniedzējiem jāmaksā, atspoguļo aģentūras veiktās darbības sarežģītību un faktisko iesaistīto darba apjomu. Turpmākie minētās regulas grozījumi precizēs minētos noteikumus, arī uz to datu pamata, kas kļūs pieejami Eiropas Aviācijas drošības aģentūrā (turpmāk “aģentūra”) pēc tās uzņēmumu resursu plānošanas sistēmas ieviešanas.

| (2) | Nolīgumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 216/2008 12. panta 1. punktā, jābūt par pamatu, lai novērtētu faktisko darba apjomu, kas ieguldīts trešo valstu izstrādājumu sertificēšanā. Principā minētajos nolīgumos ir aprakstīts process, kādā aģentūra atzīst tādu trešo valstu izdotus sertifikātus, ar ko Kopienai ir attiecīgs nolīgums, un līdz ar to darba apjomam būtu jāatšķiras no tā procesa, kas vajadzīgs, lai aģentūra veiktu sertificēšanas darbības. |
| --- | --- |

(2)

Nolīgumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 216/2008 12. panta 1. punktā, jābūt par pamatu, lai novērtētu faktisko darba apjomu, kas ieguldīts trešo valstu izstrādājumu sertificēšanā. Principā minētajos nolīgumos ir aprakstīts process, kādā aģentūra atzīst tādu trešo valstu izdotus sertifikātus, ar ko Kopienai ir attiecīgs nolīgums, un līdz ar to darba apjomam būtu jāatšķiras no tā procesa, kas vajadzīgs, lai aģentūra veiktu sertificēšanas darbības.

| (3) | Vienlaikus nodrošinot līdzsvaru starp kopējiem izdevumiem, kas aģentūrai radušies, veicot sertifikācijas darbības, un kopējiem ieņēmumiem no tās iekasētām maksām un atlīdzībām, maksu un atlīdzību aprēķināšanas noteikumiem jāpaliek efektīviem un taisnīgiem attiecībā pret visiem pieteikumu iesniedzējiem. Tam jāattiecas arī uz ceļa izmaksu ārpus dalībvalstu teritorijas aprēķināšanu. Minētā formula jāprecizē, lai nodrošinātu, ka tā attiecas tikai uz tiešajām izmaksām, kas radušās par tādiem komandējumiem. |
| --- | --- |

(3)

Vienlaikus nodrošinot līdzsvaru starp kopējiem izdevumiem, kas aģentūrai radušies, veicot sertifikācijas darbības, un kopējiem ieņēmumiem no tās iekasētām maksām un atlīdzībām, maksu un atlīdzību aprēķināšanas noteikumiem jāpaliek efektīviem un taisnīgiem attiecībā pret visiem pieteikumu iesniedzējiem. Tam jāattiecas arī uz ceļa izmaksu ārpus dalībvalstu teritorijas aprēķināšanu. Minētā formula jāprecizē, lai nodrošinātu, ka tā attiecas tikai uz tiešajām izmaksām, kas radušās par tādiem komandējumiem.

| (4) | Pieredze, kas gūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 593/2007, ir parādījusi, ka jāprecizē, kad aģentūra var iekļaut rēķinā pienākošos maksu, un jāizstrādā metode, lai aprēķinātu atlīdzināmo summu gadījumā, ja sertifikācijas darbība tiek pārtraukta. Līdzīgi noteikumi jāparedz gadījumiem, kad no sertifikāta atsakās vai to aptur. |
| --- | --- |

(4)

Pieredze, kas gūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 593/2007, ir parādījusi, ka jāprecizē, kad aģentūra var iekļaut rēķinā pienākošos maksu, un jāizstrādā metode, lai aprēķinātu atlīdzināmo summu gadījumā, ja sertifikācijas darbība tiek pārtraukta. Līdzīgi noteikumi jāparedz gadījumiem, kad no sertifikāta atsakās vai to aptur.

| (5) | Tehnisku apsvērumu dēļ Regulas (EK) Nr. 593/2007 pielikumā jāievieš izmaiņas, lai uzlabotu dažas definīcijas vai klasifikācijas. |
| --- | --- |

(5)

Tehnisku apsvērumu dēļ Regulas (EK) Nr. 593/2007 pielikumā jāievieš izmaiņas, lai uzlabotu dažas definīcijas vai klasifikācijas.

| (6) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 593/2007 attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 593/2007 attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 65. pantu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 216/2008 65. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 593/2007 groza šādi.

| 1) | Regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:
  “6. pants
  Neierobežojot 4. pantu, ja kāda sertifikācijas darbība pilnībā vai daļēji tiek veikta ārpus dalībvalstu teritorijas, pieteikuma iesniedzējam aprēķinātajā maksā iekļauj attiecīgās ceļa izmaksas ārpus šīs teritorijas saskaņā ar šādu formulu:
  d = f + v + h – e,
  kur:







  d | = | maksājamā maksa, |
| --- | --- | --- | --- |
| f | = | maksa par veikto darbību atbilstīgi pielikumam, |
| v | = | ceļa izmaksas, |
| h | = | laiks, ko eksperti pavadījuši transportlīdzeklī un kas rēķinā iekļauts saskaņā ar II daļā noteikto stundas likmi, |
| e | = | vidējās ceļa izmaksas dalībvalstu teritorijā, tostarp vidējais laiks, kas pavadīts transportlīdzeklī dalībvalstu teritorijā un ko reizina ar II daļā noteikto stundas likmi.” |

1)

Regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:

“6. pants

Neierobežojot 4. pantu, ja kāda sertifikācijas darbība pilnībā vai daļēji tiek veikta ārpus dalībvalstu teritorijas, pieteikuma iesniedzējam aprēķinātajā maksā iekļauj attiecīgās ceļa izmaksas ārpus šīs teritorijas saskaņā ar šādu formulu:

d = f + v + h – e,

kur:

d

=

maksājamā maksa,

f

=

maksa par veikto darbību atbilstīgi pielikumam,

v

=

ceļa izmaksas,

h

=

laiks, ko eksperti pavadījuši transportlīdzeklī un kas rēķinā iekļauts saskaņā ar II daļā noteikto stundas likmi,

e

=

vidējās ceļa izmaksas dalībvalstu teritorijā, tostarp vidējais laiks, kas pavadīts transportlīdzeklī dalībvalstu teritorijā un ko reizina ar II daļā noteikto stundas likmi.”

| 2) | Regulas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Pirms sertifikātu izdod, uztur vai groza, maksai jābūt samaksātai pilnā apjomā, ja vien aģentūra un pieteikuma iesniedzējs nav vienojušies citādi. Aģentūra var maksu iekļaut rēķinā vienā iemaksā pēc pieteikuma saņemšanas vai gada vai uzraudzības perioda sākumā. Nesamaksāšanas gadījumā aģentūra var atteikties izdot vai var atsaukt attiecīgo sertifikātu, iepriekš par to oficiāli brīdinot pieteikuma iesniedzēju.” |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Pirms sertifikātu izdod, uztur vai groza, maksai jābūt samaksātai pilnā apjomā, ja vien aģentūra un pieteikuma iesniedzējs nav vienojušies citādi. Aģentūra var maksu iekļaut rēķinā vienā iemaksā pēc pieteikuma saņemšanas vai gada vai uzraudzības perioda sākumā. Nesamaksāšanas gadījumā aģentūra var atteikties izdot vai var atsaukt attiecīgo sertifikātu, iepriekš par to oficiāli brīdinot pieteikuma iesniedzēju.”

| b) | panta 3. punktu svītro; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu svītro;

| c) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
  “7.   Ja aģentūrai sertifikācijas darbība jāpārtrauc tāpēc, ka pieteikuma iesniedzējam nepietiek līdzekļu vai tas neizpilda piemērojamās prasības, vai pieteikuma iesniedzējs nolemj atteikties no pieteikuma vai atlikt savu projektu, atlikušo maksu – kas aprēķināta saskaņā ar stundas likmi par nepārtrauktiem divpadsmit mēnešiem, bet nepārsniedz piemērojamo fiksēto maksu – pilnā apjomā samaksā brīdī, kad aģentūra pārtrauc savu darbu, vienlaikus veicot visus citus tobrīd pienākošos maksājumus. Maksu par attiecīgo stundu skaitu aprēķina atbilstīgi pielikuma II daļā minētajai stundas likmei. Kad pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma aģentūra atsāk iepriekš pārtrauktu sertifikācijas darbību, maksu par šo darbību iekasē kā par jaunu projektu.” |
| --- | --- |

c)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

“7.   Ja aģentūrai sertifikācijas darbība jāpārtrauc tāpēc, ka pieteikuma iesniedzējam nepietiek līdzekļu vai tas neizpilda piemērojamās prasības, vai pieteikuma iesniedzējs nolemj atteikties no pieteikuma vai atlikt savu projektu, atlikušo maksu – kas aprēķināta saskaņā ar stundas likmi par nepārtrauktiem divpadsmit mēnešiem, bet nepārsniedz piemērojamo fiksēto maksu – pilnā apjomā samaksā brīdī, kad aģentūra pārtrauc savu darbu, vienlaikus veicot visus citus tobrīd pienākošos maksājumus. Maksu par attiecīgo stundu skaitu aprēķina atbilstīgi pielikuma II daļā minētajai stundas likmei. Kad pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma aģentūra atsāk iepriekš pārtrauktu sertifikācijas darbību, maksu par šo darbību iekasē kā par jaunu projektu.”

| d) | pievieno šādu 8. un 9. punktu:
  “8.   Ja sertifikāta turētājs atsakās no attiecīgā sertifikāta vai ja aģentūra atsauc sertifikātu, tad atlikušo maksu – kas aprēķināta saskaņā ar stundas likmi, bet nepārsniedz piemērojamo fiksēto maksu – pilnā apjomā samaksā atteikšanās vai atsaukšanas brīdī, vienlaikus veicot visus citus tobrīd pienākošos maksājumus. Maksu par attiecīgo stundu skaitu aprēķina atbilstīgi pielikuma II daļā minētajai stundas likmei.
  9.   Ja aģentūra aptur sertifikātu, tad atlikušo maksu – kas aprēķināta proporcionāli laikam – pilnā apjomā samaksā apturēšanas brīdī, vienlaikus veicot visus citus tobrīd pienākošos maksājumus. Ja sertifikātu vēlāk atjauno, tad atjaunošanas dienā sākas jauns divpadsmit mēnešu periods.” |
| --- | --- |

d)

pievieno šādu 8. un 9. punktu:

“8.   Ja sertifikāta turētājs atsakās no attiecīgā sertifikāta vai ja aģentūra atsauc sertifikātu, tad atlikušo maksu – kas aprēķināta saskaņā ar stundas likmi, bet nepārsniedz piemērojamo fiksēto maksu – pilnā apjomā samaksā atteikšanās vai atsaukšanas brīdī, vienlaikus veicot visus citus tobrīd pienākošos maksājumus. Maksu par attiecīgo stundu skaitu aprēķina atbilstīgi pielikuma II daļā minētajai stundas likmei.

9.   Ja aģentūra aptur sertifikātu, tad atlikušo maksu – kas aprēķināta proporcionāli laikam – pilnā apjomā samaksā apturēšanas brīdī, vienlaikus veicot visus citus tobrīd pienākošos maksājumus. Ja sertifikātu vēlāk atjauno, tad atjaunošanas dienā sākas jauns divpadsmit mēnešu periods.”

| 3) | Regulas 12. pantā piekto daļu svītro. |
| --- | --- |

3)

Regulas 12. pantā piekto daļu svītro.

| 4) | Regulas 14. pantā 3. punktu svītro. |
| --- | --- |

4)

Regulas 14. pantā 3. punktu svītro.

| 5) | Pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

5)

Pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 1. janvārī.

To piemēro, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | maksas, kas norādītas pielikuma I daļas 1. līdz 5. tabulā, piemēro jebkuram tādam pieteikumam par sertifikācijas darbību, kas saņemts pēc 2009. gada 1. janvāra, |
| --- | --- |

a)

maksas, kas norādītas pielikuma I daļas 1. līdz 5. tabulā, piemēro jebkuram tādam pieteikumam par sertifikācijas darbību, kas saņemts pēc 2009. gada 1. janvāra,

| b) | maksas, kas norādītas pielikuma I daļas 6. tabulā, piemēro gada maksām, ko iekasē pēc 2009. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

b)

maksas, kas norādītas pielikuma I daļas 6. tabulā, piemēro gada maksām, ko iekasē pēc 2009. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 23. decembrī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Antonio TAJANI

---

(1)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 140, 1.6.2007., 3. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 593/2007 pielikumu groza šādi:

| (1) | 7. paskaidrojumu aizstāj ar šādu:






  “7) | “Atvasinājums”ir grozīts tipa sertifikāts, kā to definējis un savā pieteikumā minējis tipa sertifikāta turētājs” |
| --- | --- | --- |

(1)

7. paskaidrojumu aizstāj ar šādu:

“7)

“Atvasinājums”ir grozīts tipa sertifikāts, kā to definējis un savā pieteikumā minējis tipa sertifikāta turētājs”

| (2) | 9. paskaidrojumu aizstāj ar šādu:






  “9) | I daļas 3. un 4. tabulā “vienkāršs”, “standarta” un “sarežģīts” attiecas uz šādiem: | Vienkāršs | Standarta | Sarežģīts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EASA papildu tipa sertifikāts (STC)
  EASA lielākas konstrukcijas izmaiņas
  EASA lielāks remonts | STC, lielākas konstrukcijas izmaiņas vai lielāks remonts, vienīgi tad, ja izmanto mūsdienīgas un skaidri pierādītas pamatojuma metodes, par kurām pieteikuma iesniegšanas brīdī var paziņot pilnīgu informāciju (aprakstu, atbilstības pārbaudes veidlapu un atbilstības dokumentus) un attiecībā uz kurām pieteikuma iesniedzējs ir pierādījis pieredzi, un kuras par projekta sertifikāciju atbildīgais vadītājs var novērtēt viens pats vai tikai nedaudz iesaistot kādas vienas jomas speciālistu | Visi pārējie STC, lielākas konstrukcijas izmaiņas vai lielāks remonts | Nozīmīgs (1) STC vai lielākas konstrukcijas izmaiņas |
| Apstiprināts STC saskaņā ar divpusēju nolīgumu | Pamata (2) | Vairāk nekā pamata (2) | Vairāk nekā pamata STC (2) ja sertificētājiestāde (2) ir klasificējusi izmaiņas kā “nozīmīgas” (1) |
| Apstiprinātas lielākas konstrukcijas izmaiņas saskaņā ar divpusēju nolīgumu | 2. līmeņa (2) lielākas konstrukcijas izmaiņas, ja tās nav apstiprinātas automātiski (3). | 1. līmeņa (2) | 1. līmeņa (2) lielākas konstrukcijas izmaiņas, ja sertificētājiestāde (2) ir klasificējusi izmaiņas kā “nozīmīgas” (1) |
| Apstiprināts lielāks remonts saskaņā ar divpusēju nolīgumu | neattiecas
  (automātiska pieņemšanae) | Kritiski svarīgas sastāvdaļas remonts (2) | neattiecas |

(2)

9. paskaidrojumu aizstāj ar šādu:

“9)

I daļas 3. un 4. tabulā “vienkāršs”, “standarta” un “sarežģīts” attiecas uz šādiem:

Vienkāršs

Standarta

Sarežģīts

EASA papildu tipa sertifikāts (STC)

EASA lielākas konstrukcijas izmaiņas

EASA lielāks remonts

STC, lielākas konstrukcijas izmaiņas vai lielāks remonts, vienīgi tad, ja izmanto mūsdienīgas un skaidri pierādītas pamatojuma metodes, par kurām pieteikuma iesniegšanas brīdī var paziņot pilnīgu informāciju (aprakstu, atbilstības pārbaudes veidlapu un atbilstības dokumentus) un attiecībā uz kurām pieteikuma iesniedzējs ir pierādījis pieredzi, un kuras par projekta sertifikāciju atbildīgais vadītājs var novērtēt viens pats vai tikai nedaudz iesaistot kādas vienas jomas speciālistu

Visi pārējie STC, lielākas konstrukcijas izmaiņas vai lielāks remonts

Nozīmīgs (1) STC vai lielākas konstrukcijas izmaiņas

Apstiprināts STC saskaņā ar divpusēju nolīgumu

Pamata (2)

Vairāk nekā pamata (2)

Vairāk nekā pamata STC (2) ja sertificētājiestāde (2) ir klasificējusi izmaiņas kā “nozīmīgas” (1)

Apstiprinātas lielākas konstrukcijas izmaiņas saskaņā ar divpusēju nolīgumu

2. līmeņa (2) lielākas konstrukcijas izmaiņas, ja tās nav apstiprinātas automātiski (3).

1. līmeņa (2)

1. līmeņa (2) lielākas konstrukcijas izmaiņas, ja sertificētājiestāde (2) ir klasificējusi izmaiņas kā “nozīmīgas” (1)

Apstiprināts lielāks remonts saskaņā ar divpusēju nolīgumu

neattiecas

(automātiska pieņemšanae)

Kritiski svarīgas sastāvdaļas remonts (2)

neattiecas

| (3) | I daļā 1. līdz 6. tabulu aizstāj ar šādu:
  “1. tabula.   Tipa sertifikāti un ierobežoti tipa sertifikāti (kas minēti Regulas (EK) Nr. 1702/2003 (4) pielikuma B apakšiedaļā un O apakšiedaļā)






  (EUR) |
| --- | --- |
| | Fiksēta maksa |
| Fiksētu spārnu gaisa kuģis |
| Smagāks par 150 000 kg | 2 600 000 |
| Smagāks par 50 000 kg, līdz 150 000 kg | 1 330 000 |
| Smagāks par 22 000 kg līdz 50 000 kg | 1 060 000 |
| Smagāks par 5 700 kg līdz 22 000 kg | 410 000 |
| Smagāks par 2 000 kg līdz 5 700 kg | 227 000 |
| Līdz 2 000 kg | 12 000 |
| Ļoti vieglas lidmašīnas, planieri ar dzinējiem, planieri | 6 000 |
| Rotorplāns |
| Liels | 525 000 |
| Vidējs | 265 000 |
| Mazs | 20 000 |
| Citi |
| Gaisa baloni | 6 000 |
| Dzinējspēks |
| Turbodzinēji ar pacelšanās vilci, kas lielāka par 25 KN, vai ar pacelšanās jaudu, kas lielāka par 2 000 kW | 365 000 |
| Turbodzinēji ar pacelšanās vilci līdz 25 KN vai ar pacelšanās jaudu līdz 2 000 kW | 185 000 |
| Dzinēji bez turbīnas | 30 000 |
| Dzinēji bez turbīnas: CS 22 H, CS VLR App. B | 15 000 |
| Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu, kas lielāka par 5 700 kg | 10 250 |
| Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu līdz 5 700 kg | 2 925 |
| Daļas |
| Vērtība lielāka par EUR 20 000 | 2 000 |
| Vērtība no EUR 2 000 līdz EUR 20 000 | 1 000 |
| Vērtība mazāka par EUR 2 000 | 500 |

(3)

I daļā 1. līdz 6. tabulu aizstāj ar šādu:

“1. tabula.   Tipa sertifikāti un ierobežoti tipa sertifikāti (kas minēti Regulas (EK) Nr. 1702/2003 (4) pielikuma B apakšiedaļā un O apakšiedaļā)

(EUR)

Fiksēta maksa

Fiksētu spārnu gaisa kuģis

Smagāks par 150 000 kg

2 600 000

Smagāks par 50 000 kg, līdz 150 000 kg

1 330 000

Smagāks par 22 000 kg līdz 50 000 kg

1 060 000

Smagāks par 5 700 kg līdz 22 000 kg

410 000

Smagāks par 2 000 kg līdz 5 700 kg

227 000

Līdz 2 000 kg

12 000

Ļoti vieglas lidmašīnas, planieri ar dzinējiem, planieri

6 000

Rotorplāns

Liels

525 000

Vidējs

265 000

Mazs

20 000

Citi

Gaisa baloni

6 000

Dzinējspēks

Turbodzinēji ar pacelšanās vilci, kas lielāka par 25 KN, vai ar pacelšanās jaudu, kas lielāka par 2 000 kW

365 000

Turbodzinēji ar pacelšanās vilci līdz 25 KN vai ar pacelšanās jaudu līdz 2 000 kW

185 000

Dzinēji bez turbīnas

30 000

Dzinēji bez turbīnas: CS 22 H, CS VLR App. B

15 000

Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu, kas lielāka par 5 700 kg

10 250

Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu līdz 5 700 kg

2 925

Daļas

Vērtība lielāka par EUR 20 000

2 000

Vērtība no EUR 2 000 līdz EUR 20 000

1 000

Vērtība mazāka par EUR 2 000

500

2. tabula.   Tipa sertifikātu vai ierobežotu tipa sertifikātu atvasinājumi

| (EUR) |
| --- |
| | Fiksēta maksa (5) |
| Fiksētu spārnu gaisa kuģis |
| Smagāks par 150 000 kg | 1 000 000 |
| Smagāks par 50 000 kg līdz 150 000 kg | 500 000 |
| Smagāks par 22 000 kg līdz 50 000 kg | 400 000 |
| Smagāks par 5 700 kg līdz 22 000 kg | 160 000 |
| Smagāks par 2 000 kg līdz 5 700 kg | 80 000 |
| Līdz 2 000 kg | 2 800 |
| Ļoti vieglas lidmašīnas, planieri ar dzinējiem, planieri | 2 400 |
| Rotorplān |
| Liels | 200 000 |
| Vidējs | 100 000 |
| Mazs | 6 000 |
| Citi |
| Gaisa baloni | 2 400 |
| Dzinējspēks |
| Turbodzinēji ar pacelšanās vilci, kas lielāka par 25 KN, vai ar pacelšanās jaudu, kas lielāka par 2 000 kW | 100 000 |
| Turbodzinēji ar pacelšanās vilci līdz 25 KN vai ar pacelšanās jaudu līdz 2 000 kW | 50 000 |
| Dzinēji bez turbīnas | 10 000 |
| Dzinēji bez turbīnas: CS 22 H, CS VLR App. B | 5 000 |
| Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu, kas lielāka par 5 700 kg | 2 500 |
| Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu līdz 5 700 kg | 770 |
| Daļas |
| Vērtība lielāka par EUR 20 000 | 1 000 |
| Vērtība no EUR 2 000 līdz EUR 20 000 | 600 |
| Vērtība mazāka par EUR 2 000 | 350 |

(EUR)

Fiksēta maksa (5)

Fiksētu spārnu gaisa kuģis

Smagāks par 150 000 kg

1 000 000

Smagāks par 50 000 kg līdz 150 000 kg

500 000

Smagāks par 22 000 kg līdz 50 000 kg

400 000

Smagāks par 5 700 kg līdz 22 000 kg

160 000

Smagāks par 2 000 kg līdz 5 700 kg

80 000

Līdz 2 000 kg

2 800

Ļoti vieglas lidmašīnas, planieri ar dzinējiem, planieri

2 400

Rotorplān

Liels

200 000

Vidējs

100 000

Mazs

6 000

Citi

Gaisa baloni

2 400

Dzinējspēks

Turbodzinēji ar pacelšanās vilci, kas lielāka par 25 KN, vai ar pacelšanās jaudu, kas lielāka par 2 000 kW

100 000

Turbodzinēji ar pacelšanās vilci līdz 25 KN vai ar pacelšanās jaudu līdz 2 000 kW

50 000

Dzinēji bez turbīnas

10 000

Dzinēji bez turbīnas: CS 22 H, CS VLR App. B

5 000

Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu, kas lielāka par 5 700 kg

2 500

Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu līdz 5 700 kg

770

Daļas

Vērtība lielāka par EUR 20 000

1 000

Vērtība no EUR 2 000 līdz EUR 20 000

600

Vērtība mazāka par EUR 2 000

350

3. tabula.   Papildu tipa sertifikāti (kas minēti Regulas (EK) Nr. 1702/2003 pielikuma E apakšiedaļā)

| (EUR) |
| --- |
| | Fiksēta maksa (6) |
| Sarežģīt | Standarta | Vienkāršs |
| Fiksētu spārnu gaisa kuģis |
| Smagāks par 150 000 kg | 25 000 | 6 000 | 3 000 |
| Smagāks par 50 000 kg līdz 150 000 kg | 13 000 | 5 000 | 2 500 |
| Smagāks par 22 000 kg līdz 50 000 kg | 8 500 | 3 750 | 1 875 |
| Smagāks par 5 700 kg līdz 22 000 kg | 5 500 | 2 500 | 1 250 |
| Smagāks par 2 000 kg līdz 5 700 kg | 3 800 | 1 750 | 875 |
| līdz 2 000 kg | 1 600 | 1 000 | 500 |
| Ļoti vieglas lidmašīnas, planieri ar dzinējiem, planieri | 250 | 250 | 250 |
| Rotorplān |
| Liels | 11 000 | 4 000 | 2 000 |
| Vidējs | 5 000 | 2 000 | 1 000 |
| Mazs | 900 | 400 | 250 |
| Citi |
| Gaisa baloni | 800 | 400 | 250 |
| Dzinējspēks |
| Turbodzinēji ar pacelšanās vilci, kas lielāka par 25 KN, vai ar pacelšanās jaudu, kas lielāka par 2 000 kW | 12 000 | 5 000 | 2 500 |
| Turbodzinēji ar pacelšanās vilci līdz 25 KN vai pacelšanās jaudu līdz 2 000 kW | 5 800 | 2 500 | 1 250 |
| Dzinēji bez turbīnas | 2 800 | 1 250 | 625 |
| Dzinēji bez turbīnas: CS 22 H, CS VLR App. B | 1 400 | 625 | 300 |
| Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu, kas lielāka par 5 700 kg | 2 000 | 1 000 | 500 |
| Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu līdz 5 700 kg | 1 500 | 750 | 375 |

(EUR)

Fiksēta maksa (6)

Sarežģīt

Standarta

Vienkāršs

Fiksētu spārnu gaisa kuģis

Smagāks par 150 000 kg

25 000

6 000

3 000

Smagāks par 50 000 kg līdz 150 000 kg

13 000

5 000

2 500

Smagāks par 22 000 kg līdz 50 000 kg

8 500

3 750

1 875

Smagāks par 5 700 kg līdz 22 000 kg

5 500

2 500

1 250

Smagāks par 2 000 kg līdz 5 700 kg

3 800

1 750

875

līdz 2 000 kg

1 600

1 000

500

Ļoti vieglas lidmašīnas, planieri ar dzinējiem, planieri

250

250

250

Rotorplān

Liels

11 000

4 000

2 000

Vidējs

5 000

2 000

1 000

Mazs

900

400

250

Citi

Gaisa baloni

800

400

250

Dzinējspēks

Turbodzinēji ar pacelšanās vilci, kas lielāka par 25 KN, vai ar pacelšanās jaudu, kas lielāka par 2 000 kW

12 000

5 000

2 500

Turbodzinēji ar pacelšanās vilci līdz 25 KN vai pacelšanās jaudu līdz 2 000 kW

5 800

2 500

1 250

Dzinēji bez turbīnas

2 800

1 250

625

Dzinēji bez turbīnas: CS 22 H, CS VLR App. B

1 400

625

300

Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu, kas lielāka par 5 700 kg

2 000

1 000

500

Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu līdz 5 700 kg

1 500

750

375

4. tabula.   Lielākas izmaiņas un lielāks remonts (kas minēti Regulas (EK) Nr. 1702/2003 pielikuma D un M apakšiedaļā)

| (EUR) |
| --- |
| | Fiksēta maksa (7)
   (8) |
| Sarežģīt | Standarta | Vienkāršs |
| Fiksētu spārnu gaisa kuģis |
| Smagāks par 150 000 kg | 20 000 | 6 000 | 3 000 |
| Smagāks par 50 000 kg līdz 150 000 kg | 9 000 | 4 000 | 2 000 |
| Smagāks par 22 000 kg līdz 50 000 kg | 6 500 | 3 000 | 1 500 |
| Smagāks par 5 700 kg līdz 22 000 kg | 4 500 | 2 000 | 1 000 |
| Smagāks par 2 000 kg līdz 5 700 kg | 3 000 | 1 400 | 700 |
| Līdz 2 000 kg | 1 100 | 500 | 250 |
| Ļoti vieglas lidmašīnas, planieri ar dzinējiem, planieri | 250 | 250 | 250 |
| Rotorplān |
| Liels | 10 000 | 4 000 | 2 000 |
| Vidējs | 4 500 | 2 000 | 1 000 |
| Mazs | 850 | 400 | 250 |
| Citi |
| Gaisa baloni | 850 | 400 | 250 |
| Dzinējspēks |
| Turbodzinēji ar pacelšanās vilci, kas lielāka par 25 KN, vai ar pacelšanās jaudu, kas lielāka par 2 000 kW | 5 000 | 2 000 | 1 000 |
| Turbodzinēji ar pacelšanās vilci līdz 25 KN vai ar pacelšanās jaudu līdz 2 000 kW | 2 500 | 1 000 | 500 |
| Dzinēji bez turbīnas | 1 300 | 600 | 300 |
| Dzinēji bez turbīnas: CS 22 H, CS VLR App. B | 600 | 300 | 250 |
| Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu, kas lielāka par 5 700 kg | 250 | 250 | 250 |
| Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu, kas lielāka par 5 700 kg | 250 | 250 | 250 |

(EUR)

Fiksēta maksa (7)
   (8)

Sarežģīt

Standarta

Vienkāršs

Fiksētu spārnu gaisa kuģis

Smagāks par 150 000 kg

20 000

6 000

3 000

Smagāks par 50 000 kg līdz 150 000 kg

9 000

4 000

2 000

Smagāks par 22 000 kg līdz 50 000 kg

6 500

3 000

1 500

Smagāks par 5 700 kg līdz 22 000 kg

4 500

2 000

1 000

Smagāks par 2 000 kg līdz 5 700 kg

3 000

1 400

700

Līdz 2 000 kg

1 100

500

250

Ļoti vieglas lidmašīnas, planieri ar dzinējiem, planieri

250

250

250

Rotorplān

Liels

10 000

4 000

2 000

Vidējs

4 500

2 000

1 000

Mazs

850

400

250

Citi

Gaisa baloni

850

400

250

Dzinējspēks

Turbodzinēji ar pacelšanās vilci, kas lielāka par 25 KN, vai ar pacelšanās jaudu, kas lielāka par 2 000 kW

5 000

2 000

1 000

Turbodzinēji ar pacelšanās vilci līdz 25 KN vai ar pacelšanās jaudu līdz 2 000 kW

2 500

1 000

500

Dzinēji bez turbīnas

1 300

600

300

Dzinēji bez turbīnas: CS 22 H, CS VLR App. B

600

300

250

Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu, kas lielāka par 5 700 kg

250

250

250

Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu, kas lielāka par 5 700 kg

250

250

250

5. tabula.   Sīkas izmaiņas un sīks remonts (kas minēti Regulas (EK) Nr. 1702/2003 pielikuma D un M apakšiedaļā)

| (EUR) |
| --- |
| | Fiksēta maksa (9)
   (10) |
| Fiksētu spārnu gaisa kuģis |
| Smagāks par 150 000 kg | 500 |
| Smagāks par 50 000 kg līdz 150 000 kg | 500 |
| Smagāks par 22 000 kg līdz 50 000 kg | 500 |
| Smagāks par 5 700 kg līdz 22 000 kg | 500 |
| Smagāks par 2 000 kg līdz 5 700 kg | 250 |
| līdz 2 000 kg | 250 |
| Ļoti vieglas lidmašīnas, planieri ar dzinējiem, planieri | 250 |
| Rotorplān |
| Liels | 500 |
| Vidējs | 500 |
| Mazs | 250 |
| Citi |
| Gaisa baloni | 250 |
| Dzinējspēks |
| Turbodzinēji | 500 |
| Dzinēji bez turbīnas | 250 |
| Propelleris | 250 |

(EUR)

Fiksēta maksa (9)
   (10)

Fiksētu spārnu gaisa kuģis

Smagāks par 150 000 kg

500

Smagāks par 50 000 kg līdz 150 000 kg

500

Smagāks par 22 000 kg līdz 50 000 kg

500

Smagāks par 5 700 kg līdz 22 000 kg

500

Smagāks par 2 000 kg līdz 5 700 kg

250

līdz 2 000 kg

250

Ļoti vieglas lidmašīnas, planieri ar dzinējiem, planieri

250

Rotorplān

Liels

500

Vidējs

500

Mazs

250

Citi

Gaisa baloni

250

Dzinējspēks

Turbodzinēji

500

Dzinēji bez turbīnas

250

Propelleris

250

6. tabula.   Gada maksa tādu EASA tipa sertifikātu un ierobežotu tipa sertifikātu, kā arī citu tipa sertifikātu turētājiem, ko uzskata par atzītiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1592/2002

| (EUR) |
| --- |
| | Fiksēta maksa (11)
   (12)
   (13) |
| | ES konstrukcija | Citu valstu konstrukcija |
| Fiksētu spārnu gaisa kuģis |
| Smagāks par 150 000 kg | 270 000 | 90 000 |
| Smagāks par 50 000 kg līdz 150 000 kg | 150 000 | 50 000 |
| Smagāks par 22 000 kg līdz 50 000 kg | 80 000 | 27 000 |
| Smagāks par 5 700 kg līdz 22 000 kg | 17 000 | 5 700 |
| Smagāks par 2 000 kg līdz 5 700 kg | 4 000 | 1 400 |
| Līdz 2 000 kg | 2 000 | 670 |
| Ļoti vieglas lidmašīnas, planieri ar dzinējiem, planieri | 900 | 300 |
| Rotorplān |
| Liels | 65 000 | 21 700 |
| Vidējs | 30 000 | 10 000 |
| Mazs | 3 000 | 1 000 |
| Citi |
| Gaisa baloni | 900 | 300 |
| Dzinējspēks |
| Turbodzinēji ar pacelšanās vilci, kas lielāka par 25 KN, vai ar pacelšanās jaudu, kas lielāka par 2 000 kW | 40 000 | 13 000 |
| Turbodzinēji ar pacelšanās vilci līdz 25 KN vai ar pacelšanās jaudu līdz 2 000 kW | 6 000 | 2 000 |
| Dzinēji bez turbīnas | 1 000 | 350 |
| Dzinēji bez turbīnas: CS 22 H, CS VLR App. B | 500 | 250 |
| Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu, kas lielāka par 5 700 kg | 750 | 250 |
| Daļas |
| Vērtība lielāka par EUR 20 000 | 2 000 | 700 |
| Vērtība no EUR 2 000 līdz EUR 20 000 | 1 000 | 350 |
| Vērtība mazāka par EUR 2 000 | 500 | 250 |

(EUR)

Fiksēta maksa (11)
   (12)
   (13)

ES konstrukcija

Citu valstu konstrukcija

Fiksētu spārnu gaisa kuģis

Smagāks par 150 000 kg

270 000

90 000

Smagāks par 50 000 kg līdz 150 000 kg

150 000

50 000

Smagāks par 22 000 kg līdz 50 000 kg

80 000

27 000

Smagāks par 5 700 kg līdz 22 000 kg

17 000

5 700

Smagāks par 2 000 kg līdz 5 700 kg

4 000

1 400

Līdz 2 000 kg

2 000

670

Ļoti vieglas lidmašīnas, planieri ar dzinējiem, planieri

900

300

Rotorplān

Liels

65 000

21 700

Vidējs

30 000

10 000

Mazs

3 000

1 000

Citi

Gaisa baloni

900

300

Dzinējspēks

Turbodzinēji ar pacelšanās vilci, kas lielāka par 25 KN, vai ar pacelšanās jaudu, kas lielāka par 2 000 kW

40 000

13 000

Turbodzinēji ar pacelšanās vilci līdz 25 KN vai ar pacelšanās jaudu līdz 2 000 kW

6 000

2 000

Dzinēji bez turbīnas

1 000

350

Dzinēji bez turbīnas: CS 22 H, CS VLR App. B

500

250

Propelleris izmantošanai gaisa kuģī ar maksimālo pacelšanās masu, kas lielāka par 5 700 kg

750

250

Daļas

Vērtība lielāka par EUR 20 000

2 000

700

Vērtība no EUR 2 000 līdz EUR 20 000

1 000

350

Vērtība mazāka par EUR 2 000

500

250

| (4) | II daļā 2. punktu aizstāj ar šādu






  “2. | Katrai darbībai paredzētais stundu skaits






  Projektēšanas iespēju demonstrēšana, izmantojot alternatīvas procedūras | Faktiskais stundu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| Ražošana bez apstiprinājuma | Faktiskais stundu skaits |
| Alternatīvās metodes, lai panāktu atbilstību lidojumderīguma norādījumiem (AD's) | Faktiskais stundu skaits |
| Validācijas atbalsts (EASA sertifikātu atzīšana ārvalstu iestādēs) | Faktiskais stundu skaits |
| Ārvalstu iestāžu lūgta tehniskā palīdzība | Faktiskais stundu skaits |
| EASA akceptētie Tehniskās apkopes pārbaudes padomes ziņojumi | Faktiskais stundu skaits |
| Sertifikātu nodošana | Faktiskais stundu skaits |
| Ar lidošanas atļauju saistīto lidošanas nosacījumu apstiprināšana | 3 stundas |
| Administratīva dokumentu atkārtota izdošana | 1 stunda |
| Lidojumderīguma eksporta sertifikāts (E-CoA) CS 25 gaisa kuģiem | 6 stundas |
| Lidojumderīguma eksporta sertifikāts (E-CoA) citiem gaisa kuģiem | 2 stundas” |

(4)

II daļā 2. punktu aizstāj ar šādu

“2.

Katrai darbībai paredzētais stundu skaits

Projektēšanas iespēju demonstrēšana, izmantojot alternatīvas procedūras

Faktiskais stundu skaits

Ražošana bez apstiprinājuma

Faktiskais stundu skaits

Alternatīvās metodes, lai panāktu atbilstību lidojumderīguma norādījumiem (AD's)

Faktiskais stundu skaits

Validācijas atbalsts (EASA sertifikātu atzīšana ārvalstu iestādēs)

Faktiskais stundu skaits

Ārvalstu iestāžu lūgta tehniskā palīdzība

Faktiskais stundu skaits

EASA akceptētie Tehniskās apkopes pārbaudes padomes ziņojumi

Faktiskais stundu skaits

Sertifikātu nodošana

Faktiskais stundu skaits

Ar lidošanas atļauju saistīto lidošanas nosacījumu apstiprināšana

3 stundas

Administratīva dokumentu atkārtota izdošana

1 stunda

Lidojumderīguma eksporta sertifikāts (E-CoA) CS 25 gaisa kuģiem

6 stundas

Lidojumderīguma eksporta sertifikāts (E-CoA) citiem gaisa kuģiem

2 stundas”

---

(1)  “Svarīgs” is ir definēts Regulas (EK) Nr. 1702/2003 pielikuma 21A.101. punkta b) apakšpunktā.

(2)  Definīcijas “pamata”, “vairāk nekā pamata”, “1. līmeņa”, “2. līmeņa”, “kritiski svarīga sastāvdaļa” un “sertificētājiestāde”, skatīt piemērojamajā divpusējā nolīgumā, saskaņā ar kuru notiek validācija.

(3)  Automātiskās pieņemšanas kritēriji no EASA puses 2. līmeņa lielākām izmaiņām ir definēti EASA izpilddirektora Lēmumā 2004/04/CF, vai piemērojamajā divpusējā nolīgumā, ar kuru saskaņā notiek validācija.”

(4)  OV L 243, 27.9.2003., 6. lpp.

(5)  Atvasinājumiem, kas ietver tipa konstrukcijas būtisku(-as) izmaiņu(-as), kā aprakstīts Regulas (EK) Nr. 1702/2003 pielikuma B apakšiedaļā, piemēro attiecīgo tipa sertifikāta vai ierobežotā tipa sertifikāta maksu, kā noteikts 1. tabulā

(6)  Papildu tipa sertifikātiem, kas ietver būtisku(-as) izmaiņu(-as), kā definēts Regulas (EK) Nr. 1702/2003 pielikuma B apakšiedaļā, piemēro attiecīgo tipa sertifikāta vai ierobežotā tipa sertifikāta maksu, kā noteikts 1. tabulā

(7)  Nozīmīgām lielākām izmaiņām, kas ietver būtisku(-as) izmaiņu(-as), kā definēts Regulas (EK) Nr. 1702/2003 pielikuma B apakšiedaļā, piemēro attiecīgo tipa sertifikāta vai ierobežotā tipa sertifikāta maksu, kā noteikts 1. tabulā.

(8)  Maksu par spēka palīgiekārtu (APU) izmaiņām un remontu iekasē kā par tādas pašas jaudas dzinēju izmaiņām un remontu

(9)  Šajā tabulā noteiktās maksas nepiemēro sīkām izmaiņām un sīkam remontam, ko veic projektēšanas organizācijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1702/2003 pielikuma J apakšiedaļas 21A.263. punkta c) apakšpunkta 2. daļu.

(10)  Maksu par spēka palīgiekārtu (APU) izmaiņām un remontu iekasē kā par tādas pašas jaudas dzinēju izmaiņām un remontu

(11)  Gaisa kuģa kravas versijām, kam ir savs tipa sertifikāts, piemēro līdzvērtīgai pasažieru versijai noteikto maksu, kas reizināta ar koeficientu 0,85.

(12)  Vairāku tipa sertifikātu un/vai vairāku ierobežotu tipa sertifikātu turētājiem gada maksai par otro un turpmākiem tipa sertifikātiem vai ierobežotiem tipa sertifikātiem tajā pašā izstrādājumu kategorijā piemēro atlaidi, kā paredzēts šajā tabulā

| Izstrādājums identiskā kategorijā | Atlaide, ko piemēro fiksētai maksai |
| --- | --- |
| 1. | 0 % |
| 2. | 10 % |
| 3. | 20 % |
| 4. | 30 % |
| 5. | 40 % |
| 6. | 50 % |
| 7. | 60 % |
| 8. | 70 % |
| 9. | 80 % |
| 10. | 90 % |
| 11. un turpmākie izstrādājumi | 100 % |

Izstrādājums identiskā kategorijā

Atlaide, ko piemēro fiksētai maksai

1.

0 %

2.

10 %

3.

20 %

4.

30 %

5.

40 %

6.

50 %

7.

60 %

8.

70 %

9.

80 %

10.

90 %

11. un turpmākie izstrādājumi

100 %

(13)  Gaisa kuģim, kura reģistrēto eksemplāru skaits visā pasaulē nesasniedz 50, maksu par pastāvīga lidojumderīguma darbībām iekasē, piemērojot stundas likmi saskaņā ar pielikuma II daļā noteikto stundas likmi, bet nepārsniedzot attiecīgajai gaisa kuģu izstrādājumu kategorijai noteiktās maksas apjomu. Attiecībā uz izstrādājumiem, daļām un ierīcēm, kas nav gaisa kuģi, minētais ierobežojums attiecas uz to gaisa kuģu skaitu, kuros konkrētais izstrādājums, daļa vai ierīce uzstādīti”

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGI PIEŅEMTIE LĒMUMI

| 30.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 350/56 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 350/56

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1357/2008/EK

(2008. gada 16. decembris),

ar kuru groza Lēmumu Nr. 1720/2006/EK, ar ko izveido rīcības programmu mūžizglītības jomā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK (3) izveidoja rīcības programmu mūžizglītības jomā laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumu Nr. 1720/2006/EK (3) izveidoja rīcības programmu mūžizglītības jomā laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.

| (2) | Lēmuma Nr. 1720/2006/EK 9. panta 2. punktā paredzēts, ka programmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas nav minētā lēmuma 1. punktā uzskaitītie pasākumi, pieņem saskaņā ar tā 10. panta 3. punktā minēto procedūru, proti, konsultēšanās procedūru, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4). |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma Nr. 1720/2006/EK 9. panta 2. punktā paredzēts, ka programmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas nav minētā lēmuma 1. punktā uzskaitītie pasākumi, pieņem saskaņā ar tā 10. panta 3. punktā minēto procedūru, proti, konsultēšanās procedūru, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4).

| (3) | Šis formulējums Lēmumā Nr.1720/2006/EK rada situāciju, kad atlases lēmumiem, kas nav minētā lēmuma 9. panta 1. punktā minētie, piemēro konsultēšanās procedūru un Eiropas Parlamenta kontroles tiesības. |
| --- | --- |

(3)

Šis formulējums Lēmumā Nr.1720/2006/EK rada situāciju, kad atlases lēmumiem, kas nav minētā lēmuma 9. panta 1. punktā minētie, piemēro konsultēšanās procedūru un Eiropas Parlamenta kontroles tiesības.

| (4) | Šāda procedūras kārtība par diviem līdz trim mēnešiem pagarina termiņus dotāciju piešķiršanai kandidātiem. Tā rada daudzus kavējumus piešķīrumu saņēmējiem, ir nesamērīgi liels slogs programmas pārvaldībai un, ņemot vērā piešķirto dotāciju veidu, tai nav pievienotās vērtības. |
| --- | --- |

(4)

Šāda procedūras kārtība par diviem līdz trim mēnešiem pagarina termiņus dotāciju piešķiršanai kandidātiem. Tā rada daudzus kavējumus piešķīrumu saņēmējiem, ir nesamērīgi liels slogs programmas pārvaldībai un, ņemot vērā piešķirto dotāciju veidu, tai nav pievienotās vērtības.

| (5) | Lai nodrošinātu ātrāku un efektīvāku atlases lēmumu īstenošanu, konsultēšanās procedūra ir jāaizstāj ar Komisijas pienākumu nekavējoties informēt Eiropas Parlamentu un dalībvalstis par pasākumiem, kas Lēmuma Nr. 1720/2006/EK īstenošanai pieņemti bez komitejas dalības, |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu ātrāku un efektīvāku atlases lēmumu īstenošanu, konsultēšanās procedūra ir jāaizstāj ar Komisijas pienākumu nekavējoties informēt Eiropas Parlamentu un dalībvalstis par pasākumiem, kas Lēmuma Nr. 1720/2006/EK īstenošanai pieņemti bez komitejas dalības,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Lēmumu Nr. 1720/2006/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Komisija divās darbdienās pēc attiecīgo lēmumu pieņemšanas informē 10. pantā minēto komiteju un Eiropas Parlamentu par visiem citiem atlases lēmumiem, ko tā pieņēmusi attiecībā uz šā lēmuma īstenošanu. Šajā informācijā iekļauj saņemto pieteikumu raksturojumu un analīzi, novērtēšanas un atlases procedūras aprakstu, kā arī finansējumam pieteikto projektu sarakstu un sarakstu ar projektiem, kuriem finansējums atteikts.” |
| --- | --- |

1)

lēmuma 9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Komisija divās darbdienās pēc attiecīgo lēmumu pieņemšanas informē 10. pantā minēto komiteju un Eiropas Parlamentu par visiem citiem atlases lēmumiem, ko tā pieņēmusi attiecībā uz šā lēmuma īstenošanu. Šajā informācijā iekļauj saņemto pieteikumu raksturojumu un analīzi, novērtēšanas un atlases procedūras aprakstu, kā arī finansējumam pieteikto projektu sarakstu un sarakstu ar projektiem, kuriem finansējums atteikts.”

| 2) | svītro 10. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

2)

svītro 10. panta 3. punktu.

2. pants

Komisija līdz 2010. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma ietekmi.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  OV C 224, 30.8.2008., 115. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 2. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 20. novembra Lēmums.

2

(3)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

3

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

4

---

| 30.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 350/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 350/58

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1358/2008/EK

(2008. gada 16. decembris),

ar kuru groza Lēmumu Nr. 1904/2006/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido programmu “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 151. un 308. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmumu Nr. 1904/2006/EK (2) laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveidoja programmu “Eiropa pilsoņiem”. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Lēmumu Nr. 1904/2006/EK (2) laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveidoja programmu “Eiropa pilsoņiem”.

| (2) | Lēmuma Nr. 1904/2006/EK 8. panta 3. punktā paredzēts, ka programmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas nav minētā lēmuma 2. punktā uzskaitītie pasākumi, pieņem saskaņā ar tā 9. panta 3. punktā minēto procedūru, proti, konsultēšanās procedūru, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (3). |
| --- | --- |

(2)

Lēmuma Nr. 1904/2006/EK 8. panta 3. punktā paredzēts, ka programmas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas nav minētā lēmuma 2. punktā uzskaitītie pasākumi, pieņem saskaņā ar tā 9. panta 3. punktā minēto procedūru, proti, konsultēšanās procedūru, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (3).

| (3) | Šis formulējums Lēmumā Nr. 1904/2006/EK rada situāciju, kad atlases lēmumiem, kas nav minētā lēmuma 8. panta 2. punktā minētie, piemēro konsultēšanās procedūru un Eiropas Parlamenta kontroles tiesības. |
| --- | --- |

(3)

Šis formulējums Lēmumā Nr. 1904/2006/EK rada situāciju, kad atlases lēmumiem, kas nav minētā lēmuma 8. panta 2. punktā minētie, piemēro konsultēšanās procedūru un Eiropas Parlamenta kontroles tiesības.

| (4) | Šie atlases lēmumi galvenokārt attiecas uz dotācijām, kurās nav iesaistītas lielas summas un kurām nav vajadzīgi politiski jutīgi lēmumi. |
| --- | --- |

(4)

Šie atlases lēmumi galvenokārt attiecas uz dotācijām, kurās nav iesaistītas lielas summas un kurām nav vajadzīgi politiski jutīgi lēmumi.

| (5) | Šāda procedūras kārtība par diviem līdz trim mēnešiem pagarina termiņus dotāciju piešķiršanai kandidātiem. Tā rada daudzus kavējumus piešķīrumu saņēmējiem, ir nesamērīgi liels slogs programmas pārvaldībai, un, ņemot vērā piešķirto dotāciju veidu, tai nav pievienotās vērtības. |
| --- | --- |

(5)

Šāda procedūras kārtība par diviem līdz trim mēnešiem pagarina termiņus dotāciju piešķiršanai kandidātiem. Tā rada daudzus kavējumus piešķīrumu saņēmējiem, ir nesamērīgi liels slogs programmas pārvaldībai, un, ņemot vērā piešķirto dotāciju veidu, tai nav pievienotās vērtības.

| (6) | Lai nodrošinātu ātrāku un efektīvāku atlases lēmumu īstenošanu, konsultēšanās procedūra ir jāaizstāj ar Komisijas pienākumu nekavējoties informēt Eiropas Parlamentu un dalībvalstis par pasākumiem, kas Lēmuma Nr. 1904/2006/EK īstenošanai pieņemti bez komitejas dalības, |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu ātrāku un efektīvāku atlases lēmumu īstenošanu, konsultēšanās procedūra ir jāaizstāj ar Komisijas pienākumu nekavējoties informēt Eiropas Parlamentu un dalībvalstis par pasākumiem, kas Lēmuma Nr. 1904/2006/EK īstenošanai pieņemti bez komitejas dalības,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Lēmumu Nr. 1904/2006/EK groza šādi.

| 1) | Lēmuma 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Komisija divās darbdienās pēc attiecīgo lēmumu pieņemšanas informē 9. pantā minēto komiteju un Eiropas Parlamentu par visiem citiem atlases lēmumiem, ko tā pieņēmusi attiecībā uz šā lēmuma īstenošanu. Šajā informācijā iekļauj saņemto pieteikumu raksturojumu un analīzi, novērtēšanas un atlases procedūras aprakstu, kā arī finansējumam pieteikto projektu sarakstu un sarakstu ar projektiem, kuriem finansējums atteikts.” |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Komisija divās darbdienās pēc attiecīgo lēmumu pieņemšanas informē 9. pantā minēto komiteju un Eiropas Parlamentu par visiem citiem atlases lēmumiem, ko tā pieņēmusi attiecībā uz šā lēmuma īstenošanu. Šajā informācijā iekļauj saņemto pieteikumu raksturojumu un analīzi, novērtēšanas un atlases procedūras aprakstu, kā arī finansējumam pieteikto projektu sarakstu un sarakstu ar projektiem, kuriem finansējums atteikts.”

| 2) | Svītro 9. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

2)

Svītro 9. panta 3. punktu.

2. pants

Komisija līdz 2010. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma ietekmi.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Strasbūrā, 2008. gada 16. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

H.-G. PÖTTERING

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. LE MAIRE

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 2. septembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes 2008. gada 20. novembra Lēmums.

1

(2)  OV L 378, 27.12.2006., 32. lpp.

2

(3)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

3

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU

| 30.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 350/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 350/60

---

PADOMES PAMATLĒMUMS 2008/977/TI

(2008. gada 27. novembris)

par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 30. pantu, 31. pantu un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība ir izvirzījusi mērķi uzturēt un attīstīt Eiropas Savienību kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurā dalībvalstu kopīgai rīcībai ir jānodrošina augsta līmeņa drošība, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība ir izvirzījusi mērķi uzturēt un attīstīt Eiropas Savienību kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurā dalībvalstu kopīgai rīcībai ir jānodrošina augsta līmeņa drošība, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās.

| (2) | Kopīga rīcība policijas sadarbības jomā atbilstīgi 30. panta 1. punkta b) apakšpunktam Līgumā par Eiropas Savienību un kopīga rīcība tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās saskaņā ar 31. panta 1. punkta a) apakšpunktu Līgumā par Eiropas Savienību norāda uz vajadzību pēc tādas informācijas apstrādes, uz kuru būtu jāattiecina atbilstīgi personas datu aizsardzības noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Kopīga rīcība policijas sadarbības jomā atbilstīgi 30. panta 1. punkta b) apakšpunktam Līgumā par Eiropas Savienību un kopīga rīcība tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās saskaņā ar 31. panta 1. punkta a) apakšpunktu Līgumā par Eiropas Savienību norāda uz vajadzību pēc tādas informācijas apstrādes, uz kuru būtu jāattiecina atbilstīgi personas datu aizsardzības noteikumi.

| (3) | Tiesību aktiem, kas attiecas uz VI sadaļu Līgumā par Eiropas Savienību, būtu jāveicina policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās attiecībā uz tās efektivitāti, kā arī tās likumību un atbilstību pamattiesībām, jo īpaši tiesībām uz privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību. Abu minēto mērķu sasniegšanu var sekmēt vienoti standarti tādu personas datu apstrādei un aizsardzībai, ko apstrādā, lai novērstu un apkarotu noziedzību. |
| --- | --- |

(3)

Tiesību aktiem, kas attiecas uz VI sadaļu Līgumā par Eiropas Savienību, būtu jāveicina policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās attiecībā uz tās efektivitāti, kā arī tās likumību un atbilstību pamattiesībām, jo īpaši tiesībām uz privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību. Abu minēto mērķu sasniegšanu var sekmēt vienoti standarti tādu personas datu apstrādei un aizsardzībai, ko apstrādā, lai novērstu un apkarotu noziedzību.

| (4) | Hāgas programmā brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai Eiropas Savienībā, kuru Eiropadome pieņēma 2004. gada 4. novembrī, ir uzsvērta vajadzība pēc novatoriskas pieejas tiesībaizsardzības informācijas pārrobežu apmaiņai, stingri ievērojot galvenos nosacījumus datu aizsardzības jomā, un Eiropadome aicināja Komisiju vēlākais līdz 2005. gada beigām iesniegt priekšlikumus šajā sakarā. Tas bija atspoguļots Padomes un Komisijas rīcības plānā par to, kā īstenot Hāgas programmu brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai Eiropas Savienībā (2). |
| --- | --- |

(4)

Hāgas programmā brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai Eiropas Savienībā, kuru Eiropadome pieņēma 2004. gada 4. novembrī, ir uzsvērta vajadzība pēc novatoriskas pieejas tiesībaizsardzības informācijas pārrobežu apmaiņai, stingri ievērojot galvenos nosacījumus datu aizsardzības jomā, un Eiropadome aicināja Komisiju vēlākais līdz 2005. gada beigām iesniegt priekšlikumus šajā sakarā. Tas bija atspoguļots Padomes un Komisijas rīcības plānā par to, kā īstenot Hāgas programmu brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai Eiropas Savienībā (2).

| (5) | Apmaiņa ar personas datiem, policijai un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, būtu jāatbalsta ar skaidriem noteikumiem, veicinot kompetento iestāžu savstarpējo uzticēšanos un attiecīgas informācijas aizsardzību, īpaši saskaņā ar informācijas pieejamības principu, kā paredzēts Hāgas programmā, tā, lai nepieļautu nekādu dalībvalstu sadarbības diskrimināciju, pilnībā ievērojot fizisku personu pamattiesības. Pašlaik Eiropas līmenī spēkā esošie tiesību akti nav pietiekami. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3) nepiemēro personas datu apstrādes darbībām jomās, uz ko neattiecas Kopienas tiesību akti, piemēram, tiesību akti, kuri paredzēti VI sadaļā Līgumā par Eiropas Savienību, un jebkurā gadījumā – apstrādes darbībām, ko veic sakarā ar sabiedrības drošību, aizsardzību, valsts drošību un valsts darbībām krimināltiesību jomā. |
| --- | --- |

(5)

Apmaiņa ar personas datiem, policijai un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, būtu jāatbalsta ar skaidriem noteikumiem, veicinot kompetento iestāžu savstarpējo uzticēšanos un attiecīgas informācijas aizsardzību, īpaši saskaņā ar informācijas pieejamības principu, kā paredzēts Hāgas programmā, tā, lai nepieļautu nekādu dalībvalstu sadarbības diskrimināciju, pilnībā ievērojot fizisku personu pamattiesības. Pašlaik Eiropas līmenī spēkā esošie tiesību akti nav pietiekami. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3) nepiemēro personas datu apstrādes darbībām jomās, uz ko neattiecas Kopienas tiesību akti, piemēram, tiesību akti, kuri paredzēti VI sadaļā Līgumā par Eiropas Savienību, un jebkurā gadījumā – apstrādes darbībām, ko veic sakarā ar sabiedrības drošību, aizsardzību, valsts drošību un valsts darbībām krimināltiesību jomā.

| (6) | Šis pamatlēmums būtu jāpiemēro tikai tiem datiem, ko kompetentas iestādes iegūst vai apstrādā saistībā ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu par tiem vai saistībā ar kriminālsodu izpildi. Šim pamatlēmumam būtu jāparedz, ka dalībvalstis valsts līmenī precīzāk nosaka, kādus citus mērķus uzskata par nesaderīgiem ar mērķi, attiecībā uz kuru dati sākotnēji ir iegūti. Parasti turpmāka apstrāde statistikas mērķiem vai vēsturiskas vai zinātniskas pētniecības mērķiem nebūtu jāuzskata par nesaderīgu ar apstrādes sākotnējo mērķi. |
| --- | --- |

(6)

Šis pamatlēmums būtu jāpiemēro tikai tiem datiem, ko kompetentas iestādes iegūst vai apstrādā saistībā ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu par tiem vai saistībā ar kriminālsodu izpildi. Šim pamatlēmumam būtu jāparedz, ka dalībvalstis valsts līmenī precīzāk nosaka, kādus citus mērķus uzskata par nesaderīgiem ar mērķi, attiecībā uz kuru dati sākotnēji ir iegūti. Parasti turpmāka apstrāde statistikas mērķiem vai vēsturiskas vai zinātniskas pētniecības mērķiem nebūtu jāuzskata par nesaderīgu ar apstrādes sākotnējo mērķi.

| (7) | Šā pamatlēmuma darbības joma būtu jāattiecina tikai uz tādu personas datu apstrādi, kurus pārsūta starp dalībvalstīm vai kurus dara savstarpēji pieejamus. No šā ierobežojuma nebūtu jāizdara nekādi secinājumi par Savienības kompetenci pieņemt tiesību aktus attiecībā uz personas datu vākšanu un apstrādi valsts līmenī vai par šādas Savienības darbības lietderību nākotnē. |
| --- | --- |

(7)

Šā pamatlēmuma darbības joma būtu jāattiecina tikai uz tādu personas datu apstrādi, kurus pārsūta starp dalībvalstīm vai kurus dara savstarpēji pieejamus. No šā ierobežojuma nebūtu jāizdara nekādi secinājumi par Savienības kompetenci pieņemt tiesību aktus attiecībā uz personas datu vākšanu un apstrādi valsts līmenī vai par šādas Savienības darbības lietderību nākotnē.

| (8) | Lai atvieglotu datu apmaiņu Savienībā, dalībvalstu nolūks ir nodrošināt, ka datu aizsardzības standarti, kas sasniegti datu apstrādē valstī, atbilst šajā pamatlēmumā noteiktajiem standartiem. Attiecībā uz valsts datu apstrādi šis pamatlēmums neliedz dalībvalstīm personas datu aizsardzībai noteikt stingrākus drošības pasākumus par šajā pamatlēmumā paredzētajiem. |
| --- | --- |

(8)

Lai atvieglotu datu apmaiņu Savienībā, dalībvalstu nolūks ir nodrošināt, ka datu aizsardzības standarti, kas sasniegti datu apstrādē valstī, atbilst šajā pamatlēmumā noteiktajiem standartiem. Attiecībā uz valsts datu apstrādi šis pamatlēmums neliedz dalībvalstīm personas datu aizsardzībai noteikt stingrākus drošības pasākumus par šajā pamatlēmumā paredzētajiem.

| (9) | Šis pamatlēmums nebūtu jāpiemēro personas datiem, kurus dalībvalsts ir saņēmusi šā pamatlēmuma piemērošanas jomā un kuru izcelsme ir šajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(9)

Šis pamatlēmums nebūtu jāpiemēro personas datiem, kurus dalībvalsts ir saņēmusi šā pamatlēmuma piemērošanas jomā un kuru izcelsme ir šajā dalībvalstī.

| (10) | Dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanai nekādā ziņā nebūtu jāmazina attiecīgo dalībvalstu nodrošināto datu aizsardzība, bet gan tieši pretēji – tai būtu jācenšas Savienībā nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanai nekādā ziņā nebūtu jāmazina attiecīgo dalībvalstu nodrošināto datu aizsardzība, bet gan tieši pretēji – tai būtu jācenšas Savienībā nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību.

| (11) | Ir jāprecizē datu aizsardzības mērķi policijas un tiesu iestāžu darbībā un jāizstrādā noteikumi par personas datu apstrādi, lai nodrošinātu, ka jebkuru informāciju, ar ko varētu apmainīties, apstrādā likumīgi un atbilstīgi pamatprincipiem, kas attiecas uz datu kvalitāti. Tajā pašā laikā nekādi nebūtu jāapdraud policijas, muitas, tiesu iestāžu un citu kompetentu iestāžu likumīgās darbības. |
| --- | --- |

(11)

Ir jāprecizē datu aizsardzības mērķi policijas un tiesu iestāžu darbībā un jāizstrādā noteikumi par personas datu apstrādi, lai nodrošinātu, ka jebkuru informāciju, ar ko varētu apmainīties, apstrādā likumīgi un atbilstīgi pamatprincipiem, kas attiecas uz datu kvalitāti. Tajā pašā laikā nekādi nebūtu jāapdraud policijas, muitas, tiesu iestāžu un citu kompetentu iestāžu likumīgās darbības.

| (12) | Datu precizitātes princips jāpiemēro, ņemot vērā attiecīgās apstrādes būtību un mērķi. Piemēram, jo īpaši tiesu procesā datu pamatā ir atsevišķu personu subjektīva uztvere, un dažos gadījumos tos nekādi nav iespējams pārbaudīt. Attiecīgi prasība par precizitāti nevar attiekties uz paziņojuma precizitāti, bet vienīgi uz to, ka ir izdarīts konkrēts paziņojums. |
| --- | --- |

(12)

Datu precizitātes princips jāpiemēro, ņemot vērā attiecīgās apstrādes būtību un mērķi. Piemēram, jo īpaši tiesu procesā datu pamatā ir atsevišķu personu subjektīva uztvere, un dažos gadījumos tos nekādi nav iespējams pārbaudīt. Attiecīgi prasība par precizitāti nevar attiekties uz paziņojuma precizitāti, bet vienīgi uz to, ka ir izdarīts konkrēts paziņojums.

| (13) | Arhivēšana atsevišķā datu kopumā būtu pieļaujama tikai tad, ja dati vairs nav vajadzīgi un tos neizmanto noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un sodīšanai. Arhivēšana atsevišķā datu kopumā būtu pieļaujama arī, ja arhivētos datus glabā datubāzē ar citiem datiem tā, ka tos vairs nevar izmanot noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai, kriminālvajāšanai par tiem vai kriminālsodu izpildīšanai. Arhivēšanas termiņu piemērotībai vajadzētu būt atkarīgai no arhivēšanas mērķa un datu subjekta likumīgajām interesēm. Ja arhivēšana notiek vēsturiskiem mērķiem, var paredzēt ļoti ilgu termiņu. |
| --- | --- |

(13)

Arhivēšana atsevišķā datu kopumā būtu pieļaujama tikai tad, ja dati vairs nav vajadzīgi un tos neizmanto noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un sodīšanai. Arhivēšana atsevišķā datu kopumā būtu pieļaujama arī, ja arhivētos datus glabā datubāzē ar citiem datiem tā, ka tos vairs nevar izmanot noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai, kriminālvajāšanai par tiem vai kriminālsodu izpildīšanai. Arhivēšanas termiņu piemērotībai vajadzētu būt atkarīgai no arhivēšanas mērķa un datu subjekta likumīgajām interesēm. Ja arhivēšana notiek vēsturiskiem mērķiem, var paredzēt ļoti ilgu termiņu.

| (14) | Datus var dzēst arī, iznīcinot datu nesēju. |
| --- | --- |

(14)

Datus var dzēst arī, iznīcinot datu nesēju.

| (15) | Attiecībā uz neprecīziem, nepilniem vai vairs neatjauninātiem datiem, kas pārsūtīti vai darīti pieejami citai dalībvalstij un ko turpmāk apstrādā iestādes, kuras līdzinās tiesu iestādēm, proti, iestādes, kurām ir pilnvaras pieņemt juridiski saistošus lēmumus, tie būtu jālabo, jādzēš vai jāliedz piekļuve tiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz neprecīziem, nepilniem vai vairs neatjauninātiem datiem, kas pārsūtīti vai darīti pieejami citai dalībvalstij un ko turpmāk apstrādā iestādes, kuras līdzinās tiesu iestādēm, proti, iestādes, kurām ir pilnvaras pieņemt juridiski saistošus lēmumus, tie būtu jālabo, jādzēš vai jāliedz piekļuve tiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

| (16) | Lai personām nodrošinātu augsta līmeņa personas datu aizsardzību, ir vajadzīgi kopēji noteikumi, lai noteiktu to datu likumību un kvalitāti, kurus apstrādājušas kompetentas iestādes citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(16)

Lai personām nodrošinātu augsta līmeņa personas datu aizsardzību, ir vajadzīgi kopēji noteikumi, lai noteiktu to datu likumību un kvalitāti, kurus apstrādājušas kompetentas iestādes citās dalībvalstīs.

| (17) | Ir lietderīgi Eiropas līmenī paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem kompetentām dalībvalstu iestādēm personas datus, kas saņemti no citām dalībvalstīm, būtu atļauts pārsūtīt vai darīt pieejamus iestādēm un privātām personām dalībvalstīs. Daudzos gadījumos, lai veiktu kriminālvajāšanu vai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības drošībai un lai novērstu nopietnu kaitējumu personas tiesībām, tiesībaizsardzības iestādēm, policijai vai muitai ir jāpārsūta personas dati privātām personām, piemēram, izdodot brīdinājumus bankām un kredītiestādēm par vērtspapīru viltojumiem, vai transporta noziedzības jomā, pārsūtot personas datus apdrošināšanas sabiedrībām, lai novērstu zagtu mehānisko transportlīdzekļu nelikumīgu tirdzniecību vai lai uzlabotu nosacījumus nozagto mehānisko transportlīdzekļu atgūšanai no ārvalstīm. Tas nenozīmē policijas vai tiesu pilnvaru nodošanu privātām personām. |
| --- | --- |

(17)

Ir lietderīgi Eiropas līmenī paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem kompetentām dalībvalstu iestādēm personas datus, kas saņemti no citām dalībvalstīm, būtu atļauts pārsūtīt vai darīt pieejamus iestādēm un privātām personām dalībvalstīs. Daudzos gadījumos, lai veiktu kriminālvajāšanu vai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības drošībai un lai novērstu nopietnu kaitējumu personas tiesībām, tiesībaizsardzības iestādēm, policijai vai muitai ir jāpārsūta personas dati privātām personām, piemēram, izdodot brīdinājumus bankām un kredītiestādēm par vērtspapīru viltojumiem, vai transporta noziedzības jomā, pārsūtot personas datus apdrošināšanas sabiedrībām, lai novērstu zagtu mehānisko transportlīdzekļu nelikumīgu tirdzniecību vai lai uzlabotu nosacījumus nozagto mehānisko transportlīdzekļu atgūšanai no ārvalstīm. Tas nenozīmē policijas vai tiesu pilnvaru nodošanu privātām personām.

| (18) | Šā pamatlēmuma noteikumus par tiesu iestāžu, policijas vai muitas veiktu personas datu pārsūtīšanu privātām personām neattiecina uz datu atklāšanu privātām personām (piemēram, advokātiem un upuriem) saistībā ar kriminālprocesiem. |
| --- | --- |

(18)

Šā pamatlēmuma noteikumus par tiesu iestāžu, policijas vai muitas veiktu personas datu pārsūtīšanu privātām personām neattiecina uz datu atklāšanu privātām personām (piemēram, advokātiem un upuriem) saistībā ar kriminālprocesiem.

| (19) | To personas datu turpmākai apstrādei, kurus saņem no kompetentām citu dalībvalstu iestādēm vai kurus tās atklājušas, jo īpaši minēto datu tālākai pārsūtīšanai vai lai darītu tos pieejamus, būtu jāpiemēro kopīgi noteikumi Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

(19)

To personas datu turpmākai apstrādei, kurus saņem no kompetentām citu dalībvalstu iestādēm vai kurus tās atklājušas, jo īpaši minēto datu tālākai pārsūtīšanai vai lai darītu tos pieejamus, būtu jāpiemēro kopīgi noteikumi Eiropas līmenī.

| (20) | Ja personas datus turpmāk apstrādā pēc tam, kad saņemta piekrišana no dalībvalsts, no kuras dati tika saņemti, katrai dalībvalstij vajadzētu spēt noteikt kārtību šādas piekrišanas sniegšanai, tostarp, piemēram, vispārējas piekrišanas veidā attiecībā uz informācijas kategorijām vai turpmākas apstrādes kategorijām. |
| --- | --- |

(20)

Ja personas datus turpmāk apstrādā pēc tam, kad saņemta piekrišana no dalībvalsts, no kuras dati tika saņemti, katrai dalībvalstij vajadzētu spēt noteikt kārtību šādas piekrišanas sniegšanai, tostarp, piemēram, vispārējas piekrišanas veidā attiecībā uz informācijas kategorijām vai turpmākas apstrādes kategorijām.

| (21) | Ja personas datus var turpmāk apstrādāt saistībā ar administratīvām procedūrām, šīs procedūras ietver darbības, ko veic regulējošas vai uzraudzības struktūras. |
| --- | --- |

(21)

Ja personas datus var turpmāk apstrādāt saistībā ar administratīvām procedūrām, šīs procedūras ietver darbības, ko veic regulējošas vai uzraudzības struktūras.

| (22) | Saistībā ar policijas, muitas, tiesas un citu kompetentu iestāžu likumīgām darbībām varētu rasties nepieciešamība nosūtīt datus iestādēm trešās valstīs vai starptautiskām struktūrām, kurām ir pienākums novērst, izmeklēt vai atklāt noziedzīgus nodarījumus vai veikt kriminālvajāšanu par tiem, vai izpildīt kriminālsodus. |
| --- | --- |

(22)

Saistībā ar policijas, muitas, tiesas un citu kompetentu iestāžu likumīgām darbībām varētu rasties nepieciešamība nosūtīt datus iestādēm trešās valstīs vai starptautiskām struktūrām, kurām ir pienākums novērst, izmeklēt vai atklāt noziedzīgus nodarījumus vai veikt kriminālvajāšanu par tiem, vai izpildīt kriminālsodus.

| (23) | Ja personas datus no dalībvalsts nosūta trešām valstīm vai starptautiskām struktūrām, datiem būtu jānodrošina līdzvērtīgs aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

(23)

Ja personas datus no dalībvalsts nosūta trešām valstīm vai starptautiskām struktūrām, datiem būtu jānodrošina līdzvērtīgs aizsardzības līmenis.

| (24) | Ja personas datus no dalībvalsts nosūta trešām valstīm vai starptautiskām struktūrām, tad principā šādai pārsūtīšanai būtu jānotiek tikai pēc tam, kad dalībvalsts, no kuras dati tika saņemti, ir piekritusi nosūtīšanai. Katrai dalībvalstij būtu jāspēj noteikt kārtību šādai piekrišanai, tostarp, piemēram, vispārējas piekrišanas veidā attiecībā uz informācijas kategorijām vai attiecībā uz konkrētām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(24)

Ja personas datus no dalībvalsts nosūta trešām valstīm vai starptautiskām struktūrām, tad principā šādai pārsūtīšanai būtu jānotiek tikai pēc tam, kad dalībvalsts, no kuras dati tika saņemti, ir piekritusi nosūtīšanai. Katrai dalībvalstij būtu jāspēj noteikt kārtību šādai piekrišanai, tostarp, piemēram, vispārējas piekrišanas veidā attiecībā uz informācijas kategorijām vai attiecībā uz konkrētām trešām valstīm.

| (25) | Lai tiesībaizsardzības sadarbība būtu efektīva, gadījumos, ja apdraudējums dalībvalsts vai trešās valsts sabiedrības drošībai ir tiešs un ja nav iespējams savlaicīgi saņemt iepriekšēju piekrišanu, kompetentajai iestādei būtu jāspēj pārsūtīt attiecīgos personas datus attiecīgajai trešai valstij bez šādas iepriekšējas piekrišanas. To pašu varētu piemērot gadījumiem, kad skartas kādas citas būtiskas un vienlīdz nozīmīgas dalībvalsts intereses, piemēram, ja varētu būt tūlītēji un nopietni draudi dalībvalsts būtiskajai infrastruktūrai vai ja varētu tikt radīti nopietni traucējumi dalībvalsts finanšu sistēmai. |
| --- | --- |

(25)

Lai tiesībaizsardzības sadarbība būtu efektīva, gadījumos, ja apdraudējums dalībvalsts vai trešās valsts sabiedrības drošībai ir tiešs un ja nav iespējams savlaicīgi saņemt iepriekšēju piekrišanu, kompetentajai iestādei būtu jāspēj pārsūtīt attiecīgos personas datus attiecīgajai trešai valstij bez šādas iepriekšējas piekrišanas. To pašu varētu piemērot gadījumiem, kad skartas kādas citas būtiskas un vienlīdz nozīmīgas dalībvalsts intereses, piemēram, ja varētu būt tūlītēji un nopietni draudi dalībvalsts būtiskajai infrastruktūrai vai ja varētu tikt radīti nopietni traucējumi dalībvalsts finanšu sistēmai.

| (26) | Datu subjekti var būt jāinformē par to datu apstrādi, lai garantētu tiem efektīvas tiesiskās aizsardzības iespējas, jo īpaši tad, kad to tiesības ir būtiski aizskartas, veicot datu slepenu ieguvi. |
| --- | --- |

(26)

Datu subjekti var būt jāinformē par to datu apstrādi, lai garantētu tiem efektīvas tiesiskās aizsardzības iespējas, jo īpaši tad, kad to tiesības ir būtiski aizskartas, veicot datu slepenu ieguvi.

| (27) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka datu subjektu informē par to, ka personas datus varētu vākt, apstrādāt vai nosūtīt citai dalībvalstij vai tos vāc, apstrādā un nosūta citai dalībvalstij, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus un veiktu kriminālvajāšanu par tiem vai izpildītu kriminālsodus. Kārtību attiecībā uz datu subjekta tiesībām tikt informētam un par izņēmumiem no tās nosaka valsts tiesību aktos. To var veikt vispārēji, piemēram, ar tiesību aktu, vai publicējot apstrādes darbību sarakstu. |
| --- | --- |

(27)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka datu subjektu informē par to, ka personas datus varētu vākt, apstrādāt vai nosūtīt citai dalībvalstij vai tos vāc, apstrādā un nosūta citai dalībvalstij, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus un veiktu kriminālvajāšanu par tiem vai izpildītu kriminālsodus. Kārtību attiecībā uz datu subjekta tiesībām tikt informētam un par izņēmumiem no tās nosaka valsts tiesību aktos. To var veikt vispārēji, piemēram, ar tiesību aktu, vai publicējot apstrādes darbību sarakstu.

| (28) | Lai nodrošinātu personas datu aizsardzību, nekaitējot kriminālizmeklēšanas interesēm, ir jānosaka datu subjekta tiesības. |
| --- | --- |

(28)

Lai nodrošinātu personas datu aizsardzību, nekaitējot kriminālizmeklēšanas interesēm, ir jānosaka datu subjekta tiesības.

| (29) | Dažas dalībvalstis ir nodrošinājušas datu subjekta piekļuves tiesības krimināllietās, izmantojot sistēmu, saskaņā ar ko valsts uzraudzības iestādei, nevis datu subjektam, bez ierobežojumiem ir pieejami visi personas dati, kas attiecas uz datu subjektu, un tā var arī labot, dzēst vai atjaunināt neprecīzus datus. Šādā netiešas piekļuves gadījumā šo dalībvalstu tiesību aktos var arī noteikt, ka valsts uzraudzības iestādes tikai informēs datu subjektu par to, ka ir veikta vajadzīgā pārskatīšana. Tomēr šīs dalībvalstis arī paredz iespējas datu subjektam tieši piekļūt datiem īpašos gadījumos, piemēram, piekļūt sodāmības reģistram, iegūt pašu sodāmības reģistra datu kopijas vai policijas dienestu veiktu nopratināšanu kopijas. |
| --- | --- |

(29)

Dažas dalībvalstis ir nodrošinājušas datu subjekta piekļuves tiesības krimināllietās, izmantojot sistēmu, saskaņā ar ko valsts uzraudzības iestādei, nevis datu subjektam, bez ierobežojumiem ir pieejami visi personas dati, kas attiecas uz datu subjektu, un tā var arī labot, dzēst vai atjaunināt neprecīzus datus. Šādā netiešas piekļuves gadījumā šo dalībvalstu tiesību aktos var arī noteikt, ka valsts uzraudzības iestādes tikai informēs datu subjektu par to, ka ir veikta vajadzīgā pārskatīšana. Tomēr šīs dalībvalstis arī paredz iespējas datu subjektam tieši piekļūt datiem īpašos gadījumos, piemēram, piekļūt sodāmības reģistram, iegūt pašu sodāmības reģistra datu kopijas vai policijas dienestu veiktu nopratināšanu kopijas.

| (30) | Ir lietderīgi izveidot kopējus noteikumus par datu apstrādes konfidencialitāti un drošību, kompetentu iestāžu atbildību un tām piemērojamām sankcijām par datu nelikumīgu izmantošanu, kā arī par datu subjektiem pieejamiem tiesiskas aizsardzības līdzekļiem. Tomēr katras dalībvalsts kompetencē ir noteikt atbildības par pārkāpumiem noteikumu būtību, kā arī sankcijas, ko piemēro valsts datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(30)

Ir lietderīgi izveidot kopējus noteikumus par datu apstrādes konfidencialitāti un drošību, kompetentu iestāžu atbildību un tām piemērojamām sankcijām par datu nelikumīgu izmantošanu, kā arī par datu subjektiem pieejamiem tiesiskas aizsardzības līdzekļiem. Tomēr katras dalībvalsts kompetencē ir noteikt atbildības par pārkāpumiem noteikumu būtību, kā arī sankcijas, ko piemēro valsts datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem.

| (31) | Šajā pamatlēmumā ir ļauts ņemt vērā principu par sabiedrības tiesībām piekļūt oficiāliem dokumentiem, īstenojot šajā pamatlēmumā paredzētos principus. |
| --- | --- |

(31)

Šajā pamatlēmumā ir ļauts ņemt vērā principu par sabiedrības tiesībām piekļūt oficiāliem dokumentiem, īstenojot šajā pamatlēmumā paredzētos principus.

| (32) | Ja jāaizsargā personas dati saistībā ar apstrādi, kas apjoma vai veida dēļ rada īpašu risku attiecībā uz datu subjekta pamattiesībām un pamatbrīvībām, piemēram, apstrāde, izmantojot jaunas tehnoloģijas, mehānismus vai procedūras, ir lietderīgi nodrošināt, ka pirms tās kartotēkas sistēmas izveides, kuras mērķis ir šo datu apstrāde, konsultējas ar kompetentajām valsts uzraudzības iestādēm. |
| --- | --- |

(32)

Ja jāaizsargā personas dati saistībā ar apstrādi, kas apjoma vai veida dēļ rada īpašu risku attiecībā uz datu subjekta pamattiesībām un pamatbrīvībām, piemēram, apstrāde, izmantojot jaunas tehnoloģijas, mehānismus vai procedūras, ir lietderīgi nodrošināt, ka pirms tās kartotēkas sistēmas izveides, kuras mērķis ir šo datu apstrāde, konsultējas ar kompetentajām valsts uzraudzības iestādēm.

| (33) | Tādu uzraudzības iestāžu izveide dalībvalstīs, kuras pilda funkcijas pilnīgi neatkarīgi, ir būtiska aizsardzības sastāvdaļa attiecībā uz personas datiem, ko apstrādā, sadarbojoties dalībvalstu policijas un tiesu iestādēm. |
| --- | --- |

(33)

Tādu uzraudzības iestāžu izveide dalībvalstīs, kuras pilda funkcijas pilnīgi neatkarīgi, ir būtiska aizsardzības sastāvdaļa attiecībā uz personas datiem, ko apstrādā, sadarbojoties dalībvalstu policijas un tiesu iestādēm.

| (34) | Uzraudzības iestādēm, kas dalībvalstīs jau izveidotas saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, būtu jāspēj veikt arī valsts uzraudzības iestāžu funkcijas, kas jānosaka saskaņā ar šo pamatlēmumu. |
| --- | --- |

(34)

Uzraudzības iestādēm, kas dalībvalstīs jau izveidotas saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, būtu jāspēj veikt arī valsts uzraudzības iestāžu funkcijas, kas jānosaka saskaņā ar šo pamatlēmumu.

| (35) | Minēto iestāžu rīcībā vajadzētu būt to pienākumu veikšanai nepieciešamajiem līdzekļiem, tostarp pilnvarām veikt izmeklēšanu un iejaukties, jo īpaši personu sūdzību gadījumos, un pilnvarām iesaistīties tiesvedībā. Šīm uzraudzības iestādēm būtu jāpalīdz nodrošināt datu apstrādes pārskatāmību dalībvalstīs, kuru jurisdikcijā ir attiecīgās iestādes. Tomēr šo iestāžu pilnvarām nevajadzētu būt pretrunā īpašajiem noteikumiem, kas paredzēti kriminālprocesā, un tām nebūtu jāietekmē tiesu neatkarība. |
| --- | --- |

(35)

Minēto iestāžu rīcībā vajadzētu būt to pienākumu veikšanai nepieciešamajiem līdzekļiem, tostarp pilnvarām veikt izmeklēšanu un iejaukties, jo īpaši personu sūdzību gadījumos, un pilnvarām iesaistīties tiesvedībā. Šīm uzraudzības iestādēm būtu jāpalīdz nodrošināt datu apstrādes pārskatāmību dalībvalstīs, kuru jurisdikcijā ir attiecīgās iestādes. Tomēr šo iestāžu pilnvarām nevajadzētu būt pretrunā īpašajiem noteikumiem, kas paredzēti kriminālprocesā, un tām nebūtu jāietekmē tiesu neatkarība.

| (36) | Līguma par Eiropas Savienību 47. pantā paredzēts, ka neviens no Līguma noteikumiem neierobežo Eiropas Kopienu dibināšanas līgumus vai vēlākus līgumus un aktus, kas tos groza vai papildina. Tādējādi šis pamatlēmums neietekmē personas datu aizsardzību, kas paredzēta Kopienas tiesību aktos, jo īpaši Direktīvā 95/46/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un organizācijās un par šādu datu brīvu apriti (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (5). |
| --- | --- |

(36)

Līguma par Eiropas Savienību 47. pantā paredzēts, ka neviens no Līguma noteikumiem neierobežo Eiropas Kopienu dibināšanas līgumus vai vēlākus līgumus un aktus, kas tos groza vai papildina. Tādējādi šis pamatlēmums neietekmē personas datu aizsardzību, kas paredzēta Kopienas tiesību aktos, jo īpaši Direktīvā 95/46/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un organizācijās un par šādu datu brīvu apriti (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (5).

| (37) | Šis pamatlēmums neskar noteikumus, kas attiecas uz nelikumīgu piekļuvi datiem, kā paredzēts Padomes Pamatlēmumā 2005/222/TI (2005. gada 24. februāris) par uzbrukumiem informācijas sistēmām (6). |
| --- | --- |

(37)

Šis pamatlēmums neskar noteikumus, kas attiecas uz nelikumīgu piekļuvi datiem, kā paredzēts Padomes Pamatlēmumā 2005/222/TI (2005. gada 24. februāris) par uzbrukumiem informācijas sistēmām (6).

| (38) | Šis pamatlēmums neskar dalībvalstu vai Savienības spēkā esošās saistības un pienākumus, kas izriet no divpusējiem un/vai daudzpusējiem nolīgumiem ar trešām valstīm. Turpmākos nolīgumos būtu jāievēro noteikumi par datu apmaiņu ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

(38)

Šis pamatlēmums neskar dalībvalstu vai Savienības spēkā esošās saistības un pienākumus, kas izriet no divpusējiem un/vai daudzpusējiem nolīgumiem ar trešām valstīm. Turpmākos nolīgumos būtu jāievēro noteikumi par datu apmaiņu ar trešām valstīm.

| (39) | Vairākos tiesību aktos, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, ir īpaši noteikumi par to personas datu aizsardzību, ar kuriem notiek apmaiņa saskaņā ar šiem tiesību aktiem vai ko citādi apstrādā. Dažos gadījumos šie noteikumi ir pilnīgs un saskaņots noteikumu kopums, kas attiecas uz visiem attiecīgiem datu aizsardzības aspektiem (datu kvalitātes principi, datu drošības noteikumi, datu subjektu tiesību un garantiju reglamentācija, pārraudzības un atbildības organizācija), un tajos šie jautājumi ir reglamentēti sīkāk nekā šajā pamatlēmumā. Šim pamatlēmumam nebūtu jāskar minēto aktu attiecīgo datu aizsardzības noteikumu kopums, jo īpaši tie noteikumi, kuros reglamentē Eiropola, Eurojust, Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) un Muitas informācijas sistēmas (CIS) darbību, kā arī tie, kas ievieš dalībvalstu iestāžu tiešu piekļuvi citu dalībvalstu konkrētu datu sistēmām. Tas pats attiecas arī uz datu aizsardzības noteikumiem, kas reglamentē automatizētu DNS profilu, pirkstu nospiedumu datu un valsts transportlīdzekļu reģistrācijas datu pārsūtīšanu starp dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (7). |
| --- | --- |

(39)

Vairākos tiesību aktos, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, ir īpaši noteikumi par to personas datu aizsardzību, ar kuriem notiek apmaiņa saskaņā ar šiem tiesību aktiem vai ko citādi apstrādā. Dažos gadījumos šie noteikumi ir pilnīgs un saskaņots noteikumu kopums, kas attiecas uz visiem attiecīgiem datu aizsardzības aspektiem (datu kvalitātes principi, datu drošības noteikumi, datu subjektu tiesību un garantiju reglamentācija, pārraudzības un atbildības organizācija), un tajos šie jautājumi ir reglamentēti sīkāk nekā šajā pamatlēmumā. Šim pamatlēmumam nebūtu jāskar minēto aktu attiecīgo datu aizsardzības noteikumu kopums, jo īpaši tie noteikumi, kuros reglamentē Eiropola, Eurojust, Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) un Muitas informācijas sistēmas (CIS) darbību, kā arī tie, kas ievieš dalībvalstu iestāžu tiešu piekļuvi citu dalībvalstu konkrētu datu sistēmām. Tas pats attiecas arī uz datu aizsardzības noteikumiem, kas reglamentē automatizētu DNS profilu, pirkstu nospiedumu datu un valsts transportlīdzekļu reģistrācijas datu pārsūtīšanu starp dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (7).

| (40) | Citos gadījumos aktu, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, datu aizsardzības noteikumu darbības joma ir ierobežotāka. Bieži tajos dalībvalstīm, kas no citām dalībvalstīm saņem informāciju, kurā ir personas dati, ir paredzēti īpaši nosacījumi par nolūkiem, kuros datus var izmantot, bet uz citiem datu aizsardzības aspektiem attiecina Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi vai valsts tiesību aktus. Ja minēto aktu noteikumi, kuros paredzēti nosacījumi saņēmējām dalībvalstīm par personas datu izmantošanu vai turpmāku pārsūtīšanu, ir stingrāki nekā tie, kas ietverti attiecīgos šā pamatlēmuma noteikumos, pirmajiem minētajiem noteikumiem būtu jāpaliek spēkā. Tomēr visiem citiem aspektiem būtu jāpiemēro šajā pamatlēmumā paredzētie noteikumi. |
| --- | --- |

(40)

Citos gadījumos aktu, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, datu aizsardzības noteikumu darbības joma ir ierobežotāka. Bieži tajos dalībvalstīm, kas no citām dalībvalstīm saņem informāciju, kurā ir personas dati, ir paredzēti īpaši nosacījumi par nolūkiem, kuros datus var izmantot, bet uz citiem datu aizsardzības aspektiem attiecina Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi vai valsts tiesību aktus. Ja minēto aktu noteikumi, kuros paredzēti nosacījumi saņēmējām dalībvalstīm par personas datu izmantošanu vai turpmāku pārsūtīšanu, ir stingrāki nekā tie, kas ietverti attiecīgos šā pamatlēmuma noteikumos, pirmajiem minētajiem noteikumiem būtu jāpaliek spēkā. Tomēr visiem citiem aspektiem būtu jāpiemēro šajā pamatlēmumā paredzētie noteikumi.

| (41) | Šis pamatlēmums neskar Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi, minētās konvencijas 2001. gada 8. novembra papildprotokolu vai Eiropas Padomes konvencijas par tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. |
| --- | --- |

(41)

Šis pamatlēmums neskar Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi, minētās konvencijas 2001. gada 8. novembra papildprotokolu vai Eiropas Padomes konvencijas par tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās.

| (42) | Ņemot vērā to, ka šā pamatlēmuma mērķi – proti, paredzēt kopējus noteikumus attiecībā uz to personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu un atsaucoties uz 2. pantu Līgumā par Eiropas Savienību. Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā pamatlēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(42)

Ņemot vērā to, ka šā pamatlēmuma mērķi – proti, paredzēt kopējus noteikumus attiecībā uz to personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās rīcības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu un atsaucoties uz 2. pantu Līgumā par Eiropas Savienību. Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā pamatlēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (43) | Apvienotā Karaliste piedalās šajā pamatlēmumā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un 8. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (8). |
| --- | --- |

(43)

Apvienotā Karaliste piedalās šajā pamatlēmumā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un 8. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (8).

| (44) | Īrija piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un 6. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (9). |
| --- | --- |

(44)

Īrija piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un 6. panta 2. punktu Padomes Lēmumā 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (9).

| (45) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šis lēmums papildina Šengenas acquis nosacījumus, kā tas paredzēts nolīgumā, ko noslēgusi Eiropas Savienības Padome, Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste par šo valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (10), un tas pieder pie jomas, kas minēta 1. panta H un I punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (11) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu minēto nolīgumu. |
| --- | --- |

(45)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šis lēmums papildina Šengenas acquis nosacījumus, kā tas paredzēts nolīgumā, ko noslēgusi Eiropas Savienības Padome, Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste par šo valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (10), un tas pieder pie jomas, kas minēta 1. panta H un I punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (11) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu minēto nolīgumu.

| (46) | Attiecībā uz Šveici šis pamatlēmums papildina Šengenas acquis nosacījumus, kā tas paredzēts Nolīgumā, ko noslēgusi Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (12), un tas pieder pie jomas, kas minēta 1. panta H un I punktā Lēmumā 1999/437/EK par dažiem pasākumiem, lai piemērotu minēto nolīgumu, un kas lasāma saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/149/TI (13) par minētā nolīguma noslēgšanu Eiropas Savienības vārdā. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz Šveici šis pamatlēmums papildina Šengenas acquis nosacījumus, kā tas paredzēts Nolīgumā, ko noslēgusi Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (12), un tas pieder pie jomas, kas minēta 1. panta H un I punktā Lēmumā 1999/437/EK par dažiem pasākumiem, lai piemērotu minēto nolīgumu, un kas lasāma saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/149/TI (13) par minētā nolīguma noslēgšanu Eiropas Savienības vārdā.

| (47) | Attiecībā uz Lihtenšteinu šis pamatlēmums papildina Šengenas acquis nosacījumus, kā tas paredzēts Protokolā, ko parakstījusi Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena, Šveices Konfederācija un Lihtenšteinas Firstiste par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam, ko noslēgusi Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē, un tas pieder pie jomas, kas minēta 1. panta H un I punktā Lēmumā 1999/437/EK, kas lasāma saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/262/TI (14) par minētā protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz Lihtenšteinu šis pamatlēmums papildina Šengenas acquis nosacījumus, kā tas paredzēts Protokolā, ko parakstījusi Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena, Šveices Konfederācija un Lihtenšteinas Firstiste par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam, ko noslēgusi Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē, un tas pieder pie jomas, kas minēta 1. panta H un I punktā Lēmumā 1999/437/EK, kas lasāma saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/262/TI (14) par minētā protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā.

| (48) | Šajā pamatlēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (15). Šā pamatlēmuma mērķis ir nodrošināt to, ka pilnībā ievēro tās tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību, kas atspoguļotas hartas 7. un 8. pantā, |
| --- | --- |

(48)

Šajā pamatlēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (15). Šā pamatlēmuma mērķis ir nodrošināt to, ka pilnībā ievēro tās tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību, kas atspoguļotas hartas 7. un 8. pantā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATLĒMUMU.

1. pants

Mērķis un darbības joma

1.   Šā pamatlēmuma mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību fizisku personu pamattiesībām un pamatbrīvībām, jo īpaši to tiesībām uz privāto dzīvi, attiecībā uz personas datu apstrādi, kas notiek saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā paredzēto policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, vienlaikus nodrošinot augsta līmeņa sabiedrības drošību.

2.   Dalībvalstis saskaņā ar šo pamatlēmumu aizsargā fizisku personu pamattiesības un pamatbrīvības, jo īpaši to tiesības uz privāto dzīvi, gadījumos, kad saistībā ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu par tiem vai saistībā ar kriminālsodu izpildi personas datus:

| a) | nosūta vai dara pieejamus vai tie ir nosūtīti vai darīti pieejami starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

a)

nosūta vai dara pieejamus vai tie ir nosūtīti vai darīti pieejami starp dalībvalstīm;

| b) | nosūta vai dara pieejamus vai tie ir nosūtīti vai darīti pieejami no dalībvalstīm – iestādēm un informācijas sistēmām, kas izveidotas, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, vai |
| --- | --- |

b)

nosūta vai dara pieejamus vai tie ir nosūtīti vai darīti pieejami no dalībvalstīm – iestādēm un informācijas sistēmām, kas izveidotas, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, vai

| c) | nosūta vai dara pieejamus vai tie ir nosūtīti vai darīti pieejami no iestādēm vai informācijas sistēmām, kas izveidotas, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienību vai Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, – dalībvalstu kompetentām iestādēm. |
| --- | --- |

c)

nosūta vai dara pieejamus vai tie ir nosūtīti vai darīti pieejami no iestādēm vai informācijas sistēmām, kas izveidotas, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienību vai Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, – dalībvalstu kompetentām iestādēm.

3.   Šis pamatlēmums attiecas uz personas datu apstrādi, kas pilnībā vai daļēji veikta ar automatizētiem līdzekļiem, un uz tādu personas datu apstrādi, kuri veido daļu no kartotēkas vai ir paredzēti, lai veidotu daļu no kartotēkas, ja apstrādi neveic ar automatizētiem līdzekļiem.

4.   Šis pamatlēmums neskar būtiskas valsts drošības intereses un īpašas izlūkošanas darbības valsts drošības jomā.

5.   Šis pamatlēmums neliedz dalībvalstīm valsts līmenī apstrādātu vai vāktu personas datu aizsardzībai noteikt stingrākus drošības pasākumus par šajā pamatlēmumā paredzētajiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā pamatlēmumā:

| a) | “personas dati” ir jebkāda informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu, (turpmāk “datu subjekts”); identificējama persona ir tāda, ko tieši vai netieši var identificēt, jo īpaši – norādot personas kodu vai vienu vai vairākus šai personai raksturīgus fiziskas, fizioloģiskas, garīgas, saimnieciskas, kultūras vai sociālas identitātes faktorus; |
| --- | --- |

a)

“personas dati” ir jebkāda informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu, (turpmāk “datu subjekts”); identificējama persona ir tāda, ko tieši vai netieši var identificēt, jo īpaši – norādot personas kodu vai vienu vai vairākus šai personai raksturīgus fiziskas, fizioloģiskas, garīgas, saimnieciskas, kultūras vai sociālas identitātes faktorus;

| b) | “personas datu apstrāde” un “apstrāde” ir jebkura ar personas datiem veikta darbība vai darbību kopums ar vai bez automatizētiem līdzekļiem, piemēram, vākšana, reģistrācija, organizēšana, glabāšana, piemērošana vai pārveidošana, atgūšana, aplūkošana, izmantošana, atklāšana, izmantojot pārsūtīšanu, izplatīšanu vai, citādi atklājot tos, saskaņošana vai savienošana, piekļuves liegšana, dzēšana vai iznīcināšana; |
| --- | --- |

b)

“personas datu apstrāde” un “apstrāde” ir jebkura ar personas datiem veikta darbība vai darbību kopums ar vai bez automatizētiem līdzekļiem, piemēram, vākšana, reģistrācija, organizēšana, glabāšana, piemērošana vai pārveidošana, atgūšana, aplūkošana, izmantošana, atklāšana, izmantojot pārsūtīšanu, izplatīšanu vai, citādi atklājot tos, saskaņošana vai savienošana, piekļuves liegšana, dzēšana vai iznīcināšana;

| c) | “piekļuves liegšana” ir uzglabātu personas datu iezīmēšana, paredzot ierobežot to apstrādi nākotnē; |
| --- | --- |

c)

“piekļuves liegšana” ir uzglabātu personas datu iezīmēšana, paredzot ierobežot to apstrādi nākotnē;

| d) | “personas datu kartotēka” un “kartotēka” ir jebkurš sakārtots personas datu kopums, kurā tādi dati ir pieejami saskaņā ar īpašiem kritērijiem – centralizētiem, decentralizētiem vai izkliedētiem, pamatojoties uz funkcionālu vai ģeogrāfisku motivāciju; |
| --- | --- |

d)

“personas datu kartotēka” un “kartotēka” ir jebkurš sakārtots personas datu kopums, kurā tādi dati ir pieejami saskaņā ar īpašiem kritērijiem – centralizētiem, decentralizētiem vai izkliedētiem, pamatojoties uz funkcionālu vai ģeogrāfisku motivāciju;

| e) | “datu apstrādātājs” ir jebkura struktūra, kas apstrādā personas datus atbildīgā personas datu apstrādātāja uzdevumā; |
| --- | --- |

e)

“datu apstrādātājs” ir jebkura struktūra, kas apstrādā personas datus atbildīgā personas datu apstrādātāja uzdevumā;

| f) | “datu saņēmējs” ir jebkura struktūra, kurai izpauž datus; |
| --- | --- |

f)

“datu saņēmējs” ir jebkura struktūra, kurai izpauž datus;

| g) | “datu subjekta piekrišana” ir jebkura labprātīga attiecīgās personas vēlmju konkrēta un apzināta norāde, ar ko datu subjekts apliecina piekrišanu uz viņu attiecināmu personas datu apstrādei; |
| --- | --- |

g)

“datu subjekta piekrišana” ir jebkura labprātīga attiecīgās personas vēlmju konkrēta un apzināta norāde, ar ko datu subjekts apliecina piekrišanu uz viņu attiecināmu personas datu apstrādei;

| h) | “kompetentas iestādes” ir aģentūras un struktūras, kas izveidotas ar tiesību aktiem, ko Padome pieņēmusi atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļai, kā arī dalībvalstu policijas, muitas, tiesu un citas kompetentas iestādes, kuras ar valsts tiesību aktiem ir pilnvarotas apstrādāt personas datus šā pamatlēmuma darbības jomā; |
| --- | --- |

h)

“kompetentas iestādes” ir aģentūras un struktūras, kas izveidotas ar tiesību aktiem, ko Padome pieņēmusi atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļai, kā arī dalībvalstu policijas, muitas, tiesu un citas kompetentas iestādes, kuras ar valsts tiesību aktiem ir pilnvarotas apstrādāt personas datus šā pamatlēmuma darbības jomā;

| i) | “personas datu apstrādātājs” ir fiziska vai juridiska persona, publiska iestāde, aģentūra vai jebkura cita struktūra, kas viena pati vai kopīgi ar citām nosaka personas datu apstrādes nolūkus un līdzekļus; |
| --- | --- |

i)

“personas datu apstrādātājs” ir fiziska vai juridiska persona, publiska iestāde, aģentūra vai jebkura cita struktūra, kas viena pati vai kopīgi ar citām nosaka personas datu apstrādes nolūkus un līdzekļus;

| j) | “atsauču atzīmēšana” ir atzīmju veikšana uz uzglabātiem personas datiem bez nolūka ierobežot to apstrādi nākotnē; |
| --- | --- |

j)

“atsauču atzīmēšana” ir atzīmju veikšana uz uzglabātiem personas datiem bez nolūka ierobežot to apstrādi nākotnē;

| k) | “datu padarīšana par anonīmiem” ir datu tāda pārveidošana, lai atsevišķas norādes par personīgiem vai materiāliem apstākļiem vairs nevar piedēvēt identificētai vai identificējamai fiziskai personai, vai arī šāda piedēvēšana ir saistīta ar nesamērīgu laika, izmaksu un darba ieguldījumu. |
| --- | --- |

k)

“datu padarīšana par anonīmiem” ir datu tāda pārveidošana, lai atsevišķas norādes par personīgiem vai materiāliem apstākļiem vairs nevar piedēvēt identificētai vai identificējamai fiziskai personai, vai arī šāda piedēvēšana ir saistīta ar nesamērīgu laika, izmaksu un darba ieguldījumu.

3. pants

Likumības, samērīguma un mērķa principi

1.   Kompetentās iestādes var vākt personas datus tikai konkrētiem, precīzi formulētiem un likumīgiem mērķiem saistībā ar to pienākumiem, un tos var apstrādāt tikai tam mērķim, kuram dati ir iegūti. Datu apstrāde ir likumīga, adekvāta un atbilstīga, un tā nav pārmērīgā apjomā saistībā ar mērķiem, kuriem dati ir iegūti.

2.   Datu turpmāka apstrāde citiem mērķiem ir pieļaujama, ja ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | tāda apstrāde nav nesaderīga ar mērķiem, kuriem dati ir iegūti; |
| --- | --- |

a)

tāda apstrāde nav nesaderīga ar mērķiem, kuriem dati ir iegūti;

| b) | kompetentās iestādes ir pilnvarotas apstrādāt šādus datus citiem mērķiem saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem; un |
| --- | --- |

b)

kompetentās iestādes ir pilnvarotas apstrādāt šādus datus citiem mērķiem saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem; un

| c) | datu apstrāde ir vajadzīga un proporcionāla minēto citu mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

c)

datu apstrāde ir vajadzīga un proporcionāla minēto citu mērķu sasniegšanai.

Turklāt kompetentās iestādes var nosūtītos personas datus turpmāk apstrādāt vēstures, statistikas vai zinātniskiem mērķiem, ja dalībvalstis nosaka piemērotas garantijas, piemēram, par datu padarīšanu par anonīmiem.

4. pants

Labošana, dzēšana un piekļuves liegšana

1.   Personas datus labo, ja tie nav precīzi, un, ja tas ir iespējams un vajadzīgs, tos papildina vai atjaunina.

2.   Personas dati ir jādzēš vai jāpadara anonīmi, ja tie vairs nav vajadzīgi mērķiem, kuriem tie ir likumīgi iegūti vai likumīgi turpmāk apstrādāti. Šis noteikums neskar šo datu arhivēšanu atsevišķā datu kopā piemērotā termiņā saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

3.   Personas datus nedzēš, bet liedz piekļuvi šiem datiem, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka dzēšana var ietekmēt datu subjekta likumīgas intereses. Datus, kuriem liegta piekļuve, apstrādā tikai mērķim, sakarā ar kuru tie netika dzēsti.

4.   Ja personas dati ir ietverti juridiskā lēmumā vai reģistrā, kas saistīts ar juridiska lēmuma izdošanu, labošanu, dzēšanu vai piekļuves liegšanu veic saskaņā ar valsts noteikumiem par tiesvedību.

5. pants

Dzēšanas un pārbaudes termiņu noteikšana

Personas datu dzēšanai vai regulārai pārbaudīšanai, vai arvien ir vajadzība datus uzglabāt, nosaka piemērotus termiņus. Šo termiņu ievērošanu nodrošina ar procedūru pasākumiem.

6. pants

Īpašu kategoriju datu apstrāde

Tādu personas datu apstrāde, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisku vai filozofisku pārliecību, dalību arodbiedrībās, kā arī uz veselību vai seksuālo dzīvi attiecināmu datu apstrāde ir pieļaujama tikai tad, ja tas ir absolūti vajadzīgs un ja valsts tiesību aktos ir paredzētas piemērotas garantijas.

7. pants

Automatizēti individuāli lēmumi

Lēmums, kas izraisa nelabvēlīgas tiesiskas sekas datu subjektam vai būtiski to ietekmē un ko pieņem, pamatojoties vienīgi uz tādu datu automatizētu apstrādi, kas paredzēti, lai novērtētu konkrētus individuālos aspektus, kas attiecas uz datu subjektu, ir atļaujams tikai tad, ja tas ir atļauts ar likumu, kurā paredzētas arī garantijas datu subjekta likumīgo interešu aizstāvībai.

8. pants

Pārsūtīto vai atklāto datu kvalitātes pārbaude

1.   Kompetentās iestādes veic visus piemērotos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka personas datus, kas ir neprecīzi, nepilnīgi vai vairs nav aktuāli, nepārsūta vai neatklāj citām personām. Tādēļ kompetentās iestādes, cik iespējams, pirms personas datu nosūtīšanas vai atklāšanas pārbauda personas datu kvalitāti. Veicot datu pārsūtīšanu, ja iespējams, katrreiz pievieno informāciju, kas ļauj datu saņēmējai dalībvalstij izvērtēt datu precizitātes, pilnības, aktualitātes un ticamības pakāpi. Ja personas dati pārsūtīti bez iepriekšēja lūguma, saņēmēja iestāde tūlīt izvērtē, vai dati ir vajadzīgi mērķiem, kādiem tie sūtīti.

2.   Ja konstatē, ka ir nosūtīti nepareizi dati vai dati ir pārsūtīti nelikumīgi, par to nekavējoties informē datu saņēmēju. Dati ir nekavējoties jālabo, jādzēš vai jāliedz tiem piekļuve saskaņā ar 4. pantu.

9. pants

Termiņi

1.   Datu nosūtītāja iestāde, nosūtot vai atklājot datus, saskaņā ar valsts tiesību aktiem un atbilstīgi 4. un 5. pantam var norādīt termiņus datu glabāšanai, pēc kuru beigām arī saņēmējam dati ir jādzēš vai jāliedz tiem piekļuve, vai jāpārbauda, vai tie arvien ir vajadzīgi. Šo prasību var neievērot, ja šo termiņu beigās dati ir vajadzīgi notiekošai noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanai, kriminālvajāšanai par tiem vai kriminālspriedumu izpildei.

2.   Ja nosūtītāja iestāde nav noteikusi termiņu saskaņā ar 1. punktu, piemēro saskaņā ar 4. un 5. pantu noteiktos termiņus datu glabāšanai, kas paredzēti saņēmējas dalībvalsts tiesību aktos.

10. pants

Reģistrēšana un dokumentēšana

1.   Katru personas datu nosūtīšanas reizi reģistrē un dokumentē, lai pārbaudītu datu apstrādes likumību, veiktu pašuzraudzību un nodrošinātu datu integritāti un drošību.

2.   Reģistrus un dokumentāciju, kas sagatavota saskaņā ar šā panta 1. punktu, pēc lūguma iesniedz datu aizsardzības uzraudzības iestādei datu aizsardzības kontrolei. Kompetentā uzraudzības iestāde šo informāciju izmanto vienīgi datu aizsardzības kontroles nolūkā un lai nodrošinātu datu pareizu apstrādi, kā arī datu integritāti un drošību.

11. pants

Citas valsts nosūtītu vai atklātu personas datu apstrāde

Personas datus, ko nosūtījušas vai atklājušas kompetentās citu dalībvalstu iestādes, saskaņā ar 3. panta 2. punkta prasībām drīkst turpmāk apstrādāt citiem mērķiem nekā tiem, kuriem tie sākotnēji tika nosūtīti vai atklāti, vienīgi tad, ja tas ir vajadzīgs šādiem mērķiem:

| a) | lai novērstu, izmeklētu, atklātu tādu noziedzīgu nodarījumu un veiktu tā kriminālvajāšanu vai izpildītu kriminālsodu, kurš nav tas pats noziedzīgs darījums vai kriminālsods, par kuru dati ir nosūtīti vai atklāti; |
| --- | --- |

a)

lai novērstu, izmeklētu, atklātu tādu noziedzīgu nodarījumu un veiktu tā kriminālvajāšanu vai izpildītu kriminālsodu, kurš nav tas pats noziedzīgs darījums vai kriminālsods, par kuru dati ir nosūtīti vai atklāti;

| b) | cita veida tiesvedībai vai administratīvām procedūrām, kas tieši saistītas ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu par tiem vai kriminālsodu izpildi; |
| --- | --- |

b)

cita veida tiesvedībai vai administratīvām procedūrām, kas tieši saistītas ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu par tiem vai kriminālsodu izpildi;

| c) | lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības drošībai, vai |
| --- | --- |

c)

lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības drošībai, vai

| d) | jebkādam citam mērķim vienīgi ar nosūtītājas dalībvalsts iepriekšēju piekrišanu vai ar datu subjekta piekrišanu, kas dota saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

d)

jebkādam citam mērķim vienīgi ar nosūtītājas dalībvalsts iepriekšēju piekrišanu vai ar datu subjekta piekrišanu, kas dota saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Turklāt kompetentās iestādes var nosūtītos personas datus turpmāk apstrādāt vēstures, statistikas vai zinātniskiem mērķiem, ja dalībvalstis nosaka piemērotas garantijas, piemēram, par datu padarīšanu par anonīmiem.

12. pants

Atbilstība valsts apstrādes ierobežojumiem

1.   Ja atbilstīgi sūtītāja dalībvalsts tiesību aktiem īpašos gadījumos īpašus apstrādes ierobežojumus piemēro datu apmaiņai starp šīs dalībvalsts kompetentajām iestādēm, datu nosūtītāja iestāde norāda saņēmējam uz šādiem ierobežojumiem. Saņēmējs nodrošina, ka šie apstrādes ierobežojumi ir ievēroti.

2.   Piemērojot 1. punktu, dalībvalstis uz datu nodošanu citām dalībvalstīm vai aģentūrām vai struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, neattiecina citus ierobežojumus, izņemot ierobežojumus, ko piemēro līdzīgai datu nodošanai valsts iekšzemē.

13. pants

Pārsūtīšana kompetentām iestādēm trešās valstīs vai starptautiskām struktūrām

1.   Dalībvalstis nosaka, ka citas dalībvalsts kompetentās iestādes nosūtītos vai atklātos datus var pārsūtīt trešām valstīm vai starptautiskām struktūrām vienīgi tad, ja:

| a) | tas ir nepieciešams, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus un saistībā ar tiem veiktu kriminālvajāšanu vai izpildītu kriminālsodus; |
| --- | --- |

a)

tas ir nepieciešams, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus un saistībā ar tiem veiktu kriminālvajāšanu vai izpildītu kriminālsodus;

| b) | saņēmēja iestāde trešā valstī vai saņēmēja starptautiska struktūra ir atbildīga par noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu vai kriminālvajāšanu par tiem vai par kriminālsodu izpildi; |
| --- | --- |

b)

saņēmēja iestāde trešā valstī vai saņēmēja starptautiska struktūra ir atbildīga par noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu vai kriminālvajāšanu par tiem vai par kriminālsodu izpildi;

| c) | dalībvalsts, no kuras dati iegūti, ir devusi piekrišanu datu nodošanai atbilstīgi tās valsts tiesību aktiem, un |
| --- | --- |

c)

dalībvalsts, no kuras dati iegūti, ir devusi piekrišanu datu nodošanai atbilstīgi tās valsts tiesību aktiem, un

| d) | trešā valsts vai starptautiska struktūra nodrošina piemērotu aizsardzības līmeni paredzētajai datu apstrādei. |
| --- | --- |

d)

trešā valsts vai starptautiska struktūra nodrošina piemērotu aizsardzības līmeni paredzētajai datu apstrādei.

2.   Datu pārsūtīšana bez iepriekšējas piekrišanas saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu ir atļaujama vienīgi gadījumos, kad datu pārsūtīšana ir svarīga, lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus dalībvalsts vai trešās valsts sabiedrības drošībai vai dalībvalsts būtiskām interesēm, un iepriekšēju piekrišanu nevar paspēt iegūt. Nekavējoties tiek informēta iestāde, kura dod šādu piekrišanu.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta d) apakšpunkta prasībām, personas datus var pārsūtīt, ja:

| a) | tas ir noteikts datus pārsūtošās dalībvalsts tiesību aktos saistībā ar:






  i) | datu subjekta likumīgām īpašām interesēm vai |
| --- | --- | --- |

a)

tas ir noteikts datus pārsūtošās dalībvalsts tiesību aktos saistībā ar:

i)

datu subjekta likumīgām īpašām interesēm vai

| ii) | likumīgām prioritārām interesēm, jo īpaši – svarīgām sabiedriskām interesēm, vai |
| --- | --- |

ii)

likumīgām prioritārām interesēm, jo īpaši – svarīgām sabiedriskām interesēm, vai

| b) | trešā valsts vai saņēmēja starptautiska struktūra nodrošina piemērotus drošības pasākumus, ko dalībvalsts saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem uzskata par piemērotiem. |
| --- | --- |

b)

trešā valsts vai saņēmēja starptautiska struktūra nodrošina piemērotus drošības pasākumus, ko dalībvalsts saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem uzskata par piemērotiem.

4.   1. punkta d) apakšpunktā minēto aizsardzības līmeņa piemērotību novērtē, ņemot vērā visus ar datu pārsūtīšanas darbību vai datu pārsūtīšanas darbību kopumu cieši saistītos apstākļus. Jo īpaši ņem vērā datu veidu, ierosinātās apstrādes darbības vai darbību mērķi un ilgumu, izcelsmes valsti un valsti vai starptautisku struktūru, kas ir datu galamērķis, attiecīgajā trešā valstī vai starptautiskā struktūrā spēkā esošās gan vispārējās, gan nozaru tiesību normas un profesionālos noteikumus un drošības pasākumus, kas tajā jāievēro.

14. pants

Pārsūtīšana privātām personām dalībvalstīs

1.   Dalībvalstis nosaka, ka citas dalībvalsts kompetentas iestādes nosūtītos vai atklātos personas datus privātām personām var pārsūtīt vienīgi turpmāk minētos gadījumos:

| a) | tās dalībvalsts kompetentā iestāde, no kuras dati ir iegūti, ir piekritusi datu pārsūtīšanai atbilstīgi tās valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

tās dalībvalsts kompetentā iestāde, no kuras dati ir iegūti, ir piekritusi datu pārsūtīšanai atbilstīgi tās valsts tiesību aktiem;

| b) | datu subjekta leģitīmas intereses neliedz datus pārsūtīt, un |
| --- | --- |

b)

datu subjekta leģitīmas intereses neliedz datus pārsūtīt, un

| c) | īpašos gadījumos kompetentajai iestādei, kas pārsūta datus privātai personai, pārsūtīšana ir vajadzīga:






  i) | lai pildītu tai likumīgi uzliktu pienākumu; |
| --- | --- | --- |

c)

īpašos gadījumos kompetentajai iestādei, kas pārsūta datus privātai personai, pārsūtīšana ir vajadzīga:

i)

lai pildītu tai likumīgi uzliktu pienākumu;

| ii) | lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus un veiktu kriminālvajāšanu saistībā ar tiem vai izpildītu kriminālsodus; |
| --- | --- |

ii)

lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus un veiktu kriminālvajāšanu saistībā ar tiem vai izpildītu kriminālsodus;

| iii) | lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības drošībai vai |
| --- | --- |

iii)

lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus sabiedrības drošībai vai

| iv) | lai novērstu privātpersonu tiesību būtisku aizskaršanu. |
| --- | --- |

iv)

lai novērstu privātpersonu tiesību būtisku aizskaršanu.

2.   Kompetenta iestāde, kas pārsūta datus privātai personai, informē šo personu par to, kādiem mērķiem šos datus drīkst izmantot.

15. pants

Kompetentās iestādes informēšana pēc tās lūguma

Datu saņēmējs pēc tās kompetentās iestādes lūguma, kura nosūtījusi vai atklājusi personas datus, to informē par attiecīgo datu apstrādi.

16. pants

Datu subjekta informēšana

1.   Dalībvalstis saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem nodrošina, ka datu subjekts ir informēts par to, ka kompetentās iestādes vāc vai apstrādā personas datus.

2.   Ja personas dati ir pārsūtīti vai atklāti starp dalībvalstīm, katra dalībvalsts saskaņā ar tās tiesību aktu noteikumiem, kas minēti 1. punktā, var lūgt, lai otrā dalībvalsts neinformētu datu subjektu. Šādā gadījumā pēdējā minētā dalībvalsts neinformē datu subjektu, ja nav saņemta otrās dalībvalsts iepriekšējā piekrišana.

17. pants

Piekļuves tiesības

1.   Katram datu subjektam ir tiesības pēc lūguma iesniegšanas samērīgos termiņos bez ierobežojumiem, kā arī bez pārmērīgas kavēšanas vai izmaksām saņemt:

| a) | vismaz apstiprinājumu, ko sniedz personas datu apstrādātājs vai valsts uzraudzības iestāde, vai uz viņu attiecināmie dati ir pārsūtīti vai atklāti, un informāciju par saņēmējiem vai saņēmēju kategorijām, kuriem dati atklāti, un paziņojumu par apstrādē esošiem datiem; vai |
| --- | --- |

a)

vismaz apstiprinājumu, ko sniedz personas datu apstrādātājs vai valsts uzraudzības iestāde, vai uz viņu attiecināmie dati ir pārsūtīti vai atklāti, un informāciju par saņēmējiem vai saņēmēju kategorijām, kuriem dati atklāti, un paziņojumu par apstrādē esošiem datiem; vai

| b) | vismaz apstiprinājumu, ko sniedz valsts uzraudzības iestāde, ka ir izdarītas visas vajadzīgās pārbaudes. |
| --- | --- |

b)

vismaz apstiprinājumu, ko sniedz valsts uzraudzības iestāde, ka ir izdarītas visas vajadzīgās pārbaudes.

2.   Dalībvalstis var pieņemt tiesību aktus, ierobežojot piekļuvi informācijai saskaņā ar šā panta 1. punktu a) apakšpunktu, ja šāds ierobežojums, ņemot vērā attiecīgās personas likumīgās intereses, ir vajadzīgs un samērīgs šādiem mērķiem:

| a) | lai izvairītos no oficiālas vai tiesiskas izmeklēšanas vai procedūru kavēšanas; |
| --- | --- |

a)

lai izvairītos no oficiālas vai tiesiskas izmeklēšanas vai procedūru kavēšanas;

| b) | lai izvairītos no noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas un atklāšanas un kriminālvajāšanas kavēšanas; |
| --- | --- |

b)

lai izvairītos no noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas un atklāšanas un kriminālvajāšanas kavēšanas;

| c) | lai aizsargātu sabiedrības drošību; |
| --- | --- |

c)

lai aizsargātu sabiedrības drošību;

| d) | lai aizsargātu valsts drošību; |
| --- | --- |

d)

lai aizsargātu valsts drošību;

| e) | lai aizsargātu datu subjektu citu personu tiesības un brīvības. |
| --- | --- |

e)

lai aizsargātu datu subjektu citu personu tiesības un brīvības.

3.   Par atteikumu vai ierobežošanu piekļūt informācijai datu subjektam paziņo rakstiski. Vienlaicīgi tam paziņo faktiskos vai tiesiskos iemeslus, kas ir lēmuma pamatā. Tādu paziņošanu var neveikt, ja ir pamatojums saskaņā ar šā panta 2. punkta a) līdz e) apakšpunktu. Visos šajos gadījumos datu subjekts ir jāinformē par to, ka tas kompetentajai valsts uzraudzības iestādei, tiesas iestādei vai tiesai var iesniegt sūdzību.

18. pants

Tiesības uz datu labošanu, dzēšanu vai piekļuves liegšanu tiem

1.   Datu subjektam ir tiesības sagaidīt, lai personas datu apstrādātājs pildītu šajā pamatlēmumā noteiktos pienākumus saistībā ar 4., 8. un 9. pantu attiecībā uz personas datu labošanu, dzēšanu vai piekļuves liegšanu tiem. Dalībvalstis nosaka, vai datu subjekts minētās tiesības īsteno tieši attiecībā uz personas datu apstrādātāju vai ar kompetentās valsts uzraudzības iestādes starpniecību. Ja personas datu apstrādātājs liedz datus labot, dzēst vai liegt piekļuvi tiem, atteikums ir jānosūta rakstiskā veidā datu subjektam, kam jābūt informētam par valsts tiesību aktos noteiktajām iespējām iesniegt sūdzību vai iesniegt pārsūdzību tiesā. Izskatot sūdzību vai pārsūdzību tiesā, datu subjektu informē, vai personas datu apstrādātājs ir rīkojies pareizi. Dalībvalstis var arī noteikt, ka kompetentajai valsts uzraudzības iestādei jāinformē datu subjekts par to, ka ir veikta pārskatīšana.

2.   Ja datu subjekts apgalvo, ka dati ir neprecīzi, un ja nevar noteikt, vai tie ir vai nav precīzi, veic attiecīgo datu atsauču iezīmēšanu.

19. pants

Tiesības saņemt kompensāciju

1.   Jebkurai personai, kurai nodarīts kaitējums sakarā ar datu nelikumīgu apstrādi vai jebkādas rīcības dēļ, kas nav savienojama ar valsts noteikumiem, kuri pieņemti šā pamatlēmuma īstenošanai, ir tiesības saņemt no personas datu apstrādātāja vai citas saskaņā ar valsts tiesību aktiem kompetentās iestādes kompensāciju par nodarīto kaitējumu.

2.   Ja datus ir nosūtījusi dalībvalsts kompetenta iestāde, saņēmējs saistībā ar savu atbildību pret cietušo pusi saskaņā ar valsts tiesību aktiem nevar atsaukties uz to, ka nosūtītie dati bijuši neprecīzi. Ja saņēmējs izmaksā kompensāciju par kaitējumu, ko izraisījusi neprecīzi nosūtīto datu izmantošana, datus nosūtījusī kompetentā iestāde pilnībā atlīdzina saņēmējam izmaksātās kompensācijas summu, ņemot vērā jebkādu iespējamo saņēmēja vainu.

20. pants

Tiesiskās aizsardzības līdzekļi

Neskarot nevienu administratīvu līdzekli, ko var izmantot pirms vēršanās tiesā, datu subjektam ir jābūt nodrošinātām tiesībām vērsties tiesā par jebkuru tādu tiesību pārkāpumu, kas attiecīgajai personai garantētas valsts tiesību aktos.

21. pants

Datu apstrādes konfidencialitāte

1.   Jebkura persona, kam ir piekļuve personas datiem, uz kuriem attiecas šis pamatlēmums, var apstrādāt šos datus tikai tad, ja šī persona ir piederīga kompetentajai iestādei vai darbojas tās uzdevumā, ja vien šai personai tas nav jādara saskaņā ar tiesību aktu prasību.

2.   Personām, kas strādā dalībvalsts kompetentās iestādes labā, ir saistoši visi datu aizsardzības noteikumi, ko piemēro attiecīgajai kompetentajai iestādei.

22. pants

Datu apstrādes drošība

1.   Dalībvalstis nosaka, ka kompetentajām iestādēm ir jāīsteno atbilstīgi tehniski un organizatoriski pasākumi, lai aizsargātu personas datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušu nozaudēšanu, nesankcionētu pārveidošanu, nesankcionētu atklāšanu vai piekļuvi tiem, īpaši, ja apstrāde ietver datu pārraidi elektronisko sakaru tīklā, vai pret to atklāšanu, piešķirot tiešu automatizētu piekļuvi, un pret visām citām nelikumīgām apstrādes formām. Turklāt īpaši jāņem vērā riski, kas raksturīgi aizsargājamo datu apstrādei. Ņemot vērā pašreizējā līmeņa tehniskos un organizatoriskos pasākumus un to īstenošanas izmaksas, minētie pasākumi nodrošina raksturīgajiem apstrādes un aizsargājamo datu riskiem atbilstošu drošības pakāpi.

2.   Datu automatizētā apstrādē visas dalībvalstis īsteno pasākumus, kas paredzēti, lai:

| a) | liegtu nepiederošām personām pieeju datu apstrādes iekārtām, kuras izmanto personas datu apstrādei (piekļuves kontrole iekārtām); |
| --- | --- |

a)

liegtu nepiederošām personām pieeju datu apstrādes iekārtām, kuras izmanto personas datu apstrādei (piekļuves kontrole iekārtām);

| b) | novērstu datu nesankcionētu nolasīšanu, kopēšanu, sagrozīšanu vai izņemšanu no datu nesējiem (datu nesēju kontrole); |
| --- | --- |

b)

novērstu datu nesankcionētu nolasīšanu, kopēšanu, sagrozīšanu vai izņemšanu no datu nesējiem (datu nesēju kontrole);

| c) | liegtu datu neatļautu ievadīšanu datubāzē, kā arī liegtu ievadīto personas datu neatļautu lasīšanu, grozīšanu vai dzēšanu (glabāšanas kontrole); |
| --- | --- |

c)

liegtu datu neatļautu ievadīšanu datubāzē, kā arī liegtu ievadīto personas datu neatļautu lasīšanu, grozīšanu vai dzēšanu (glabāšanas kontrole);

| d) | liegtu izmantot datu apstrādes automatizētas sistēmas nepilnvarotām personām, izmantojot datu komunikācijas iekārtas (lietotāju kontrole); |
| --- | --- |

d)

liegtu izmantot datu apstrādes automatizētas sistēmas nepilnvarotām personām, izmantojot datu komunikācijas iekārtas (lietotāju kontrole);

| e) | nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas izmantot datu apstrādes automatizētu sistēmu, ir piekļuve tikai tiem datiem, uz kuriem attiecas viņu piekļuves tiesības (datu piekļuves kontrole); |
| --- | --- |

e)

nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas izmantot datu apstrādes automatizētu sistēmu, ir piekļuve tikai tiem datiem, uz kuriem attiecas viņu piekļuves tiesības (datu piekļuves kontrole);

| f) | nodrošinātu, ka ir iespējams pārbaudīt un noteikt, kurām organizācijām dati ir vai var tikt pārsūtīti vai atklāti, izmantojot datu komunikācijas iekārtas (komunikācijas kontrole); |
| --- | --- |

f)

nodrošinātu, ka ir iespējams pārbaudīt un noteikt, kurām organizācijām dati ir vai var tikt pārsūtīti vai atklāti, izmantojot datu komunikācijas iekārtas (komunikācijas kontrole);

| g) | nodrošinātu, ka pēc tam ir iespējams pārbaudīt un noteikt, kādi personas dati ir ievadīti datu apstrādes automatizētajās sistēmās, kā arī ievadīšanas laiku un ievadītāju (ievades kontrole); |
| --- | --- |

g)

nodrošinātu, ka pēc tam ir iespējams pārbaudīt un noteikt, kādi personas dati ir ievadīti datu apstrādes automatizētajās sistēmās, kā arī ievadīšanas laiku un ievadītāju (ievades kontrole);

| h) | novērstu personas datu nesankcionētu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai dzēšanu personas datu pārsūtīšanas laikā vai datu nesēja transportēšanas laikā (transportēšanas kontrole); |
| --- | --- |

h)

novērstu personas datu nesankcionētu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai dzēšanu personas datu pārsūtīšanas laikā vai datu nesēja transportēšanas laikā (transportēšanas kontrole);

| i) | nodrošinātu, ka traucējumu gadījumā uzstādītās sistēmas var atjaunot (atgūšana); |
| --- | --- |

i)

nodrošinātu, ka traucējumu gadījumā uzstādītās sistēmas var atjaunot (atgūšana);

| j) | nodrošinātu, ka sistēma funkcionē tā, ka par kļūdu parādīšanos darbībās ziņo (drošums) un saglabātie dati nevar tikt sabojāti sistēmas darbības traucējumu dēļ (integritāte). |
| --- | --- |

j)

nodrošinātu, ka sistēma funkcionē tā, ka par kļūdu parādīšanos darbībās ziņo (drošums) un saglabātie dati nevar tikt sabojāti sistēmas darbības traucējumu dēļ (integritāte).

3.   Dalībvalstis nosaka, ka par datu apstrādātāju var noteikt tikai tādas personas, kas garantē, ka tās atbilst šā panta 1. punktā prasītajiem tehniskajiem organizatoriskajiem pasākumiem un ievēro 21. panta norādījumus. Kompetentā iestāde šajā sakarā veic datu apstrādātāja uzraudzību.

4.   Datu apstrādātājs var apstrādāt personas datus, vienīgi pamatojoties uz tiesību aktu vai rakstisku līgumu.

23. pants

Iepriekšējas konsultācijas

Dalībvalstis nodrošina, ka pirms personas datu apstrādes, ko ietver jaunā veidojamā kartotēkā, konsultējas ar kompetentajām valsts uzraudzības iestādēm gadījumos, ja:

| a) | apstrādā īpašu kategoriju datus, kas minēti 6. pantā; vai |
| --- | --- |

a)

apstrādā īpašu kategoriju datus, kas minēti 6. pantā; vai

| b) | datu apstrādes veids, jo īpaši izmantojot jaunas tehnoloģijas, mehānismus vai procedūras, rada citādu veidu īpašu risku attiecībā uz datu subjekta pamattiesībām un pamatbrīvībām, jo īpaši attiecībā uz tā privātuma aizsardzību. |
| --- | --- |

b)

datu apstrādes veids, jo īpaši izmantojot jaunas tehnoloģijas, mehānismus vai procedūras, rada citādu veidu īpašu risku attiecībā uz datu subjekta pamattiesībām un pamatbrīvībām, jo īpaši attiecībā uz tā privātuma aizsardzību.

24. pants

Sankcijas

Dalībvalstis pieņem attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu šā pamatlēmuma ieviešanu pilnībā, un jo īpaši nosaka efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas, kas jāuzliek gadījumā, ja ir pārkāpti saskaņā ar šo pamatlēmumu pieņemti noteikumi.

25. pants

Valsts uzraudzības iestādes

1.   Visas dalībvalstis nosaka, ka viena vai vairākas valsts iestādes ir atbildīgas par noteikumu, ko dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar šo pamatlēmumu, piemērošanas uzraudzību un konsultācijām tās teritorijā. Minētās iestādes tām uzticēto pienākumu izpildē darbojas pilnīgi neatkarīgi.

2.   Katrai uzraudzības iestādei jo īpaši ir piešķirtas:

| a) | izmeklēšanas pilnvaras, piemēram, pilnvaras piekļūt datiem, kurus apstrādā, un pilnvaras ievākt visu informāciju, kas ir vajadzīga tās pārraudzības pienākumu izpildei; |
| --- | --- |

a)

izmeklēšanas pilnvaras, piemēram, pilnvaras piekļūt datiem, kurus apstrādā, un pilnvaras ievākt visu informāciju, kas ir vajadzīga tās pārraudzības pienākumu izpildei;

| b) | efektīvas iejaukšanās pilnvaras, piemēram, pilnvaras sniegt atzinumus pirms datu apstrādes darbību veikšanas un pilnvaras nodrošināt minēto atzinumu atbilstīgu nodošanu atklātībai, pilnvaras likt liegt piekļuvi datiem, dzēst vai iznīcināt datus, noteikt pagaidu vai galīgu aizliegumu datu apstrādei, brīdināt vai izteikt aizrādījumu personas datu apstrādātājam vai pilnvaras nodot jautājumu izskatīšanai valstu parlamentiem vai citām politiskām iestādēm; |
| --- | --- |

b)

efektīvas iejaukšanās pilnvaras, piemēram, pilnvaras sniegt atzinumus pirms datu apstrādes darbību veikšanas un pilnvaras nodrošināt minēto atzinumu atbilstīgu nodošanu atklātībai, pilnvaras likt liegt piekļuvi datiem, dzēst vai iznīcināt datus, noteikt pagaidu vai galīgu aizliegumu datu apstrādei, brīdināt vai izteikt aizrādījumu personas datu apstrādātājam vai pilnvaras nodot jautājumu izskatīšanai valstu parlamentiem vai citām politiskām iestādēm;

| c) | pilnvaras uzsākt procesuālas darbības, ja pārkāpti valstu noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar šo pamatlēmumu, vai darīt zināmus šos pārkāpumus tiesu iestādēm. Uzraudzības iestādes lēmumus, kuri dod tiesības uz sūdzību procedūru, var pārsūdzēt tiesā. |
| --- | --- |

c)

pilnvaras uzsākt procesuālas darbības, ja pārkāpti valstu noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar šo pamatlēmumu, vai darīt zināmus šos pārkāpumus tiesu iestādēm. Uzraudzības iestādes lēmumus, kuri dod tiesības uz sūdzību procedūru, var pārsūdzēt tiesā.

3.   Jebkura persona jebkurai uzraudzības iestādei var iesniegt prasību, kas saistīta ar šīs personas tiesību un brīvību aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi. Ieinteresēto personu informē par prasības rezultātu.

4.   Dalībvalstis nosaka, ka uzraudzības iestādei piederīgajām personām un tās personālam ir saistoši attiecīgajai kompetentajai iestādei piemērojamie datu aizsardzības noteikumi par dienesta noslēpumu attiecībā uz konfidenciālu informāciju, kas viņiem ir pieejama, pat pēc viņu nodarbinātības laika izbeigšanās.

26. pants

Saistība ar nolīgumiem ar trešām valstīm

Šis pamatlēmums neskar dalībvalstu vai Savienības saistības un pienākumus, kas izriet no divpusējiem un/vai daudzpusējiem nolīgumiem ar trešām valstīm, kuri ir spēkā šā pamatlēmuma pieņemšanas laikā.

Piemērojot šos nolīgumus, no dalībvalsts saņemtu personu datu pārsūtīšanu trešai valstij veic, ievērojot attiecīgi 13. panta 1. punkta c) apakšpunktu vai 2. punktu.

27. pants

Izvērtēšana

1.   Dalībvalstis līdz 2013. gada 27. novembrim ziņo Komisijai par valsts pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu pilnīgu šā pamatlēmuma ievērošanu, un jo īpaši to noteikumu ievērošanu, kas jāievēro, vācot datus. Komisija īpaši pārbauda, kāda šiem noteikumiem ir ietekme ir uz šā pamatlēmuma darbības jomu, kā noteikts 1. panta 2. punktā.

2.   Komisija viena gada laikā ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par 1. punktā minētā izvērtējuma rezultātiem, un pievieno ziņojumam jebkādus piemērotus priekšlikumus šā pamatlēmuma grozījumiem.

28. pants

Saistība ar iepriekš pieņemtajiem Savienības aktiem

Ja tiesību aktos, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, pirms stājas spēkā pamatlēmums, un kas reglamentē personas datu apmaiņu starp dalībvalstīm vai dalībvalstu izraudzīto iestāžu piekļuvi saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma izveidotajām informācijas sistēmām, ir paredzēti īpaši noteikumi par saņēmējas dalībvalsts veiktu personas datu izmantošanu, šiem noteikumiem ir lielāks juridisks spēks nekā šā pamatlēmuma noteikumiem par to datu izmantošanu, kuri saņemti no citas dalībvalsts vai kurus tā darījusi pieejamus.

29. pants

Īstenošanas noteikumi

1.   Dalībvalstis līdz 2010. gada 27. novembrim veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šim pamatlēmumam.

2.   Līdz minētajai dienai dalībvalstis nosūta Padomes Ģenerālsekretariātam un Komisijai tos noteikumus, ar kuriem saistības, kuras tām uzliek šis pamatlēmums, transponē valstu tiesību aktos, kā arī informāciju par 25. pantā minēto uzraudzības iestādi vai iestādēm. Pamatojoties uz Komisijas ziņojumu, kas sastādīts, izmantojot šo informāciju, Padome līdz 2011. gada 27. novembrim izvērtē, kā dalībvalstis ir nodrošinājušas atbilstību šim pamatlēmumam.

30. pants

Stāšanās spēkā

Šis pamatlēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 27. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  OV C 125 E, 22.5.2008., 154. lpp.

1

(2)  OV C 198, 12.8.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

3

(4)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

4

(5)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

5

(6)  OV L 69, 16.3.2005., 67. lpp.

6

(7)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

7

(8)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

8

(9)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

9

(10)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

10

(11)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

11

(12)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

12

(13)  OV L 53, 27.2.2008., 50. lpp.

13

(14)  OV L 83, 26.3.2008., 5. lpp.

14

(15)  OV C 303, 14.12.2007., 1. lpp.

15

---

| 30.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 350/72 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 350/72

---

PADOMES PAMATLĒMUMS 2008/978/TI

(2008. gada 18. decembris)

par Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu nolūkā iegūt priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Savienības dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 31. pantu un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības mērķis ir saglabāt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Saskaņā ar 1999. gada 15. un 16. oktobra Eiropadomes Tamperes sanāksmes secinājumiem, un jo īpaši to 33. punktu, savstarpējas atzīšanas principam Savienībā būtu jākļūst par tiesu iestāžu sadarbības stūrakmeni gan civillietās, gan krimināllietās. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības mērķis ir saglabāt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Saskaņā ar 1999. gada 15. un 16. oktobra Eiropadomes Tamperes sanāksmes secinājumiem, un jo īpaši to 33. punktu, savstarpējas atzīšanas principam Savienībā būtu jākļūst par tiesu iestāžu sadarbības stūrakmeni gan civillietās, gan krimināllietās.

| (2) | Padome 2000. gada 29. novembrī saskaņā ar Tamperes secinājumiem pieņēma pasākumu programmu, kuras mērķis ir īstenot principu par savstarpēju atzīšanu krimināllietās (2). Šis pamatlēmums ir vajadzīgs, lai pabeigtu minētās programmas 5. un 6. pasākumu par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz rīkojumiem, lai iegūtu pierādījumus. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2000. gada 29. novembrī saskaņā ar Tamperes secinājumiem pieņēma pasākumu programmu, kuras mērķis ir īstenot principu par savstarpēju atzīšanu krimināllietās (2). Šis pamatlēmums ir vajadzīgs, lai pabeigtu minētās programmas 5. un 6. pasākumu par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz rīkojumiem, lai iegūtu pierādījumus.

| (3) | Eiropadomes 2004. gada 4. un 5. novembra secinājumos ietvertās Hāgas Programmas (3) 3.3.1. punktā uzsvērts, cik svarīgi ir pabeigt visaptverošo pasākumu programmu, lai īstenotu principu par savstarpēju atzīšanu krimināllietās, un kā prioritāte norādīta Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojuma (EEW) ieviešana. |
| --- | --- |

(3)

Eiropadomes 2004. gada 4. un 5. novembra secinājumos ietvertās Hāgas Programmas (3) 3.3.1. punktā uzsvērts, cik svarīgi ir pabeigt visaptverošo pasākumu programmu, lai īstenotu principu par savstarpēju atzīšanu krimināllietās, un kā prioritāte norādīta Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojuma (EEW) ieviešana.

| (4) | Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (4) bija pirmais konkrētais pasākums, ar ko krimināltiesību jomā īstenoja savstarpējas atzīšanas principu. |
| --- | --- |

(4)

Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (4) bija pirmais konkrētais pasākums, ar ko krimināltiesību jomā īstenoja savstarpējas atzīšanas principu.

| (5) | Padomes Pamatlēmums 2003/577/TI (2003. gada 22. jūlijs) par to, kā Eiropas Savienībā izpilda īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumus (5), attiecas uz vajadzību tūlīt savstarpēji atzīt rīkojumus, lai novērstu pierādījumu iznīcināšanu, pārveidošanu, pārvadāšanu, nodošanu vai apglabāšanu. Tomēr tas attiecas tikai uz daļu no tiesu iestāžu sadarbības jomas krimināllietās, kas saistīta ar pierādījumiem, un uz turpmāko pierādījumu nodošanu attiecas savstarpējās palīdzības procedūras. |
| --- | --- |

(5)

Padomes Pamatlēmums 2003/577/TI (2003. gada 22. jūlijs) par to, kā Eiropas Savienībā izpilda īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumus (5), attiecas uz vajadzību tūlīt savstarpēji atzīt rīkojumus, lai novērstu pierādījumu iznīcināšanu, pārveidošanu, pārvadāšanu, nodošanu vai apglabāšanu. Tomēr tas attiecas tikai uz daļu no tiesu iestāžu sadarbības jomas krimināllietās, kas saistīta ar pierādījumiem, un uz turpmāko pierādījumu nodošanu attiecas savstarpējās palīdzības procedūras.

| (6) | Tādēļ arī turpmāk jāuzlabo tiesu iestāžu sadarbība, piemērojot savstarpējās atzīšanas principu tiesas lēmumam – t. i., EEW – lai iegūtu priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ arī turpmāk jāuzlabo tiesu iestāžu sadarbība, piemērojot savstarpējās atzīšanas principu tiesas lēmumam – t. i., EEW – lai iegūtu priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās.

| (7) | EEW var izmantot, lai iegūtu priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās, attiecībā uz kurām to var izdot. Tas var, piemēram, ietvert priekšmetus, dokumentus un datus, ko iegūst no trešās personas; telpu, tostarp aizdomās turētā privātu telpu kratīšanas rezultātā; agrākus datus par pakalpojumu, tostarp finanšu darījumu izmantošanu; agrākus paziņojumu, interviju un tiesas sēžu ierakstus; un citus ierakstus, tostarp īpašu izmeklēšanas metožu rezultātus. |
| --- | --- |

(7)

EEW var izmantot, lai iegūtu priekšmetus, dokumentus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās, attiecībā uz kurām to var izdot. Tas var, piemēram, ietvert priekšmetus, dokumentus un datus, ko iegūst no trešās personas; telpu, tostarp aizdomās turētā privātu telpu kratīšanas rezultātā; agrākus datus par pakalpojumu, tostarp finanšu darījumu izmantošanu; agrākus paziņojumu, interviju un tiesas sēžu ierakstus; un citus ierakstus, tostarp īpašu izmeklēšanas metožu rezultātus.

| (8) | Savstarpējās atzīšanas princips ir balstīts uz lielu uzticību starp dalībvalstīm. Lai palielinātu šo uzticību, šajā pamatlēmumā sniedz būtiskas aizsardzības mehānismus, lai sargātu pamattiesības. Tādējādi tikai tiesnešiem, tiesām, izmeklēšanas tiesnešiem, prokuroriem un dažām citām tiesu iestādēm, ko nosaka dalībvalstis saskaņā ar šo pamatlēmumu, būtu jāizdod EEW. |
| --- | --- |

(8)

Savstarpējās atzīšanas princips ir balstīts uz lielu uzticību starp dalībvalstīm. Lai palielinātu šo uzticību, šajā pamatlēmumā sniedz būtiskas aizsardzības mehānismus, lai sargātu pamattiesības. Tādējādi tikai tiesnešiem, tiesām, izmeklēšanas tiesnešiem, prokuroriem un dažām citām tiesu iestādēm, ko nosaka dalībvalstis saskaņā ar šo pamatlēmumu, būtu jāizdod EEW.

| (9) | Šis pamatlēmums ir pieņemts saskaņā ar Līguma 31. pantu un tādēļ attiecas uz tiesu iestāžu sadarbību saistībā ar minēto noteikumu ar mērķi palīdzēt vākt pierādījumus tiesvedībai, kā noteikts šā pamatlēmuma 5. pantā. Lai arī citām iestādēm bez tiesnešiem, tiesām, izmeklēšanas tiesnešiem un prokuroriem var būt loma šādu pierādījumu vākšanā saskaņā ar 2. panta c) apakšpunkta ii) punktu, šis pamatlēmums neattiecas uz policiju, muitu, robežsardzi un administratīvo sadarbību, ko reglamentē ar citiem Līguma noteikumiem. |
| --- | --- |

(9)

Šis pamatlēmums ir pieņemts saskaņā ar Līguma 31. pantu un tādēļ attiecas uz tiesu iestāžu sadarbību saistībā ar minēto noteikumu ar mērķi palīdzēt vākt pierādījumus tiesvedībai, kā noteikts šā pamatlēmuma 5. pantā. Lai arī citām iestādēm bez tiesnešiem, tiesām, izmeklēšanas tiesnešiem un prokuroriem var būt loma šādu pierādījumu vākšanā saskaņā ar 2. panta c) apakšpunkta ii) punktu, šis pamatlēmums neattiecas uz policiju, muitu, robežsardzi un administratīvo sadarbību, ko reglamentē ar citiem Līguma noteikumiem.

| (10) | Termina “kratīšanas vai aresta uzlikšana mantai” definīciju nevajadzētu izmantot nevienā citā instrumentā, ko piemēro starp dalībvalstīm, jo īpaši 1959. gada 20. aprīļa Eiropas Padomes Konvencijā par savstarpēju palīdzību krimināllietās, un to papildinošos instrumentos. |
| --- | --- |

(10)

Termina “kratīšanas vai aresta uzlikšana mantai” definīciju nevajadzētu izmantot nevienā citā instrumentā, ko piemēro starp dalībvalstīm, jo īpaši 1959. gada 20. aprīļa Eiropas Padomes Konvencijā par savstarpēju palīdzību krimināllietās, un to papildinošos instrumentos.

| (11) | EEW būtu jāizdod tikai tādā gadījumā, ja priekšmetu, dokumentu vai datu iegūšana ir vajadzīga un proporcionāla kriminālprocesa vai citu attiecīgu procesu mērķiem. Turklāt EEW būtu jāizdod tikai tādā gadījumā, ja attiecīgo priekšmetu, dokumentus vai datus varētu iegūt saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem salīdzināmā lietā. Izdevējiestādei vajadzētu būt atbildīgai par to, lai nodrošinātu atbilstību šiem nosacījumiem. Neatzīšanas vai nepildīšanas pamatojumiem tādējādi nebūtu jāattiecas uz šiem gadījumiem. |
| --- | --- |

(11)

EEW būtu jāizdod tikai tādā gadījumā, ja priekšmetu, dokumentu vai datu iegūšana ir vajadzīga un proporcionāla kriminālprocesa vai citu attiecīgu procesu mērķiem. Turklāt EEW būtu jāizdod tikai tādā gadījumā, ja attiecīgo priekšmetu, dokumentus vai datus varētu iegūt saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem salīdzināmā lietā. Izdevējiestādei vajadzētu būt atbildīgai par to, lai nodrošinātu atbilstību šiem nosacījumiem. Neatzīšanas vai nepildīšanas pamatojumiem tādējādi nebūtu jāattiecas uz šiem gadījumiem.

| (12) | Izpildītājiestādei priekšmetu, dokumentu vai datu iegūšanai būtu jāizmanto visnetraucējošāko veidu. |
| --- | --- |

(12)

Izpildītājiestādei priekšmetu, dokumentu vai datu iegūšanai būtu jāizmanto visnetraucējošāko veidu.

| (13) | Izpildītājiestādei būtu jāpilda EEW attiecībā uz elektroniskiem datiem, kas neatrodas izpildes valstī, tikai tiktāl, ciktāl tas iespējams saskaņā ar tās tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(13)

Izpildītājiestādei būtu jāpilda EEW attiecībā uz elektroniskiem datiem, kas neatrodas izpildes valstī, tikai tiktāl, ciktāl tas iespējams saskaņā ar tās tiesību aktiem.

| (14) | Ja tas ir paredzēts izdevējvalsts tiesību aktos, transponējot 12. pantu, vajadzētu būt iespējai, ka izdevējiestāde lūdz izpildītājiestādi ievērot īpašas formalitātes un procedūras attiecībā uz juridiskiem un administratīviem procesiem, kas varētu palīdzēt, darot meklētos pierādījumus pieejamus izdevējvalstī, piemēram, dokumenta oficiāla apzīmogošana, izdevējvalsts pārstāvja klātesamība vai laiku un datumu pierakstīšana, lai veidotu pierādījumu ķēdi. Šādām formalitātēm un procedūrām nevajadzētu ietvert piespiedu pasākumus. |
| --- | --- |

(14)

Ja tas ir paredzēts izdevējvalsts tiesību aktos, transponējot 12. pantu, vajadzētu būt iespējai, ka izdevējiestāde lūdz izpildītājiestādi ievērot īpašas formalitātes un procedūras attiecībā uz juridiskiem un administratīviem procesiem, kas varētu palīdzēt, darot meklētos pierādījumus pieejamus izdevējvalstī, piemēram, dokumenta oficiāla apzīmogošana, izdevējvalsts pārstāvja klātesamība vai laiku un datumu pierakstīšana, lai veidotu pierādījumu ķēdi. Šādām formalitātēm un procedūrām nevajadzētu ietvert piespiedu pasākumus.

| (15) | EEW iespējami lielā mērā un, neskarot valsts tiesību aktu pamata garantijas, būtu jāizpilda saskaņā ar izdevējvalsts skaidri norādītām formalitātēm un procedūrām. |
| --- | --- |

(15)

EEW iespējami lielā mērā un, neskarot valsts tiesību aktu pamata garantijas, būtu jāizpilda saskaņā ar izdevējvalsts skaidri norādītām formalitātēm un procedūrām.

| (16) | Lai nodrošinātu to, ka tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās ir efektīva, būtu jāierobežo iespēja attiekties atzīt vai izpildīt EEW, kā arī jāierobežo tā izpildes atlikšanas iemesli. Jo īpaši attiecībā uz konkrētu noziedzīgu nodarījumu kategorijām nevajadzētu būt iespējai atteikt EEW izpildi, pamatojoties uz to, ka rīkojums attiecas uz darbību, ko neatzīst par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem (dubultā sodāmība). |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu to, ka tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās ir efektīva, būtu jāierobežo iespēja attiekties atzīt vai izpildīt EEW, kā arī jāierobežo tā izpildes atlikšanas iemesli. Jo īpaši attiecībā uz konkrētu noziedzīgu nodarījumu kategorijām nevajadzētu būt iespējai atteikt EEW izpildi, pamatojoties uz to, ka rīkojums attiecas uz darbību, ko neatzīst par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem (dubultā sodāmība).

| (17) | Vajadzētu būt iespējai atteikt EEW gadījumos, kad tā atzīšana vai izpilde izpildes valstī ietvertu imunitātes vai privilēģijas pārkāpšanu šajā valstī. Nav kopējas definīcijas, kas ir imunitāte vai privilēģija Eiropas Savienībā, un tādēļ šo terminu precīza definēšana ir atstāta valstu tiesību aktu ziņā, un tādējādi šajā definīcijā varētu būt ietverta aizsardzība, ko piemēro medicīniskām un juridiskām profesijām, bet to nevajadzētu interpretēt veidā, kas būtu pretrunā pienākumam atcelt konkrētus atteikuma pamatojumus, kuri paredzēti Padomes Akta (2001. gada 16. oktobris), ar ko atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 34. pantam izstrādā protokolu Konvencijai par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās (6), 7. pantā. |
| --- | --- |

(17)

Vajadzētu būt iespējai atteikt EEW gadījumos, kad tā atzīšana vai izpilde izpildes valstī ietvertu imunitātes vai privilēģijas pārkāpšanu šajā valstī. Nav kopējas definīcijas, kas ir imunitāte vai privilēģija Eiropas Savienībā, un tādēļ šo terminu precīza definēšana ir atstāta valstu tiesību aktu ziņā, un tādējādi šajā definīcijā varētu būt ietverta aizsardzība, ko piemēro medicīniskām un juridiskām profesijām, bet to nevajadzētu interpretēt veidā, kas būtu pretrunā pienākumam atcelt konkrētus atteikuma pamatojumus, kuri paredzēti Padomes Akta (2001. gada 16. oktobris), ar ko atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 34. pantam izstrādā protokolu Konvencijai par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās (6), 7. pantā.

| (18) | Būtu jāpastāv iespējai atteikties atzīt vai izpildīt EEW, ja tā izpilde kaitētu būtiskām valsts drošības interesēm, apdraudētu informācijas avotus vai paredzētu izmantot tādu klasificētu informāciju, kas ir saistīta ar konkrētām izlūkošanas darbībām. Tomēr ir pieļaujams, ka tādus neatzīšanas vai neizpildīšanas pamatojumus varētu izmantot tikai tad un tikai tiktāl, ciktāl priekšmetus, dokumentus vai datus minēto iemeslu dēļ neizmanto kā lietiskus pierādījumus kādā līdzīgā iekšzemes lietā. |
| --- | --- |

(18)

Būtu jāpastāv iespējai atteikties atzīt vai izpildīt EEW, ja tā izpilde kaitētu būtiskām valsts drošības interesēm, apdraudētu informācijas avotus vai paredzētu izmantot tādu klasificētu informāciju, kas ir saistīta ar konkrētām izlūkošanas darbībām. Tomēr ir pieļaujams, ka tādus neatzīšanas vai neizpildīšanas pamatojumus varētu izmantot tikai tad un tikai tiktāl, ciktāl priekšmetus, dokumentus vai datus minēto iemeslu dēļ neizmanto kā lietiskus pierādījumus kādā līdzīgā iekšzemes lietā.

| (19) | Īpašie noteikumi 13. panta 3. punktā saistībā ar 13. panta 1. punkta f) apakšpunkta i) punktu neskar to, kā un kādā mērā īsteno citus 13. panta 1. punktā minētos atteikuma pamatojumus. |
| --- | --- |

(19)

Īpašie noteikumi 13. panta 3. punktā saistībā ar 13. panta 1. punkta f) apakšpunkta i) punktu neskar to, kā un kādā mērā īsteno citus 13. panta 1. punktā minētos atteikuma pamatojumus.

| (20) | Ir vajadzīgi termiņi, lai nodrošinātu ātru, efektīvu un sistemātisku sadarbību, kas ļautu iegūt priekšmetus, dokumentus un datus izmantošanai tiesvedībā krimināllietās Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(20)

Ir vajadzīgi termiņi, lai nodrošinātu ātru, efektīvu un sistemātisku sadarbību, kas ļautu iegūt priekšmetus, dokumentus un datus izmantošanai tiesvedībā krimināllietās Eiropas Savienībā.

| (21) | Katra dalībvalsts var piemērot savos tiesību aktos paredzētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, apstrīdot būtiskus iemeslus, kas ir pamatā pierādījumu iegūšanai, tostarp, vai lēmums ir vajadzīgs un samērīgs, kaut arī tādi līdzekļi dažādās dalībvalstīs var būt dažādi, un tos var piemērot dažādās tiesvedības stadijās. |
| --- | --- |

(21)

Katra dalībvalsts var piemērot savos tiesību aktos paredzētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, apstrīdot būtiskus iemeslus, kas ir pamatā pierādījumu iegūšanai, tostarp, vai lēmums ir vajadzīgs un samērīgs, kaut arī tādi līdzekļi dažādās dalībvalstīs var būt dažādi, un tos var piemērot dažādās tiesvedības stadijās.

| (22) | Ir nepieciešams izveidot mehānismu, lai novērtētu pamatlēmuma efektivitāti. |
| --- | --- |

(22)

Ir nepieciešams izveidot mehānismu, lai novērtētu pamatlēmuma efektivitāti.

| (23) | Ņemot vērā to, ka šā pamatlēmuma mērķi, proti, aizvietot savstarpējas palīdzības sistēmu, lai iegūtu priekšmetus, dokumentus vai datus, nevar pietiekami labi sasniegt, atsevišķām dalībvalstīm darbojoties vienpusēji, un to, ka šo mērķi tā mēroga un iedarbības dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Padome var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar pēdējā no minētajiem pantiem noteikto proporcionalitātes principu šajā pamatlēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka šā pamatlēmuma mērķi, proti, aizvietot savstarpējas palīdzības sistēmu, lai iegūtu priekšmetus, dokumentus vai datus, nevar pietiekami labi sasniegt, atsevišķām dalībvalstīm darbojoties vienpusēji, un to, ka šo mērķi tā mēroga un iedarbības dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Padome var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar pēdējā no minētajiem pantiem noteikto proporcionalitātes principu šajā pamatlēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (24) | Personas datus, ko apstrādā saistībā ar šā pamatlēmuma īstenošanu, aizsargās saskaņā ar attiecīgiem instrumentiem, tostarp ar 1981. gada 28. janvāra Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi principiem, kā arī papildus aizsargās ar šo pamatlēmumu saskaņā ar 2000. gada 29. maija Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās 23. pantu (7). |
| --- | --- |

(24)

Personas datus, ko apstrādā saistībā ar šā pamatlēmuma īstenošanu, aizsargās saskaņā ar attiecīgiem instrumentiem, tostarp ar 1981. gada 28. janvāra Eiropas Padomes Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi principiem, kā arī papildus aizsargās ar šo pamatlēmumu saskaņā ar 2000. gada 29. maija Konvencijas par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās 23. pantu (7).

| (25) | EEW būtu jāpastāv līdzās jau esošām savstarpējas palīdzības procedūrām, bet šāda līdzāspastāvēšana būtu jāuzskata par pagaidu kārtību tikmēr, kamēr saskaņā ar Hāgas programmu arī uz tiem pierādījumu vākšanas veidiem, kas neietilpst šā pamatlēmuma darbības jomā, attiecas savstarpējas atzīšanas instruments, kura pieņemšana nodrošinātu pilnīgu savstarpējas atzīšanas režīmu, ar ko aizstātu savstarpējas atzīšanas procedūras. |
| --- | --- |

(25)

EEW būtu jāpastāv līdzās jau esošām savstarpējas palīdzības procedūrām, bet šāda līdzāspastāvēšana būtu jāuzskata par pagaidu kārtību tikmēr, kamēr saskaņā ar Hāgas programmu arī uz tiem pierādījumu vākšanas veidiem, kas neietilpst šā pamatlēmuma darbības jomā, attiecas savstarpējas atzīšanas instruments, kura pieņemšana nodrošinātu pilnīgu savstarpējas atzīšanas režīmu, ar ko aizstātu savstarpējas atzīšanas procedūras.

| (26) | Dalībvalstīm ir ieteikts gan pašu, gan arī Eiropas Savienības interesēs izstrādāt tabulas, kas pēc iespējas labāk atspoguļotu sakarību starp šā pamatlēmuma noteikumiem un valsts īstenošanas pasākumiem, kā arī darīt tās zināmas Komisijai kopā ar to valsts tiesību aktu tekstu, ar kuriem īsteno šo pamatlēmumu. |
| --- | --- |

(26)

Dalībvalstīm ir ieteikts gan pašu, gan arī Eiropas Savienības interesēs izstrādāt tabulas, kas pēc iespējas labāk atspoguļotu sakarību starp šā pamatlēmuma noteikumiem un valsts īstenošanas pasākumiem, kā arī darīt tās zināmas Komisijai kopā ar to valsts tiesību aktu tekstu, ar kuriem īsteno šo pamatlēmumu.

| (27) | Šajā pamatlēmumā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās VI nodaļā. Neko šajā pamatlēmumā nevar interpretēt kā aizliegumu atteikt EEW izpildi, ja, pamatojoties uz objektīviem apstākļiem, ir iemesls domāt, ka EEW ir izsniegts, lai veiktu personas vajāšanu vai sodīšanu tās dzimuma, rases vai nacionālās izcelsmes, reliģijas, seksuālās orientācijas, valstiskās piederības, valodas vai politisko uzskatu dēļ, vai ka šīs personas stāvokli varētu pasliktināt kāda minētā iemesla dēļ. |
| --- | --- |

(27)

Šajā pamatlēmumā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās VI nodaļā. Neko šajā pamatlēmumā nevar interpretēt kā aizliegumu atteikt EEW izpildi, ja, pamatojoties uz objektīviem apstākļiem, ir iemesls domāt, ka EEW ir izsniegts, lai veiktu personas vajāšanu vai sodīšanu tās dzimuma, rases vai nacionālās izcelsmes, reliģijas, seksuālās orientācijas, valstiskās piederības, valodas vai politisko uzskatu dēļ, vai ka šīs personas stāvokli varētu pasliktināt kāda minētā iemesla dēļ.

| (28) | Šis pamatlēmums nevienai dalībvalstij neliedz piemērot tās konstitucionālos noteikumus attiecībā uz taisnīgu tiesu, biedrošanās brīvību, preses brīvību un vārda brīvību citos plašsaziņas līdzekļos. |
| --- | --- |

(28)

Šis pamatlēmums nevienai dalībvalstij neliedz piemērot tās konstitucionālos noteikumus attiecībā uz taisnīgu tiesu, biedrošanās brīvību, preses brīvību un vārda brīvību citos plašsaziņas līdzekļos.

| (29) | Šis pamatlēmums neskar to dalībvalstu pienākumu izpildi, kas attiecas uz likumības un kārtības uzturēšanu un iekšējās drošības sargāšanu saskaņā ar Līguma 33. pantu, |
| --- | --- |

(29)

Šis pamatlēmums neskar to dalībvalstu pienākumu izpildi, kas attiecas uz likumības un kārtības uzturēšanu un iekšējās drošības sargāšanu saskaņā ar Līguma 33. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATLĒMUMU.

I   SADAĻA

EIROPAS PIERĀDĪJUMU IEGŪŠANAS RĪKOJUMS (EEW)

1. pants

EEW definīcija un pienākums to izpildīt

1.   EEW ir kompetentas dalībvalsts iestādes izdots lēmums ar tiesas lēmuma spēku, lai iegūtu priekšmetus, dokumentus un datus no citas dalībvalsts, lai tos izmantotu 5. pantā minētajā tiesvedībā.

2.   Dalībvalstis izpilda ikvienu EEW, pamatojoties uz savstarpējas atzīšanas principu un saskaņā ar šo pamatlēmumu.

3.   Šis pamatlēmums nemaina pienākumu ievērot pamattiesības un tiesību pamatprincipus, kas noteikti Līguma 6. pantā, un tas neskar nekādas tiesu iestāžu saistības šajā sakarā.

2. pants

Definīcijas

Šajā pamatlēmumā:

| a) | “izdevējvalsts” ir dalībvalsts, kas izdevusi EEW; |
| --- | --- |

a)

“izdevējvalsts” ir dalībvalsts, kas izdevusi EEW;

| b) | “izpildes valsts” ir dalībvalsts, kuras teritorijā atrodas priekšmeti, dokumenti vai dati, vai – ja dati ir elektroniskā formā – dati, kas ir tieši pieejami saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

“izpildes valsts” ir dalībvalsts, kuras teritorijā atrodas priekšmeti, dokumenti vai dati, vai – ja dati ir elektroniskā formā – dati, kas ir tieši pieejami saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem;

| c) | “izdevējiestāde” ir:






  i) | tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis, prokuratūra; vai |
| --- | --- | --- |

c)

“izdevējiestāde” ir:

i)

tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis, prokuratūra; vai

| ii) | jebkura cita izdevējvalsts noteikta tiesu iestāde un kas konkrētās lietās darbojas kā krimināllietu izmeklēšanas iestāde, kas ir kompetenta pārrobežu lietās prasīt pierādījumus saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

ii)

jebkura cita izdevējvalsts noteikta tiesu iestāde un kas konkrētās lietās darbojas kā krimināllietu izmeklēšanas iestāde, kas ir kompetenta pārrobežu lietās prasīt pierādījumus saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem;

| d) | “izpildītājiestāde” ir iestāde, kas saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem, ar ko īsteno šo pamatlēmumu, ir kompetenta atzīt vai izpildīt EEW saskaņā ar šo pamatlēmumu; |
| --- | --- |

d)

“izpildītājiestāde” ir iestāde, kas saskaņā ar attiecīgas valsts tiesību aktiem, ar ko īsteno šo pamatlēmumu, ir kompetenta atzīt vai izpildīt EEW saskaņā ar šo pamatlēmumu;

| e) | “kratīšana vai aresta uzlikšana mantai” ir jebkādi kriminālprocesa pasākumi, kuru dēļ juridiskai vai fiziskai personai likumīgā piespiedu kārtā ir jānodrošina priekšmeti, dokumenti vai dati, vai jāpiedalās to nodrošināšanā, un, ja attiecīgā persona neveic minētos pasākumus, tos var izpildīt bez šīs personas piekrišanas vai arī šo personu var sodīt. |
| --- | --- |

e)

“kratīšana vai aresta uzlikšana mantai” ir jebkādi kriminālprocesa pasākumi, kuru dēļ juridiskai vai fiziskai personai likumīgā piespiedu kārtā ir jānodrošina priekšmeti, dokumenti vai dati, vai jāpiedalās to nodrošināšanā, un, ja attiecīgā persona neveic minētos pasākumus, tos var izpildīt bez šīs personas piekrišanas vai arī šo personu var sodīt.

3. pants

Kompetentu iestāžu norādīšana

1.   Katra dalībvalsts – būdama vai nu izdevējvalsts, vai izpildes valsts – informē Padomes Ģenerālsekretariātu par to, kura iestāde vai iestādes saskaņā ar tās tiesību aktiem ir kompetentas, ievērojot 2. panta c) un d) punktu.

2.   Dalībvalsts, kas vēlas izmantot iespēju izraudzīties centralizētu iestādi vai iestādes saskaņā ar 8. panta 2) punktu, Padomes Ģenerālsekretariātam dara zināmu informāciju par izraudzīto centralizēto iestādi vai iestādēm. Tādas norādes uzliek saistības visām izdevējvalsts iestādēm.

3.   Padomes Ģenerālsekretariāts saņemto informāciju dara pieejamu visām dalībvalstīm un Komisijai.

4. pants

EEW darbības joma

1.   Neskarot šā panta 2. punktu, EEW var izdot saskaņā ar 7. pantā minētajiem nosacījumiem, lai izpildes valstī iegūtu priekšmetus, dokumentus vai datus, kas izdevējvalstī ir vajadzīgi 5. pantā minētajai tiesvedībai. EEW attiecas uz tajā minētajiem priekšmetiem, dokumentiem un datiem.

2.   EEW neizdod, lai izpildītājiestādei liktu:

| a) | veikt intervijas, pieņemt liecības vai sākt aizdomās turēto, liecinieku, ekspertu vai kādu citu personu citādu nopratināšanu; |
| --- | --- |

a)

veikt intervijas, pieņemt liecības vai sākt aizdomās turēto, liecinieku, ekspertu vai kādu citu personu citādu nopratināšanu;

| b) | veikt personas ķermeņa apskati vai iegūt ķermeņa audu materiālus, vai biometriskus datus, arī DNS paraugus vai pirkstu nospiedumus, tieši no kādas personas ķermeņa; |
| --- | --- |

b)

veikt personas ķermeņa apskati vai iegūt ķermeņa audu materiālus, vai biometriskus datus, arī DNS paraugus vai pirkstu nospiedumus, tieši no kādas personas ķermeņa;

| c) | iegūt informāciju reālā laikā, piemēram, pārtverot sakarus, slepeni novērojot vai pārraugot banku kontus; |
| --- | --- |

c)

iegūt informāciju reālā laikā, piemēram, pārtverot sakarus, slepeni novērojot vai pārraugot banku kontus;

| d) | veikt esošu priekšmetu, dokumentu un datu analīzi; un |
| --- | --- |

d)

veikt esošu priekšmetu, dokumentu un datu analīzi; un

| e) | iegūt saziņas datus, ko glabā publiski pieejamu elektroniskas saziņas pakalpojumu sniedzēji vai kas glabājas kādā publiskas saziņas tīklā. |
| --- | --- |

e)

iegūt saziņas datus, ko glabā publiski pieejamu elektroniskas saziņas pakalpojumu sniedzēji vai kas glabājas kādā publiskas saziņas tīklā.

3.   Apmaiņu ar sodāmības reģistros iegūto informāciju par kriminālsodiem veic saskaņā ar Padomes Lēmumu 2005/876/TI (2005. gada 21. novembris) par tādas informācijas apmaiņu, ko iegūst no sodāmības reģistra (8) un citiem attiecīgiem instrumentiem.

4.   EEW var izdot, lai iegūtu priekšmetus, dokumentus vai datus, uz ko attiecas 2. punkts, ja priekšmeti, dokumenti vai dati jau ir izpildītājiestādes rīcībā, pirms izdod EEW.

5.   Neskarot 1. punktu – ja izdevējiestāde to paredz – EEW attiecas arī uz visiem citiem priekšmetiem, dokumentiem vai datiem, ko izpildītājiestāde atklāj, izpildot EEW, un bez papildu izmeklēšanas atzīst par svarīgu tiesvedībai, kā sakarā ir izdots EEW.

6.   Neskarot 2. punktu, EEW – ja to lūdz izdevējiestāde – var paredzēt arī pieņemt liecības no personām, kas ir klāt, izpildot EEW, un ir tieši saistītas ar EEW subjektu. Attiecīgos izpildes valsts noteikumus, ko piemēro šīs valsts iekšējās lietās, piemēro arī, pieņemot tādas liecības.

5. pants

Tiesvedības tipi, kam var izdot EEW

EEW var izdot:

| a) | sakarā ar tiesvedību krimināllietās, ko saistībā ar kādu noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem veic kāda tiesu iestāde vai kas ir ierosināta kādā tiesu iestādē; un |
| --- | --- |

a)

sakarā ar tiesvedību krimināllietās, ko saistībā ar kādu noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem veic kāda tiesu iestāde vai kas ir ierosināta kādā tiesu iestādē; un

| b) | tiesvedībā, ko sāk administratīvas iestādes, ceļot prasību par rīcību, kas ir sodāma saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem tāpēc, ka ir pārkāptas tiesību normas, kā arī, ja lēmums var būt par iemeslu, lai sāktu tiesvedību tiesā, kam konkrēti ir jurisdikcija krimināllietās; |
| --- | --- |

b)

tiesvedībā, ko sāk administratīvas iestādes, ceļot prasību par rīcību, kas ir sodāma saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem tāpēc, ka ir pārkāptas tiesību normas, kā arī, ja lēmums var būt par iemeslu, lai sāktu tiesvedību tiesā, kam konkrēti ir jurisdikcija krimināllietās;

| c) | tiesvedībā, ko sākušas tiesu iestādes par rīcību, kas ir sodāma saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem, jo ir pārkāptas tiesību normas, un ja lēmums var būt par iemeslu, lai sāktu papildu tiesvedību tiesā, kam konkrēti ir jurisdikcija krimināllietās; un |
| --- | --- |

c)

tiesvedībā, ko sākušas tiesu iestādes par rīcību, kas ir sodāma saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem, jo ir pārkāptas tiesību normas, un ja lēmums var būt par iemeslu, lai sāktu papildu tiesvedību tiesā, kam konkrēti ir jurisdikcija krimināllietās; un

| d) | saistībā ar a), b) un c) punktā minēto tiesvedību, kas attiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem vai pārkāpumiem, par ko izdevējvalstī juridiskas personas var saukt pie atbildības vai sodīt. |
| --- | --- |

d)

saistībā ar a), b) un c) punktā minēto tiesvedību, kas attiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem vai pārkāpumiem, par ko izdevējvalstī juridiskas personas var saukt pie atbildības vai sodīt.

6. pants

EEW saturs un forma

1.   Pielikuma veidlapā doto EEW izdevējiestāde aizpilda un paraksta, kā arī apstiprina, ka tā saturs ir pareizs.

2.   EEW izdevējvalsts raksta vai tulko izpildes valsts oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām.

Šā pamatlēmuma pieņemšanas laikā vai vēlāk ikviena dalībvalsts deklarācijā, ko tā deponē Padomes Ģenerālsekretariātā, var paredzēt, ka tā pieņems EEW vai EEW tulkojumu vienā vai vairākās Savienības iestāžu oficiālajās valodās.

II   SADAĻA

IZDEVĒJVALSTS PROCEDŪRAS UN DROŠĪBAS PASĀKUMI

7. pants

Nosacījumi EEW izdošanai

Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka EEW izdod vienīgi tad, ja izdevējiestāde atzīst, ka ir ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | priekšmetu, dokumentu vai datu iegūšana ir vajadzīga 5. pantā minētajai tiesvedībai un ir samērojama ar to; |
| --- | --- |

a)

priekšmetu, dokumentu vai datu iegūšana ir vajadzīga 5. pantā minētajai tiesvedībai un ir samērojama ar to;

| b) | priekšmetus, dokumentus vai datus saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem līdzīgos gadījumos var iegūt, ja tie bija pieejami izdevējvalsts teritorijā, kaut arī varētu izmantot citus procedūras pasākumus. |
| --- | --- |

b)

priekšmetus, dokumentus vai datus saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem līdzīgos gadījumos var iegūt, ja tie bija pieejami izdevējvalsts teritorijā, kaut arī varētu izmantot citus procedūras pasākumus.

Šos nosacījumus ikvienā gadījumā individuāli izvērtē tikai izdevējvalstī.

8. pants

EEW pārsūtīšana

1.   EEW var pārsūtīt kompetentajai tās dalībvalsts iestādei, par ko kompetentajai izdevējvalsts iestādei ir pamatots iemesls uzskatīt, ka tajā atrodas attiecīgie priekšmeti, dokumenti vai dati vai – attiecībā uz elektroniskiem datiem – ka tie ir tieši pieejami saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem. Izdevējiestāde to uzreiz pārsūta izpildītājiestādei, un dara to jebkādiem līdzekļiem, kas ļauj iegūt rakstisku apliecinājumu, un tā, lai izpildes valsts varētu noteikt tā autentiskumu. Jebkādu citu oficiālu saziņu izdevējiestāde ar izpildītājiestādi veic tieši.

2.   Ikviena dalībvalsts var izraudzīties kādu centralizētu iestādi vai, ja tās tiesību sistēma to paredz, vairākas centralizētas iestādes, kas palīdz kompetentajām iestādēm. Dalībvalsts, ja to prasa tās tiesu sistēmas organizācija, var šai centralizētajai iestādei (centralizētajām iestādēm) uzlikt atbildību par EEW administratīvu pārsūtīšanu un saņemšanu, kā arī par citu oficiālu saraksti, kas ir ar to saistīta.

3.   Ja izdevējiestāde vēlas, pārsūtīšanai var izmantot drošo Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla tālsakaru sistēmu.

4.   Ja izpildītājiestāde nav zināma, izdevējiestāde ievāc visas vajadzīgās uzziņas, tostarp izmantojot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpunktus, lai iegūtu informāciju no izpildes valsts.

5.   Ja tās izpildes valsts iestādes, kas saņem EEW, kompetencē nav to atzīt un veikt izpildei vajadzīgos pasākumus, tā EEW ex officio pārsūta izpildītājiestādei un attiecīgi informē izdevējiestādi.

6.   Visas grūtības, kas saistītas ar ikviena EEW izpildei vajadzīga dokumenta pārsūtīšanu vai autentiskumu, risina iesaistītā izdevējiestāde tiešā saziņā ar izpildītājiestādi vai, attiecīgos gadījumos, piedaloties centralizētajām dalībvalstu iestādēm.

9. pants

EEW, kas saistīts ar agrāku EEW vai iesaldēšanas rīkojumu

1.   Ja izdevējiestāde izdod EEW, papildinot agrāk izdotu EEW vai turpinot iesaldēšanas rīkojumu, kas ir pārsūtīts saskaņā ar Pamatlēmumu 2003/577/TI par to, kā Eiropas Savienībā izpilda īpašuma vai pierādījumu iesaldēšanas rīkojumus, to norāda EEW saskaņā ar pielikumā doto veidlapu.

2.   Ja saskaņā ar spēkā esošiem noteikumiem izdevējiestāde izpildes valstī piedalās EEW izpildē, tā, atrodoties attiecīgajā valstī, neskarot saskaņā ar 3. panta 2. punktu sniegtās deklarācijas, drīkst EEW, kas papildina iepriekšējo rīkojumu, sūtīt tieši kompetentajai izpildītājiestādei.

10. pants

Personas datu izmantošanas nosacījumi

1.   Saskaņā ar šo pamatlēmumu iegūtus personas datus izdevējvalsts var izmantot šādos nolūkos:

| a) | tiesvedībā, kuras sakarā var izdot EEW; |
| --- | --- |

a)

tiesvedībā, kuras sakarā var izdot EEW;

| b) | citā juridiskā un administratīvā tiesvedībā, kas ir tieši saistīta ar a) apakšpunktā minēto tiesvedību; |
| --- | --- |

b)

citā juridiskā un administratīvā tiesvedībā, kas ir tieši saistīta ar a) apakšpunktā minēto tiesvedību;

| c) | lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus valsts drošībai. |
| --- | --- |

c)

lai novērstu tūlītējus un nopietnus draudus valsts drošībai.

Nolūkiem, kas nav minēti a), b) un c) punktā, saskaņā ar šo pamatlēmumu iegūtus personas datus var izmantot tikai ar iepriekšēju izpildes valsts piekrišanu, ja vien izdevējvalsts nav saņēmusi datu subjekta piekrišanu.

2.   Īpašos gadījumos izpildes valsts var prasīt, lai personas datu saņēmēja dalībvalsts informētu par datu izmantošanu.

3.   Šo pantu nepiemēro personas datiem, ko dalībvalsts ir ieguvusi saskaņā ar šo pamatlēmumu un kas nāk no minētās dalībvalsts.

III   SADAĻA

IZPILDES VALSTS PROCEDŪRAS UN DROŠĪBAS PASĀKUMI

11. pants

Atzīšana un izpilde

1.   Izpildītājiestādes atzīst saskaņā ar 8. pantu pārsūtītus EEW, neprasot nekādas papildu formalitātes, un tūlīt veic to izpildei vajadzīgos pasākumus – tāpat kā tad, ja priekšmeti, dokumenti vai dati būtu jāiegūst kādai izpildes valsts iestādei, ja vien iestāde nepieņem lēmumu izmantot kādu 13. pantā paredzēto neatzīšanas vai nepildīšanas pamatojumu vai kādu 16. pantā paredzēto atlikšanas pamatojumu.

2.   Izpildes valsts ir atbildīga par pasākumu izvēli, kas saskaņā ar tās tiesību aktiem nodrošinās EEW meklētos priekšmetus, dokumentus vai datus, kā arī par lēmumu, vai jālieto piespiedu pasākumi, lai sniegtu minēto palīdzību. Visus pasākumus, kas ar EEW ir atzīti par vajadzīgiem, veic atbilstīgi izpildes valstī piemērojamiem procedūras noteikumiem.

3.   Katra dalībvalsts nodrošina:

| i) | ka jebkādi pasākumi, kas būtu pieejami līdzīgā iekšzemes lietā izpildes valstī, ir pieejami arī EEW izpildes nolūkā;
  un |
| --- | --- |

i)

ka jebkādi pasākumi, kas būtu pieejami līdzīgā iekšzemes lietā izpildes valstī, ir pieejami arī EEW izpildes nolūkā;

un

| ii) | ka pasākumus, tostarp kratīšanu vai aresta uzlikšanu mantai, var piemērot, izpildot EEW, ja tas ir saistīts ar kādu no 14. panta 2. punktā izklāstītajiem pārkāpumiem. |
| --- | --- |

ii)

ka pasākumus, tostarp kratīšanu vai aresta uzlikšanu mantai, var piemērot, izpildot EEW, ja tas ir saistīts ar kādu no 14. panta 2. punktā izklāstītajiem pārkāpumiem.

4.   Ja izdevējiestāde nav tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis vai prokuratūra un ja EEW nav apstiprinājusi neviena no minētajām izdevējvalsts iestādēm, izpildītājiestāde konkrētā lietā var pieņemt lēmumu, ka, lai izpildītu EEW, nevar veikt kratīšanu vai uzlikt arestu mantai. Pirms tāda lēmuma pieņemšanas izpildītājiestāde konsultējas ar kompetentu izdevējvalsts iestādi.

5.   Šā pamatlēmuma pieņemšanas laikā dalībvalsts var nākt klajā ar deklarāciju vai vēlāku paziņojumu Padomes Ģenerālsekretariātam, prasot apstiprinājumu visos gadījumos, ja EEW izdevējiestāde nav tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis, vai prokuratūra, un tā izpildei vajadzīgie pasākumi atbilstīgi izpildes valsts tiesību aktiem līdzīgā gadījumā būtu izpildes valstī jāveic saskaņā ar tiesneša, tiesas, izmeklēšanas tiesneša, vai prokuratūras rīkojumu vai tiesneša, tiesas, izmeklēšanas tiesneša, vai prokuratūras pārraudzībā.

12. pants

Formalitātes, kas jāievēro izpildes valstij

Izpildītājiestāde ievēro formalitātes un procedūras, ko skaidri norādījusi izdevējiestāde, ja vien šajā pamatlēmumā nav paredzēts kas cits un ja minētās formalitātes un procedūras nav pretrunā izpildes valsts tiesību aktu pamatprincipiem. Šis pants nerada pienākumu veikt piespiedu pasākumus.

13. pants

Neatzīšanas vai neizpildes pamatojums

1.   Izpildes valstī drīkst atteikt EEW atzīšanu vai izpildi:

| a) | ja tā izpilde būtu pretrunā ne bis in idem principam; |
| --- | --- |

a)

ja tā izpilde būtu pretrunā ne bis in idem principam;

| b) | ja 14. panta 3. punktā minētajos gadījumos EEW attiecas uz darbībām, ko saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem neatzītu par noziedzīgiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

b)

ja 14. panta 3. punktā minētajos gadījumos EEW attiecas uz darbībām, ko saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem neatzītu par noziedzīgiem nodarījumiem;

| c) | ja ar pasākumiem, ko izpildītājiestāde varētu piemērot saskaņā ar 11. panta 3. punktu, konkrētā gadījumā nevar izpildīt EEW; |
| --- | --- |

c)

ja ar pasākumiem, ko izpildītājiestāde varētu piemērot saskaņā ar 11. panta 3. punktu, konkrētā gadījumā nevar izpildīt EEW;

| d) | ja izpildes valsts tiesību aktos ir paredzēta tāda imunitāte vai privilēģijas, kas EEW izpildi padara neiespējamu; |
| --- | --- |

d)

ja izpildes valsts tiesību aktos ir paredzēta tāda imunitāte vai privilēģijas, kas EEW izpildi padara neiespējamu;

| e) | ja vienā no 11. panta 4. vai 5. punktā minētajiem gadījumiem EEW nav apstiprināts; |
| --- | --- |

e)

ja vienā no 11. panta 4. vai 5. punktā minētajiem gadījumiem EEW nav apstiprināts;

| f) | ja EEW attiecas uz kriminālnoziegumiem:






  i) | ko saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem uzskata par tādiem, kas pilnībā izdarīti tās teritorijā vai vietā, kas ir pielīdzināma tās teritorijai, vai arī tādiem, kuru lielākā vai būtiskākā daļa ir izdarīta tās teritorijā vai vietā, kas ir pielīdzināma tās teritorijai; vai |
| --- | --- | --- |

f)

ja EEW attiecas uz kriminālnoziegumiem:

i)

ko saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem uzskata par tādiem, kas pilnībā izdarīti tās teritorijā vai vietā, kas ir pielīdzināma tās teritorijai, vai arī tādiem, kuru lielākā vai būtiskākā daļa ir izdarīta tās teritorijā vai vietā, kas ir pielīdzināma tās teritorijai; vai

| ii) | kas ir izdarīti ārpus izdevējvalsts teritorijas, un izpildes valsts tiesības neļauj sākt tiesvedību par tādiem noziedzīgiem nodarījumiem, ja tie izdarīti ārpus minētās valsts teritorijas; |
| --- | --- |

ii)

kas ir izdarīti ārpus izdevējvalsts teritorijas, un izpildes valsts tiesības neļauj sākt tiesvedību par tādiem noziedzīgiem nodarījumiem, ja tie izdarīti ārpus minētās valsts teritorijas;

| g) | ja tā izpilde konkrētā gadījumā kaitētu būtiskām valsts drošības interesēm, apdraudētu informācijas avotu, vai paredzētu izmantot tādu klasificētu informāciju, kas saistīta ar konkrētām izlūkošanas darbībām; vai |
| --- | --- |

g)

ja tā izpilde konkrētā gadījumā kaitētu būtiskām valsts drošības interesēm, apdraudētu informācijas avotu, vai paredzētu izmantot tādu klasificētu informāciju, kas saistīta ar konkrētām izlūkošanas darbībām; vai

| h) | ja pielikumā dotā veidlapa ir aizpildīta nepilnīgi vai klaji nepareizi, un tā nav aizpildīta vai izlabota izpildītājiestādes noliktā loģiskā termiņā. |
| --- | --- |

h)

ja pielikumā dotā veidlapa ir aizpildīta nepilnīgi vai klaji nepareizi, un tā nav aizpildīta vai izlabota izpildītājiestādes noliktā loģiskā termiņā.

2.   Izpildes valsts tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis vai prokuratūra pieņem lēmumu atteikt EEW izpildi vai atzīšanu saskaņā ar 1. punktu. Ja EEW izdevusi 2. panta c) punkta ii) apakšpunktā minētā tiesu iestāde, bet EEW nav apstiprinājis izpildes valsts tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis, vai prokuratūra, lēmumu var pieņemt arī jebkura cita kompetenta tiesu iestāde saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem, ja attiecīgās valsts tiesību akti to paredz.

3.   Visus lēmumus saskaņā ar 1. punkta f) apakšpunkta i) punktu saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem, kas daļēji izdarīti izpildes valsts teritorijā vai vietā, kas ir līdzvērtīga tās teritorijai, pieņem 2. punktā minētās kompetentās iestādes, izņēmuma kārtā un izskatot katru gadījumu atsevišķi, ņemot vērā lietas īpašos apstākļus, un jo īpaši to, vai liela vai vērā ņemama attiecīgā nodarījuma daļa ir izdarīta izdevējvalstī, vai EEW ir saistīts ar nodarījumu, kas saskaņā ar izpildes valsti nav noziedzīgs nodarījums, un vai EEW izpilde prasītu kratīšanu vai aresta uzlikšanu mantai.

4.   Ja kompetenta iestāde apsver iespēju izmantot 1. punkta f) apakšpunkta i) punktā minēto atteikuma pamatojumu, tā pirms lēmuma pieņemšanas konsultējas ar Eurojust.

Ja kompetentās iestādes viedoklis nesakrīt ar Eurojust atzinumu, dalībvalstis raugās, lai tā pamatotu savu lēmumu, kā arī lai tiktu informēta Padome.

5.   Gadījumos, kas minēti 1. punkta a), g) un h) apakšpunktā, pirms kompetenta izpildes valsts iestāde nolemj daļēji vai pilnībā neatzīt vai neizpildīt kādu EEW, tā apspriežas ar kompetentu izdevējvalsts iestādi, izmantojot jebkurus piemērotus līdzekļus, un vajadzības gadījumā lūdz tai tūlīt darīt zināmu visu vajadzīgo informāciju.

14. pants

Dubultā sodāmība

1.   EEW atzīšanai vai izpildei nepiemēro dubultās sodāmības pārbaudi, ja vien nav jāveic kratīšana vai jāuzliek arests mantai.

2.   Ja, izpildot EEW, ir jāveic kratīšana vai jāuzliek arests mantai, par šādiem nodarījumiem nekādā gadījumā neprasa pārbaudīt dubulto sodāmību, ja izdevējvalsts tiesību aktos noteikts, ka par tiem izdevējvalstī var sodīt ar brīvības atņemšanu vai piemērot ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi:

| — | dalība noziedzīgā organizācijā, |
| --- | --- |

—

dalība noziedzīgā organizācijā,

| — | terorisms, |
| --- | --- |

—

terorisms,

| — | cilvēku tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

cilvēku tirdzniecība,

| — | bērnu seksuāla izmantošana un bērnu pornogrāfija, |
| --- | --- |

—

bērnu seksuāla izmantošana un bērnu pornogrāfija,

| — | nelikumīga narkotisku un psihotropu vielu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

nelikumīga narkotisku un psihotropu vielu tirdzniecība,

| — | nelikumīga ieroču, munīcijas un sprāgstvielu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

nelikumīga ieroču, munīcijas un sprāgstvielu tirdzniecība,

| — | korupcija, |
| --- | --- |

—

korupcija,

| — | krāpšana, tostarp krāpšana, kas apdraud Eiropas Kopienu finanšu intereses atbilstīgi 1995. gada 26. jūlija Konvencijai par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (9), |
| --- | --- |

—

krāpšana, tostarp krāpšana, kas apdraud Eiropas Kopienu finanšu intereses atbilstīgi 1995. gada 26. jūlija Konvencijai par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (9),

| — | noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, |
| --- | --- |

—

noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācija,

| — | naudas, arī euro viltošana, |
| --- | --- |

—

naudas, arī euro viltošana,

| — | datornoziegumi, |
| --- | --- |

—

datornoziegumi,

| — | noziegumi pret vidi, tostarp nelikumīga apdraudētu dzīvnieku sugu, kā arī apdraudētu augu un koku šķirņu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

noziegumi pret vidi, tostarp nelikumīga apdraudētu dzīvnieku sugu, kā arī apdraudētu augu un koku šķirņu tirdzniecība,

| — | palīdzība nelikumīgi ieceļot un uzturēties kādā valstī, |
| --- | --- |

—

palīdzība nelikumīgi ieceļot un uzturēties kādā valstī,

| — | slepkavība, smagi miesas bojājumi, |
| --- | --- |

—

slepkavība, smagi miesas bojājumi,

| — | nelikumīga cilvēku orgānu un audu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

nelikumīga cilvēku orgānu un audu tirdzniecība,

| — | personu nolaupīšana, nelikumīga brīvības atņemšana un ķīlnieku sagrābšana, |
| --- | --- |

—

personu nolaupīšana, nelikumīga brīvības atņemšana un ķīlnieku sagrābšana,

| — | rasisms un ksenofobija, |
| --- | --- |

—

rasisms un ksenofobija,

| — | organizēta vai bruņota laupīšana, |
| --- | --- |

—

organizēta vai bruņota laupīšana,

| — | nelikumīga kultūras priekšmetu, arī senlietu un mākslas darbu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

nelikumīga kultūras priekšmetu, arī senlietu un mākslas darbu tirdzniecība,

| — | krāpniecība, |
| --- | --- |

—

krāpniecība,

| — | rekets un izspiešana, |
| --- | --- |

—

rekets un izspiešana,

| — | viltotu ražojumu izgatavošana un pirātisms, |
| --- | --- |

—

viltotu ražojumu izgatavošana un pirātisms,

| — | administratīvu dokumentu viltošana un tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

administratīvu dokumentu viltošana un tirdzniecība,

| — | maksāšanas līdzekļu viltošana, |
| --- | --- |

—

maksāšanas līdzekļu viltošana,

| — | nelikumīga hormonu un citu augšanas veicinātāju tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

nelikumīga hormonu un citu augšanas veicinātāju tirdzniecība,

| — | nelikumīga kodolmateriālu vai radioaktīvu materiālu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

nelikumīga kodolmateriālu vai radioaktīvu materiālu tirdzniecība,

| — | zagtu transportlīdzekļu tirdzniecība, |
| --- | --- |

—

zagtu transportlīdzekļu tirdzniecība,

| — | izvarošana, |
| --- | --- |

—

izvarošana,

| — | dedzināšana, |
| --- | --- |

—

dedzināšana,

| — | noziegumi, kas ir Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā, |
| --- | --- |

—

noziegumi, kas ir Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijā,

| — | lidaparātu vai kuģu nolaupīšana, |
| --- | --- |

—

lidaparātu vai kuģu nolaupīšana,

| — | sabotāža. |
| --- | --- |

—

sabotāža.

3.   Ja EEW neattiecas ne uz vienu no 2. punktā minētajiem noziedzīgajiem nodarījumiem un tā izpilde prasītu kratīšanu vai uzlikt arestu mantai, uz EEW atzīšanu vai izpildi var attiecināt nosacījumu par dubulto sodāmību.

Attiecībā uz nodarījumiem saistībā ar nodokļiem vai nodevām, muitu un valūtas maiņu – pret atzīšanu vai izpildi nevar vērsties, pamatojoties uz to, ka ar izpildes valsts tiesību aktiem netiek uzlikti tādi paši nodokļi vai nodevas, vai arī tie nesatur tādu pašu nodokļu, nodevu, muitas un valūtas maiņas regulējumu kā izdevējvalsts tiesību akti.

4.   Padome 3. punktā paredzēto noteikumu par dubulto sodāmību turpmāk izskatīs līdz 2014. gada 19. janvārim, ņemot vērā visu Padomei pārsūtīto informāciju.

5.   Apspriedusies ar Eiropas Parlamentu saskaņā ar Līguma 39. panta 1. punktu, Padome ar vienprātīgu lēmumu var paredzēt 2. punkta sarakstā iekļaut citas noziedzīgu nodarījumu kategorijas.

15. pants

Atzīšanas, izpildes un pārsūtīšanas termiņi

1.   Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šajā pantā paredzēto termiņu ievērošanu. Ja izdevējiestāde EEW ir norādījusi, ka procesu termiņu vai citu īpaši steidzamu apstākļu dēļ ir vajadzīgs īsāks termiņš, izpildītājiestāde iespēju robežās lūgumu ņem vērā.

2.   Jebkuru lēmumu atteikt atzīšanu vai izpildi pieņem pēc iespējas drīzāk, un, neskarot 4. punktu, vēlākais trīsdesmit dienu laikā pēc tam, kad kompetenta izpildītājiestāde ir saņēmusi EEW.

3.   Ja vien to nepamato kāds no 16. pantā minētajiem atlikšanas iemesliem – vai izpildītājiestādes rīcībā jau nav meklētie priekšmeti, dokumenti vai dati – izpildītājiestāde uzreiz un, neskarot 4. punktu, vēlākais sešdesmit dienu laikā pēc tam, kad kompetentā izpildītājiestāde saņēmusi EEW, pārņem valdījumā priekšmetus, dokumentus vai datus.

4.   Ja konkrētā lietā kompetentai izpildītājiestādei nav reāli iespējams ievērot attiecīgi 2. vai 3. punktā paredzēto termiņu, tā ar jebkādiem līdzekļiem uzreiz informē kompetento izdevējvalsts iestādi, norādot kavējuma iemeslus un paredzamo laiku pasākumu veikšanai.

5.   Ja vien nav paredzēts tiesiskās aizsardzības līdzekļu izmantojums saskaņā ar 18. pantu vai nepastāv 16. pantā minētie izpildes atlikšanas iemesli, izpildes valsts uzreiz pārsūta izdevējvalstij saskaņā ar EEW iegūtos priekšmetus, dokumentus vai datus.

6.   Pārsūtot iegūtos priekšmetus, dokumentus vai datus, izpildītājiestāde norāda, vai tā prasa, lai tos sūtītu atpakaļ izpildes valstij, tiklīdz tie izdevējvalstij vairs nebūs vajadzīgi.

16. pants

Atzīšanas vai izpildes atlikšanas pamatojumi

1.   Izpildes valstī drīkst atlikt EEW atzīšanu, ja:

| a) | pielikumā pievienotā veidlapa nav aizpildīta pilnībā vai ir aizpildīta klaji nepareizi – tikmēr, kamēr veidlapa nav aizpildīta pilnībā vai pareizi; vai |
| --- | --- |

a)

pielikumā pievienotā veidlapa nav aizpildīta pilnībā vai ir aizpildīta klaji nepareizi – tikmēr, kamēr veidlapa nav aizpildīta pilnībā vai pareizi; vai

| b) | vienā no 11. panta 4. vai 5. punktā minētiem gadījumiem EEW nav apstiprināts – tikmēr, kamēr to apstiprina. |
| --- | --- |

b)

vienā no 11. panta 4. vai 5. punktā minētiem gadījumiem EEW nav apstiprināts – tikmēr, kamēr to apstiprina.

2.   Izpildes valstī drīkst atlikt EEW izpildi, ja:

| a) | izpilde var negatīvi ietekmēt notiekošu kriminālizmeklēšanu vai tiesvedību – uz laiku, ko izpildes valsts uzskata par saprātīgu; vai |
| --- | --- |

a)

izpilde var negatīvi ietekmēt notiekošu kriminālizmeklēšanu vai tiesvedību – uz laiku, ko izpildes valsts uzskata par saprātīgu; vai

| b) | attiecīgus priekšmetus, dokumentus un datus jau izmanto citā tiesvedībā – tikmēr, kamēr tie tajā vairs nav vajadzīgi. |
| --- | --- |

b)

attiecīgus priekšmetus, dokumentus un datus jau izmanto citā tiesvedībā – tikmēr, kamēr tie tajā vairs nav vajadzīgi.

3.   Lēmumu atlikt EEW atzīšanu vai izpildi saskaņā ar 1. vai 2. punktu pieņem izpildes valsts tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis vai prokuratūra. Ja EEW izdevusi 2. panta c) punkta ii) apakšpunktā minētā tiesu iestāde, bet EEW nav apstiprinājis izpildes valsts tiesnesis, tiesa, izmeklēšanas tiesnesis, vai prokuratūra, lēmumu var pieņemt arī jebkura cita kompetenta tiesu iestāde saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem, ja attiecīgās valsts tiesību akti to paredz.

4.   Tiklīdz atlikšanas pamatojums ir beidzies, izpildītājiestāde tūlīt veic EEW izpildei vajadzīgos pasākumus, un informē par to attiecīgo kompetento izdevējvalsts iestādi, izmantojot jebkurus līdzekļus, ar ko var iegūt rakstisku apliecinājumu.

17. pants

Pienākums informēt

Izpildītājiestāde informē izdevējiestādi:

| 1. | uzreiz, izmantojot jebkādus līdzekļus:






  a) | ja izpildītājiestāde, izpildot EEW, bez papildu izmeklēšanas secina, ka varētu būt lietderīgi veikt tādus izmeklēšanas pasākumus, kas sākotnēji nav paredzēti vai ko nav varēts paredzēt, izdodot EEW, lai izdevējiestāde konkrētā gadījumā varētu veikt turpmākas darbības; |
| --- | --- | --- |

1.

uzreiz, izmantojot jebkādus līdzekļus:

a)

ja izpildītājiestāde, izpildot EEW, bez papildu izmeklēšanas secina, ka varētu būt lietderīgi veikt tādus izmeklēšanas pasākumus, kas sākotnēji nav paredzēti vai ko nav varēts paredzēt, izdodot EEW, lai izdevējiestāde konkrētā gadījumā varētu veikt turpmākas darbības;

| b) | ja kompetenta izpildes valsts iestāde konstatē, ka EEW izpilde nav notikusi saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

ja kompetenta izpildes valsts iestāde konstatē, ka EEW izpilde nav notikusi saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem;

| c) | ja izpildītājiestāde konstatē, ka konkrētā gadījumā tā nevar ievērot formalitātes un procedūras, ko izdevējiestāde skaidri norādījusi saskaņā ar 12. pantu. |
| --- | --- |

c)

ja izpildītājiestāde konstatē, ka konkrētā gadījumā tā nevar ievērot formalitātes un procedūras, ko izdevējiestāde skaidri norādījusi saskaņā ar 12. pantu.

Pēc izdevējiestādes lūguma informāciju apstiprina uzreiz ar jebkādiem līdzekļiem, ar ko var iegūt rakstisku apliecinājumu;

| 2. | uzreiz un ar jebkādiem līdzekļiem, ar ko var iegūt rakstisku apliecinājumu:






  a) | par EEW pārsūtīšanu kompetentai iestādei, kas ir atbildīga par tā izpildi saskaņā ar 8. panta 5. punktu; |
| --- | --- | --- |

2.

uzreiz un ar jebkādiem līdzekļiem, ar ko var iegūt rakstisku apliecinājumu:

a)

par EEW pārsūtīšanu kompetentai iestādei, kas ir atbildīga par tā izpildi saskaņā ar 8. panta 5. punktu;

| b) | par jebkādu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 15. panta 2. punktu, atteikt EEW atzīšanu vai izpildi – līdz ar lēmuma pamatojumu; |
| --- | --- |

b)

par jebkādu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 15. panta 2. punktu, atteikt EEW atzīšanu vai izpildi – līdz ar lēmuma pamatojumu;

| c) | par EEW atlikšanu, atlikšanas iemesliem, un, ja iespējams, paredzamo laiku, uz kuru izpilde atlikta; |
| --- | --- |

c)

par EEW atlikšanu, atlikšanas iemesliem, un, ja iespējams, paredzamo laiku, uz kuru izpilde atlikta;

| d) | ja nav iespējams izpildīt EEW tādēļ, ka priekšmeti, dokumenti vai dati ir pazuduši vai iznīcināti, nav atrodami EEW norādītajā vietā, vai, ja priekšmetu, dokumentu vai datu atrašanās vieta nav norādīta pietiekami precīzi – pat pēc apspriešanās ar kompetentu izdevējvalsts iestādi. |
| --- | --- |

d)

ja nav iespējams izpildīt EEW tādēļ, ka priekšmeti, dokumenti vai dati ir pazuduši vai iznīcināti, nav atrodami EEW norādītajā vietā, vai, ja priekšmetu, dokumentu vai datu atrašanās vieta nav norādīta pietiekami precīzi – pat pēc apspriešanās ar kompetentu izdevējvalsts iestādi.

18. pants

Tiesiskās aizsardzības līdzekļi

1.   Dalībvalstis ievieš vajadzīgos mehānismus, lai nodrošinātu, ka jebkurai ieinteresētai personai, tostarp bona fide trešām personām, ir pieejami tiesiskās aizsardzības līdzekļi pret EEW atzīšanu un izpildi saskaņā ar 11. pantu, lai aizsargātu viņu tiesiskās intereses. Dalībvalstis var ierobežot šajā punktā paredzētos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, attiecinot tos tikai uz gadījumiem, kad EEW izpilda ar piespiedu līdzekļiem. Prasību iesniedz izpildes valsts tiesā atbilstīgi attiecīgās valsts tiesībām.

2.   EEW izdošanas būtiskos iemeslus, arī to, vai ir ievēroti 7. pantā paredzētie nosacījumi, var apstrīdēt, vienīgi iesniedzot prasību izdevējvalsts tiesā. Izdevējvalsts nodrošina, ka var izmantot tādus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, ko varētu piemērot līdzīgās vietējās lietās.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka visus 1. un 2. punktā minētos prasības iesniegšanas termiņus piemēro tā, lai ieinteresētajām personām nodrošinātu efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu izmantošanas iespēju.

4.   Ja prasība ir iesniegta izpildes valsts tiesā, par to, kā arī par prasības pamatojumu informē izdevējvalsts tiesu iestādi, lai tā varētu iesniegt argumentus, ko uzskata par vajadzīgiem. To informē par prasības iznākumu.

5.   Izdevējiestādes un izpildītājiestādes veic vajadzīgos pasākumus, lai vieglāk būtu īstenot tiesības iesniegt 1. un 2. punktā minēto prasību, jo īpaši, nodrošinot būtisku un pietiekamu informāciju ieinteresētajām personām.

6.   Izpildes valsts var pārtraukt priekšmetu, dokumentu un datu pārsūtīšanu, kamēr nav zināms tiesiskās aizsardzības līdzekļu izmantojuma iznākums.

19. pants

Atlīdzināšana

1.   Neskarot 18. panta 2. punktu, ja izpildes valsts saskaņā ar tās tiesību aktiem ir atbildīga par kaitējumu, kas kādai no 18. pantā minētajām pusēm nodarīts, izpildot EEW, kurš pārsūtīts tai saskaņā ar 8. pantu, izdevējvalsts atlīdzina izpildes valstij visas summas, kas izmaksātas par kaitējumiem atbilstīgi minētās puses atbildībai, izņemot summas vai kādu to daļu, kas izmaksāta par izpildes valsts rīcības radītiem kaitējumiem.

2.   Šā panta 1. punkts neskar dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz kompensācijas prasībām par fiziskām vai juridiskām personām nodarītiem kaitējumiem.

IV   SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

20. pants

Šā pamatlēmuma efektivitātes pārraudzība

1.   Dalībvalsts, kas vairākkārt saskārusies ar problēmām, ko tā nav spējusi atrisināt, saistībā ar EEW izpildi apspriežoties ar kādu citu dalībvalsti, par to informē Padomi, lai palīdzētu izvērtēt šā pamatlēmuma ieviešanu dalībvalsts līmenī.

2.   Padome veic pārskatīšanu, jo īpaši attiecībā uz to, kā dalībvalstis praksē piemēro šo pamatlēmumu.

21. pants

Saistība ar citiem juridiskiem instrumentiem

1.   Saskaņā ar 2. punktu un neskarot spēkā esošo juridisko instrumentu piemērošanu dalībvalstu attiecībās ar trešām valstīm, šis pamatlēmums pastāv līdzās pašreiz spēkā esošiem juridiskiem instrumentiem par dalībvalstu savstarpējām attiecībām, ciktāl šie juridiskie instrumenti attiecas uz savstarpējas palīdzības lūgumiem pēc pierādījumiem, uz ko attiecas šā pamatlēmuma darbības joma.

2.   Neskarot 3. un 4. punktu, izdevējiestādes atsaucas uz EEW, ja visi izpildes valsts prasītie priekšmeti, dokumenti vai dati ietilpst pamatlēmuma darbības jomā.

3.   Izdevējiestādes var izmantot savstarpēju juridisku palīdzību, lai iegūtu priekšmetus, dokumentus vai datus, uz ko attiecas šā pamatlēmuma darbības joma, ja tie ir daļa no plašāka palīdzības lūguma, vai izdevējiestāde konkrētā lietā uzskata, ka tāda rīcība sekmētu sadarbību ar izpildes valsti.

4.   Dalībvalstis var noslēgt divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus vai režīmus pēc šā pamatlēmuma spēkā stāšanās, ciktāl tādi nolīgumi un režīmi ļauj papildināt vai paplašināt šā pamatlēmuma mērķus un palīdz vēl vairāk vienkāršot vai atvieglināt tādu pierādījumu iegūšanas procedūras, kuras ietilpst šā pamatlēmuma jomā.

5.   Nolīgumi un režīmi, kas minēti 4. punktā, nekādā gadījumā nedrīkst ietekmēt attiecības ar dalībvalstīm, kuras nav to puses.

6.   Dalībvalstis Padomei un Komisijai dara zināmus visus 4. punktā minētos jaunos nolīgumus vai režīmus trijos mēnešos pēc to parakstīšanas.

22. pants

Pārejas pasākumi

Uz savstarpējās palīdzības lūgumiem, kas saņemti līdz 2011. gada 19. janvārim, joprojām attiecas pašreizējie tiesību akti par savstarpēju palīdzību krimināllietās.

23. pants

Īstenošana

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai pirms 2011. gada 19. janvāra izpildītu šā pamatlēmuma prasības.

2.   Līdz 2011. gada 19. janvārim dalībvalstis nosūta Padomes Ģenerālsekretariātam un Komisijai to noteikumu tekstu, ar kuriem to tiesību aktos transponē saistības, ko tām uzliek šis pamatlēmums.

3.   Ikviena dalībvalsts, kas ir iecerējusi transponēt 13. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto atteikuma pamatojumu savas valsts tiesību aktos, vienlaikus ar šā pamatlēmuma pieņemšanu deklarācijas veidā par to paziņo Padomes ģenerālsekretāram.

4.   Vācija, iesniedzot deklarāciju, var paturēt tiesības izpildīt EEW ar nosacījumu, ka izpildei piemēro dubultās sodāmības pārbaudi 14. panta 2. punktā minētajos gadījumos, kas saistīti ar terorismu, datornoziegumiem, rasismu un ksenofobiju, sabotāžu, reketu un izspiešanu vai krāpšanu, ja EEW izpilde prasa kratīšanu vai aresta uzlikšanu mantai, izņemot gadījumus, kad sprieduma iestāde ir paziņojusi, ka uz attiecīgo noziedzīgo nodarījumu saskaņā ar izdevējvalsts tiesību aktiem attiecas deklarācijā norādītie kritēriji.

Ja Vācija vēlas izmantot šo punktu, tā šajā sakarā iesniedz deklarāciju Padomes ģenerālsekretāram vienlaikus ar šā pamatlēmuma pieņemšanu. Deklarāciju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5.   Komisija līdz 2012. gada 19. janvārim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, izvērtējot, cik lielā mērā dalībvalstis veikušas vajadzīgos pasākumus, lai panāktu atbilstību šim pamatlēmumam, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību aktu priekšlikumus.

6.   Padomes Ģenerālsekretariāts informē dalībvalstis, Komisiju un Eurojust par deklarācijām, kas izdarītas atbilstīgi 6. pantam un 11. pantam, un šim pantam.

24. pants

Pārskatīšana

1.   Katra dalībvalsts katru gadu līdz 1. maijam informē Padomi un Komisiju par jebkādām grūtībām, ar ko tā saskārusies iepriekšējā kalendārajā gadā, izpildot EEW attiecībā uz 13. panta 1. punktu.

2.   Katra kalendārā gada sākumā Vācija informē Padomi un Komisiju par gadījumu skaitu, kad iepriekšējā gadā ir piemērots neatzīšanas vai neizpildīšanas pamatojums, kas minēts 23. panta 4. punktā.

3.   Ne vēlāk kā 2014. gada 19. janvārī Komisija, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta saskaņā ar 1. un 2. punktu, sagatavo ziņojumu, kuram pievieno ierosinājumus, ko tā uzskata par lietderīgiem. Padome, pamatojoties uz ziņojumu, pārskata šo pamatlēmumu, lai apsvērtu, vai būtu jāatceļ vai jālabo šādi noteikumi:

| — | 13. panta 1. punkts un 3. punkts, un |
| --- | --- |

—

13. panta 1. punkts un 3. punkts, un

| — | 23. panta 4. punkts. |
| --- | --- |

—

23. panta 4. punkts.

25. pants

Stāšanās spēkā

Šis pamatlēmums stājas spēkā divdesmitā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 18. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. BARNIER

---

(1)  OV C 103 E, 29.4.2004., 452. lpp.

1

(2)  OV C 12, 15.1.2001., 10. lpp.

2

(3)  OV C 53, 3.3.2005., 1. lpp.

3

(4)  OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV L 196, 2.8.2003., 45. lpp.

5

(6)  OV C 326, 21.11.2001., 1. lpp.

6

(7)  OV C 197, 12.7.2000., 1. lpp.

7

(8)  OV L 322, 9.12.2005., 33. lpp.

8

(9)  OV C 316, 27.11.1995., 49. lpp.

9

---

PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

VĀCIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS DEKLARĀCIJA

Gadījumos, ja saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2008/978/TI (2008. gada 18. decembris) par Eiropas pierādījumu iegūšanas rīkojumu nolūkā iegūt priekšmetus, pierādījumus un datus, ko izmantot tiesvedībai krimināllietās (1) izpildei ir jāveic kratīšana vai aresta uzlikšana mantai, Vācijas Federatīvā Republika saglabā tiesības saskaņā ar minētā Pamatlēmuma 23. panta 4. punktu rīkojumu izpildīt ar nosacījumu, ka piemēro dubultas sodīšanas pārbaudi nodarījumos, kas saistīti ar terorismu, datornoziegumiem, rasismu un ksenofobiju, sabotāžu, reketu un izspiešanu vai krāpšanu, kā izklāstīts minētā Pamatlēmuma 14. panta 2. punktā, ja vien izdevējiestāde nav konstatējusi, ka attiecīgais nodarījums atbilst šādiem izdevējvalsts tiesību aktos noteiktiem kritērijiem:

Terorisms:

| — | rīcība, kas ir noziedzīgs nodarījums saskaņā ar 2005. gada 13. aprīļa Starptautiskajai Konvencijai par kodolterorisma novēršanu un 1999. gada 9. decembra Starptautiskajai Konvencijai par cīņu pret terorisma finansēšanu un saskaņā ar abās konvencijās noteiktajām definīcijām vai vienu no līgumiem, kas ir uzskaitīti šā dokumenta pielikumā, vai |
| --- | --- |

—

rīcība, kas ir noziedzīgs nodarījums saskaņā ar 2005. gada 13. aprīļa Starptautiskajai Konvencijai par kodolterorisma novēršanu un 1999. gada 9. decembra Starptautiskajai Konvencijai par cīņu pret terorisma finansēšanu un saskaņā ar abās konvencijās noteiktajām definīcijām vai vienu no līgumiem, kas ir uzskaitīti šā dokumenta pielikumā, vai

| — | rīcība, ko paredzēts atzīt par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI (2002. gada 13. jūnijs) par terorisma apkarošanu (2), vai |
| --- | --- |

—

rīcība, ko paredzēts atzīt par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI (2002. gada 13. jūnijs) par terorisma apkarošanu (2), vai

| — | rīcība, ko paredzēts aizliegt saskaņā ar Apvienoto Nāciju Drošības Padomes 2005. gada 14. septembra Rezolūciju 1624 (2005). |
| --- | --- |

—

rīcība, ko paredzēts aizliegt saskaņā ar Apvienoto Nāciju Drošības Padomes 2005. gada 14. septembra Rezolūciju 1624 (2005).

Datornoziegumi: noziedzīgi nodarījumi, kas definēti Padomes Pamatlēmumā 2005/222/TI (2005. gada 24. februāris) par uzbrukumiem informācijas sistēmām (3) vai 2001. gada 23. novembra Eiropas Konvencijas par kibernoziegumiem I iedaļas 1. sadaļā.

Rasisms un ksenofobija: noziedzīgi nodarījumi, kā definēts Padomes Vienotajā rīcībā 96/443/TI (1996. gada 15. jūlijs) par rasisma un ksenofobijas darbību apkarošanu (4).

Sabotāža: rīcība, ar ko nelikumīgi un ar nolūku rada lielus zaudējumus valdības iestādei, citai sabiedriskai iestādei, sabiedriskā transporta sistēmai vai citai infrastruktūrai, kas rada vai var radīt ievērojamus saimnieciskus zaudējumus.

Rekets un izspiešana: izmantojot draudus, spēku vai citus iebiedēšanas paņēmienus, pieprasīt preces, solījumus, ieņēmumus vai jebkādu tādu dokumentu parakstīšanu, kas ietver vai no kā izriet saistības, atsavināšana vai samaksa.

Krāpšana: izmantojot neīstus vārdus vai nepamatoti uzdodoties par amatpersonām, vai izmantojot krāpnieciskus līdzekļus, ļaunprātīgi izmantot cilvēku uzticību vai labticību, lai piesavinātos kaut ko, kas pieder citai personai.

---

(1)  OV L 350, 30.12.2008, 72. lpp.

(2)  OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.

(3)  OV L 69, 16.3.2005., 67. lpp.

(4)  OV L 185, 24.7.1996., 5. lpp.

---

30.12.2008

| 30.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 350/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 350/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---