# Eiropas Savienības L 276/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 276 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 17. oktobris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 276

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 17. oktobris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1009/2008 (2008. gada 9. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1010/2008 (2008. gada 13. oktobris), ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 18. pantu un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 19. pantu un groza Regulu (EK) Nr. 1000/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1011/2008 (2008. gada 16. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 21 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1012/2008 (2008. gada 14. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Polijas karogu, zvejot mencas Baltijas jūras 25.–32. apakšrajonā (EK ūdeņi) | 23 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1013/2008 (2008. gada 15. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Īrijas karogu, zvejot parastās jūrasmēles VIIf un VIIg zonā | 25 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1014/2008 (2008. gada 16. oktobris) par dažu nosaukumu iekļaušanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (České pivo (AĢIN), Cebreiro (ACVN)) | 27 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1015/2008 (2008. gada 16. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1003/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 16. oktobra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 29 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1009/2008 (2008. gada 9. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1010/2008 (2008. gada 13. oktobris), ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 18. pantu un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 19. pantu un groza Regulu (EK) Nr. 1000/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 1011/2008 (2008. gada 16. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

21

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1012/2008 (2008. gada 14. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Polijas karogu, zvejot mencas Baltijas jūras 25.–32. apakšrajonā (EK ūdeņi)

23

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1013/2008 (2008. gada 15. oktobris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Īrijas karogu, zvejot parastās jūrasmēles VIIf un VIIg zonā

25

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1014/2008 (2008. gada 16. oktobris) par dažu nosaukumu iekļaušanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (České pivo (AĢIN), Cebreiro (ACVN))

České pivo

Cebreiro

27

Komisijas Regula (EK) Nr. 1015/2008 (2008. gada 16. oktobris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1003/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 16. oktobra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

29

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | | Eiropas Centrālā banka |
| | | 2008/802/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2008. gada 5. septembris), ar ko groza 2005. gada 17. februāra Pamatnostādni ECB/2005/5 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām un statistikas informācijas sniegšanas procedūrām Eiropas Centrālo banku sistēmā valdības finanšu statistikas jomā (ECB/2008/7) | 32 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

PAMATNOSTĀDNES

Eiropas Centrālā banka

2008/802/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2008. gada 5. septembris), ar ko groza 2005. gada 17. februāra Pamatnostādni ECB/2005/5 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām un statistikas informācijas sniegšanas procedūrām Eiropas Centrālo banku sistēmā valdības finanšu statistikas jomā (ECB/2008/7)

(ECB/2008/7)

32

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Lēmumā 2007/777/EK (2007. gada 29. novembris), ar kuru paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības aizsardzības prasības un sertifikātu paraugus tādu gaļas produktu un apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu importam no trešām valstīm, kas paredzēti lietošanai pārtikā, un ar kuru atceļ Lēmumu 2005/432/EK (OV L 312, 30.11.2007.) | 50 |

Labojums

*

Labojums Komisijas Lēmumā 2007/777/EK (2007. gada 29. novembris), ar kuru paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības aizsardzības prasības un sertifikātu paraugus tādu gaļas produktu un apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu importam no trešām valstīm, kas paredzēti lietošanai pārtikā, un ar kuru atceļ Lēmumu 2005/432/EK (OV L 312, 30.11.2007.)

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 17.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1009/2008

(2008. gada 9. oktobris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1782/2003 68. pantā (2) paredzēts, ka gadījumā, kad tiek veikti maksājumi par liellopu un teļa gaļu, dalībvalstis veic papildmaksājumus lauksaimniekiem saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti minētās regulas IV sadaļas 12. nodaļā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 68. pantā (2) paredzēts, ka gadījumā, kad tiek veikti maksājumi par liellopu un teļa gaļu, dalībvalstis veic papildmaksājumus lauksaimniekiem saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti minētās regulas IV sadaļas 12. nodaļā.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1782/2003 138. pantā paredzēts, ka, lai varētu pretendēt uz tiešajiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas IV sadaļas 12. nodaļas noteikumiem, dzīvnieks ir jāidentificē un jāreģistrē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1760/2000 (2000. gada 17. jūlijs), ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu (3). |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 138. pantā paredzēts, ka, lai varētu pretendēt uz tiešajiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas IV sadaļas 12. nodaļas noteikumiem, dzīvnieks ir jāidentificē un jāreģistrē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1760/2000 (2000. gada 17. jūlijs), ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu (3).

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1760/2000 7. panta 1. punkta otrajā ievilkumā paredzēts, ka katrs dzīvnieku turētājs ziņo kompetentajai iestādei par jebkuru dzīvnieku pārvietošanu uz lauku saimniecību un no tās, kā arī par visiem dzīvnieku dzimšanas un nāves gadījumiem lauku saimniecībā, paziņojot šo notikumu datumus dalībvalsts noteiktajā triju līdz septiņu dienu laikposmā no attiecīgā notikuma. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1760/2000 7. panta 1. punkta otrajā ievilkumā paredzēts, ka katrs dzīvnieku turētājs ziņo kompetentajai iestādei par jebkuru dzīvnieku pārvietošanu uz lauku saimniecību un no tās, kā arī par visiem dzīvnieku dzimšanas un nāves gadījumiem lauku saimniecībā, paziņojot šo notikumu datumus dalībvalsts noteiktajā triju līdz septiņu dienu laikposmā no attiecīgā notikuma.

| (4) | Saistību joma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 138. pantā, tomēr vēl ir jāprecizē. Apstāklim, ka par dzīvnieka dzimšanas, nāves vai jebkādas pārvietošanas datumu kompetentai iestādei nav ziņots laikposmā, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1760/2000 7. panta 1. punkta otrajā ievilkumā, nebūtu automātiski jāliedz iespēja par šo dzīvnieku saņemt jebkādu maksājumu. Dzīvnieka turēšanas perioda sākumu var arī uzskatīt par piemērotu laiku, kad var pārbaudīt, vai attiecīgais dzīvnieks tiešām ir identificēts un reģistrēts, lai par to saņemtu maksājumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 12. nodaļu. |
| --- | --- |

(4)

Saistību joma, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 138. pantā, tomēr vēl ir jāprecizē. Apstāklim, ka par dzīvnieka dzimšanas, nāves vai jebkādas pārvietošanas datumu kompetentai iestādei nav ziņots laikposmā, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1760/2000 7. panta 1. punkta otrajā ievilkumā, nebūtu automātiski jāliedz iespēja par šo dzīvnieku saņemt jebkādu maksājumu. Dzīvnieka turēšanas perioda sākumu var arī uzskatīt par piemērotu laiku, kad var pārbaudīt, vai attiecīgais dzīvnieks tiešām ir identificēts un reģistrēts, lai par to saņemtu maksājumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 12. nodaļu.

| (5) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1782/2003 138. pants. |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (EK) Nr. 1782/2003 138. pants.

| (6) | Šis grozījums attiecas vienīgi uz to, lai noteiktu tiesības saņemt maksājumus. Šis grozījums neietekmē dzīvnieku izsekojamību, jo lauksaimniekiem arī turpmāk būs jāievēro visas identifikācijas un reģistrācijas prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1760/2000. |
| --- | --- |

(6)

Šis grozījums attiecas vienīgi uz to, lai noteiktu tiesības saņemt maksājumus. Šis grozījums neietekmē dzīvnieku izsekojamību, jo lauksaimniekiem arī turpmāk būs jāievēro visas identifikācijas un reģistrācijas prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1760/2000.

| (7) | Prasības, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1782/2003 138. pantā, būtu jāpiemēro visiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas IV sadaļas 12. nodaļu. Tā kā atsauces periods, kas noteikts attiecībā uz šo maksājumu pārvaldību, ir kalendārais gads, šim grozījumam būtu jāstājas spēkā 2008. gada 1. janvārī, lai to varētu piemērot visiem attiecīgajiem maksājumiem visā 2008. kalendārajā gadā, |
| --- | --- |

(7)

Prasības, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1782/2003 138. pantā, būtu jāpiemēro visiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas IV sadaļas 12. nodaļu. Tā kā atsauces periods, kas noteikts attiecībā uz šo maksājumu pārvaldību, ir kalendārais gads, šim grozījumam būtu jāstājas spēkā 2008. gada 1. janvārī, lai to varētu piemērot visiem attiecīgajiem maksājumiem visā 2008. kalendārajā gadā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 138. pantam pievieno šādu daļu:

“Tomēr uzskatāms, ka var arī pretendēt uz maksājumu par dzīvnieku, ja informācija, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1760/2000 7. panta 1. punkta otrajā ievilkumā, kompetentajai iestādei ir iesniegta dzīvnieka turēšanas perioda sākuma pirmajā dienā, kā noteikts saskaņā ar 144. panta 2. punktā minēto procedūru.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2008. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2008. gada 9. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

D. BUSSEREAU

---

(1)  Atzinums sniegts 2008. gada 8. jūlijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

2

(3)  OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp.

3

---

| 17.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/3

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1010/2008

(2008. gada 13. oktobris),

ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 18. pantu un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2026/97 19. pantu un groza Regulu (EK) Nr. 1000/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15., 18. un 19. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome 2002. gada jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1338/2002 (2) noteica galīgu kompensācijas maksājumu (“spēkā esošie pasākumi”) 7,1 % Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam, kas atbilst KN kodam ex 2921 42 10 (Taric kods 2921421060). Piemērotie pasākumi pamatojās uz antisubsidēšanas procedūras rezultātiem, kuru uzsāka saskaņā ar pamatregulas 10. pantu (“sākotnējā izmeklēšana”). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2002. gada jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1338/2002 (2) noteica galīgu kompensācijas maksājumu (“spēkā esošie pasākumi”) 7,1 % Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam, kas atbilst KN kodam ex 2921 42 10 (Taric kods 2921421060). Piemērotie pasākumi pamatojās uz antisubsidēšanas procedūras rezultātiem, kuru uzsāka saskaņā ar pamatregulas 10. pantu (“sākotnējā izmeklēšana”).

| (2) | Tajā pašā laikā Padome ar Regulu (EK) Nr. 1339/2002 (3) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 18,3 % tāda paša ražojuma importam, kura izcelsme bija Indija. |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā laikā Padome ar Regulu (EK) Nr. 1339/2002 (3) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 18,3 % tāda paša ražojuma importam, kura izcelsme bija Indija.

| (3) | Saistībā ar minēto kompensācijas un antidempinga procedūru Komisija ar Lēmumu 2002/611/EK (4) pieņēma cenu saistības, ko piedāvāja Indijas ražotājs eksportētājs Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (“Kokan”). |
| --- | --- |

(3)

Saistībā ar minēto kompensācijas un antidempinga procedūru Komisija ar Lēmumu 2002/611/EK (4) pieņēma cenu saistības, ko piedāvāja Indijas ražotājs eksportētājs Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (“Kokan”).

| (4) | Uzņēmums Kokan 2003. gada decembrī informēja Komisiju, ka tas brīvprātīgi vēlas atsaukt savas saistības. Atbilstīgi tam Komisijas lēmums par saistību pieņemšanu tika atcelts ar Lēmumu 2004/255/EK (5). |
| --- | --- |

(4)

Uzņēmums Kokan 2003. gada decembrī informēja Komisiju, ka tas brīvprātīgi vēlas atsaukt savas saistības. Atbilstīgi tam Komisijas lēmums par saistību pieņemšanu tika atcelts ar Lēmumu 2004/255/EK (5).

| (5) | 2005. gada aprīlī pēc Kokan iesniegtās prasības Komisija uzsāka (6) daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un Regulas (EK) Nr. 384/96 (7) 11. panta 3. punktu (“antidempinga pamatregula”), kura aprobežojās ar pārbaudi attiecībā uz to, vai uzņēmuma piedāvātās saistības ir pieņemamas. |
| --- | --- |

(5)

2005. gada aprīlī pēc Kokan iesniegtās prasības Komisija uzsāka (6) daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un Regulas (EK) Nr. 384/96 (7) 11. panta 3. punktu (“antidempinga pamatregula”), kura aprobežojās ar pārbaudi attiecībā uz to, vai uzņēmuma piedāvātās saistības ir pieņemamas.

| (6) | Pēc izmeklēšanas 2005. gada decembrī Komisija ar Lēmumu 2006/37/EK (8) pieņēma Kokan piedāvātās saistības attiecībā uz antidempinga un kompensācijas procedūru saistībā ar Indijas izcelsmes sulfanilskābes importu. |
| --- | --- |

(6)

Pēc izmeklēšanas 2005. gada decembrī Komisija ar Lēmumu 2006/37/EK (8) pieņēma Kokan piedāvātās saistības attiecībā uz antidempinga un kompensācijas procedūru saistībā ar Indijas izcelsmes sulfanilskābes importu.

| (7) | Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2002, ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam, un Regula (EK) Nr. 1339/2002, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu sulfanilskābes importam, kura izcelsme, inter alia, ir Indijā, iepriekš 6. apsvērumā minētās izmeklēšanas rezultātā 2006. gada janvārī tika grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 123/2006 (9), lai ņemtu vērā minēto saistību pieņemšanu. |
| --- | --- |

(7)

Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2002, ar ko nosaka galīgu kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam, un Regula (EK) Nr. 1339/2002, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu sulfanilskābes importam, kura izcelsme, inter alia, ir Indijā, iepriekš 6. apsvērumā minētās izmeklēšanas rezultātā 2006. gada janvārī tika grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 123/2006 (9), lai ņemtu vērā minēto saistību pieņemšanu.

| (8) | Pēc pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu Padome ar Regulu (EK) Nr. 1000/2008 (10) noteica antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam. |
| --- | --- |

(8)

Pēc pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu Padome ar Regulu (EK) Nr. 1000/2008 (10) noteica antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam.

1.2.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (9) | Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām (11) Komisija 2007. gada 24. aprīlī saņēma pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 18. panta 2. punktam. Šo pieprasījumu iesniedza divi Kopienas ražotāji (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas ražo 100 % Kopienas sulfanilskābes. |
| --- | --- |

(9)

Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām (11) Komisija 2007. gada 24. aprīlī saņēma pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 18. panta 2. punktam. Šo pieprasījumu iesniedza divi Kopienas ražotāji (“pieprasījuma iesniedzēji”), kas ražo 100 % Kopienas sulfanilskābes.

| (10) | Pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu pamatoja ar to, ka pēc pasākumu termiņa beigām, iespējams, turpināsies vai atsāksies subsidēšana un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(10)

Pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatīšanu pamatoja ar to, ka pēc pasākumu termiņa beigām, iespējams, turpināsies vai atsāksies subsidēšana un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.

| (11) | Komisija pārbaudīja pieprasījuma iesniedzēju iesniegtos pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 18. panta nosacījumiem. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju Komisija 2007. gada 24. jūlijā, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (12) paziņojumu par procedūras sākšanu, darīja zināmu termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija pārbaudīja pieprasījuma iesniedzēju iesniegtos pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 18. panta nosacījumiem. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju Komisija 2007. gada 24. jūlijā, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (12) paziņojumu par procedūras sākšanu, darīja zināmu termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

| (12) | Jāatgādina, ka pirms termiņa beigu pārskatīšanas sākuma un atbilstīgi pamatregulas 10. panta 9. punktam un 22. panta 1. punktam Komisija paziņoja Indijas valdībai (turpmāk “IV”), ka tā ir saņēmusi atbilstīgi dokumentētu pieprasījumu veikt pārskatīšanu, un aicināja Indijas valdību apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un, abpusēji vienojoties, panāktu risinājumu. Indijas valdība nereaģēja uz šo apspriešanās piedāvājumu. Apspriedes tika līdzīgā veidā piedāvātas un veiktas ar Indijas iestādēm sakarā ar daļējo starpposma pārskatīšanu, kas pieminēta turpmāk. Šajās apspriedēs nenonāca pie savstarpēji pieņemama risinājuma, kas būtu nodrošinājis to, ka pārskatīšana netiek uzsākta. |
| --- | --- |

(12)

Jāatgādina, ka pirms termiņa beigu pārskatīšanas sākuma un atbilstīgi pamatregulas 10. panta 9. punktam un 22. panta 1. punktam Komisija paziņoja Indijas valdībai (turpmāk “IV”), ka tā ir saņēmusi atbilstīgi dokumentētu pieprasījumu veikt pārskatīšanu, un aicināja Indijas valdību apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un, abpusēji vienojoties, panāktu risinājumu. Indijas valdība nereaģēja uz šo apspriešanās piedāvājumu. Apspriedes tika līdzīgā veidā piedāvātas un veiktas ar Indijas iestādēm sakarā ar daļējo starpposma pārskatīšanu, kas pieminēta turpmāk. Šajās apspriedēs nenonāca pie savstarpēji pieņemama risinājuma, kas būtu nodrošinājis to, ka pārskatīšana netiek uzsākta.

1.3.   Daļēja starpposma pārskatīšana

| (13) | Ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2007. gada 29. septembrī publicēto uzsākšanas paziņojumu (13) (“19. pantā minētais paziņojums par uzsākšanu”) Komisija atbilstīgi pamatregulas 19. pantam pēc savas iniciatīvas uzsāka daļēju starpposma pārskatīšanu, kas aprobežojās ar subsidēšanas līmeni, jo Komisijai bija pieejami pietiekami prima facie pierādījumi, ka apstākļi attiecībā uz subsidēšanu, uz kuru pamata bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. |
| --- | --- |

(13)

Ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2007. gada 29. septembrī publicēto uzsākšanas paziņojumu (13) (“19. pantā minētais paziņojums par uzsākšanu”) Komisija atbilstīgi pamatregulas 19. pantam pēc savas iniciatīvas uzsāka daļēju starpposma pārskatīšanu, kas aprobežojās ar subsidēšanas līmeni, jo Komisijai bija pieejami pietiekami prima facie pierādījumi, ka apstākļi attiecībā uz subsidēšanu, uz kuru pamata bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas.

| (14) | Pārskatīšana aprobežojās ar subsidēšanas līmeni uzņēmumā Kokan, kas ir iekļauts pielikumā 19. pantā minētajam paziņojumam par uzsākšanu kopā ar citiem eksportētājiem, kurus aicināja pieteikties saskaņā ar nosacījumiem un laika posmā, kas noteikts uzsākšanas paziņojumā. |
| --- | --- |

(14)

Pārskatīšana aprobežojās ar subsidēšanas līmeni uzņēmumā Kokan, kas ir iekļauts pielikumā 19. pantā minētajam paziņojumam par uzsākšanu kopā ar citiem eksportētājiem, kurus aicināja pieteikties saskaņā ar nosacījumiem un laika posmā, kas noteikts uzsākšanas paziņojumā.

1.4.   Izmeklēšana

1.4.1.   Izmeklēšanas periods

| (15) | Izmeklēšana sakarā ar subsidēšanas turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Šo laika posmu arī izmantoja, lai pārbaudītu iespējamās apstākļu pārmaiņas, kuru dēļ tika uzsākta daļējā starpposma pārskatīšana. Pārbaudei nozīmīgu tendenču izpēte attiecībā uz kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību aptvēra laikposmu no 2003. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(15)

Izmeklēšana sakarā ar subsidēšanas turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Šo laika posmu arī izmantoja, lai pārbaudītu iespējamās apstākļu pārmaiņas, kuru dēļ tika uzsākta daļējā starpposma pārskatīšana. Pārbaudei nozīmīgu tendenču izpēte attiecībā uz kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību aptvēra laikposmu no 2003. gada līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

1.4.2.   Personas, uz kurām attiecās izmeklēšana

| (16) | Komisija oficiāli paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas un daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un lietotājiem, un to asociācijām, kā arī eksportētājvalsts pārstāvjiem, pieprasījuma iesniedzējam un Kopienas ražotājiem. Ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausītu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(16)

Komisija oficiāli paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas un daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un lietotājiem, un to asociācijām, kā arī eksportētājvalsts pārstāvjiem, pieprasījuma iesniedzējam un Kopienas ražotājiem. Ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausītu termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu.

| (17) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to bija lūgušas, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(17)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to bija lūgušas, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

| (18) | Termiņa beigu pārskatīšanā visām zināmajām ieinteresētajām personām, proti, diviem Kopienas ražotājiem, ražotājam eksportētājam Indijā, zināmajiem importētājiem un lietotājiem, un Indijas valdībai, tika izsūtītas anketas. Attiecībā uz daļējo starpposma pārskatīšanu anketas izsūtīja ražotājam eksportētājam Indijā un Indijas valdībai. |
| --- | --- |

(18)

Termiņa beigu pārskatīšanā visām zināmajām ieinteresētajām personām, proti, diviem Kopienas ražotājiem, ražotājam eksportētājam Indijā, zināmajiem importētājiem un lietotājiem, un Indijas valdībai, tika izsūtītas anketas. Attiecībā uz daļējo starpposma pārskatīšanu anketas izsūtīja ražotājam eksportētājam Indijā un Indijas valdībai.

| (19) | Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no Indijas valdības, abiem Kopienas ražotājiem un no attiecīgās valsts ražotāja eksportētāja, kā arī no četriem lietotājiem. Neviens importētājs neatbildēja uz anketas jautājumiem, un neviens cits importētājs neinformēja Komisiju un nepieteicās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(19)

Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no Indijas valdības, abiem Kopienas ražotājiem un no attiecīgās valsts ražotāja eksportētāja, kā arī no četriem lietotājiem. Neviens importētājs neatbildēja uz anketas jautājumiem, un neviens cits importētājs neinformēja Komisiju un nepieteicās izmeklēšanas laikā.

| (20) | Komisija izmeklēja un pārbaudīja visas ziņas, ko tā uzskatīja par vajadzīgām, lai noteiktu subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Kopienas intereses, kā arī iespējamo subsidēšanas līmeņa izmaiņu. Tāpēc Komisija pārbaudes apmeklējumā ieradās pie Indijas valdības Deli, Maharaštras valdības Mumbajā, Indijas Rezervju bankā Mumbajā un šādos uzņēmumos:






  a) | Ražotājs eksportētājs Indijā:






  — | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, Indija; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Komisija izmeklēja un pārbaudīja visas ziņas, ko tā uzskatīja par vajadzīgām, lai noteiktu subsidēšanas un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Kopienas intereses, kā arī iespējamo subsidēšanas līmeņa izmaiņu. Tāpēc Komisija pārbaudes apmeklējumā ieradās pie Indijas valdības Deli, Maharaštras valdības Mumbajā, Indijas Rezervju bankā Mumbajā un šādos uzņēmumos:

a)

Ražotājs eksportētājs Indijā:

—

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, Indija;

| b) | Kopienas ražotāji:






  — | Ardenity, Givet, Francija, |
| --- | --- | --- |

b)

Kopienas ražotāji:

—

Ardenity, Givet, Francija,

| — | CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugāle; |
| --- | --- |

—

CUF Químicos Industriais, Estarreja, Portugāle;

| c) | Lietotāji:






  — | Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Vācija, |
| --- | --- | --- |

c)

Lietotāji:

—

Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Vācija,

| — | Robama SA, Palafolls, Spānija. |
| --- | --- |

—

Robama SA, Palafolls, Spānija.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (21) | Ražojums, kam veic pārskatīšanu, ir Indijas izcelsmes sulfanilskābe (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2921 42 10 (Taric2921421060). Sulfanilskābi pamatā dala divās kategorijās, kuras nosaka atbilstīgi skābes tīrības pakāpei: tehniskā sulfanilskābe un attīrītā sulfanilskābe. Turklāt attīrīto sulfanilskābi dažkārt laiž tirgū sulfanilskābes sāls veidā. Sulfanilskābi izmanto kā izejvielu optisko balinātāju, betona piedevu, pārtikas krāsvielu un speciālu krāsu ražošanā. Lai gan sulfanilskābi izmanto dažādi, lietotāji uzskata, ka visas kategorijas un veidi savstarpēji ir pamatoti aizvietojami; tos savstarpēji aizvieto vairākumā pielietojumu veidu, tādēļ sulfanilskābi uzskata par vienu ražojumu (kā tas bija sākotnējā izmeklēšanā). |
| --- | --- |

(21)

Ražojums, kam veic pārskatīšanu, ir Indijas izcelsmes sulfanilskābe (“attiecīgais ražojums”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2921 42 10 (Taric2921421060). Sulfanilskābi pamatā dala divās kategorijās, kuras nosaka atbilstīgi skābes tīrības pakāpei: tehniskā sulfanilskābe un attīrītā sulfanilskābe. Turklāt attīrīto sulfanilskābi dažkārt laiž tirgū sulfanilskābes sāls veidā. Sulfanilskābi izmanto kā izejvielu optisko balinātāju, betona piedevu, pārtikas krāsvielu un speciālu krāsu ražošanā. Lai gan sulfanilskābi izmanto dažādi, lietotāji uzskata, ka visas kategorijas un veidi savstarpēji ir pamatoti aizvietojami; tos savstarpēji aizvieto vairākumā pielietojumu veidu, tādēļ sulfanilskābi uzskata par vienu ražojumu (kā tas bija sākotnējā izmeklēšanā).

2.2.   Līdzīgs ražojums

| (22) | Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, šīs pārskatīšanas izmeklēšanas apstiprināja, ka sulfanilskābe un tās sāļi ir plaša patēriņa preču ražojumi un to kvalitāte un fiziskās pamatīpašības ir identiskas neatkarīgi no izcelsmes valsts. Ir konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko attiecīgais ražotājs eksportētājs ražo un pārdod iekšējā tirgū un eksportē uz trešām valstīm, kā arī ražojumiem, ko ražo Kopienas ražotāji un pārdod Kopienas tirgū, ir identiskas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un tiem ir vienāds izmantojums, tādēļ tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(22)

Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, šīs pārskatīšanas izmeklēšanas apstiprināja, ka sulfanilskābe un tās sāļi ir plaša patēriņa preču ražojumi un to kvalitāte un fiziskās pamatīpašības ir identiskas neatkarīgi no izcelsmes valsts. Ir konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam un ražojumiem, ko attiecīgais ražotājs eksportētājs ražo un pārdod iekšējā tirgū un eksportē uz trešām valstīm, kā arī ražojumiem, ko ražo Kopienas ražotāji un pārdod Kopienas tirgū, ir identiskas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un tiem ir vienāds izmantojums, tādēļ tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 5. punkta nozīmē.

3.   SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

3.1.   Ievads

| (23) | Pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta pieprasījumā veikt pārskatīšanu, kā arī atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem, izmeklēja šādas shēmas, kuras, iespējams, saistītas ar subsīdiju piešķiršanu.






  — | Sākotnējā izmeklēšanā izmeklētās subsīdiju shēmas






  — | Valsts līmeņa shēmas






  a) | Eksportam atbrīvotās rūpniecības zonas shēma (“EPZS”)/Speciālo ekonomisko zonu shēma (“SEZS”)/Uz eksportu orientētu struktūru shēma (“EOUS”) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(23)

Pamatojoties uz informāciju, kas iekļauta pieprasījumā veikt pārskatīšanu, kā arī atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem, izmeklēja šādas shēmas, kuras, iespējams, saistītas ar subsīdiju piešķiršanu.

—

Sākotnējā izmeklēšanā izmeklētās subsīdiju shēmas

—

Valsts līmeņa shēmas

a)

Eksportam atbrīvotās rūpniecības zonas shēma (“EPZS”)/Speciālo ekonomisko zonu shēma (“SEZS”)/Uz eksportu orientētu struktūru shēma (“EOUS”)

| b) | Piešķīruma shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”) |
| --- | --- |

b)

Piešķīruma shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

| c) | Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”) |
| --- | --- |

c)

Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)

| d) | Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“ITES”) |
| --- | --- |

d)

Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“ITES”)

| e) | Iepriekšējas licences shēma (“ALS”)/Iepriekšējas atļaujas shēma (“AAS”) |
| --- | --- |

e)

Iepriekšējas licences shēma (“ALS”)/Iepriekšējas atļaujas shēma (“AAS”)

| — | Reģionālās shēmas






  f) | Maharaštras valdības komplekso stimulu shēma (“PSI”) |
| --- | --- | --- |

—

Reģionālās shēmas

f)

Maharaštras valdības komplekso stimulu shēma (“PSI”)

| — | Sākotnējā izmeklēšanā neizmeklētās subsīdiju shēmas






  — | Valsts līmeņa shēmas






  g) | Eksporta kredītu shēma (pirms nosūtīšanas un pēc nosūtīšanas) (“ECS”). |
| --- | --- | --- | --- |

—

Sākotnējā izmeklēšanā neizmeklētās subsīdiju shēmas

—

Valsts līmeņa shēmas

g)

Eksporta kredītu shēma (pirms nosūtīšanas un pēc nosūtīšanas) (“ECS”).

| (24) | Iepriekš minēto shēmu a), b), c) un e) pamatā ir 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likums (“Ārējās tirdzniecības likums”), kas stājās spēkā1992. gada 7. augustā (Nr. 22, 1992). Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētos paziņojumus apkopo dokumentos “Eksporta un importa politika”, kuru nosaukums kopš 2004. gada 1. septembra ir “Ārējās tirdzniecības politika”; reizi piecos gados Tirdzniecības ministrija tos sagatavo un regulāri atjaunina. Viens eksporta un importa politikas dokuments attiecas uz šīs lietas pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, t.i., piecgades plāns attiecībā uz laikposmu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“EXIM politika 2004–2009”). Turklāt Indijas valdība “Procedūru rokasgrāmatā laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam” (I sējums) (“HOP I 2004–2009”) izklāsta procedūras, ar kurām nosaka “EXIM politiku 2004–2009”. |
| --- | --- |

(24)

Iepriekš minēto shēmu a), b), c) un e) pamatā ir 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likums (“Ārējās tirdzniecības likums”), kas stājās spēkā1992. gada 7. augustā (Nr. 22, 1992). Ārējās tirdzniecības likums pilnvaro Indijas valdību izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. Minētos paziņojumus apkopo dokumentos “Eksporta un importa politika”, kuru nosaukums kopš 2004. gada 1. septembra ir “Ārējās tirdzniecības politika”; reizi piecos gados Tirdzniecības ministrija tos sagatavo un regulāri atjaunina. Viens eksporta un importa politikas dokuments attiecas uz šīs lietas pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, t.i., piecgades plāns attiecībā uz laikposmu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“EXIM politika 2004–2009”). Turklāt Indijas valdība “Procedūru rokasgrāmatā laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam” (I sējums) (“HOP I 2004–2009”) izklāsta procedūras, ar kurām nosaka “EXIM politiku 2004–2009”.

| (25) | Iepriekš 23. apsvēruma d) apakšpunktā minētās ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēmas pamatā ir 1961. gada Ienākuma nodokļa likums, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu. |
| --- | --- |

(25)

Iepriekš 23. apsvēruma d) apakšpunktā minētās ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēmas pamatā ir 1961. gada Ienākuma nodokļa likums, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu.

| (26) | Iepriekš 23. apsvēruma f) apakšpunktā minēto shēmu pārvalda Maharaštras štats, un shēmas pamatā ir Maharaštras štata Rūpniecības nozaru pārvaldes Enerģētikas un nodarbinātības departamenta lēmumi. |
| --- | --- |

(26)

Iepriekš 23. apsvēruma f) apakšpunktā minēto shēmu pārvalda Maharaštras štats, un shēmas pamatā ir Maharaštras štata Rūpniecības nozaru pārvaldes Enerģētikas un nodarbinātības departamenta lēmumi.

| (27) | Iepriekš 23. apsvēruma g) apakšpunktā minētās eksporta kredītu shēmas pamatā ir 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļa, kura dod tiesības Indijas Rezervju bankai (“RBI”) dot norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā. |
| --- | --- |

(27)

Iepriekš 23. apsvēruma g) apakšpunktā minētās eksporta kredītu shēmas pamatā ir 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A iedaļa, kura dod tiesības Indijas Rezervju bankai (“RBI”) dot norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.

3.2.   Eksportam atbrīvotās rūpniecības zonas shēma (“EPZS”)/Speciālo ekonomisko zonu shēma (“SEZS”)/Uz eksportu orientētu struktūru shēma (“EOUS”)

| (28) | Konstatēja, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, neietilpa ne SEZS, ne EPZS. Tomēr sadarbības ražotājs eksportētājs ir ticis iekļauts shēmā EOUS un saņēmis kompensācijas subsīdijas PIP. Tāpēc tālāk tekstā sniegto aprakstu un novērtējumu attiecina uz EOUS. |
| --- | --- |

(28)

Konstatēja, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, neietilpa ne SEZS, ne EPZS. Tomēr sadarbības ražotājs eksportētājs ir ticis iekļauts shēmā EOUS un saņēmis kompensācijas subsīdijas PIP. Tāpēc tālāk tekstā sniegto aprakstu un novērtējumu attiecina uz EOUS.

3.2.1.   Juridiskais pamats

| (29) | Sīkāka informācija par shēmu EOUS ir iekļauta “EXIM politikas 2004–2009” 6. iedaļā un dokumentā “HOP I 2004–2009”. |
| --- | --- |

(29)

Sīkāka informācija par shēmu EOUS ir iekļauta “EXIM politikas 2004–2009” 6. iedaļā un dokumentā “HOP I 2004–2009”.

3.2.2.   Atbilstība

| (30) | Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri principā veic visu saražoto preču vai pakalpojumu eksportu, var iekļaut shēmā EOUS. Ražošanas nozaru uzņēmumiem ir jāievēro obligātās robežvērtības ieguldījumiem pamatlīdzekļos (10 miljoni Indijas rūpiju), lai tiem būtu tiesības pretendēt uz EOUS. |
| --- | --- |

(30)

Izņemot uzņēmumus, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību, visus uzņēmumus, kuri principā veic visu saražoto preču vai pakalpojumu eksportu, var iekļaut shēmā EOUS. Ražošanas nozaru uzņēmumiem ir jāievēro obligātās robežvērtības ieguldījumiem pamatlīdzekļos (10 miljoni Indijas rūpiju), lai tiem būtu tiesības pretendēt uz EOUS.

3.2.3.   Praktiska ieviešana

| (31) | EOUS var izvietot un izveidot jebkurā vietā Indijā. |
| --- | --- |

(31)

EOUS var izvietot un izveidot jebkurā vietā Indijā.

| (32) | Iesniegumā par EOUS statusu jāiekļauj sīka informācija par turpmāko piecu gadu, inter alia, plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa noteikumiem un vietējām prasībām. Ja iestāde piekrīt uzņēmuma iesniegumam, tā tam paziņo piekrišanas noteikumus. Nolīgums, kurā uzņēmumu atzīst par tādu, kas ir EOUS shēmā, ir spēkā piecus gadus. Nolīgumu var atjaunot turpmākiem laikposmiem. |
| --- | --- |

(32)

Iesniegumā par EOUS statusu jāiekļauj sīka informācija par turpmāko piecu gadu, inter alia, plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa noteikumiem un vietējām prasībām. Ja iestāde piekrīt uzņēmuma iesniegumam, tā tam paziņo piekrišanas noteikumus. Nolīgums, kurā uzņēmumu atzīst par tādu, kas ir EOUS shēmā, ir spēkā piecus gadus. Nolīgumu var atjaunot turpmākiem laikposmiem.

| (33) | Svarīgs pienākums EOUS shēmā, kā tas norādīts “EXIM politikā 2004–2009”, ir gūt neto ienākumus no valūtas maiņas (“NFE”), t.i., (piecu gadu) atskaites periodā kopējai eksporta vērtībai jāpārsniedz kopējā importēto preču vērtība. |
| --- | --- |

(33)

Svarīgs pienākums EOUS shēmā, kā tas norādīts “EXIM politikā 2004–2009”, ir gūt neto ienākumus no valūtas maiņas (“NFE”), t.i., (piecu gadu) atskaites periodā kopējai eksporta vērtībai jāpārsniedz kopējā importēto preču vērtība.

| (34) | EOUS struktūras ir tiesīgas uz šādām koncesijām:






  — | atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem visiem preču veidiem (arī kapitālieguldījumu precēm, izejvielām un palīgmateriāliem), kas nepieciešami izgatavošanai, ražošanai, apstrādei vai saistībā ar to, |
| --- | --- | --- |

(34)

EOUS struktūras ir tiesīgas uz šādām koncesijām:

—

atbrīvojums no ievedmuitas nodokļiem visiem preču veidiem (arī kapitālieguldījumu precēm, izejvielām un palīgmateriāliem), kas nepieciešami izgatavošanai, ražošanai, apstrādei vai saistībā ar to,

| — | atbrīvojums no akcīzes nodokļa precēm, kuras tiek iepirktas vietējā tirgū, |
| --- | --- |

—

atbrīvojums no akcīzes nodokļa precēm, kuras tiek iepirktas vietējā tirgū,

| — | par vietējā tirgū iepirktām precēm samaksāta tirdzniecības pamatnodokļa atmaksāšana, |
| --- | --- |

—

par vietējā tirgū iepirktām precēm samaksāta tirdzniecības pamatnodokļa atmaksāšana,

| — | iespēja pārdot daļu produkcijas līdz pat 50 % no FOB eksporta vērtības iekšzemes tirgū, gūstot pozitīvus ieņēmumus no valūtas maiņas (NFE) pēc koncesiju maksājumu veikšanas, t.i., akcīzes nodokļa samaksas par gatavajiem ražojumiem, |
| --- | --- |

—

iespēja pārdot daļu produkcijas līdz pat 50 % no FOB eksporta vērtības iekšzemes tirgū, gūstot pozitīvus ieņēmumus no valūtas maiņas (NFE) pēc koncesiju maksājumu veikšanas, t.i., akcīzes nodokļa samaksas par gatavajiem ražojumiem,

| — | nodokļa daļēja atmaksa par degvielu, kas iepirkta no iekšzemes naftas uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

nodokļa daļēja atmaksa par degvielu, kas iepirkta no iekšzemes naftas uzņēmumiem,

| — | atbrīvojums no ienākuma nodokļa, ko parasti maksā par peļņu, kas saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B iedaļu gūta no eksporta preču pārdošanas desmit gadus pēc uzņēmuma darbības sākšanas, bet ne ilgāk par 2010. gadu, |
| --- | --- |

—

atbrīvojums no ienākuma nodokļa, ko parasti maksā par peļņu, kas saskaņā ar Ienākuma nodokļa likuma 10.B iedaļu gūta no eksporta preču pārdošanas desmit gadus pēc uzņēmuma darbības sākšanas, bet ne ilgāk par 2010. gadu,

| — | iespēja, ka ārvalstu kapitāla daļa ir 100 % no uzņēmuma pamatkapitāla. |
| --- | --- |

—

iespēja, ka ārvalstu kapitāla daļa ir 100 % no uzņēmuma pamatkapitāla.

| (35) | Struktūras, kas darbojas saskaņā ar šīm shēmām, tiek pakļautas muitas ierēdņu uzraudzībai saskaņā ar Muitas likuma 65. iedaļu. |
| --- | --- |

(35)

Struktūras, kas darbojas saskaņā ar šīm shēmām, tiek pakļautas muitas ierēdņu uzraudzībai saskaņā ar Muitas likuma 65. iedaļu.

| (36) | Šīm struktūrām ir juridiskas saistības veikt atbilstīgu uzskaiti par visu importu, visu importēto materiālu patēriņu un izlietojumu, kā arī par veikto eksportu saskaņā ar 6.11.1. iedaļu rokasgrāmatā “HOP I 2004–2009”. Šie dokumenti ceturkšņa pārskatos un gada progresa ziņojumos ir periodiski jāiesniedz kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(36)

Šīm struktūrām ir juridiskas saistības veikt atbilstīgu uzskaiti par visu importu, visu importēto materiālu patēriņu un izlietojumu, kā arī par veikto eksportu saskaņā ar 6.11.1. iedaļu rokasgrāmatā “HOP I 2004–2009”. Šie dokumenti ceturkšņa pārskatos un gada progresa ziņojumos ir periodiski jāiesniedz kompetentajām iestādēm.

| (37) | Tomēr, kā nosaka 6.11.2. iedaļa rokasgrāmatā “HOP I 2004–2009”, “[EOU] nekad nepieprasa, lai katrs importa sūtījums atbilstu eksporta līmenim, pārvedumiem uz citām struktūrām, pārdošanas apjomiem DTA (iekšzemes tarifa zonā) vai krājumiem”. |
| --- | --- |

(37)

Tomēr, kā nosaka 6.11.2. iedaļa rokasgrāmatā “HOP I 2004–2009”, “[EOU] nekad nepieprasa, lai katrs importa sūtījums atbilstu eksporta līmenim, pārvedumiem uz citām struktūrām, pārdošanas apjomiem DTA (iekšzemes tarifa zonā) vai krājumiem”.

| (38) | Pārdevumus iekšzemes tirgū nosūta un reģistrē pēc pašsertifikācijas principa. EOU eksporta sūtījumu nosūtīšanu uzrauga muitas/akcīzes ierēdnis, kurš pastāvīgi strādā EOU. |
| --- | --- |

(38)

Pārdevumus iekšzemes tirgū nosūta un reģistrē pēc pašsertifikācijas principa. EOU eksporta sūtījumu nosūtīšanu uzrauga muitas/akcīzes ierēdnis, kurš pastāvīgi strādā EOU.

| (39) | Šajā gadījumā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, izmantoja shēmu, lai iekšzemē iepirktu preces, nemaksājot akcīzes nodokli, lai iegūtu tirdzniecības pamatnodokļa atmaksu un nodokļa daļēju atmaksu par degvielu, kas iepirkta no iekšzemes naftas uzņēmumiem. Izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs neizmantoja priekšrocības, kas paredzētas EOUS noteikumos par atbrīvojumu no ienākuma nodokļa. |
| --- | --- |

(39)

Šajā gadījumā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, izmantoja shēmu, lai iekšzemē iepirktu preces, nemaksājot akcīzes nodokli, lai iegūtu tirdzniecības pamatnodokļa atmaksu un nodokļa daļēju atmaksu par degvielu, kas iepirkta no iekšzemes naftas uzņēmumiem. Izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs neizmantoja priekšrocības, kas paredzētas EOUS noteikumos par atbrīvojumu no ienākuma nodokļa.

3.2.4.   Secinājumi par EOUS

| (40) | Tika konstatēts, ka atbrīvojuma gadījumā no akcīzes nodokļa par precēm, kas iepirktas vietējā tirgū, nodokli, kuru par pirkumiem ir samaksājusi struktūra, kas nav EOUS, var izmantot kā kredītu savām nākamajām nodokļu saistībām, piemēram, akcīzes nodokļa maksājumiem par pārdevumu iekšzemes tirgū (tā sauktais “CENVAT” mehānisms). Tāpēc akcīzes nodoklis, ko maksā par pirkumiem, nav galīgs. Izmantojot “CENVAT” kredītu, galīgs maksājums attiecas tikai uz pievienoto vērtību, nevis izejmateriāliem. Tādējādi, atbrīvojot no akcīzes nodokļa pirkumus, ko veikusi EOUS struktūra, netiek zaudēti papildu valsts ieņēmumi un līdz ar to EOUS struktūrai neuzkrājas nekādi papildu ieguvumi. |
| --- | --- |

(40)

Tika konstatēts, ka atbrīvojuma gadījumā no akcīzes nodokļa par precēm, kas iepirktas vietējā tirgū, nodokli, kuru par pirkumiem ir samaksājusi struktūra, kas nav EOUS, var izmantot kā kredītu savām nākamajām nodokļu saistībām, piemēram, akcīzes nodokļa maksājumiem par pārdevumu iekšzemes tirgū (tā sauktais “CENVAT” mehānisms). Tāpēc akcīzes nodoklis, ko maksā par pirkumiem, nav galīgs. Izmantojot “CENVAT” kredītu, galīgs maksājums attiecas tikai uz pievienoto vērtību, nevis izejmateriāliem. Tādējādi, atbrīvojot no akcīzes nodokļa pirkumus, ko veikusi EOUS struktūra, netiek zaudēti papildu valsts ieņēmumi un līdz ar to EOUS struktūrai neuzkrājas nekādi papildu ieguvumi.

| (41) | Tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa un daļēja maksājuma atmaksa par degvielu, kas pirkta no iekšzemes naftas uzņēmumiem, veido subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Valdība zaudē ieņēmumus, kas tai pienāktos, ja šīs shēmas nebūtu, turklāt labumu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē gūst EOUS, jo tiek uzlabota likviditāte, atgūstot tirdzniecības pamatnodokli un nodokļus, ko parasti maksā par degvielu. Subsīdijas pēc likuma ir atkarīgas no eksporta rezultātiem, tāpēc tās jāuzskata par īpašām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Kā noteikts dokumenta “EXIM politika 2002–2007” 6.1. iedaļā, EOUS eksporta mērķis ir conditio sine qua non stimulu iegūšanai. |
| --- | --- |

(41)

Tirdzniecības pamatnodokļa atmaksa un daļēja maksājuma atmaksa par degvielu, kas pirkta no iekšzemes naftas uzņēmumiem, veido subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Valdība zaudē ieņēmumus, kas tai pienāktos, ja šīs shēmas nebūtu, turklāt labumu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē gūst EOUS, jo tiek uzlabota likviditāte, atgūstot tirdzniecības pamatnodokli un nodokļus, ko parasti maksā par degvielu. Subsīdijas pēc likuma ir atkarīgas no eksporta rezultātiem, tāpēc tās jāuzskata par īpašām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Kā noteikts dokumenta “EXIM politika 2002–2007” 6.1. iedaļā, EOUS eksporta mērķis ir conditio sine qua non stimulu iegūšanai.

3.2.5.   Subsīdijas apjoma aprēķins

| (42) | Subsīdijas apjomu aprēķināja, pamatojoties uz atmaksāto tirdzniecības pamatnodokli par precēm, kas iepirktas vietējā tirgū, un daļējo maksājumu atlīdzību par vietējā tirgū pirkto degvielu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Subsīdijas iegūšanai vajadzīgie maksājumi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitīti no šīs summas, iegūstot subsīdijas summu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā piemērotu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko sasniedza pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Šādi aprēķinātas subsīdijas apjoms bija 3,2 %. |
| --- | --- |

(42)

Subsīdijas apjomu aprēķināja, pamatojoties uz atmaksāto tirdzniecības pamatnodokli par precēm, kas iepirktas vietējā tirgū, un daļējo maksājumu atlīdzību par vietējā tirgū pirkto degvielu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Subsīdijas iegūšanai vajadzīgie maksājumi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitīti no šīs summas, iegūstot subsīdijas summu kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā piemērotu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko sasniedza pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Šādi aprēķinātas subsīdijas apjoms bija 3,2 %.

3.3.   Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)

3.3.1.   Juridiskais pamats

| (43) | Sīkāks DEBPS apraksts ir iekļauts dokumenta “EXIM politika 2004–2009” 4.3. iedaļā un “HOP I 2004–2009” 4.37.–4.53. iedaļā. |
| --- | --- |

(43)

Sīkāks DEBPS apraksts ir iekļauts dokumenta “EXIM politika 2004–2009” 4.3. iedaļā un “HOP I 2004–2009” 4.37.–4.53. iedaļā.

3.3.2.   Konstatējumi

| (44) | Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu DEBPS shēmā PIP. Tādēļ šajā izmeklēšanā nevajadzēja analizēt šo shēmu. |
| --- | --- |

(44)

Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu DEBPS shēmā PIP. Tādēļ šajā izmeklēšanā nevajadzēja analizēt šo shēmu.

3.4.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)

3.4.1.   Juridiskais pamats

| (45) | Sīkāks EPCGS apraksts ir iekļauts dokumenta “EXIM politika 2004–2009” 5. iedaļā un “HOP I 2004–2009” 5. iedaļā. |
| --- | --- |

(45)

Sīkāks EPCGS apraksts ir iekļauts dokumenta “EXIM politika 2004–2009” 5. iedaļā un “HOP I 2004–2009” 5. iedaļā.

3.4.2.   Konstatējumi

| (46) | Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu shēmā EPCGS PIP. Tādēļ šajā izmeklēšanā nevajadzēja analizēt šo shēmu. |
| --- | --- |

(46)

Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu shēmā EPCGS PIP. Tādēļ šajā izmeklēšanā nevajadzēja analizēt šo shēmu.

3.5.   Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“ITES”)

| (47) | Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu shēmā ITES PIP. Tādēļ šajā izmeklēšanā nevajadzēja analizēt šo shēmu. |
| --- | --- |

(47)

Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu shēmā ITES PIP. Tādēļ šajā izmeklēšanā nevajadzēja analizēt šo shēmu.

3.6.   Iepriekšējas licences shēma (“ALS”)/Iepriekšējas atļaujas shēma (“AAS”)

3.6.1.   Juridiskais pamats

| (48) | Šīs shēmas sīkāks apraksts ir iekļauts dokumenta “EXIM politika 2004–2009” 4.1.–4.1.14. iedaļā un “HOP I 2004–2009” 4.1.–4.30. iedaļā. Kopš 2006. gada 1. aprīļa šīs shēmas nosaukums ir mainīts; to sauc par Iepriekšējas atļaujas shēmu. |
| --- | --- |

(48)

Šīs shēmas sīkāks apraksts ir iekļauts dokumenta “EXIM politika 2004–2009” 4.1.–4.1.14. iedaļā un “HOP I 2004–2009” 4.1.–4.30. iedaļā. Kopš 2006. gada 1. aprīļa šīs shēmas nosaukums ir mainīts; to sauc par Iepriekšējas atļaujas shēmu.

3.6.2.   Konstatējumi

| (49) | Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu shēmā AAS PIP. Tādēļ šajā izmeklēšanā nevajadzēja analizēt šo shēmu. |
| --- | --- |

(49)

Tika konstatēts, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, neguva nekādu labumu shēmā AAS PIP. Tādēļ šajā izmeklēšanā nevajadzēja analizēt šo shēmu.

3.7.   Maharaštras valdības (“MV”) komplekso stimulu shēma

3.7.1.   Juridiskais pamats

| (50) | Lai veicinātu ražošanas nozaru izveidi štata mazāk attīstītajās teritorijās, MV, izmantojot shēmu, ko parasti dēvē par “Komplekso stimulu shēmu” (“PSI”), kopš 1964. gada ir piešķīrusi stimulus jaunām ražotnēm, kas tiek izveidotas štata jaunattīstības reģionos. Šo shēmu kopš ieviešanas vairākkārt grozīja, un “2001. gada shēma” darbojās no 2001. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam, un pēc tam tās darbības termiņu pagarināja līdz 2007. gada 31. martam. Maharaštras valdības shēmā PSI ir vairākas apakšshēmas, no kurām galvenās ir šādas: i) octroi nodokļa/ievešanas nodokļa kompensācija, ii) atbrīvojums no nodokļa par elektroenerģiju un iii) atbrīvojums no vietējā tirdzniecības nodokļa/vietējā tirdzniecības nodokļa atlikšana. Saskaņā ar MV 2001. gada shēmā nav iekļauta pēdējā shēma, t.i., ne atbrīvojums no tirdzniecības nodokļa, ne tirdzniecības nodokļa atlikšana. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmuma tiesības uz labumu gūšanu saskaņā ar šo shēmu ir noteiktas “Atbilstības sertifikātā”. Izmeklēšanā atklāja, ka vienīgā apakšshēma, ko ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, izmantoja PIP faktiski bija shēma par tirdzniecības nodokļa atlikšanu (iepriekš iii) daļa). |
| --- | --- |

(50)

Lai veicinātu ražošanas nozaru izveidi štata mazāk attīstītajās teritorijās, MV, izmantojot shēmu, ko parasti dēvē par “Komplekso stimulu shēmu” (“PSI”), kopš 1964. gada ir piešķīrusi stimulus jaunām ražotnēm, kas tiek izveidotas štata jaunattīstības reģionos. Šo shēmu kopš ieviešanas vairākkārt grozīja, un “2001. gada shēma” darbojās no 2001. gada 1. aprīļa līdz 2006. gada 31. martam, un pēc tam tās darbības termiņu pagarināja līdz 2007. gada 31. martam. Maharaštras valdības shēmā PSI ir vairākas apakšshēmas, no kurām galvenās ir šādas: i) octroi nodokļa/ievešanas nodokļa kompensācija, ii) atbrīvojums no nodokļa par elektroenerģiju un iii) atbrīvojums no vietējā tirdzniecības nodokļa/vietējā tirdzniecības nodokļa atlikšana. Saskaņā ar MV 2001. gada shēmā nav iekļauta pēdējā shēma, t.i., ne atbrīvojums no tirdzniecības nodokļa, ne tirdzniecības nodokļa atlikšana. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmuma tiesības uz labumu gūšanu saskaņā ar šo shēmu ir noteiktas “Atbilstības sertifikātā”. Izmeklēšanā atklāja, ka vienīgā apakšshēma, ko ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, izmantoja PIP faktiski bija shēma par tirdzniecības nodokļa atlikšanu (iepriekš iii) daļa).

3.7.2.   Atbilstība

| (51) | Lai būtu tiesības pieteikties, uzņēmumiem parasti jāveic ieguldījumi štata mazāk attīstītās teritorijās (kas atbilstoši to ekonomiskajai attīstībai ir klasificētas kategorijās, piemēram, mazāk attīstītas teritorijas, mazattīstītas teritorijas un vismazāk attīstītas teritorijas), izveidojot jaunu ražotni vai veicot liela apjoma kapitālieguldījumu esošas ražotnes paplašināšanā vai diversifikācijā. Stimula apjoma noteikšanā galvenais kritērijs ir tas, kurā teritorijā darbojas vai darbosies uzņēmums, kā arī ieguldījumu apjoms. |
| --- | --- |

(51)

Lai būtu tiesības pieteikties, uzņēmumiem parasti jāveic ieguldījumi štata mazāk attīstītās teritorijās (kas atbilstoši to ekonomiskajai attīstībai ir klasificētas kategorijās, piemēram, mazāk attīstītas teritorijas, mazattīstītas teritorijas un vismazāk attīstītas teritorijas), izveidojot jaunu ražotni vai veicot liela apjoma kapitālieguldījumu esošas ražotnes paplašināšanā vai diversifikācijā. Stimula apjoma noteikšanā galvenais kritērijs ir tas, kurā teritorijā darbojas vai darbosies uzņēmums, kā arī ieguldījumu apjoms.

3.7.3.   Praktiska ieviešana

| (52) | Atbilstības sertifikāts, ko ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, izdevusi MV, noteica, ka atbilstīgi tirdzniecības nodokļa atlikšanas apakšshēmai uzņēmumam ir tiesības atlikt štata tirdzniecības nodokļu maksājumu, ko iekasē par pārdevumiem iekšējā tirgū, uz 12 gadiem no iekasēšanas gada. |
| --- | --- |

(52)

Atbilstības sertifikāts, ko ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, izdevusi MV, noteica, ka atbilstīgi tirdzniecības nodokļa atlikšanas apakšshēmai uzņēmumam ir tiesības atlikt štata tirdzniecības nodokļu maksājumu, ko iekasē par pārdevumiem iekšējā tirgū, uz 12 gadiem no iekasēšanas gada.

3.7.4.   Secinājums

| (53) | Ar PSI tirdzniecības nodokļa atlikšanas apakšshēmu Maharaštras valdība piešķir subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. Šī apakšshēma ir Maharaštras valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju MV atsakās no nodokļu ieņēmumiem, ko tā iegūtu pretējā gadījumā. Šādi uzņēmums gūst labumu, jo tas uzlabo uzņēmuma likviditāti. |
| --- | --- |

(53)

Ar PSI tirdzniecības nodokļa atlikšanas apakšshēmu Maharaštras valdība piešķir subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. Šī apakšshēma ir Maharaštras valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju MV atsakās no nodokļu ieņēmumiem, ko tā iegūtu pretējā gadījumā. Šādi uzņēmums gūst labumu, jo tas uzlabo uzņēmuma likviditāti.

| (54) | Šī apakšshēma ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuri ir veikuši ieguldījumus konkrētās ģeogrāfiskās teritorijās, kuras ir Maharaštras štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kas atrodas ārpus šīm teritorijām. Ieguvumu līmenis atšķiras atbilstīgi attiecīgajai teritorijai. Šī shēma ir īpaša atbilstīgi pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktam un 3. panta 3. punktam, tādēļ tā ir kompensējama. |
| --- | --- |

(54)

Šī apakšshēma ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuri ir veikuši ieguldījumus konkrētās ģeogrāfiskās teritorijās, kuras ir Maharaštras štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kas atrodas ārpus šīm teritorijām. Ieguvumu līmenis atšķiras atbilstīgi attiecīgajai teritorijai. Šī shēma ir īpaša atbilstīgi pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktam un 3. panta 3. punktam, tādēļ tā ir kompensējama.

3.7.5.   Subsīdijas apjoma aprēķins

| (55) | Uzskata, ka saskaņā ar shēmas atlikšanas nosacījumu atliktā iekasētā tirdzniecības nodokļa apjoms štatā PIP ir vienāds ar tāda paša apjoma bezprocenta aizdevumu, ko piešķīrusi MV. Tādējādi ieguvums ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir aprēķināts, pamatojoties uz procenta likmi, ko uzņēmums maksāja par līdzīgu komercaizdevumu PIP. |
| --- | --- |

(55)

Uzskata, ka saskaņā ar shēmas atlikšanas nosacījumu atliktā iekasētā tirdzniecības nodokļa apjoms štatā PIP ir vienāds ar tāda paša apjoma bezprocenta aizdevumu, ko piešķīrusi MV. Tādējādi ieguvums ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir aprēķināts, pamatojoties uz procenta likmi, ko uzņēmums maksāja par līdzīgu komercaizdevumu PIP.

| (56) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas (skaitītāja) summu kā piemērotu saucēju pieskaitīja uzņēmuma kopējam apgrozījumam, ko tas sasniedza PIP, jo subsīdija nav atkarīga no eksporta un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas (skaitītāja) summu kā piemērotu saucēju pieskaitīja uzņēmuma kopējam apgrozījumam, ko tas sasniedza PIP, jo subsīdija nav atkarīga no eksporta un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (57) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, subsīdijas apjoms, ko uzņēmums saņēmis pēc šīs shēmas, ir 0,6 %. |
| --- | --- |

(57)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, subsīdijas apjoms, ko uzņēmums saņēmis pēc šīs shēmas, ir 0,6 %.

3.8.   Eksporta kredītu shēma (“ECS”)

3.8.1.   Juridiskais pamats

| (58) | Sīkāka informācija par šo shēmu ir sniegta Indijas Rezervju bankas (“RBI”) dokumentā Master Circular IECD Nr. 02/04.02.02/2006-07 (Eksporta kredīts ārvalstu valūtā) un Master Circular IECD Nr. 01/04.02.02/2006-07 (Eksporta kredīts rūpijās), kas ir adresēts visām Indijas komercbankām. |
| --- | --- |

(58)

Sīkāka informācija par šo shēmu ir sniegta Indijas Rezervju bankas (“RBI”) dokumentā Master Circular IECD Nr. 02/04.02.02/2006-07 (Eksporta kredīts ārvalstu valūtā) un Master Circular IECD Nr. 01/04.02.02/2006-07 (Eksporta kredīts rūpijās), kas ir adresēts visām Indijas komercbankām.

3.8.2.   Atbilstība

| (59) | Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji ir tiesīgi pieteikties uz šo shēmu. Konstatēja, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, guva labumu ECS. |
| --- | --- |

(59)

Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji ir tiesīgi pieteikties uz šo shēmu. Konstatēja, ka ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, guva labumu ECS.

3.8.3.   Praktiska ieviešana

| (60) | Saskaņā ar šo shēmu RBI nosaka obligātās maksimālās procentu likmes, ko gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā piemēro eksporta kredītiem un komercbankas var aprēķināt eksportētājam, “lai eksportētājiem būtu pieejams kredīts par starptautiski konkurētspējīgām likmēm”. ECS sastāvā ietilpst divas apakšshēmas: eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (“iepakošanas vajadzību apmierināšanai izsniegts kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. RBI arī dod norādījumus bankām, ka tām noteikta daļa neto kredītu jānodrošina eksporta finansēšanai. |
| --- | --- |

(60)

Saskaņā ar šo shēmu RBI nosaka obligātās maksimālās procentu likmes, ko gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā piemēro eksporta kredītiem un komercbankas var aprēķināt eksportētājam, “lai eksportētājiem būtu pieejams kredīts par starptautiski konkurētspējīgām likmēm”. ECS sastāvā ietilpst divas apakšshēmas: eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (“iepakošanas vajadzību apmierināšanai izsniegts kredīts”), kas attiecas uz eksportētājam izsniegtajiem kredītiem preču iepirkšanas, apstrādes, ražošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. RBI arī dod norādījumus bankām, ka tām noteikta daļa neto kredītu jānodrošina eksporta finansēšanai.

| (61) | Pateicoties šiem RBI Master Circulars (turpmāk – “galvenie apkārtraksti”), eksportētāji var saņemt eksporta kredītus par izdevīgākām procentu likmēm, kas, salīdzinot ar procentu likmēm parastiem komerckredītiem (“skaidras naudas kredīti”), ir zemākas un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(61)

Pateicoties šiem RBI Master Circulars (turpmāk – “galvenie apkārtraksti”), eksportētāji var saņemt eksporta kredītus par izdevīgākām procentu likmēm, kas, salīdzinot ar procentu likmēm parastiem komerckredītiem (“skaidras naudas kredīti”), ir zemākas un kuras nosaka tikai atbilstīgi tirgus apstākļiem.

3.8.4.   Secinājums par ECS

| (62) | Pirmkārt, ar ECS kredīta preferenciālajām procentu likmēm, kas noteiktas RBI galvenajos apkārtrakstos, var samazināt eksportētāja procentu izmaksas, salīdzinot ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai tirgus apstākļi, un konkrētajā gadījumā šādam eksportētājam tiek piešķirtas priekšrocības pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Secināja, ka priekšrocība tika piešķirta tikai tad, ja pastāvēja atšķirīgas likmes. Atšķirības starp likmēm, par kādām piešķirti kredīti atbilstīgi RBI galvenajiem apkārtrakstiem un “skaidras naudas” komerckredīta nosacījumiem, nav iespējams izskaidrot tikai ar komercbankas izturēšanos tirgū. |
| --- | --- |

(62)

Pirmkārt, ar ECS kredīta preferenciālajām procentu likmēm, kas noteiktas RBI galvenajos apkārtrakstos, var samazināt eksportētāja procentu izmaksas, salīdzinot ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai tirgus apstākļi, un konkrētajā gadījumā šādam eksportētājam tiek piešķirtas priekšrocības pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Secināja, ka priekšrocība tika piešķirta tikai tad, ja pastāvēja atšķirīgas likmes. Atšķirības starp likmēm, par kādām piešķirti kredīti atbilstīgi RBI galvenajiem apkārtrakstiem un “skaidras naudas” komerckredīta nosacījumiem, nav iespējams izskaidrot tikai ar komercbankas izturēšanos tirgū.

| (63) | Otrkārt, lai gan preferenciālos kredītus saskaņā ar ECS piešķir komercbankas, šī priekšrocība ir valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē. RBI ir valsts iestāde, tāpēc uz to attiecina definīciju “valdība”, kā izklāstīts pamatregulas 1. panta 3. punktā. Šīs bankas vienīgais īpašnieks ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. RBI dod norādījumus privātām struktūrām, jo komercbankām ir saistoši tās nosacījumi, tostarp arī par maksimālajām augstākajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti RBI galvenajos apkārtrakstos un RBI nolikumos par to, ka komercbankām noteikta to neto kredītu daļa jānovirza eksporta finansēšanai. Šie norādījumi uzliek pienākumu komercbankām veikt funkcijas, kas noteiktas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā, šajā gadījumā attiecībā uz aizdevumiem preferenciāla eksporta finansēšanas veidā. Šāda tiešu naudas līdzekļu nodošana aizdevumu veidā atbilstoši noteiktiem apstākļiem parasti tiek uzticēta valdībai, un prakse būtībā neatšķiras no valdības parastās prakses pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē. Šo subsīdiju saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskata par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu, tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(63)

Otrkārt, lai gan preferenciālos kredītus saskaņā ar ECS piešķir komercbankas, šī priekšrocība ir valdības finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē. RBI ir valsts iestāde, tāpēc uz to attiecina definīciju “valdība”, kā izklāstīts pamatregulas 1. panta 3. punktā. Šīs bankas vienīgais īpašnieks ir valsts, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. RBI dod norādījumus privātām struktūrām, jo komercbankām ir saistoši tās nosacījumi, tostarp arī par maksimālajām augstākajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti RBI galvenajos apkārtrakstos un RBI nolikumos par to, ka komercbankām noteikta to neto kredītu daļa jānovirza eksporta finansēšanai. Šie norādījumi uzliek pienākumu komercbankām veikt funkcijas, kas noteiktas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā, šajā gadījumā attiecībā uz aizdevumiem preferenciāla eksporta finansēšanas veidā. Šāda tiešu naudas līdzekļu nodošana aizdevumu veidā atbilstoši noteiktiem apstākļiem parasti tiek uzticēta valdībai, un prakse būtībā neatšķiras no valdības parastās prakses pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļas nozīmē. Šo subsīdiju saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu uzskata par īpašu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu, tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta rezultātiem.

3.8.5.   Subsīdijas apjoma aprēķins

| (64) | Subsīdijas apjoms tika aprēķināts, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kas samaksāti par PIP izmantotu eksporta kredītu, un to procentu likmi, kas būtu bijusi jāmaksā par attiecīgā uzņēmuma izmantotiem parastiem komerckredītiem. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam, ko sasniedza PIP, kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, guva labumu ECS un saņēma subsīdiju 0,9 %. |
| --- | --- |

(64)

Subsīdijas apjoms tika aprēķināts, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kas samaksāti par PIP izmantotu eksporta kredītu, un to procentu likmi, kas būtu bijusi jāmaksā par attiecīgā uzņēmuma izmantotiem parastiem komerckredītiem. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) pieskaitīja kopējam eksporta apgrozījumam, ko sasniedza PIP, kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, guva labumu ECS un saņēma subsīdiju 0,9 %.

3.9.   Kompensējamo subsīdiju apjoms

| (65) | Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem PIP konstatētais kompensējamo subsīdiju apjoms, kas izteikts ad valorem, izmeklēšanai pakļautajam ražotājam eksportētājam ir 4,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem PIP konstatētais kompensējamo subsīdiju apjoms, kas izteikts ad valorem, izmeklēšanai pakļautajam ražotājam eksportētājam ir 4,7 %.

| (66) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, PIP veica 100 % sulfanilskābes eksporta no Indijas uz Kopienu. Nebija pieejama nekāda informācija, kas liecinātu, ka citu iespējamo ražotāju eksportētāju subsidēšana būtu zemākā līmenī.













  SHĒMA
  UZŅĒMUMS | EOU (14) | DEPBS | EPCGS | ITES | ALS | Maharaštras štata shēma | ECS (14) | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % | % |
| Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited | 3,2 | nulle | nulle | nulle | nulle | 0,6 | 0,9 | 4,7 |

(66)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, PIP veica 100 % sulfanilskābes eksporta no Indijas uz Kopienu. Nebija pieejama nekāda informācija, kas liecinātu, ka citu iespējamo ražotāju eksportētāju subsidēšana būtu zemākā līmenī.

SHĒMA

UZŅĒMUMS

EOU (14)

DEPBS

EPCGS

ITES

ALS

Maharaštras štata shēma

ECS (14)

Kopā

%

%

%

%

%

%

%

%

Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited

3,2

nulle

nulle

nulle

nulle

0,6

0,9

4,7

3.10.   Secinājumi attiecībā uz subsidēšanas turpināšanos vai atkārtošanos

| (67) | Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu pārtraukšanas rezultātā subsidēšana turpinātos vai atkārtotos. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu pārtraukšanas rezultātā subsidēšana turpinātos vai atkārtotos.

| (68) | Tika noskaidrots, ka, lai gan konstatētais subsīdijas apmērs termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā bija zemāks nekā sākotnējā izmeklēšanā atklātais, attiecīgā ražojuma Indijas eksportētājs, kas sadarbojās, joprojām guva labumu, Indijas iestādēm turpinot kompensējamo subsidēšanu. Attiecībā uz galveno shēmu, ko izmeklēja PIP, t.i., EOUS, saskaņā ar dokumentu “EXIM politika 2004–2009” uz eksportu orientētas struktūras statuss sniedz atkārtotus ieguvumus, un nekas nenorāda uz to, ka šīs programmas tuvākajā nākotnē būtu paredzēts pārtraukt. Šādos apstākļos ir skaidrs, ka attiecīgā ražojuma eksportētājs arī nākotnē turpinās saņemt kompensējamās subsīdijas. |
| --- | --- |

(68)

Tika noskaidrots, ka, lai gan konstatētais subsīdijas apmērs termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanas laikā bija zemāks nekā sākotnējā izmeklēšanā atklātais, attiecīgā ražojuma Indijas eksportētājs, kas sadarbojās, joprojām guva labumu, Indijas iestādēm turpinot kompensējamo subsidēšanu. Attiecībā uz galveno shēmu, ko izmeklēja PIP, t.i., EOUS, saskaņā ar dokumentu “EXIM politika 2004–2009” uz eksportu orientētas struktūras statuss sniedz atkārtotus ieguvumus, un nekas nenorāda uz to, ka šīs programmas tuvākajā nākotnē būtu paredzēts pārtraukt. Šādos apstākļos ir skaidrs, ka attiecīgā ražojuma eksportētājs arī nākotnē turpinās saņemt kompensējamās subsīdijas.

| (69) | Tā kā ir pierādīts, ka subsidēšana turpinājās pārskatīšanas laikā un ir iespējams, ka tā turpināsies nākotnē, jautājums par subsidēšanas atkārtošanās iespējamību ir nebūtisks. |
| --- | --- |

(69)

Tā kā ir pierādīts, ka subsidēšana turpinājās pārskatīšanas laikā un ir iespējams, ka tā turpināsies nākotnē, jautājums par subsidēšanas atkārtošanās iespējamību ir nebūtisks.

3.11.   Apstākļu maiņas ilglaicīgums

| (70) | Saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu tika arī pārbaudīts, vai apstākļu pārmaiņas attiecībā uz sākotnējo izmeklēšanu saistībā ar dempingu pamatoti var uzskatīt par ilglaicīgām. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu tika arī pārbaudīts, vai apstākļu pārmaiņas attiecībā uz sākotnējo izmeklēšanu saistībā ar dempingu pamatoti var uzskatīt par ilglaicīgām.

| (71) | Jāatgādina, ka starpposma pārskatīšana, izpaliekot citu Indijas eksportētāju sadarbībai, aprobežojās ar Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. subsidēšanas līmeņa analīzi. |
| --- | --- |

(71)

Jāatgādina, ka starpposma pārskatīšana, izpaliekot citu Indijas eksportētāju sadarbībai, aprobežojās ar Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. subsidēšanas līmeņa analīzi.

| (72) | Attiecībā uz iepriekš 68. apsvērumā minētajiem konstatējumiem par apstākļu maiņas ilglaicīgumu secināja, ka nav iemesla uzskatīt, ka subsidēšanas mainītais līmenis nav ilglaicīgs. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz iepriekš 68. apsvērumā minētajiem konstatējumiem par apstākļu maiņas ilglaicīgumu secināja, ka nav iemesla uzskatīt, ka subsidēšanas mainītais līmenis nav ilglaicīgs.

4.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (73) | Līdzīgu ražojumu Kopienā ražo divi ražotāji, kuru saražotā produkcija ir uzskatāma par kopējo līdzīga ražojuma Kopienas produkciju pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(73)

Līdzīgu ražojumu Kopienā ražo divi ražotāji, kuru saražotā produkcija ir uzskatāma par kopējo līdzīga ražojuma Kopienas produkciju pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē.

| (74) | Jāatgādina, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu uzņēmumiem “Sorochimie Chimie Fine” un “Quimigal SA” ir citi nosaukumi; pirmais pārdēvēts par “Ardenity” un otrais par “CUF Químicos Industriais”. |
| --- | --- |

(74)

Jāatgādina, ka salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu uzņēmumiem “Sorochimie Chimie Fine” un “Quimigal SA” ir citi nosaukumi; pirmais pārdēvēts par “Ardenity” un otrais par “CUF Químicos Industriais”.

| (75) | Šie divi ražotāji sadarbojās ar izmeklēšanas veicējiem un atbalstīja pārskatīšanas pieprasījumu. Tāpēc tie veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(75)

Šie divi ražotāji sadarbojās ar izmeklēšanas veicējiem un atbalstīja pārskatīšanas pieprasījumu. Tāpēc tie veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē.

5.   KOPIENAS TIRGUS STĀVOKLIS

5.1.   Patēriņš Kopienas tirgū

| (76) | Kopienas acīmredzamo patēriņu noteica, pamatojoties uz:






  — | Eurostat datiem par attiecīgā ražojuma importu Kopienas tirgū, |
| --- | --- | --- |

(76)

Kopienas acīmredzamo patēriņu noteica, pamatojoties uz:

—

Eurostat datiem par attiecīgā ražojuma importu Kopienas tirgū,

| — | anketās iegūto informāciju par Kopienas ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

—

anketās iegūto informāciju par Kopienas ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Kopienas tirgū.

| (77) | Kopienas sulfanilskābes patēriņš PIP bija aptuveni 10 000 tonnas. Attiecīgajā periodā tika novērota patēriņa samazināšanās par 6 %.
  1.   tabula
  Patēriņš Kopienas tirgū | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (tonnas) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |
| Indekss | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

(77)

Kopienas sulfanilskābes patēriņš PIP bija aptuveni 10 000 tonnas. Attiecīgajā periodā tika novērota patēriņa samazināšanās par 6 %.

1.   tabula

Patēriņš Kopienas tirgū

2003

2004

2005

2006

PIP

Patēriņš (tonnas)

10 684

10 443

10 899

9 939

9 997

Indekss

100

98

102

93

94

5.1.1.   Pašreizējais imports no attiecīgās valsts

| (78) | Lai ievērotu uzņēmējdarbības informācijas konfidencialitāti un ņemot vērā to, ka Kokan pārstāv 100 % Indijas izcelsmes importa, ir bijis nepieciešams nozīmīgu informāciju 2. līdz 5. tabulā sniegt indeksu veidā. |
| --- | --- |

(78)

Lai ievērotu uzņēmējdarbības informācijas konfidencialitāti un ņemot vērā to, ka Kokan pārstāv 100 % Indijas izcelsmes importa, ir bijis nepieciešams nozīmīgu informāciju 2. līdz 5. tabulā sniegt indeksu veidā.

5.1.2.   Attiecīgā importa apjoms un importa tirgus daļa PIP

| (79) | Indijas importa apjomi un tirgus daļas mainījās, kā parādīts tālākajās tabulās.
  2.   tabula
  Imports no attiecīgās valsts










  Imports () | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |
| Avots: Eurostat. |

(79)

Indijas importa apjomi un tirgus daļas mainījās, kā parādīts tālākajās tabulās.

2.   tabula

Imports no attiecīgās valsts

Imports ()

2003

2004

2005

2006

PIP

Indekss

100

54

59

56

60

Avots: Eurostat.

3.   tabula

Attiecīgās valsts tirgus daļa

| Tirgus daļa | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

Tirgus daļa

2003

2004

2005

2006

PIP

Indekss

100

55

58

60

64

| (80) | Importa apjomi no attiecīgās valsts samazinājās par 40 % laikposmā no 2003. gada līdz PIP, un Indijas importa tirgus daļa samazinājās par 36 %. |
| --- | --- |

(80)

Importa apjomi no attiecīgās valsts samazinājās par 40 % laikposmā no 2003. gada līdz PIP, un Indijas importa tirgus daļa samazinājās par 36 %.

5.2.   Attiecīgā ražojuma importa cenu attīstība un cenu politika

4.   tabula

Attiecīgā importa cenas

| Cenas par vienību | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |
| Avots: Eurostat. |

Cenas par vienību

2003

2004

2005

2006

PIP

Indekss

100

85

96

110

111

Avots: Eurostat.

| (81) | Attiecīgā Indijas izcelsmes importa vidējā cena attiecīgajā laikposmā paaugstinājās par 11 %. |
| --- | --- |

(81)

Attiecīgā Indijas izcelsmes importa vidējā cena attiecīgajā laikposmā paaugstinājās par 11 %.

| (82) | Lai aprēķinātu cenas līmeņa samazinājumu PIP, Kopienas ražošanas nozares ražotāja cenas nesaistītiem pircējiem tika salīdzinātas ar attiecīgas valsts importa CIF cenām līdz Kopienas robežai, kas pienācīgi koriģētas, lai atspoguļotu cenu pēc izkraušanas. Korekciju izdarīja, paaugstinot cenas atbilstīgi parastam muitas nodoklim un pēcimporta izmaksām. Salīdzinājums liecināja, ka koriģētās Indijas cenas nebija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Novērotais cenu paaugstinājums un pazeminātu cenu neesība ir jāskaidro ar dažādām cenu saistībām, ko Indijas eksportētājs piedāvāja kopš pasākumu noteikšanas 2002. gadā. |
| --- | --- |

(82)

Lai aprēķinātu cenas līmeņa samazinājumu PIP, Kopienas ražošanas nozares ražotāja cenas nesaistītiem pircējiem tika salīdzinātas ar attiecīgas valsts importa CIF cenām līdz Kopienas robežai, kas pienācīgi koriģētas, lai atspoguļotu cenu pēc izkraušanas. Korekciju izdarīja, paaugstinot cenas atbilstīgi parastam muitas nodoklim un pēcimporta izmaksām. Salīdzinājums liecināja, ka koriģētās Indijas cenas nebija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Novērotais cenu paaugstinājums un pazeminātu cenu neesība ir jāskaidro ar dažādām cenu saistībām, ko Indijas eksportētājs piedāvāja kopš pasākumu noteikšanas 2002. gadā.

5.3.   Imports no citām trešām valstīm

5.   tabula

Imports no citām trešām valstīm

| Pārējā pasaule | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (indekss) | 100 | 93 | 114 | 91 | 91 |
| Tirgus daļa (indekss) | 100 | 95 | 112 | 98 | 97 |
| Cenas par vienību (euro par tonnu) | 855 | 930 | 1 077 | 1 059 | 1 018 |
| Indekss | 100 | 109 | 126 | 124 | 119 |
| Avots: Eurostat. |

Pārējā pasaule

2003

2004

2005

2006

PIP

Imports (indekss)

100

93

114

91

91

Tirgus daļa (indekss)

100

95

112

98

97

Cenas par vienību (euro par tonnu)

855

930

1 077

1 059

1 018

Indekss

100

109

126

124

119

Avots: Eurostat.

| (83) | Importa apjoms no citām trešām valstīm samazinājās par 9 % attiecīgajā periodā. To tirgus daļa nedaudz samazinājās par 3 %. Galvenās eksportētājas valstis, proti, Amerikas Savienotās Valstis (ASV) un ĶTR nodrošināja gandrīz 100 % no šī importa attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(83)

Importa apjoms no citām trešām valstīm samazinājās par 9 % attiecīgajā periodā. To tirgus daļa nedaudz samazinājās par 3 %. Galvenās eksportētājas valstis, proti, Amerikas Savienotās Valstis (ASV) un ĶTR nodrošināja gandrīz 100 % no šī importa attiecīgajā periodā.

| (84) | Sulfanilskābes cenas no citām trešām valstīm vidēji bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, kā arī zemākas par Indijas cenām. Ir jāatgādina, ka uz ĶTR izcelsmes sulfanilskābes importu attiecās antidempinga maksājums 21 % 2002. gadā, ko paaugstināja līdz 33,7 % 2004. gadā pēc antiabsorbcijas izmeklēšanas. |
| --- | --- |

(84)

Sulfanilskābes cenas no citām trešām valstīm vidēji bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, kā arī zemākas par Indijas cenām. Ir jāatgādina, ka uz ĶTR izcelsmes sulfanilskābes importu attiecās antidempinga maksājums 21 % 2002. gadā, ko paaugstināja līdz 33,7 % 2004. gadā pēc antiabsorbcijas izmeklēšanas.

5.4.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

5.4.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (85) | Lai ievērotu uzņēmējdarbības informācijas konfidencialitāti, ir bijis nepieciešams informāciju par diviem uzņēmumiem, kas veido Kopienas ražošanas nozari, sniegt indeksu veidā. |
| --- | --- |

(85)

Lai ievērotu uzņēmējdarbības informācijas konfidencialitāti, ir bijis nepieciešams informāciju par diviem uzņēmumiem, kas veido Kopienas ražošanas nozari, sniegt indeksu veidā.

| (86) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu tika pārbaudīti visi nozīmīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas saistīti ar Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(86)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu tika pārbaudīti visi nozīmīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas saistīti ar Kopienas ražošanas nozari.

5.4.2.   Dati attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari

a)   Ražošanas apjoms, uzstādīto ražošanas iekārtu jauda un jaudas izmantošanas koeficients

6.   tabula

Ražošanas apjoms, uzstādīto ražošanas iekārtu jauda, jaudas izmantošana

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jauda tonnās (indekss) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |
| Ražošanas apjoms tonnās (indekss) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |
| Jaudas izmantošana (indekss) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare. |

2003

2004

2005

2006

PIP

Jauda tonnās (indekss)

100

100

100

105

112

Ražošanas apjoms tonnās (indekss)

100

119

115

115

117

Jaudas izmantošana (indekss)

100

119

115

109

105

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare.

| (87) | Kopienas ražošanas nozares ražošanas līmenis PIP bija par 17 % augstāks, nekā reģistrētais līmenis attiecīgā perioda sākumā. Turklāt Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %, jo viens Kopienas ražotājs palielināja savu jaudu, investējot iekārtā, lai ražotu attīrīto sulfanilskābi. Šie divi faktori kopumā nodrošināja vispārēju Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantošanas indeksa palielinājumu attiecīgajā periodā. Ir arī jāatgādina, ka Kopienas ražošanas nozare sasniedza apmierinošu jaudas izmantošanas līmeni (75–80 % robežās) PIP. |
| --- | --- |

(87)

Kopienas ražošanas nozares ražošanas līmenis PIP bija par 17 % augstāks, nekā reģistrētais līmenis attiecīgā perioda sākumā. Turklāt Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %, jo viens Kopienas ražotājs palielināja savu jaudu, investējot iekārtā, lai ražotu attīrīto sulfanilskābi. Šie divi faktori kopumā nodrošināja vispārēju Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantošanas indeksa palielinājumu attiecīgajā periodā. Ir arī jāatgādina, ka Kopienas ražošanas nozare sasniedza apmierinošu jaudas izmantošanas līmeni (75–80 % robežās) PIP.

b)   Krājumi

| (88) | Kopienas ražošanas nozares krājumu līmenis gada beigās samazinājās par 22 % attiecīgajā periodā. Krājumu līmenis nozīmīgi samazinājās 2004. un 2005. gadā, bet strauji palielinājās 2006. gadā un PIP.
  7.   tabula
  Noslēguma krājumi pēc apjoma | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi tonnās (indekss) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare. |

(88)

Kopienas ražošanas nozares krājumu līmenis gada beigās samazinājās par 22 % attiecīgajā periodā. Krājumu līmenis nozīmīgi samazinājās 2004. un 2005. gadā, bet strauji palielinājās 2006. gadā un PIP.

7.   tabula

Noslēguma krājumi pēc apjoma

2003

2004

2005

2006

PIP

Krājumi tonnās (indekss)

100

35

38

64

78

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare.

c)   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un pieaugums

| (89) | Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms PIP bija par 5 % augstāks, nekā attiecīgā perioda sākumā. Tā kā Kopienas patēriņš samazinājās par 6 % attiecīgajā periodā (sk. 77. apsvērumu), Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 12 % tajā pašā periodā. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa ieguva aptuveni 7 procentu punktus attiecīgajā periodā. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa bija virs 50 % visu attiecīgo periodu.
  8.   tabula
  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms tonnas (indekss) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |
| Tirgus daļa % (indekss) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare. |

(89)

Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms PIP bija par 5 % augstāks, nekā attiecīgā perioda sākumā. Tā kā Kopienas patēriņš samazinājās par 6 % attiecīgajā periodā (sk. 77. apsvērumu), Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 12 % tajā pašā periodā. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa ieguva aptuveni 7 procentu punktus attiecīgajā periodā. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa bija virs 50 % visu attiecīgo periodu.

8.   tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2003

2004

2005

2006

PIP

Pārdošanas apjoms tonnas (indekss)

100

114

107

105

105

Tirgus daļa % (indekss)

100

116

105

113

112

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare.

| (90) | Jāatgādina, ka Kopienas patēriņa samazināšanās 2006. gadā un PIP zināmā mērā ietekmēja Kopienas ražošanas nozares pieaugumu. Tirgus daļas palielināšanās tiek skaidrota vienlīdz gan ar pārdošanas apjomu palielināšanos, gan ar mazāku patēriņu, attiecīgajam periodam tuvojoties nobeigumam. |
| --- | --- |

(90)

Jāatgādina, ka Kopienas patēriņa samazināšanās 2006. gadā un PIP zināmā mērā ietekmēja Kopienas ražošanas nozares pieaugumu. Tirgus daļas palielināšanās tiek skaidrota vienlīdz gan ar pārdošanas apjomu palielināšanos, gan ar mazāku patēriņu, attiecīgajam periodam tuvojoties nobeigumam.

d)   Faktori, kas ietekmē Kopienas cenas

| (91) | Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas būtiski paaugstinājās par 26 % attiecīgajā periodā. Liekas, ka kopš 2005. gada novērotās izmaiņas īpaši atspoguļo 2004. gadā pret Ķīnas importu noteikto antiabsorbcijas pasākumu iedarbību. Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nozīmīgi paaugstinājās no 2004. līdz 2005. gadam un pēc tam saglabājās samērā stabilas. Tomēr šī paaugstinājuma līmenis bija zemāks, nekā cenas paaugstinājums anilīnam, kas ir vissvarīgākā izejviela sulfanilskābes ražošanā. Patiešām, anilīns, kas ir benzola atvasinājums un veidoja aptuveni 50 % no kopējām ražošanas izmaksām PIP, ietekmēja cenas paaugstinājumu par aptuveni 45 % no 2003. gada līdz PIP.
  9.   tabula
  Pārdošanas cenas | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā pārdošanas cena (indekss) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare. |

(91)

Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas būtiski paaugstinājās par 26 % attiecīgajā periodā. Liekas, ka kopš 2005. gada novērotās izmaiņas īpaši atspoguļo 2004. gadā pret Ķīnas importu noteikto antiabsorbcijas pasākumu iedarbību. Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas nozīmīgi paaugstinājās no 2004. līdz 2005. gadam un pēc tam saglabājās samērā stabilas. Tomēr šī paaugstinājuma līmenis bija zemāks, nekā cenas paaugstinājums anilīnam, kas ir vissvarīgākā izejviela sulfanilskābes ražošanā. Patiešām, anilīns, kas ir benzola atvasinājums un veidoja aptuveni 50 % no kopējām ražošanas izmaksām PIP, ietekmēja cenas paaugstinājumu par aptuveni 45 % no 2003. gada līdz PIP.

9.   tabula

Pārdošanas cenas

2003

2004

2005

2006

PIP

Vidējā pārdošanas cena (indekss)

100

104

124

125

126

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare.

e)   Nodarbinātība un ražīgums

| (92) | Nodarbinātības līmenis samazinājās par 9 % laikposmā no 2003. gada līdz PIP, bet ražošana palielinājās, tādējādi atspoguļojot Kopienas ražošanas nozares ražīguma un konkurētspējas pieaugumu. Vidējās izmaksas uz vienu nodarbināto tajā pašā laikā tomēr paaugstinājās par 15 %.
  10.   tabula
  Nodarbinātība un ražīgums | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība (indekss) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |
| Ražīgums (indekss) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |
| Vidējās darba izmaksas (indekss) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare. |

(92)

Nodarbinātības līmenis samazinājās par 9 % laikposmā no 2003. gada līdz PIP, bet ražošana palielinājās, tādējādi atspoguļojot Kopienas ražošanas nozares ražīguma un konkurētspējas pieaugumu. Vidējās izmaksas uz vienu nodarbināto tajā pašā laikā tomēr paaugstinājās par 15 %.

10.   tabula

Nodarbinātība un ražīgums

2003

2004

2005

2006

PIP

Nodarbinātība (indekss)

100

96

96

98

91

Ražīgums (indekss)

100

125

120

117

129

Vidējās darba izmaksas (indekss)

100

82

94

106

115

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare.

f)   Rentabilitāte

11.   tabula

Rentabilitāte

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | –1 286 | 1 519 | 335 | 191 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare. |

2003

2004

2005

2006

PIP

Indekss

100

–1 286

1 519

335

191

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare.

| (93) | Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, izņemot 2005. gadu, bija aptuveni 1 % vai zemāka par 1 % no tās apgrozījuma. Nozīmīgi zaudējumi tika reģistrēti 2004. gadā, bet Kopienas ražošanas nozare strādāja ar peļņu 2005., 2006. gadā un PIP. Ņemot vērā, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte bija ļoti zema 2003. gadā, šķietamais pieaugums, kas parādās attiecīgajā periodā, nodrošināja rentabilitāti, kas bija daudz zemāka par šāda veida ražošanas nozarē pieņemamo līmeni. |
| --- | --- |

(93)

Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, izņemot 2005. gadu, bija aptuveni 1 % vai zemāka par 1 % no tās apgrozījuma. Nozīmīgi zaudējumi tika reģistrēti 2004. gadā, bet Kopienas ražošanas nozare strādāja ar peļņu 2005., 2006. gadā un PIP. Ņemot vērā, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte bija ļoti zema 2003. gadā, šķietamais pieaugums, kas parādās attiecīgajā periodā, nodrošināja rentabilitāti, kas bija daudz zemāka par šāda veida ražošanas nozarē pieņemamo līmeni.

| (94) | Jāatgādina arī, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti ietekmēja izejvielu cenu pārmaiņas. Vidējās ražošanas izmaksas palielinājās par 25 % laikā no 2003. gada līdz PIP. Kā iepriekš 91. apsvērumā minēts, anilīns ir galvenā izejviela sulfanilskābes ražošanā, un tas nosaka aptuveni pusi no ražošanas izmaksām. Ņemot vērā to, ka anilīna cenas nozīmīgi paaugstinājās 2004. gadā, Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas klientiem un cieta zaudējumus. Stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē uzlabojās 2005. gadā, jo anilīna cenas stabilizējās un Kopienas ražošanas nozare varēja paaugstināt sulfanilskābes cenas līdz vajadzīgajam līmenim, lai nosegtu izejvielu izmaksu palielinājumu. Saskaroties ar jaunu anilīna cenu paaugstinājumu, Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte 2006. gadā un PIP pazeminājās zem 1 % līmeņa attiecībā pret apgrozījumu. |
| --- | --- |

(94)

Jāatgādina arī, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti ietekmēja izejvielu cenu pārmaiņas. Vidējās ražošanas izmaksas palielinājās par 25 % laikā no 2003. gada līdz PIP. Kā iepriekš 91. apsvērumā minēts, anilīns ir galvenā izejviela sulfanilskābes ražošanā, un tas nosaka aptuveni pusi no ražošanas izmaksām. Ņemot vērā to, ka anilīna cenas nozīmīgi paaugstinājās 2004. gadā, Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt cenas klientiem un cieta zaudējumus. Stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē uzlabojās 2005. gadā, jo anilīna cenas stabilizējās un Kopienas ražošanas nozare varēja paaugstināt sulfanilskābes cenas līdz vajadzīgajam līmenim, lai nosegtu izejvielu izmaksu palielinājumu. Saskaroties ar jaunu anilīna cenu paaugstinājumu, Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte 2006. gadā un PIP pazeminājās zem 1 % līmeņa attiecībā pret apgrozījumu.

g)   Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

12.   tabula

Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem

| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (indekss) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |
| Ienākumi no ieguldījumiem (indekss) | 100 | –1 779 | 2 498 | 420 | 224 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare. |

2003

2004

2005

2006

PIP

Ieguldījumi (indekss)

100

39

57

255

305

Ienākumi no ieguldījumiem (indekss)

100

–1 779

2 498

420

224

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare.

| (95) | Kopienas ražošanas nozare joprojām veica ieguldījumus sulfanilskābes ražošanā visā attiecīgajā periodā. Papildus ieguldījumiem, kas galvenokārt ir saistīti ar esošo pamatlīdzekļu uzturēšanu, viens Kopienas ražotājs 2006. gadā un PIP veica ieguldījumus, lai palielinātu jaudu attiecībā uz attīrītās sulfanilskābes ražošanu. Tomēr jāatgādina, ka sagaidāms, ka šī jaunā jauda pilnībā darbosies, tikai sākot ar 2008. gadu. |
| --- | --- |

(95)

Kopienas ražošanas nozare joprojām veica ieguldījumus sulfanilskābes ražošanā visā attiecīgajā periodā. Papildus ieguldījumiem, kas galvenokārt ir saistīti ar esošo pamatlīdzekļu uzturēšanu, viens Kopienas ražotājs 2006. gadā un PIP veica ieguldījumus, lai palielinātu jaudu attiecībā uz attīrītās sulfanilskābes ražošanu. Tomēr jāatgādina, ka sagaidāms, ka šī jaunā jauda pilnībā darbosies, tikai sākot ar 2008. gadu.

| (96) | Tā kā Kopienas ražošanas nozarei bija maza peļņa visā attiecīgajā periodā, rādītājs par ienākumiem no ieguldījumiem, kas izsaka to rezultātus pirms nodokļu nomaksas kā procentus no sulfanilskābes ražošanā izmantoto pamatlīdzekļu vidējās sākuma un noslēguma tīrās vērtības, arī bija ļoti mazs, proti, aptuveni 2 % PIP. |
| --- | --- |

(96)

Tā kā Kopienas ražošanas nozarei bija maza peļņa visā attiecīgajā periodā, rādītājs par ienākumiem no ieguldījumiem, kas izsaka to rezultātus pirms nodokļu nomaksas kā procentus no sulfanilskābes ražošanā izmantoto pamatlīdzekļu vidējās sākuma un noslēguma tīrās vērtības, arī bija ļoti mazs, proti, aptuveni 2 % PIP.

| (97) | Izmeklēšana apliecināja, ka Kopienas ražošanas nozares kapitāla vajadzības nelabvēlīgi ietekmēja smagais finansiālais stāvoklis. Lai gan viens no Kopienas ražotājiem ir dalībnieks lielā grupā, kapitāla vajadzības ne vienmēr tiek apmierinātas vēlamajā līmenī, jo finanšu resursi kopumā šajā grupā tiek piešķirti visrentablākajām struktūrām. |
| --- | --- |

(97)

Izmeklēšana apliecināja, ka Kopienas ražošanas nozares kapitāla vajadzības nelabvēlīgi ietekmēja smagais finansiālais stāvoklis. Lai gan viens no Kopienas ražotājiem ir dalībnieks lielā grupā, kapitāla vajadzības ne vienmēr tiek apmierinātas vēlamajā līmenī, jo finanšu resursi kopumā šajā grupā tiek piešķirti visrentablākajām struktūrām.

h)   Naudas plūsma

| (98) | Naudas plūsma ievērojami samazinājās – par 85 % no 2003. gada līdz PIP, tomēr tā saglabājās pozitīva. Naudas plūsma nesekoja rentabilitātes tendencei, jo to ietekmēja ar naudu nesaistītas operācijas, piemēram, amortizācija un krājumu kustība.
  13.   tabula
  Naudas plūsma










  Naudas plūsma | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekss | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare. |

(98)

Naudas plūsma ievērojami samazinājās – par 85 % no 2003. gada līdz PIP, tomēr tā saglabājās pozitīva. Naudas plūsma nesekoja rentabilitātes tendencei, jo to ietekmēja ar naudu nesaistītas operācijas, piemēram, amortizācija un krājumu kustība.

13.   tabula

Naudas plūsma

Naudas plūsma

2003

2004

2005

2006

PIP

Indekss

100

41

64

32

15

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza Kopienas ražošanas nozare.

5.5.   Secinājums

| (99) | Laikposmā no 2003. gadam līdz PIP lielākā daļa rādītāju attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari bija ar pozitīvu tendenci: pārdošanas apjomi, jaudu izmantošana, ražošanas apjoms, noslēguma krājumi, ražīgums, ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem. Tomēr rentabilitāte joprojām bija zem 1 % no apgrozījuma PIP. |
| --- | --- |

(99)

Laikposmā no 2003. gadam līdz PIP lielākā daļa rādītāju attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari bija ar pozitīvu tendenci: pārdošanas apjomi, jaudu izmantošana, ražošanas apjoms, noslēguma krājumi, ražīgums, ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem. Tomēr rentabilitāte joprojām bija zem 1 % no apgrozījuma PIP.

| (100) | Kopienas ražošanas nozare ir guvusi labumu no sulfanilskābes vienības cenas pieauguma, sevišķi kopš 2004. gada līdz PIP beigām. Tomēr pārdošanas cenas paaugstinājums nevarēja pilnībā kompensēt ražošanas izmaksu pieaugumu, tāpēc peļņas norma samazinājās. |
| --- | --- |

(100)

Kopienas ražošanas nozare ir guvusi labumu no sulfanilskābes vienības cenas pieauguma, sevišķi kopš 2004. gada līdz PIP beigām. Tomēr pārdošanas cenas paaugstinājums nevarēja pilnībā kompensēt ražošanas izmaksu pieaugumu, tāpēc peļņas norma samazinājās.

| (101) | Turklāt Kopienas patēriņa samazināšanās 2006. gadā un PIP zināmā mērā kavēja Kopienas ražošanas nozares stāvokļa uzlabošanos. |
| --- | --- |

(101)

Turklāt Kopienas patēriņa samazināšanās 2006. gadā un PIP zināmā mērā kavēja Kopienas ražošanas nozares stāvokļa uzlabošanos.

| (102) | Kopumā ir skaidrs, ka antidempinga pasākumu ieviešana ļāva Kopienas ražošanas nozarei stabilizēt stāvokli, bet ne pilnībā atlabt no kaitējuma izejvielu izmaksu pieauguma dēļ, ko Kopienas ražošanas nozare nevarēja uzlikt klientiem. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozare sāka ieguldīt jaunās iekārtās. |
| --- | --- |

(102)

Kopumā ir skaidrs, ka antidempinga pasākumu ieviešana ļāva Kopienas ražošanas nozarei stabilizēt stāvokli, bet ne pilnībā atlabt no kaitējuma izejvielu izmaksu pieauguma dēļ, ko Kopienas ražošanas nozare nevarēja uzlikt klientiem. Tomēr izmeklēšana parādīja, ka attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozare sāka ieguldīt jaunās iekārtās.

| (103) | Iepriekšminētajā analīzē noskaidrojās, ka, no vienas puses, attiecīgajā periodā apjomu rādītāji mainījās pozitīvā virzienā. No otras puses, tādi finanšu rādītāji par Kopienas ražošanas nozari kā rentabilitāte un naudas plūsma liecināja, ka Kopienas ražošanas nozare vēl atrodas riskantā ekonomiskā stāvoklī. Tāpēc secinājums ir, ka tā pilnībā nebija atguvusies no subsidēšanas kaitīgās iedarbības. |
| --- | --- |

(103)

Iepriekšminētajā analīzē noskaidrojās, ka, no vienas puses, attiecīgajā periodā apjomu rādītāji mainījās pozitīvā virzienā. No otras puses, tādi finanšu rādītāji par Kopienas ražošanas nozari kā rentabilitāte un naudas plūsma liecināja, ka Kopienas ražošanas nozare vēl atrodas riskantā ekonomiskā stāvoklī. Tāpēc secinājums ir, ka tā pilnībā nebija atguvusies no subsidēšanas kaitīgās iedarbības.

6.   KAITĒJUMA ATSĀKŠANĀS IESPĒJAMĪBA

6.1.   Vispārīgi aspekti

| (104) | Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika veikta analīze par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti. Šajā sakarā tika pārbaudītas iespējamās eksporta apjomu un cenu izmaiņas it sevišķi no attiecīgās valsts, kā arī to iespējamā ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli situācijā, kad nepiemēro pasākumus. |
| --- | --- |

(104)

Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika veikta analīze par kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ja spēkā esošie pasākumi tiktu atcelti. Šajā sakarā tika pārbaudītas iespējamās eksporta apjomu un cenu izmaiņas it sevišķi no attiecīgās valsts, kā arī to iespējamā ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli situācijā, kad nepiemēro pasākumus.

6.2.   Izmaiņas importa apjomos un cenās no attiecīgās valsts, ja pasākumi tiktu atcelti

| (105) | Jāatgādina, ka pat esot spēkā antisubsidēšanas pasākumiem, importa tirgus daļa no attiecīgās valsts bija 9,7 % PIP. |
| --- | --- |

(105)

Jāatgādina, ka pat esot spēkā antisubsidēšanas pasākumiem, importa tirgus daļa no attiecīgās valsts bija 9,7 % PIP.

| (106) | Izmeklēšanā noskaidroja, ka Indijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir nozīmīga rezerves jauda – virs 30 % no Kopienas patēriņa. Šī neizmantotā jauda norāda uz to, ka minētajam ražotājam eksportētājam ir iespēja palielināt pašreizējo ražošanu un tādējādi arī palielināt sulfanilskābes eksportu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(106)

Izmeklēšanā noskaidroja, ka Indijas ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, ir nozīmīga rezerves jauda – virs 30 % no Kopienas patēriņa. Šī neizmantotā jauda norāda uz to, ka minētajam ražotājam eksportētājam ir iespēja palielināt pašreizējo ražošanu un tādējādi arī palielināt sulfanilskābes eksportu uz Kopienu.

| (107) | Tiek arī atgādināts, ka Kopienas patēriņš nedaudz samazinājās attiecīgajā periodā un nav sagaidāms, ka pieprasījums nākamajos gados būs tik liels, lai absorbētu iespējamo importa pieaugumu no Indijas, ja pasākumi tiktu pārtraukti. Šajā situācijā sulfanilskābes eksports no Indijas, ļoti iespējams, aizvietotu lielu daļu no pārdevumiem, ko veic Kopienas ražošanas nozare, jo importa cenas visticamāk būtu zemākas. |
| --- | --- |

(107)

Tiek arī atgādināts, ka Kopienas patēriņš nedaudz samazinājās attiecīgajā periodā un nav sagaidāms, ka pieprasījums nākamajos gados būs tik liels, lai absorbētu iespējamo importa pieaugumu no Indijas, ja pasākumi tiktu pārtraukti. Šajā situācijā sulfanilskābes eksports no Indijas, ļoti iespējams, aizvietotu lielu daļu no pārdevumiem, ko veic Kopienas ražošanas nozare, jo importa cenas visticamāk būtu zemākas.

| (108) | Izmeklēšanā konstatēja, ka Kopienas tirgus joprojām ir pievilcīgs Indijas ražotājam eksportētājam. Tika konstatēts, ka vidējā eksporta cena, ko Kokan noteica tirdzniecībā ar trešām valstīm, bija ievērojami zemāka par vidējo eksporta cenu Kopienai. Tas, ka netika konstatēts cenu pazeminājums Indijas eksporta cenām, ir izskaidrojams ar cenu saistībām un tātad ar pasākumiem, kurus piemēro Indijai. Tomēr arī tad konstatēja, ka Indijas CIF eksporta cenas vidēji bija zemākas, nekā Kopienas ražošanas nozares vidējā cena (aptuveni par 7 %). |
| --- | --- |

(108)

Izmeklēšanā konstatēja, ka Kopienas tirgus joprojām ir pievilcīgs Indijas ražotājam eksportētājam. Tika konstatēts, ka vidējā eksporta cena, ko Kokan noteica tirdzniecībā ar trešām valstīm, bija ievērojami zemāka par vidējo eksporta cenu Kopienai. Tas, ka netika konstatēts cenu pazeminājums Indijas eksporta cenām, ir izskaidrojams ar cenu saistībām un tātad ar pasākumiem, kurus piemēro Indijai. Tomēr arī tad konstatēja, ka Indijas CIF eksporta cenas vidēji bija zemākas, nekā Kopienas ražošanas nozares vidējā cena (aptuveni par 7 %).

| (109) | Tāpēc ir iespējams, ka, nepiemērojot nekādus pasākumus, Indijas ražotājam eksportētājam būtu stimuls izmantot nozīmīgus neizmantotās jaudas apjomus un eksportu citām trešām valstīm pārvirzīt uz pievilcīgāko Kopienas tirgu par ievērojami zemākiem cenu līmeņiem, nekā pašreizējie cenu līmeņi Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(109)

Tāpēc ir iespējams, ka, nepiemērojot nekādus pasākumus, Indijas ražotājam eksportētājam būtu stimuls izmantot nozīmīgus neizmantotās jaudas apjomus un eksportu citām trešām valstīm pārvirzīt uz pievilcīgāko Kopienas tirgu par ievērojami zemākiem cenu līmeņiem, nekā pašreizējie cenu līmeņi Kopienas ražošanas nozarē.

6.3.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

| (110) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka, pasākumiem zaudējot spēku, ir ļoti iespējams, ka imports uz Kopienas tirgu no attiecīgās valsts notiktu ievērojamos apjomos un par subsidētām cenām, kas būtu zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Ir ļoti iespējams, ka tas Kopienas tirgū izraisītu cenu lejupslīdes tendenci, kam būtu nelabvēlīga ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Tā īpaši kavētu attiecīgajā periodā daļēji panākto stāvokļa uzlabošanos, iespējams, izraisot kaitējuma atkārtošanos. |
| --- | --- |

(110)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka, pasākumiem zaudējot spēku, ir ļoti iespējams, ka imports uz Kopienas tirgu no attiecīgās valsts notiktu ievērojamos apjomos un par subsidētām cenām, kas būtu zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Ir ļoti iespējams, ka tas Kopienas tirgū izraisītu cenu lejupslīdes tendenci, kam būtu nelabvēlīga ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. Tā īpaši kavētu attiecīgajā periodā daļēji panākto stāvokļa uzlabošanos, iespējams, izraisot kaitējuma atkārtošanos.

7.   KOPIENAS INTERESES

7.1.   Ievads

| (111) | Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antisubsidēšanas pasākumu saglabāšana spēkā būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Kopienas intereses noteica, pamatojoties uz visu iesaistīto interešu novērtējumu. |
| --- | --- |

(111)

Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antisubsidēšanas pasākumu saglabāšana spēkā būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Kopienas intereses noteica, pamatojoties uz visu iesaistīto interešu novērtējumu.

| (112) | Tam, ka šī izmeklēšana ir pārskatīšana, kurā analizē situāciju, kad antisubsidēšanas pasākumi jau bija spēkā, ir jārada iespēja novērtēt visus nelabvēlīgos apstākļus, kas apgrūtina ieinteresētās personas, uz kurām attiecas pašreizējie antisubsidēšanas pasākumi. |
| --- | --- |

(112)

Tam, ka šī izmeklēšana ir pārskatīšana, kurā analizē situāciju, kad antisubsidēšanas pasākumi jau bija spēkā, ir jārada iespēja novērtēt visus nelabvēlīgos apstākļus, kas apgrūtina ieinteresētās personas, uz kurām attiecas pašreizējie antisubsidēšanas pasākumi.

| (113) | Uz šī pamata pārbaudīja, vai šajā konkrētajā gadījumā, neskatoties uz secinājumiem, ka ir iespējama kaitējumu radošas subsidēšanas atkārtošanās, bija nopietni iemesli, kas ļautu secināt, ka pasākumu saglabāšana nav Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(113)

Uz šī pamata pārbaudīja, vai šajā konkrētajā gadījumā, neskatoties uz secinājumiem, ka ir iespējama kaitējumu radošas subsidēšanas atkārtošanās, bija nopietni iemesli, kas ļautu secināt, ka pasākumu saglabāšana nav Kopienas interesēs.

7.2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (114) | Loģiski spriežot, var gaidīt, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām gūs labumu no pasākumiem, ko piemēro pašlaik, un turpinās atgūties, atgūstot tirgus daļu un uzlabojot rentabilitāti. Ja pasākumus nesaglabās, ir iespējams, ka Kopienas ražošanas nozare atkal cietīs no kaitējuma, ko radīs vairāk importa par subsidētām cenām no attiecīgās valsts, un tās pašreizējā nestabilā finansiālā situācija pasliktināsies. |
| --- | --- |

(114)

Loģiski spriežot, var gaidīt, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām gūs labumu no pasākumiem, ko piemēro pašlaik, un turpinās atgūties, atgūstot tirgus daļu un uzlabojot rentabilitāti. Ja pasākumus nesaglabās, ir iespējams, ka Kopienas ražošanas nozare atkal cietīs no kaitējuma, ko radīs vairāk importa par subsidētām cenām no attiecīgās valsts, un tās pašreizējā nestabilā finansiālā situācija pasliktināsies.

| (115) | Tādējādi var secināt, ka turpmāka pasākumu piemērošana atbilstu Kopienas ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(115)

Tādējādi var secināt, ka turpmāka pasākumu piemērošana atbilstu Kopienas ražošanas nozares interesēm.

7.3.   Importētāju intereses

| (116) | Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu piemērošanai nebūs nopietnas ietekmes uz Kopienas sulfanilskābes importētājiem. To, šķiet, apstiprina sadarbošanās trūkums šajā izmeklēšanā. Tāpēc netika minēti nekādi pārliecinoši iemesli, kuru dēļ pasākumu noteikšana būtu pretrunā ar importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(116)

Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka pasākumu piemērošanai nebūs nopietnas ietekmes uz Kopienas sulfanilskābes importētājiem. To, šķiet, apstiprina sadarbošanās trūkums šajā izmeklēšanā. Tāpēc netika minēti nekādi pārliecinoši iemesli, kuru dēļ pasākumu noteikšana būtu pretrunā ar importētāju interesēm.

7.4.   Lietotāju intereses

| (117) | Komisija izsūtīja anketas visiem zināmajiem lietotājiem – kopā 31, no kuriem tikai četri iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Trīs atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Kopienas uzņēmumiem, kas ražo optiskos balinātājus, un viena atbilde no uzņēmuma, kas ražo krāsas. Tomēr visu lietotāju sniegtā informācija par pasākumu iedarbību un to, kādu daļu sulfanilskābe ieņem viņu ražošanas izmaksās, nebija nozīmīga. |
| --- | --- |

(117)

Komisija izsūtīja anketas visiem zināmajiem lietotājiem – kopā 31, no kuriem tikai četri iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Trīs atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no Kopienas uzņēmumiem, kas ražo optiskos balinātājus, un viena atbilde no uzņēmuma, kas ražo krāsas. Tomēr visu lietotāju sniegtā informācija par pasākumu iedarbību un to, kādu daļu sulfanilskābe ieņem viņu ražošanas izmaksās, nebija nozīmīga.

| (118) | Attiecīgā ražojuma apjomi, ko šie četri lietotāji importēja, veidoja 47,3 % no kopējā importa Kopienā. Turklāt, tā kā šie četri lietotāji pērk ievērojamus sulfanilskābes apjomus no Kopienas ražošanas nozares, viņi kopumā pārstāvēja aptuveni 40 % no Kopienas patēriņa PIP. |
| --- | --- |

(118)

Attiecīgā ražojuma apjomi, ko šie četri lietotāji importēja, veidoja 47,3 % no kopējā importa Kopienā. Turklāt, tā kā šie četri lietotāji pērk ievērojamus sulfanilskābes apjomus no Kopienas ražošanas nozares, viņi kopumā pārstāvēja aptuveni 40 % no Kopienas patēriņa PIP.

| (119) | Trīs lietotāji ir minējuši vienus un tos pašus apsvērumus, iebilstot pret pasākumu turpināšanu, jo Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda ir nepietiekama, lai apmierinātu iekšzemes pieprasījumu, un pasākumi kaitē pakārtoto ražojumu konkurētspējai. Ceturtais lietotājs nepauda viedokli, vai viņš ir par vai pret pasākumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(119)

Trīs lietotāji ir minējuši vienus un tos pašus apsvērumus, iebilstot pret pasākumu turpināšanu, jo Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda ir nepietiekama, lai apmierinātu iekšzemes pieprasījumu, un pasākumi kaitē pakārtoto ražojumu konkurētspējai. Ceturtais lietotājs nepauda viedokli, vai viņš ir par vai pret pasākumu saglabāšanu.

| (120) | Attiecībā uz piegādes situāciju Kopienas tirgū ir jāatgādina, ka Kopienas ražošanas nozares pašreizējā ražošanas jauda varētu apmierināt aptuveni 80 % no Kopienas patēriņa. Turklāt jāuzsver, ka Kopienas ražošanas nozare ir ieguldījusi jaunās iekārtās, lai palielinātu attīrītās sulfanilskābes produkciju. Katrā gadījumā pasākumu nolūks nav novērst importa ienākšanu Kopienas tirgū no attiecīgās valsts, bet nodrošināt, lai tas nenotiek par subsidētām cenām un nerada kaitējumu. Tāpēc sagaida, ka imports no attiecīgās valsts arī turpmāk ienāks tirgū, kā tas ir noticis pēc pasākumu noteikšanas 2002. gadā. |
| --- | --- |

(120)

Attiecībā uz piegādes situāciju Kopienas tirgū ir jāatgādina, ka Kopienas ražošanas nozares pašreizējā ražošanas jauda varētu apmierināt aptuveni 80 % no Kopienas patēriņa. Turklāt jāuzsver, ka Kopienas ražošanas nozare ir ieguldījusi jaunās iekārtās, lai palielinātu attīrītās sulfanilskābes produkciju. Katrā gadījumā pasākumu nolūks nav novērst importa ienākšanu Kopienas tirgū no attiecīgās valsts, bet nodrošināt, lai tas nenotiek par subsidētām cenām un nerada kaitējumu. Tāpēc sagaida, ka imports no attiecīgās valsts arī turpmāk ienāks tirgū, kā tas ir noticis pēc pasākumu noteikšanas 2002. gadā.

| (121) | Jāatgādina arī, ka patlaban sulfanilskābes ražošanā ārpus Kopienas iesaistītas tikai nedaudzas valstis pasaulē, piemēram, Indija, ĶTR un ASV. Tāpēc ir svarīgi, ka Kopienas ražošanas nozarei ļauj darboties efektīvas konkurences apstākļos tā, lai ražojuma iekšzemes piegādes joprojām ir pieejamas visiem patērētājiem Kopienā. |
| --- | --- |

(121)

Jāatgādina arī, ka patlaban sulfanilskābes ražošanā ārpus Kopienas iesaistītas tikai nedaudzas valstis pasaulē, piemēram, Indija, ĶTR un ASV. Tāpēc ir svarīgi, ka Kopienas ražošanas nozarei ļauj darboties efektīvas konkurences apstākļos tā, lai ražojuma iekšzemes piegādes joprojām ir pieejamas visiem patērētājiem Kopienā.

| (122) | Attiecībā uz lietotāju konkurētspēju ir jāuzsver, ka par spīti informācijas trūkumam no lietotājiem šajā izmeklēšanā, sākotnējā izmeklēšana parādīja, ka antisubsidēšanas pasākumi palielinātu sulfanilskābi saturošu optisko balinātāju un krāsu izmaksas mazāk nekā par 1 %. |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz lietotāju konkurētspēju ir jāuzsver, ka par spīti informācijas trūkumam no lietotājiem šajā izmeklēšanā, sākotnējā izmeklēšana parādīja, ka antisubsidēšanas pasākumi palielinātu sulfanilskābi saturošu optisko balinātāju un krāsu izmaksas mazāk nekā par 1 %.

| (123) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, līdzīgi sākotnējā izmeklēšanā izdarītajiem secinājumiem arī šajā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā uzskata, ka pasākumu saglabāšana neatstās nozīmīgu negatīvu ietekmi uz lietotāju stāvokli. |
| --- | --- |

(123)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, līdzīgi sākotnējā izmeklēšanā izdarītajiem secinājumiem arī šajā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā uzskata, ka pasākumu saglabāšana neatstās nozīmīgu negatīvu ietekmi uz lietotāju stāvokli.

7.5.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (124) | Ņemot vērā iepriekšminēto, secina, ka nav pārliecinošu apsvērumu pret pašreiz spēkā esošo antisubsidēšanas pasākumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(124)

Ņemot vērā iepriekšminēto, secina, ka nav pārliecinošu apsvērumu pret pašreiz spēkā esošo antisubsidēšanas pasākumu saglabāšanu.

8.   KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (125) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata gatavojas ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi joprojām tiktu piemēroti un grozīti. Turklāt personām deva laiku, lai tās varētu izteikt komentārus. Netika saņemts neviens komentārs, kurā būtu pausta vēlēšanās mainīt iepriekšminētos secinājumus. |
| --- | --- |

(125)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata gatavojas ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi joprojām tiktu piemēroti un grozīti. Turklāt personām deva laiku, lai tās varētu izteikt komentārus. Netika saņemts neviens komentārs, kurā būtu pausta vēlēšanās mainīt iepriekšminētos secinājumus.

| (126) | Ņemot vērā beigu termiņa pārskatīšanas sakarā izdarītos secinājumus attiecībā uz subsidēšanas turpināšanās iespējamību, kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Kopienas interesēm, ir jāsaglabā kompensācijas pasākumi Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam, lai novērstu kaitējuma atkārtošanos, ko subsidētais imports rada Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(126)

Ņemot vērā beigu termiņa pārskatīšanas sakarā izdarītos secinājumus attiecībā uz subsidēšanas turpināšanās iespējamību, kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Kopienas interesēm, ir jāsaglabā kompensācijas pasākumi Indijas izcelsmes sulfanilskābes importam, lai novērstu kaitējuma atkārtošanos, ko subsidētais imports rada Kopienas ražošanas nozarei.

| (127) | Attiecībā uz tajā daļējā starpposma pārskatīšanā konstatētajiem faktiem, kas aprobežojās ar subsidēšanas līmeņa analīzi ražotājam eksportētājam Indijā, kas sadarbojās, uzskata par pareizu mainīt piemērojamo kompensāciju maksājumu likmi no 7,1 % uz 4,7 %. Tā kā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārstāvēja 100 % sulfanilskābes importa no Indijas uz Kopienu PIP, uzskata par pareizu, ka šī maksājuma likme ir arī jāpiemēro importam, ko izgatavo citi Indijas ražotāji. Maksājumu likme nebūs piemērojama attiecīgā ražojuma importam, ko eksportam uz Kopienu ražo un pārdod Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un no kura ar Komisijas Lēmumu 2006/37/EK ir pieņemtas saistības. Šajā sakarā ir jāatgādina, ka no Indijas uzņēmuma pieņemto minimālo importa cenu saistības ir tikušas grozītas, lai atspoguļotu visu kopējo maksājumu likmju (antidempinga un kompensācijas) samazināšanos, kas ir piemērojamas šim uzņēmumam. |
| --- | --- |

(127)

Attiecībā uz tajā daļējā starpposma pārskatīšanā konstatētajiem faktiem, kas aprobežojās ar subsidēšanas līmeņa analīzi ražotājam eksportētājam Indijā, kas sadarbojās, uzskata par pareizu mainīt piemērojamo kompensāciju maksājumu likmi no 7,1 % uz 4,7 %. Tā kā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, pārstāvēja 100 % sulfanilskābes importa no Indijas uz Kopienu PIP, uzskata par pareizu, ka šī maksājuma likme ir arī jāpiemēro importam, ko izgatavo citi Indijas ražotāji. Maksājumu likme nebūs piemērojama attiecīgā ražojuma importam, ko eksportam uz Kopienu ražo un pārdod Indijas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un no kura ar Komisijas Lēmumu 2006/37/EK ir pieņemtas saistības. Šajā sakarā ir jāatgādina, ka no Indijas uzņēmuma pieņemto minimālo importa cenu saistības ir tikušas grozītas, lai atspoguļotu visu kopējo maksājumu likmju (antidempinga un kompensācijas) samazināšanos, kas ir piemērojamas šim uzņēmumam.

| (128) | Kompensācijas maksājumu likmes grozījumam būs ietekme uz galīgo 18,3 % antidempinga likmi, kas ar Regulu (EK) Nr. 1000/2008 ir noteikta sulfanilskābes importam no Indijas, jo tā tika pielāgota, lai izvairītos no divkāršas to ieguvumu uzskaites, ko dod eksporta subsīdijas (jāatgādina, ka galīgais antidempinga maksājums pamatojās uz dempinga starpību, jo konstatēja, ka tā ir zemāka par kaitējuma likvidēšanas līmeni). Saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punktu un antidempinga pamatregulas 14. panta 1. punktu ne uz vienu ražojumu neattiecina abus maksājumus – gan antidempinga, gan kompensācijas maksājumu, lai risinātu vienu un to pašu problēmu, ko rada dempings vai eksporta subsidēšana. Sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka noteiktas izmeklētās subsīdiju shēmas, kas bija kompensējamas, veidoja eksporta subsīdijas antidempinga pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šīs subsīdijas ietekmēja Indijas ražotāja eksportētāja eksporta cenu, tādējādi izraisot dempinga starpības palielināšanos. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punktu galīgais antidempinga maksājums tika koriģēts, lai atspoguļotu reālo dempinga starpību, kas saglabājas pēc galīgā kompensācijas maksājuma noteikšanas, ar kuru neitralizē eksporta subsīdiju ietekmi (sk. Regulas (EK) Nr. 1339/2002 46. apsvērumu). |
| --- | --- |

(128)

Kompensācijas maksājumu likmes grozījumam būs ietekme uz galīgo 18,3 % antidempinga likmi, kas ar Regulu (EK) Nr. 1000/2008 ir noteikta sulfanilskābes importam no Indijas, jo tā tika pielāgota, lai izvairītos no divkāršas to ieguvumu uzskaites, ko dod eksporta subsīdijas (jāatgādina, ka galīgais antidempinga maksājums pamatojās uz dempinga starpību, jo konstatēja, ka tā ir zemāka par kaitējuma likvidēšanas līmeni). Saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punktu un antidempinga pamatregulas 14. panta 1. punktu ne uz vienu ražojumu neattiecina abus maksājumus – gan antidempinga, gan kompensācijas maksājumu, lai risinātu vienu un to pašu problēmu, ko rada dempings vai eksporta subsidēšana. Sākotnējā izmeklēšanā konstatēja, ka noteiktas izmeklētās subsīdiju shēmas, kas bija kompensējamas, veidoja eksporta subsīdijas antidempinga pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šīs subsīdijas ietekmēja Indijas ražotāja eksportētāja eksporta cenu, tādējādi izraisot dempinga starpības palielināšanos. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punktu galīgais antidempinga maksājums tika koriģēts, lai atspoguļotu reālo dempinga starpību, kas saglabājas pēc galīgā kompensācijas maksājuma noteikšanas, ar kuru neitralizē eksporta subsīdiju ietekmi (sk. Regulas (EK) Nr. 1339/2002 46. apsvērumu).

| (129) | Tā rezultātā galīgā antidempinga likme Indijai ir jākoriģē, lai ņemtu vērā no eksporta subsīdijām gūtā labuma pārskatīto līmeni pašreizējās antisubsidēšanas izmeklēšanas PIP. Tā kā ieguvumi no eksporta subsīdijām PIP sasniedza 4,1 % un Padomes Regulā (EK) Nr. 1339/2002 sākotnēji noteiktais dempinga starpības līmenis bija 24,6 %, pārskatītajam antidempinga maksājuma līmenim ir jābūt 20,5 %. Attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1000/2008, |
| --- | --- |

(129)

Tā rezultātā galīgā antidempinga likme Indijai ir jākoriģē, lai ņemtu vērā no eksporta subsīdijām gūtā labuma pārskatīto līmeni pašreizējās antisubsidēšanas izmeklēšanas PIP. Tā kā ieguvumi no eksporta subsīdijām PIP sasniedza 4,1 % un Padomes Regulā (EK) Nr. 1339/2002 sākotnēji noteiktais dempinga starpības līmenis bija 24,6 %, pārskatītajam antidempinga maksājuma līmenim ir jābūt 20,5 %. Attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1000/2008,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgu kompensācijas maksājumu sulfanilskābes importam, kas atbilst KN kodam ex 2921 42 10 (Taric kods 2921421060) un kura izcelsme ir Indijā.

2.   Galīgā kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, ir 4,7 %.

3.   Neskarot 1. punktu, galīgo maksājumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Importētos ražojumus, kas deklarēti laišanai brīvā apgrozībā, par kuriem rēķinus izrakstījuši uzņēmumi, kuru saistības ir apstiprinājusi Komisija un kuru saraksts sniegts Komisijas Lēmumā 2006/37/EK, kas dažkārt tiek grozīts, atbrīvo no galīgā kompensācijas maksājuma, ko nosaka saskaņā ar 1. pantu, ar noteikumu, ka:

| — | tās ražojuši, transportējuši un rēķinu izrakstījuši tieši minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā, kā arī |
| --- | --- |

—

tās ražojuši, transportējuši un rēķinu izrakstījuši tieši minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā, kā arī

| — | šādam importam ir pievienots saistību rēķins, kas ir faktūrrēķins, kurā ir vismaz informācija un deklarācija, kas paredzēta šīs regulas pielikumā, kā arī |
| --- | --- |

—

šādam importam ir pievienots saistību rēķins, kas ir faktūrrēķins, kurā ir vismaz informācija un deklarācija, kas paredzēta šīs regulas pielikumā, kā arī

| — | ja muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst saistību rēķinā sniegtajam aprakstam. |
| --- | --- |

—

ja muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst saistību rēķinā sniegtajam aprakstam.

2.   Pieņemot deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, muitas parāds rodas, ja attiecībā uz 1. pantā minētajām precēm un saskaņā ar 1. punkta nosacījumiem no maksājumiem atbrīvotajām precēm konstatē, ka nav izpildīts viens vai vairāki nosacījumi. Otrais 1. punktā noteiktais nosacījums uzskatāms par neizpildītu, ja konstatē, ka saistību rēķins neatbilst pielikuma noteikumiem vai tas nav autentisks, vai, ja Komisija ir atsaukusi saistību pieņemšanu atbilstoši Regulas (EK) Nr. 384/96 8. panta 9. punktam vai antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktam ar regulu vai lēmumu, kurā atsaucas uz konkrētu(-iem) darījumu(-iem) un atzīst attiecīgo(-s) uzņēmuma rēķinu(-s) par nederīgu(-iem).

3.   Importētāji atzīst par normālu tirdzniecības risku to, ka gadījumā, ja kāda persona neizpilda vienu vai vairākus nosacījumus, kas minēti 1. punktā un sīkāk definēti 2. punktā, var rasties muitas parāds atbilstīgi Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi 201. pantam (15). Šis muitas parāds tiek iekasēts pēc tam, kad Komisija ir atsaukusi savu piekrišanu cenu saistībām.

3. pants

Regulas (EK) Nr. 1000/2008 1. panta 2. punktu aizvieto ar šādu:

“2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā aprakstīto ražojumu Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

| Valsts | Galīgais maksājums (%) |
| --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | 33,7 |
| Indija | 20,5” |

Valsts

Galīgais maksājums (%)

Ķīnas Tautas Republika

33,7

Indija

20,5”

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2008. gada 13. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 196, 25.7.2002., 1. lpp.

2

(3)  OV L 196, 25.7.2002., 11. lpp.

3

(4)  OV L 196, 25.7.2002., 36. lpp.

4

(5)  OV L 80, 18.3.2004., 29. lpp.

5

(6)  OV C 101, 27.4.2005., 34. lpp.

6

(7)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

7

(8)  OV L 22, 26.1.2006., 52. lpp.

8

(9)  OV L 22, 26.1.2006., 5. lpp.

9

(10)  OV L 275, 16.10.2008., 1. lpp.

10

(11)  OV C 272, 9.11.2006., 18. lpp.

11

(12)  OV C 171, 24.7.2007., 14. lpp.

12

(13)  OV C 229, 29.9.2007., 9. lpp.

13

(14)  Ar zvaigznīti atzīmētās subsīdijas ir eksporta subsīdijas.

14

(15)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

15

---

PIELIKUMS

Faktūrrēķinā, kas pievienots uzņēmuma sulfanilskābes pārdevumiem Kopienā, uz kuriem attiecas saistības, norāda šādus rekvizītus.

| 1. | Virsraksts “FAKTŪRRĒĶINS PAR PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS”. |
| --- | --- |

1.

Virsraksts “FAKTŪRRĒĶINS PAR PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS”.

| 2. | Tā uzņēmuma nosaukums, kas minēts 1. pantā Komisijas Lēmumā 2006/37/EK, ar ko pieņem saistības par faktūrrēķina izsniegšanu. |
| --- | --- |

2.

Tā uzņēmuma nosaukums, kas minēts 1. pantā Komisijas Lēmumā 2006/37/EK, ar ko pieņem saistības par faktūrrēķina izsniegšanu.

| 3. | Faktūrrēķina numurs. |
| --- | --- |

3.

Faktūrrēķina numurs.

| 4. | Faktūrrēķina izrakstīšanas datums. |
| --- | --- |

4.

Faktūrrēķina izrakstīšanas datums.

| 5. | Taric papildu kods, pēc kura rēķinā minētās preces muitojamas uz Kopienas robežas. |
| --- | --- |

5.

Taric papildu kods, pēc kura rēķinā minētās preces muitojamas uz Kopienas robežas.

| 6. | Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:






  — | ražojuma koda numurs (PCN), ko lieto attiecībā uz saistībām (piemēram, “PA99”, “PS85” vai “TA98”), |
| --- | --- | --- |

6.

Precīzs preču apraksts, kurā ietverts:

—

ražojuma koda numurs (PCN), ko lieto attiecībā uz saistībām (piemēram, “PA99”, “PS85” vai “TA98”),

| — | attiecīgā PCN tehniskās/fizikālās specifikācijas, t. i., par “PA99” un “PS85” – balts birstošs pulveris, bet par “TA98” – pelēks birstošs pulveris, |
| --- | --- |

—

attiecīgā PCN tehniskās/fizikālās specifikācijas, t. i., par “PA99” un “PS85” – balts birstošs pulveris, bet par “TA98” – pelēks birstošs pulveris,

| — | uzņēmuma ražojuma koda numurs (CPC) (ja ir), |
| --- | --- |

—

uzņēmuma ražojuma koda numurs (CPC) (ja ir),

| — | KN kods, |
| --- | --- |

—

KN kods,

| — | daudzums (jānorāda tonnās). |
| --- | --- |

—

daudzums (jānorāda tonnās).

| 7. | Pārdošanas noteikumu apraksts, kurā ietver:






  — | cenu par tonnu, |
| --- | --- | --- |

7.

Pārdošanas noteikumu apraksts, kurā ietver:

—

cenu par tonnu,

| — | piemērojamos samaksas noteikumus, |
| --- | --- |

—

piemērojamos samaksas noteikumus,

| — | piemērojamos piegādes noteikumus, |
| --- | --- |

—

piemērojamos piegādes noteikumus,

| — | kopējos atvieglojumus un atlaides. |
| --- | --- |

—

kopējos atvieglojumus un atlaides.

| 8. | Tā uzņēmuma nosaukums, kurš darbojas kā importētājs Kopienā un kam uzņēmums ir tieši izrakstījis rēķinu, kas pievienots precēm, uz kurām attiecas saistības. |
| --- | --- |

8.

Tā uzņēmuma nosaukums, kurš darbojas kā importētājs Kopienā un kam uzņēmums ir tieši izrakstījis rēķinu, kas pievienots precēm, uz kurām attiecas saistības.

| 9. | Tās uzņēmuma amatpersonas vārds, kas izsniegusi faktūrrēķinu un šādu parakstītu deklarāciju:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā norādīto preču pārdošana tiešam eksportam uz Kopienu notiek atbilstīgi [UZŅĒMUMS] piedāvāto un Eiropas Komisijas ar Lēmumu 2006/37/EK pieņemto saistību darbības jomai un noteikumiem. Apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” |
| --- | --- |

9.

Tās uzņēmuma amatpersonas vārds, kas izsniegusi faktūrrēķinu un šādu parakstītu deklarāciju:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā norādīto preču pārdošana tiešam eksportam uz Kopienu notiek atbilstīgi [UZŅĒMUMS] piedāvāto un Eiropas Komisijas ar Lēmumu 2006/37/EK pieņemto saistību darbības jomai un noteikumiem. Apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.”

---

| 17.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/21

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1011/2008

(2008. gada 16. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 17. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 107,3 |
| MA | 73,0 |
| MK | 53,7 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | MK | 81,9 |
| TR | 122,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0709 90 70 | TR | 137,1 |
| ZZ | 137,1 |
| 0805 50 10 | AR | 81,4 |
| TR | 105,2 |
| UY | 95,7 |
| ZA | 93,0 |
| ZZ | 93,8 |
| 0806 10 10 | BR | 222,2 |
| TR | 102,5 |
| US | 199,3 |
| ZZ | 174,7 |
| 0808 10 80 | AR | 67,2 |
| AU | 161,1 |
| CL | 69,4 |
| CN | 53,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 141,3 |
| ZA | 84,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 20 50 | CL | 60,3 |
| CN | 93,7 |
| TR | 134,2 |
| ZA | 83,4 |
| ZZ | 92,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

107,3

MA

73,0

MK

53,7

TR

82,9

ZZ

79,2

0707 00 05

MK

81,9

TR

122,7

ZZ

102,3

0709 90 70

TR

137,1

ZZ

137,1

0805 50 10

AR

81,4

TR

105,2

UY

95,7

ZA

93,0

ZZ

93,8

0806 10 10

BR

222,2

TR

102,5

US

199,3

ZZ

174,7

0808 10 80

AR

67,2

AU

161,1

CL

69,4

CN

53,8

MK

37,6

NZ

98,9

US

141,3

ZA

84,1

ZZ

89,2

0808 20 50

CL

60,3

CN

93,7

TR

134,2

ZA

83,4

ZZ

92,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 17.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/23

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1012/2008

(2008. gada 14. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Polijas karogu, zvejot mencas Baltijas jūras 25.–32. apakšrajonā (EK ūdeņi)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2007. gada 26. novembra Regulā (EK) Nr. 1404/2007, ar ko 2008. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2007. gada 26. novembra Regulā (EK) Nr. 1404/2007, ar ko 2008. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 14. oktobrī

Komisijas vārdā —

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 312, 30.11.2007., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 01/BAL |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | POL |
| Krājums | COD/3DX32. |
| Suga | Menca (Gadus morhua) |
| Zona | EK ūdeņi 25.–32. apakšrajonā |
| Datums | 26.9.2008. |

Nr.

01/BAL

Dalībvalsts

POL

Krājums

COD/3DX32.

Suga

Menca (Gadus morhua)

Zona

EK ūdeņi 25.–32. apakšrajonā

Datums

26.9.2008.

---

| 17.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1013/2008

(2008. gada 15. oktobris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Īrijas karogu, zvejot parastās jūrasmēles VIIf un VIIg zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 15. oktobrī

Komisijas vārdā —

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 45/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | IRL |
| Krājums | SOL/7FG. |
| Suga | Parastā jūrasmēle (Solea solea) |
| Apgabals | VIIf un VIIg |
| Datums | 1.8.2008. |

Nr.

45/T&Q

Dalībvalsts

IRL

Krājums

SOL/7FG.

Suga

Parastā jūrasmēle (Solea solea)

Apgabals

VIIf un VIIg

Datums

1.8.2008.

---

| 17.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/27

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1014/2008

(2008. gada 16. oktobris)

par dažu nosaukumu iekļaušanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“České pivo” (AĢIN), “Cebreiro” (ACVN))

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot tās 17. panta 2. punktu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) tika publicēts Čehijas pieteikums nosaukuma “České pivo” reģistrācijai un Spānijas pieteikums nosaukuma “Cebreiro” reģistrācijai. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot tās 17. panta 2. punktu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) tika publicēts Čehijas pieteikums nosaukuma “České pivo” reģistrācijai un Spānijas pieteikums nosaukuma “Cebreiro” reģistrācijai.

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta nozīmē, tāpēc šie nosaukumi ir jāiekļauj reģistrā, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta nozīmē, tāpēc šie nosaukumi ir jāiekļauj reģistrā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minētos nosaukumus iekļauj reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 16, 23.1.2008., 14. lpp. (“České pivo”), OV C 16, 23.1.2008., 23. lpp. (“Cebreiro”).

2

České pivo

Cebreiro

---

PIELIKUMS

| 1. | Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā






  1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- | --- |

1.

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā

1.3. grupa.

Siers

SPĀNIJA

“Cebreiro” (ACVN)

| 2. | Regulas I pielikumā minētie pārtikas produkti






  2.1. grupa. | Alus |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas I pielikumā minētie pārtikas produkti

2.1. grupa.

Alus

ČEHIJA

“České pivo” (AĢIN)

---

| 17.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/29

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1015/2008

(2008. gada 16. oktobris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1003/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 16. oktobra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1003/2008 (3) noteica no 2008. gada 16. oktobra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1003/2008 (3) noteica no 2008. gada 16. oktobra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē.

| (2) | Ņemot vērā to, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par 5 euro tonnā atšķiras no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1003/2008. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par 5 euro tonnā atšķiras no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1003/2008.

| (3) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1003/2008, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1003/2008,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1003/2008 I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 17. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. oktobrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

(3)  OV L 275, 16.10.2008., 34. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2008. gada 17. oktobra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 (2) |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 (2) |
| zema kvalitāte | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | RUDZI | 19,11 (2) |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 8,68 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (3) | 8,68 (2) |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 19,11 (2) |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00 (2)

vidēji augsta kvalitāte

0,00 (2)

zema kvalitāte

0,00 (2)

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00 (2)

1002 00 00

RUDZI

19,11 (2)

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

8,68

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (3)

8,68 (2)

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

19,11 (2)

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 608/2008 šis nodoklis uz laiku ir atcelts.

(3)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

2008. gada 15. oktobris

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 195,25 | 112,11 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 281,83 | 271,83 | 251,83 | 116,56 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 16,98 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 4,76 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

195,25

112,11

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

281,83

271,83

251,83

116,56

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

16,98

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

4,76

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 19,27 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 17,80 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

19,27 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

17,80 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

PAMATNOSTĀDNES

Eiropas Centrālā banka

| 17.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/32

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2008. gada 5. septembris),

ar ko groza 2005. gada 17. februāra Pamatnostādni ECB/2005/5 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām un statistikas informācijas sniegšanas procedūrām Eiropas Centrālo banku sistēmā valdības finanšu statistikas jomā

(ECB/2008/7)

(2008/802/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5.1. un 5.2. pantu, 12.1. un 14.3. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar 2005. gada 17. februāra Pamatnostādni ECB/2005/5 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām un statistikas informācijas sniegšanas procedūrām Eiropas Centrālo banku sistēmā valdības finanšu statistikas jomā (1) ir paredzēta datu vākšana par valdības parādu, kura turētāji ir dalībvalsts nerezidenti, iedalot to parādos, kuru turētāji ir nerezidenti euro zonā, un parādos, kuru turētāji ir nerezidenti ārpus euro zonas. Tādējādi, konsolidējot euro zonas iekšējās pozīcijas, ir iespējams apkopot kopējo valdības parādu, ko tur ārpus euro zonas esošo valstu rezidenti. Tas vairs nav nepieciešams, jo kopš 2008. gada marta, ieviešot datu vākšanas sistēmas atsevišķu vērtspapīru dalījumā apvienojumā ar Centralizētās vērtspapīru datu bāzes (CVDB) izmantošanu, kopējais euro zonas valdības parāds, kuru tur ārpus euro zonas rezidenti, tiek publicēts kā daļa no euro zonas starptautisko investīciju bilances. 2004. gada 16. jūlija Pamatnostādne ECB/2004/15 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (2) paredz šai statistikai nepieciešamo datu vākšanu. Turklāt sagaidāms, ka šo datu vākšanas sistēmu atsevišķu vērtspapīru dalījumā un CVDB paredzamā turpmākā attīstība radīs iespējas apkopot vēl sīkākus datus par valdības vērtspapīru turējumiem pa valstīm un sektoriem. Tā kā atsauces uz “Parādiem, kuru turētāji ir nerezidenti euro zonā” un “Parādiem, kuru turētāji ir nerezidenti ārpus euro zonas” vairs nav nepieciešamas, tās ir jāsvītro no Pamatnostādnes ECB/2005/5 I un II pielikuma, lai samazinātu ziņošanas pienākumu slodzi. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2005. gada 17. februāra Pamatnostādni ECB/2005/5 par Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām un statistikas informācijas sniegšanas procedūrām Eiropas Centrālo banku sistēmā valdības finanšu statistikas jomā (1) ir paredzēta datu vākšana par valdības parādu, kura turētāji ir dalībvalsts nerezidenti, iedalot to parādos, kuru turētāji ir nerezidenti euro zonā, un parādos, kuru turētāji ir nerezidenti ārpus euro zonas. Tādējādi, konsolidējot euro zonas iekšējās pozīcijas, ir iespējams apkopot kopējo valdības parādu, ko tur ārpus euro zonas esošo valstu rezidenti. Tas vairs nav nepieciešams, jo kopš 2008. gada marta, ieviešot datu vākšanas sistēmas atsevišķu vērtspapīru dalījumā apvienojumā ar Centralizētās vērtspapīru datu bāzes (CVDB) izmantošanu, kopējais euro zonas valdības parāds, kuru tur ārpus euro zonas rezidenti, tiek publicēts kā daļa no euro zonas starptautisko investīciju bilances. 2004. gada 16. jūlija Pamatnostādne ECB/2004/15 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (2) paredz šai statistikai nepieciešamo datu vākšanu. Turklāt sagaidāms, ka šo datu vākšanas sistēmu atsevišķu vērtspapīru dalījumā un CVDB paredzamā turpmākā attīstība radīs iespējas apkopot vēl sīkākus datus par valdības vērtspapīru turējumiem pa valstīm un sektoriem. Tā kā atsauces uz “Parādiem, kuru turētāji ir nerezidenti euro zonā” un “Parādiem, kuru turētāji ir nerezidenti ārpus euro zonas” vairs nav nepieciešamas, tās ir jāsvītro no Pamatnostādnes ECB/2005/5 I un II pielikuma, lai samazinātu ziņošanas pienākumu slodzi.

| (2) | Izņēmumi, kas iekļauti IV pielikumā, zaudē spēku 2008. gada septembrī, tādēļ IV pielikums vairs nav vajadzīgs, |
| --- | --- |

(2)

Izņēmumi, kas iekļauti IV pielikumā, zaudē spēku 2008. gada septembrī, tādēļ IV pielikums vairs nav vajadzīgs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Pamatnostādni ECB/2005/5 groza šādi:

| 1) | I un II pielikumu aizvieto ar šīs pamatnostādnes pielikumiem. |
| --- | --- |

1)

I un II pielikumu aizvieto ar šīs pamatnostādnes pielikumiem.

| 2) | IV pielikumu svītro. |
| --- | --- |

2)

IV pielikumu svītro.

2. pants

Šī pamatnostādne stājas spēkā 2008. gada 1. oktobrī.

3. pants

Šo pamatnostādni piemēro visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 5. septembrī

ECB Padomes vārdā —

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 109, 29.4.2005., 81. lpp.

1

(2)  OV L 354, 30.11.2004., 34. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

DATU ZIŅOŠANAS PRASĪBAS

Pilns datu kopums aptver ieņēmumu un izdevumu statistiku (1.A tabula, 1.B tabula un 1.C tabula), deficīta–parāda korekciju statistiku (2.A tabula un 2.B tabula) un parāda statistiku (3.A tabula un 3.B tabula). Pamatkategorijas ir treknrakstā, bet pārējās ir sekundārās kategorijas. Daļējie datu kopumi aptver vismaz ieņēmumu un izdevumu statistikas, deficīta-parāda korekciju statistikas un parāda statistikas pamatkategorijas. Ja nav norādīts citādi, kategorijas attiecas uz vispārējās valdības sektoru.

IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU STATISTIKA

1.A   tabula

| Kategorija | Nr. un lineārā attiecība |
| --- | --- |
| Deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Centrālās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 2 |
| Pavalsts valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 3 |
| Vietējās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 4 |
| Sociālās nodrošināšanas fondu deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 5 |
| Sākotnējais deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 6 = 1 + 26 |
| Kopējie ieņēmumi | 7 = 9 + 31 |
| Kopējie izdevumi | 8 = 21 + 33 |
| Kārtējie ieņēmumi | 9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 |
| Tiešie nodokļi | 10 |
| t. sk. sabiedrību maksātie | 11 |
| t. sk. mājsaimniecību maksātie | 12 |
| Netiešie nodokļi | 13 |
| t. sk. PVN | 14 |
| Sociālās iemaksas | 15 |
| t. sk. darba devēju faktiskās sociālās iemaksas | 16 |
| t. sk. darbinieku sociālās iemaksas | 17 |
| Citi kārtējie ieņēmumi | 18 |
| t. sk. saņemamie procenti | 19 |
| Apgrozījums | 20 |
| Kārtējie izdevumi | 21 = 22 + 26 + 27 + 29 |
| Kārtējie pārvedumi | 22 = 23 + 24 + 25 |
| Sociālie maksājumi | 23 |
| Maksājamās subsīdijas | 24 |
| Citi maksājamie kārtējie pārvedumi | 25 |
| Maksājamie procenti | 26 |
| Atlīdzība nodarbinātajiem | 27 |
| t. sk. darba alga | 28 |
| Starppatēriņš | 29 |
| Bruto ietaupījumi | 30 = 9 – 21 |
| Kapitāla ieņēmumi | 31 |
| t. sk. kapitāla nodokļi | 32 |
| Kapitāla izdevumi | 33 = 34 + 35 + 36 |
| Investīcijas | 34 |
| Citas nefinanšu aktīvu neto iegādes | 35 |
| Maksājamie kapitāla pārvedumi | 36 |
| Ārpusbilances posteņi |
| EDP deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 37 |
| EDP maksājamie procenti | 38 |
| Ieņēmumi no UMTS licenču pārdošanas | 39 |
| Faktiskās sociālās iemaksas | 40 |
| Sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā | 41 |
| Iekšzemes kopprodukts | 42 |
| Iekšzemes kopprodukts salīdzināmajās cenās | 43 |
| Valdības investīcijas salīdzināmajās cenās | 44 |

Kategorija

Nr. un lineārā attiecība

Deficīts (–) vai pārpalikums (+)

1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5

Centrālās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+)

2

Pavalsts valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+)

3

Vietējās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+)

4

Sociālās nodrošināšanas fondu deficīts (–) vai pārpalikums (+)

5

Sākotnējais deficīts (–) vai pārpalikums (+)

6 = 1 + 26

Kopējie ieņēmumi

7 = 9 + 31

Kopējie izdevumi

8 = 21 + 33

Kārtējie ieņēmumi

9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20

Tiešie nodokļi

10

t. sk. sabiedrību maksātie

11

t. sk. mājsaimniecību maksātie

12

Netiešie nodokļi

13

t. sk. PVN

14

Sociālās iemaksas

15

t. sk. darba devēju faktiskās sociālās iemaksas

16

t. sk. darbinieku sociālās iemaksas

17

Citi kārtējie ieņēmumi

18

t. sk. saņemamie procenti

19

Apgrozījums

20

Kārtējie izdevumi

21 = 22 + 26 + 27 + 29

Kārtējie pārvedumi

22 = 23 + 24 + 25

Sociālie maksājumi

23

Maksājamās subsīdijas

24

Citi maksājamie kārtējie pārvedumi

25

Maksājamie procenti

26

Atlīdzība nodarbinātajiem

27

t. sk. darba alga

28

Starppatēriņš

29

Bruto ietaupījumi

30 = 9 – 21

Kapitāla ieņēmumi

31

t. sk. kapitāla nodokļi

32

Kapitāla izdevumi

33 = 34 + 35 + 36

Investīcijas

34

Citas nefinanšu aktīvu neto iegādes

35

Maksājamie kapitāla pārvedumi

36

Ārpusbilances posteņi

EDP deficīts (–) vai pārpalikums (+)

37

EDP maksājamie procenti

38

Ieņēmumi no UMTS licenču pārdošanas

39

Faktiskās sociālās iemaksas

40

Sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā

41

Iekšzemes kopprodukts

42

Iekšzemes kopprodukts salīdzināmajās cenās

43

Valdības investīcijas salīdzināmajās cenās

44

1.B   tabula

| Kategorija | Nr. un lineārā attiecība |
| --- | --- |
| Dalībvalsts maksājumi ES budžetā | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| ES budžetā saņemamie netiešie nodokļi | 2 |
| t. sk. ES budžetā saņemamais PVN | 3 |
| Kārtējie ar starptautisko sadarbību saistītie maksājumi, kurus valdība maksā ES budžetā | 4 |
| Dažādi kārtējie pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā | 5 |
| t. sk. ES budžeta ceturtais pašu resurss | 6 |
| Kapitāla pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā | 7 |
| ES izdevumi dalībvalstī | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| No ES budžeta maksātās subsīdijas | 9 |
| Kārtējie pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā | 10 |
| Kārtējie pārvedumi, kurus no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām | 11 |
| Kapitāla pārvedumi, kurus no ES budžeta maksā valdībai | 12 |
| Kapitāla pārvedumi, ko no ES budžeta maksā nevalstiskajām vienībām | 13 |
| Neto ieņēmumi no ES budžeta (neto saņēmējs +, neto maksātājs –) | 14 = 8 – 1 |
| Ārpusbilances postenis |
| Pašu resursu iekasēšanas izmaksas | 15 |

Kategorija

Nr. un lineārā attiecība

Dalībvalsts maksājumi ES budžetā

1 = 2 + 4 + 5 + 7

ES budžetā saņemamie netiešie nodokļi

2

t. sk. ES budžetā saņemamais PVN

3

Kārtējie ar starptautisko sadarbību saistītie maksājumi, kurus valdība maksā ES budžetā

4

Dažādi kārtējie pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā

5

t. sk. ES budžeta ceturtais pašu resurss

6

Kapitāla pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā

7

ES izdevumi dalībvalstī

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

No ES budžeta maksātās subsīdijas

9

Kārtējie pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā

10

Kārtējie pārvedumi, kurus no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām

11

Kapitāla pārvedumi, kurus no ES budžeta maksā valdībai

12

Kapitāla pārvedumi, ko no ES budžeta maksā nevalstiskajām vienībām

13

Neto ieņēmumi no ES budžeta (neto saņēmējs +, neto maksātājs –)

14 = 8 – 1

Ārpusbilances postenis

Pašu resursu iekasēšanas izmaksas

15

1.C   tabula

| Kategorija | Nr. un lineārā attiecība |
| --- | --- |
| Galapatēriņa izdevumi | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Individuālā patēriņa izdevumi | 2 |
| Kolektīvā patēriņa izdevumi | 3 |
| Darbinieku atalgojums | 4 = [1A.27]
   (1) |
| Starppatēriņš | 5 = [1A.29] |
| Sociālie pārvedumi natūrā, kas piegādāti ar ražotāju starpniecību | 6 |
| Pamatkapitāla patēriņš | 7 |
| Samaksātie ražošanas nodokļi, atskaitot saņemtās subsīdijas | 8 |
| Neto darbības rezultāts | 9 |
| Apgrozījums | 10 = [1A.20] |
| Ārpusbilances postenis |
| Galapatēriņa izdevumi salīdzināmajās cenās | 11 |

Kategorija

Nr. un lineārā attiecība

Galapatēriņa izdevumi

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Individuālā patēriņa izdevumi

2

Kolektīvā patēriņa izdevumi

3

Darbinieku atalgojums

4 = [1A.27]
   (1)

Starppatēriņš

5 = [1A.29]

Sociālie pārvedumi natūrā, kas piegādāti ar ražotāju starpniecību

6

Pamatkapitāla patēriņš

7

Samaksātie ražošanas nodokļi, atskaitot saņemtās subsīdijas

8

Neto darbības rezultāts

9

Apgrozījums

10 = [1A.20]

Ārpusbilances postenis

Galapatēriņa izdevumi salīdzināmajās cenās

11

DEFICĪTA–PARĀDA KOREKCIJAS STATISTIKA

2.A   tabula

| Kategorija | Nr. un lineārā attiecība |
| --- | --- |
| Deficīts (–) vai pārpalikums (+) | 1=[1A.1] |
| Korekcijas starp finanšu un nefinanšu kontiem | 2 = 1 – 3 |
| Neto darījumi ar finanšu aktīviem un saistībām | 3 = 4 – 15 |
| Darījumi ar finanšu aktīviem (konsolidēti) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem | 5 |
| Darījumi ar vērtspapīriem, kas nav akcijas – īstermiņa un ilgtermiņa vērtspapīri | 6 |
| Darījumi ar atvasinātiem finanšu instrumentiem | 7 |
| Darījumi ar kredītiem | 8 |
| Darījumi ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem | 9 |
| Privatizācija | 10 |
| Kapitāla ieguldījumi | 11 |
| Citi | 12 |
| Darījumi ar citiem finanšu aktīviem | 13 |
| t. sk. uzkrātie nodokļi, atskaitot saņemtos nodokļu ieņēmumus | 14 |
| Darījumi ar saistībām (konsolidēti) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem | 16 |
| Darījumi ar vērtspapīriem, kas nav akcijas – īstermiņa vērtspapīri | 17 |
| Darījumi ar vērtspapīriem, kas nav akcijas – ilgtermiņa vērtspapīri | 18 |
| Darījumi ar atvasinātiem finanšu instrumentiem | 19 |
| Darījumi ar kredītiem | 20 |
| t. sk. centrālo banku kredīti | 21 |
| Darījumi ar citām saistībām | 22 |
| Darījumi ar saistībām (konsolidēti)


  = vispārējās valdības aizņemšanās nepieciešamība (VVAN) | 23 = 16 + 17 + 18 + 20


  23 = 25 + 26 + 27


  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Darījumi ar ilgtermiņa parāda instrumentiem | 24 |
| Darījumi ar parāda instrumentiem, kas denominēti nacionālajā valūtā | 25 |
| Darījumi ar parāda instrumentiem, kas denominēti iesaistītā ārvalstu valūtā
   (2) | 26 |
| Darījumi ar parāda instrumentiem, kas denominēti neiesaistītā ārvalstu valūtā | 27 |
| Citas plūsmas | 28 = 29 + 32 |
| Pārvērtēšanas ietekme uz parādu | 29 = 30 + 31 |
| Ārvalstu valūtas turējumu ieguvumi un zaudējumi | 30 |
| Cita pārvērtēšanas ietekme – nominālvērtība | 31 |
| Citas pārmaiņas parāda apjomā | 32 |
| Parāda pārmaiņas | 33 = 23 + 28


  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Kategorija

Nr. un lineārā attiecība

Deficīts (–) vai pārpalikums (+)

1=[1A.1]

Korekcijas starp finanšu un nefinanšu kontiem

2 = 1 – 3

Neto darījumi ar finanšu aktīviem un saistībām

3 = 4 – 15

Darījumi ar finanšu aktīviem (konsolidēti)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem

5

Darījumi ar vērtspapīriem, kas nav akcijas – īstermiņa un ilgtermiņa vērtspapīri

6

Darījumi ar atvasinātiem finanšu instrumentiem

7

Darījumi ar kredītiem

8

Darījumi ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem

9

Privatizācija

10

Kapitāla ieguldījumi

11

Citi

12

Darījumi ar citiem finanšu aktīviem

13

t. sk. uzkrātie nodokļi, atskaitot saņemtos nodokļu ieņēmumus

14

Darījumi ar saistībām (konsolidēti)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem

16

Darījumi ar vērtspapīriem, kas nav akcijas – īstermiņa vērtspapīri

17

Darījumi ar vērtspapīriem, kas nav akcijas – ilgtermiņa vērtspapīri

18

Darījumi ar atvasinātiem finanšu instrumentiem

19

Darījumi ar kredītiem

20

t. sk. centrālo banku kredīti

21

Darījumi ar citām saistībām

22

Darījumi ar saistībām (konsolidēti)

= vispārējās valdības aizņemšanās nepieciešamība (VVAN)

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Darījumi ar ilgtermiņa parāda instrumentiem

24

Darījumi ar parāda instrumentiem, kas denominēti nacionālajā valūtā

25

Darījumi ar parāda instrumentiem, kas denominēti iesaistītā ārvalstu valūtā
   (2)

26

Darījumi ar parāda instrumentiem, kas denominēti neiesaistītā ārvalstu valūtā

27

Citas plūsmas

28 = 29 + 32

Pārvērtēšanas ietekme uz parādu

29 = 30 + 31

Ārvalstu valūtas turējumu ieguvumi un zaudējumi

30

Cita pārvērtēšanas ietekme – nominālvērtība

31

Citas pārmaiņas parāda apjomā

32

Parāda pārmaiņas

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

2.B   tabula

| Kategorija | Nr. un lineārā attiecība |
| --- | --- |
| Darījumi ar parāda instrumentiem – nekonsolidēti | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (saistības) – nekonsolidēti | 2 |
| Darījumi ar īstermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidēti | 3 |
| Darījumi ar ilgtermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidēti | 4 |
| Darījumi ar centrālo banku kredītiem | 5 |
| Darījumi ar citiem kredītiem (saistības) – nekonsolidēti | 6 |
| Konsolidējošie darījumi | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Konsolidējošie darījumi – skaidra nauda un noguldījumi | 8 = 2 – [2A.16] |
| Konsolidējošie darījumi – īstermiņa vērtspapīri | 9 = 3 – [2A.17] |
| Konsolidējošie darījumi – ilgtermiņa vērtspapīri | 10 = 4 – [2A.18] |
| Konsolidējošie darījumi – kredīti | 11 = 6 – [2A.20] – [2A.21] |

Kategorija

Nr. un lineārā attiecība

Darījumi ar parāda instrumentiem – nekonsolidēti

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (saistības) – nekonsolidēti

2

Darījumi ar īstermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidēti

3

Darījumi ar ilgtermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidēti

4

Darījumi ar centrālo banku kredītiem

5

Darījumi ar citiem kredītiem (saistības) – nekonsolidēti

6

Konsolidējošie darījumi

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Konsolidējošie darījumi – skaidra nauda un noguldījumi

8 = 2 – [2A.16]

Konsolidējošie darījumi – īstermiņa vērtspapīri

9 = 3 – [2A.17]

Konsolidējošie darījumi – ilgtermiņa vērtspapīri

10 = 4 – [2A.18]

Konsolidējošie darījumi – kredīti

11 = 6 – [2A.20] – [2A.21]

PARĀDA STATISTIKA

3.A   tabula

| Kategorija | Nr. un lineārā attiecība |
| --- | --- |
| Parāds | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6


  = 7 + 12 = 13 + 14 + 15


  = 16 + 17 = 19 + 20 + 22


  = 24 + 25 + 26 + 27 |
| Parāds – skaidra nauda un noguldījumi (saistības) | 2 |
| Parāds – īstermiņa vērtspapīri (saistības) | 3 |
| Parāds – ilgtermiņa vērtspapīri (saistības) | 4 |
| Parāds – centrālās bankas kredīti (saistības) | 5 |
| Parāds – citi kredīti (saistības) | 6 |
| Parāds, kura turētāji ir dalībvalstu rezidenti | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Parāds, kura turētāji ir centrālās bankas | 8 |
| Citu monetāro finanšu iestāžu turētais parāds | 9 |
| Citu finanšu iestāžu turētais parāds | 10 |
| Parāds, kura turētāji ir citi dalībvalsts rezidenti | 11 |
| Parāds, kura turētāji ir dalībvalsts nerezidenti | 12 |
| Parāds, kas denominēts nacionālajā valūtā | 13 |
| Parāds, kas denominēts iesaistītā ārvalstu valūtā | 14 |
| Parāds, kas denominēts neiesaistītā ārvalstu valūtā | 15 |
| Īstermiņa parāds | 16 |
| Ilgtermiņa parāds | 17 |
| t. sk. ar mainīgu procentu likmi | 18 |
| Parāds ar atlikušo termiņu līdz 1 gadam | 19 |
| Parāds ar atlikušo termiņu 1–5 gadi | 20 |
| t. sk. ar mainīgu procentu likmi | 21 |
| Parāds ar atlikušo termiņu ilgāku par 5 gadiem | 22 |
| t. sk. ar mainīgu procentu likmi | 23 |
| Centrālās valdības parāda daļa | 24 = [3B.7] – [3B.15] |
| Pavalsts valdības parāda daļa | 25 = [3B.9] – [3B.16] |
| Vietējās valdības parāda daļa | 26 = [3B.11] – [3B.17] |
| Sociālās nodrošināšanas fondu parāda daļa | 27 = [3B.13] – [3B.18] |
| Ārpusbilances posteņi |
| Parāda vidējais atlikušais termiņš | 28 |
| Parāds – bezkupona obligācijas | 29 |

Kategorija

Nr. un lineārā attiecība

Parāds

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 13 + 14 + 15

= 16 + 17 = 19 + 20 + 22

= 24 + 25 + 26 + 27

Parāds – skaidra nauda un noguldījumi (saistības)

2

Parāds – īstermiņa vērtspapīri (saistības)

3

Parāds – ilgtermiņa vērtspapīri (saistības)

4

Parāds – centrālās bankas kredīti (saistības)

5

Parāds – citi kredīti (saistības)

6

Parāds, kura turētāji ir dalībvalstu rezidenti

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Parāds, kura turētāji ir centrālās bankas

8

Citu monetāro finanšu iestāžu turētais parāds

9

Citu finanšu iestāžu turētais parāds

10

Parāds, kura turētāji ir citi dalībvalsts rezidenti

11

Parāds, kura turētāji ir dalībvalsts nerezidenti

12

Parāds, kas denominēts nacionālajā valūtā

13

Parāds, kas denominēts iesaistītā ārvalstu valūtā

14

Parāds, kas denominēts neiesaistītā ārvalstu valūtā

15

Īstermiņa parāds

16

Ilgtermiņa parāds

17

t. sk. ar mainīgu procentu likmi

18

Parāds ar atlikušo termiņu līdz 1 gadam

19

Parāds ar atlikušo termiņu 1–5 gadi

20

t. sk. ar mainīgu procentu likmi

21

Parāds ar atlikušo termiņu ilgāku par 5 gadiem

22

t. sk. ar mainīgu procentu likmi

23

Centrālās valdības parāda daļa

24 = [3B.7] – [3B.15]

Pavalsts valdības parāda daļa

25 = [3B.9] – [3B.16]

Vietējās valdības parāda daļa

26 = [3B.11] – [3B.17]

Sociālās nodrošināšanas fondu parāda daļa

27 = [3B.13] – [3B.18]

Ārpusbilances posteņi

Parāda vidējais atlikušais termiņš

28

Parāds – bezkupona obligācijas

29

3.B   tabula

| Kategorija | Nr. un lineārā attiecība |
| --- | --- |
| Parāds (nekonsolidēts) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Konsolidējošie elementi | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Konsolidējošie elementi – skaidra nauda un noguldījumi | 3 |
| Konsolidējošie elementi – īstermiņa vērtspapīri | 4 |
| Konsolidējošie elementi – ilgtermiņa vērtspapīri | 5 |
| Konsolidējošie elementi – kredīti | 6 |
| Centrālās valdības emitētais parāds | 7 |
| t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā | 8 |
| Pavalsts valdības emitētais parāds | 9 |
| t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā | 10 |
| Vietējās valdības emitētais parāds | 11 |
| t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā | 12 |
| Sociālās nodrošināšanas fondu emitētais parāds | 13 |
| t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā | 14 |
| Ārpusbilances posteņi |
| Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds centrālās valdības turējumā | 15 |
| Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds pavalsts valdības turējumā | 16 |
| Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds vietējās valdības turējumā | 17 |
| Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds sociālās nodrošināšanas fondu turējumā | 18” |

Kategorija

Nr. un lineārā attiecība

Parāds (nekonsolidēts)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Konsolidējošie elementi

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Konsolidējošie elementi – skaidra nauda un noguldījumi

3

Konsolidējošie elementi – īstermiņa vērtspapīri

4

Konsolidējošie elementi – ilgtermiņa vērtspapīri

5

Konsolidējošie elementi – kredīti

6

Centrālās valdības emitētais parāds

7

t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā

8

Pavalsts valdības emitētais parāds

9

t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā

10

Vietējās valdības emitētais parāds

11

t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā

12

Sociālās nodrošināšanas fondu emitētais parāds

13

t. sk. citu valdības apakšsektoru turējumā

14

Ārpusbilances posteņi

Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds centrālās valdības turējumā

15

Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds pavalsts valdības turējumā

16

Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds vietējās valdības turējumā

17

Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds sociālās nodrošināšanas fondu turējumā

18”

---

(1)  [x.y] attiecas uz x tabulas y kategoriju.

1

(2)  Jāziņo par gadiem pirms tam, kad dalībvalsts kļuva par iesaistīto dalībvalsti.

2

---

II PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

METODOLOĢISKĀS DEFINĪCIJAS

1.   Metodoloģiskās atsauces

I pielikumā norādītās kategorijas pamatā definētas atbilstoši EKS 95 A pielikumam un/vai Padomes 1993. gada 22. novembra Regulai (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (1). Papildu metodoloģiskās definīcijas ir noteiktas šīs pamatnostādnes 1. pantā. Konkrēti, šajā tabulā ir norādīti sektoru un apakšsektoru kodi.

EKS 95 sektori un apakšsektori

| | | Valsts | Nacionāli privāti | Ārvalstu kontrolēti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējā ekonomika | S.1 | | | |
| Nefinanšu sabiedrības | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Finanšu sabiedrības | S.12 | | | |
| Centrālā banka | S.121 | | | |
| Citas monetārās finanšu iestādes | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Finanšu palīgsabiedrības | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Vispārējā valdība | S.13 | | | |
| Centrālā valdība | S.1311 | | | |
| Pavalsts valdība | S.1312 | | | |
| Vietējā valdība | S.1313 | | | |
| Sociālās nodrošināšanas fondi | S.1314 | | | |
| Mājsaimniecības | S.14 | | | |
| Bezpeļņas iestādes mājsaimniecību apkalpošanai | S.15 | | | |
| Pārējā pasaule | S.2 | | | |
| ES | S.21 | | | |
| ES dalībvalstis | S.211 | | | |
| ES iestādes | S.212 | | | |
| Trešās valstis un starptautiskas organizācijas | S.22 | | | |

Valsts

Nacionāli privāti

Ārvalstu kontrolēti

Kopējā ekonomika

S.1

Nefinanšu sabiedrības

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Finanšu sabiedrības

S.12

Centrālā banka

S.121

Citas monetārās finanšu iestādes

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Finanšu palīgsabiedrības

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Vispārējā valdība

S.13

Centrālā valdība

S.1311

Pavalsts valdība

S.1312

Vietējā valdība

S.1313

Sociālās nodrošināšanas fondi

S.1314

Mājsaimniecības

S.14

Bezpeļņas iestādes mājsaimniecību apkalpošanai

S.15

Pārējā pasaule

S.2

ES

S.21

ES dalībvalstis

S.211

ES iestādes

S.212

Trešās valstis un starptautiskas organizācijas

S.22

2.   Kategoriju noteikšana (2)

1.A   tabula

| 1. | Deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.1] atbilst S.13 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9). |
| --- | --- |

1.

Deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.1] atbilst S.13 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9).

| 2. | Centrālās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.2] atbilst S.1311 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9). |
| --- | --- |

2.

Centrālās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.2] atbilst S.1311 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9).

| 3. | Pavalsts valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.3] atbilst S.1312 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9). |
| --- | --- |

3.

Pavalsts valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.3] atbilst S.1312 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9).

| 4. | Vietējās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.4] atbilst S.1313 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9). |
| --- | --- |

4.

Vietējās valdības deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.4] atbilst S.1313 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9).

| 5. | Sociālās nodrošināšanas fondu deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.5] atbilst S.1314 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9). |
| --- | --- |

5.

Sociālās nodrošināšanas fondu deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.5] atbilst S.1314 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (B.9).

| 6. | Sākotnējais deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.6] atbilst deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [1A.1], pieskaitot maksājamos procentus [1.A.26]. |
| --- | --- |

6.

Sākotnējais deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.6] atbilst deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [1A.1], pieskaitot maksājamos procentus [1.A.26].

| 7. | Kopējie ieņēmumi [1A.7] atbilst kārtējiem ieņēmumiem [1A.9], pieskaitot kapitāla ieņēmumus [1A.31]. |
| --- | --- |

7.

Kopējie ieņēmumi [1A.7] atbilst kārtējiem ieņēmumiem [1A.9], pieskaitot kapitāla ieņēmumus [1A.31].

| 8. | Kopējie izdevumi [1A.8] atbilst kārtējiem izdevumiem [1A.21], pieskaitot kapitāla izdevumus [1A.33]. |
| --- | --- |

8.

Kopējie izdevumi [1A.8] atbilst kārtējiem izdevumiem [1A.21], pieskaitot kapitāla izdevumus [1A.33].

| 9. | Kārtējie ieņēmumi [1A.9] atbilst tiešajiem nodokļiem [1A.10], pieskaitot netiešos nodokļus [1A.13], pieskaitot sociālās iemaksas [1A.15], pieskaitot citus kārtējos ieņēmumus [1A.18], pieskaitot apgrozījumu [1A.20]. |
| --- | --- |

9.

Kārtējie ieņēmumi [1A.9] atbilst tiešajiem nodokļiem [1A.10], pieskaitot netiešos nodokļus [1A.13], pieskaitot sociālās iemaksas [1A.15], pieskaitot citus kārtējos ieņēmumus [1A.18], pieskaitot apgrozījumu [1A.20].

| 10. | Tiešie nodokļi [1A.10] atbilst kārtējiem ienākuma un bagātības u. c. nodokļiem (D.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem. |
| --- | --- |

10.

Tiešie nodokļi [1A.10] atbilst kārtējiem ienākuma un bagātības u. c. nodokļiem (D.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem.

| 11. | Tiešie nodokļi, t. sk. sabiedrību maksātie [1A.11], atbilst kārtējiem ienākuma bagātības u. c. nodokļiem (D.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un S.11 un S.12 izlietojumiem. |
| --- | --- |

11.

Tiešie nodokļi, t. sk. sabiedrību maksātie [1A.11], atbilst kārtējiem ienākuma bagātības u. c. nodokļiem (D.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un S.11 un S.12 izlietojumiem.

| 12. | Tiešie nodokļi, t. sk. mājsaimniecību maksātie [1A.12], atbilst kārtējiem ienākuma un bagātības u. c. nodokļiem (D.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un S.13 un S.14 izlietojumiem. |
| --- | --- |

12.

Tiešie nodokļi, t. sk. mājsaimniecību maksātie [1A.12], atbilst kārtējiem ienākuma un bagātības u. c. nodokļiem (D.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un S.13 un S.14 izlietojumiem.

| 13. | Netiešie nodokļi [1A.13] atbilst ražošanas un importa nodokļiem (D.2), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem, pieskaitot ES budžetā saņemamos netiešos nodokļus [1B.2]. |
| --- | --- |

13.

Netiešie nodokļi [1A.13] atbilst ražošanas un importa nodokļiem (D.2), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem, pieskaitot ES budžetā saņemamos netiešos nodokļus [1B.2].

| 14. | Netiešie nodokļi, t. sk. PVN [1A.14], atbilst pievienotās vērtības veida nodokļiem (D.211), kas uzrādīti kā daļa no S.13 un S.212 resursiem. |
| --- | --- |

14.

Netiešie nodokļi, t. sk. PVN [1A.14], atbilst pievienotās vērtības veida nodokļiem (D.211), kas uzrādīti kā daļa no S.13 un S.212 resursiem.

| 15. | Sociālās iemaksas [1A.15] atbilst sociālajām iemaksām (D.61), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem. |
| --- | --- |

15.

Sociālās iemaksas [1A.15] atbilst sociālajām iemaksām (D.61), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem.

| 16. | Sociālās iemaksas, t. sk. darba devēju faktiskās iemaksas [1A.16], atbilst darba devēju faktiskajām sociālajām iemaksām (D.6111), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem. |
| --- | --- |

16.

Sociālās iemaksas, t. sk. darba devēju faktiskās iemaksas [1A.16], atbilst darba devēju faktiskajām sociālajām iemaksām (D.6111), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem.

| 17. | Sociālās iemaksas, t. sk. darba ņēmēju faktiskās iemaksas [1A.17], atbilst darba ņēmēju faktiskajām sociālajām iemaksām (D.6112), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem. |
| --- | --- |

17.

Sociālās iemaksas, t. sk. darba ņēmēju faktiskās iemaksas [1A.17], atbilst darba ņēmēju faktiskajām sociālajām iemaksām (D.6112), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem.

| 18. | Citi kārtējie ieņēmumi [1A.18] atbilst īpašuma ienākumiem (D.4), nedzīvības apdrošināšanas prasībām (D.72), kārtējai starptautiskai sadarbībai (D.74) un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem, izņemot S.13 procentu resursus (D.41), kuri ir arī S.13 izmantojumi, pieskaitot citu ražošanas subsīdiju ieņēmumus (D.39), kas ir S.13 izmantojumi, atņemot kārtējos pārvedumus, kurus no ES budžeta maksā valdībai [1B.10], pieskaitot neto ieņēmumus no ES budžeta [1B.14], ja tie ir pozitīvi. |
| --- | --- |

18.

Citi kārtējie ieņēmumi [1A.18] atbilst īpašuma ienākumiem (D.4), nedzīvības apdrošināšanas prasībām (D.72), kārtējai starptautiskai sadarbībai (D.74) un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem, izņemot S.13 procentu resursus (D.41), kuri ir arī S.13 izmantojumi, pieskaitot citu ražošanas subsīdiju ieņēmumus (D.39), kas ir S.13 izmantojumi, atņemot kārtējos pārvedumus, kurus no ES budžeta maksā valdībai [1B.10], pieskaitot neto ieņēmumus no ES budžeta [1B.14], ja tie ir pozitīvi.

| 19. | Citi kārtējie ieņēmumi, t. sk. saņemamie procenti [1A.19], atbilst procentiem (D.41), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un visu sektoru, izņemot S.13, izlietojumiem. |
| --- | --- |

19.

Citi kārtējie ieņēmumi, t. sk. saņemamie procenti [1A.19], atbilst procentiem (D.41), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un visu sektoru, izņemot S.13, izlietojumiem.

| 20. | Apgrozījums [1A.20] atbilst tirgus produkcijai (P.11), pieskaitot produkciju pašu galapatēriņam (P.12), pieskaitot maksājumus par citu netirgojamo produkciju (P.131), kas uzrādīta kā daļa no S.13 resursiem. |
| --- | --- |

20.

Apgrozījums [1A.20] atbilst tirgus produkcijai (P.11), pieskaitot produkciju pašu galapatēriņam (P.12), pieskaitot maksājumus par citu netirgojamo produkciju (P.131), kas uzrādīta kā daļa no S.13 resursiem.

| 21. | Kārtējie izdevumi [1A.21] atbilst kārtējiem pārvedumiem [1A.22], pieskaitot maksājamos procentus [1A.26], pieskaitot darbinieku atalgojumu [1A.27], pieskaitot starppatēriņu [1A.29]. |
| --- | --- |

21.

Kārtējie izdevumi [1A.21] atbilst kārtējiem pārvedumiem [1A.22], pieskaitot maksājamos procentus [1A.26], pieskaitot darbinieku atalgojumu [1A.27], pieskaitot starppatēriņu [1A.29].

| 22. | Kārtējie pārvedumi [1A.22] atbilst sociālajiem maksājumiem [1A.23], pieskaitot subsīdijas [1A.24], pieskaitot citus kārtējos maksājamos pārvedumus [1A.25]. |
| --- | --- |

22.

Kārtējie pārvedumi [1A.22] atbilst sociālajiem maksājumiem [1A.23], pieskaitot subsīdijas [1A.24], pieskaitot citus kārtējos maksājamos pārvedumus [1A.25].

| 23. | Sociālie maksājumi [1A.23] atbilst sociālajiem pabalstiem, kas nav sociālie pabalsti natūrā (D.62), pieskaitot sociālos pabalstus natūrā, kas attiecas uz izdevumiem, kuri radušies to preču iegādē, kas ar preču ražotāju starpniecību piegādātas mājsaimniecībām (D6311 + D63121 + D63131), kuri uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem, pieskaitot dažādus kārtējos pārvedumus (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un S.15 resursiem. |
| --- | --- |

23.

Sociālie maksājumi [1A.23] atbilst sociālajiem pabalstiem, kas nav sociālie pabalsti natūrā (D.62), pieskaitot sociālos pabalstus natūrā, kas attiecas uz izdevumiem, kuri radušies to preču iegādē, kas ar preču ražotāju starpniecību piegādātas mājsaimniecībām (D6311 + D63121 + D63131), kuri uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem, pieskaitot dažādus kārtējos pārvedumus (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un S.15 resursiem.

| 24. | Maksājamās subsīdijas [1A.24] atbilst subsīdijām (D.3), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem, pieskaitot subsīdijas, ko no ES budžeta maksā [1B.9] valstu rezidentiem. |
| --- | --- |

24.

Maksājamās subsīdijas [1A.24] atbilst subsīdijām (D.3), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem, pieskaitot subsīdijas, ko no ES budžeta maksā [1B.9] valstu rezidentiem.

| 25. | Citi kārtējie maksājamie pārvedumi [1A.25] atbilst kārtējiem ienākuma un bagātības u. c. nodokļiem (D.5), citiem ražošanas nodokļiem (D.29), īpašuma ienākumiem (D.4), izņemot procentus (D.41), nedzīvības neto apdrošināšanas prēmijām (D.71), kārtējai starptautiskai sadarbībai (D.74), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem, un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.15, resursiem, atņemot kārtējos pārvedumus (D.74 un D.75), ko valdība maksā ES budžetā [1B.4 un 1B.5], atņemot neto ieņēmumus no ES budžeta [1B.14], ja tie ir negatīvi. |
| --- | --- |

25.

Citi kārtējie maksājamie pārvedumi [1A.25] atbilst kārtējiem ienākuma un bagātības u. c. nodokļiem (D.5), citiem ražošanas nodokļiem (D.29), īpašuma ienākumiem (D.4), izņemot procentus (D.41), nedzīvības neto apdrošināšanas prēmijām (D.71), kārtējai starptautiskai sadarbībai (D.74), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem, un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.15, resursiem, atņemot kārtējos pārvedumus (D.74 un D.75), ko valdība maksā ES budžetā [1B.4 un 1B.5], atņemot neto ieņēmumus no ES budžeta [1B.14], ja tie ir negatīvi.

| 26. | Maksājamie procenti [1A.26] atbilst procentiem (D.41), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.13, resursiem. |
| --- | --- |

26.

Maksājamie procenti [1A.26] atbilst procentiem (D.41), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.13, resursiem.

| 27. | Darbinieku atalgojums [1A.27] atbilst darbinieku atalgojumam (D.1), kas uzrādīts kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

27.

Darbinieku atalgojums [1A.27] atbilst darbinieku atalgojumam (D.1), kas uzrādīts kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 28. | Darbinieku atalgojums, t. sk. darba alga [1A.28], atbilst darba algai (D.11), kas uzrādīta kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

28.

Darbinieku atalgojums, t. sk. darba alga [1A.28], atbilst darba algai (D.11), kas uzrādīta kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 29. | Starppatēriņš [1A.29] atbilst starppatēriņam (P.2), kas uzrādīts kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

29.

Starppatēriņš [1A.29] atbilst starppatēriņam (P.2), kas uzrādīts kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 30. | Bruto ietaupījumi [1A.30] atbilst kārtējiem ieņēmumiem [1A.9], atņemot kārtējos izdevumus [1A.21]. |
| --- | --- |

30.

Bruto ietaupījumi [1A.30] atbilst kārtējiem ieņēmumiem [1A.9], atņemot kārtējos izdevumus [1A.21].

| 31. | Kapitāla ieņēmumi [1A.31] atbilst saņemamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām, un uzrādīti kā kapitāla pārvedums, ko maksā visi sektori, izņemot S.13, atņemot kapitāla pārvedumus, ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.12]. |
| --- | --- |

31.

Kapitāla ieņēmumi [1A.31] atbilst saņemamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām, un uzrādīti kā kapitāla pārvedums, ko maksā visi sektori, izņemot S.13, atņemot kapitāla pārvedumus, ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.12].

| 32. | Kapitāla ieņēmumi, t. sk. kapitāla nodokļi [1A.32], atbilst kapitāla nodokļiem (D.91), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

32.

Kapitāla ieņēmumi, t. sk. kapitāla nodokļi [1A.32], atbilst kapitāla nodokļiem (D.91), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 33. | Kapitāla izdevumi [1A.33] atbilst investīcijām [1A.34], pieskaitot citas nefinanšu aktīvu neto iegādes [1A.35], pieskaitot maksājamos kapitāla pārvedumus [1A.36]. |
| --- | --- |

33.

Kapitāla izdevumi [1A.33] atbilst investīcijām [1A.34], pieskaitot citas nefinanšu aktīvu neto iegādes [1A.35], pieskaitot maksājamos kapitāla pārvedumus [1A.36].

| 34. | Investīcijas [1A.34] atbilst kopējā pamatkapitāla veidošanai (P.51), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

34.

Investīcijas [1A.34] atbilst kopējā pamatkapitāla veidošanai (P.51), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām.

| 35. | Citas nefinanšu aktīvu neto iegādes [1A.35] atbilst krājumu pieaugumam (P.52), neto vērtslietu iegādēm (P.53) un neražoto nefinanšu aktīvu neto iegādei (K.2), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

35.

Citas nefinanšu aktīvu neto iegādes [1A.35] atbilst krājumu pieaugumam (P.52), neto vērtslietu iegādēm (P.53) un neražoto nefinanšu aktīvu neto iegādei (K.2), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām.

| 36. | Maksājamie kapitāla pārvedumi [1A.36] atbilst maksājamajiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un uzrādīti kā kapitāla pārvedums, ko saņem visi sektori, izņemot S.13, pieskaitot kapitāla pārvedumus, ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.13], atņemot kapitāla pārvedumus, ko valdība maksā ES budžetā [1B.7]. |
| --- | --- |

36.

Maksājamie kapitāla pārvedumi [1A.36] atbilst maksājamajiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un uzrādīti kā kapitāla pārvedums, ko saņem visi sektori, izņemot S.13, pieskaitot kapitāla pārvedumus, ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.13], atņemot kapitāla pārvedumus, ko valdība maksā ES budžetā [1B.7].

| 37. | EDP (pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra) deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.37] atbilst EDP S.13 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (EDPB.9). |
| --- | --- |

37.

EDP (pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra) deficīts (–) vai pārpalikums (+) [1A.37] atbilst EDP S.13 tīrajiem aizdevumiem (+)/tīrajiem aizņēmumiem (–) (EDPB.9).

| 38. | EDP maksājamie procenti [1A.38] atbilst EDP procentiem (EDPD.41), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.13, resursiem. |
| --- | --- |

38.

EDP maksājamie procenti [1A.38] atbilst EDP procentiem (EDPD.41), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.13, resursiem.

| 39. | Ieņēmumi no UMTS (universālo mobilo telekomunikāciju sistēmu) licenču pārdošanas [1A.39] atbilst ieņēmumiem no trešās paaudzes mobilo telefonu licenču pārdošanas, kas uzrādīta kā nefinanšu aktīvu atsavināšana saskaņā ar Eurostat lēmumu par mobilo telefonu licenču sadali. |
| --- | --- |

39.

Ieņēmumi no UMTS (universālo mobilo telekomunikāciju sistēmu) licenču pārdošanas [1A.39] atbilst ieņēmumiem no trešās paaudzes mobilo telefonu licenču pārdošanas, kas uzrādīta kā nefinanšu aktīvu atsavināšana saskaņā ar Eurostat lēmumu par mobilo telefonu licenču sadali.

| 40. | Faktiskās sociālās iemaksas [1A.40] atbilst faktiskajām sociālajām iemaksām (D.611), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem. |
| --- | --- |

40.

Faktiskās sociālās iemaksas [1A.40] atbilst faktiskajām sociālajām iemaksām (D.611), kas uzrādītas kā daļa no S.13 resursiem.

| 41. | Sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā [1A.41], atbilst sociālajiem pabalstiem, kas nav sociālie pārvedumi natūrā (D.62), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

41.

Sociālie pabalsti, kas nav sociālie pārvedumi natūrā [1A.41], atbilst sociālajiem pabalstiem, kas nav sociālie pārvedumi natūrā (D.62), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 42. | Iekšzemes kopprodukts [1A.42] atbilst iekšzemes kopproduktam (B.1*g) tirgus cenās. |
| --- | --- |

42.

Iekšzemes kopprodukts [1A.42] atbilst iekšzemes kopproduktam (B.1*g) tirgus cenās.

| 43. | Iekšzemes kopprodukts salīdzināmajās cenās [1A.43] atbilst iekšzemes kopproduktam (B.1*g) salīdzināmajās cenās. |
| --- | --- |

43.

Iekšzemes kopprodukts salīdzināmajās cenās [1A.43] atbilst iekšzemes kopproduktam (B.1*g) salīdzināmajās cenās.

| 44. | Valdības investīcijas salīdzināmajās cenās [1A.44] atbilst kopējā pamatkapitāla veidošanai (P.51), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām, salīdzināmajās cenās. |
| --- | --- |

44.

Valdības investīcijas salīdzināmajās cenās [1A.44] atbilst kopējā pamatkapitāla veidošanai (P.51), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām, salīdzināmajās cenās.

1.B   tabula

| 1. | Dalībvalsts maksājumi ES budžetā [1B.1] atbilst ES budžetā saņemamiem netiešajiem nodokļiem, pieskaitot kārtējo starptautisko sadarbību (D.74), ko dalībvalsts maksā ES budžetā [1B.4], pieskaitot dažādus kārtējos pārvedumus (D.75), ko dalībvalsts maksā ES budžetā [1B.5], pieskaitot kapitāla pārvedumus (D.9), ko dalībvalsts maksā ES budžetā [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalsts maksājumi ES budžetā [1B.1] atbilst ES budžetā saņemamiem netiešajiem nodokļiem, pieskaitot kārtējo starptautisko sadarbību (D.74), ko dalībvalsts maksā ES budžetā [1B.4], pieskaitot dažādus kārtējos pārvedumus (D.75), ko dalībvalsts maksā ES budžetā [1B.5], pieskaitot kapitāla pārvedumus (D.9), ko dalībvalsts maksā ES budžetā [1B.7].

| 2. | ES budžetā saņemamie netiešie nodokļi [1B.2] atbilst ražošanas un importa nodokļiem (D.2), kas uzrādīti kā S.212 resursi. |
| --- | --- |

2.

ES budžetā saņemamie netiešie nodokļi [1B.2] atbilst ražošanas un importa nodokļiem (D.2), kas uzrādīti kā S.212 resursi.

| 3. | Netiešie nodokļi, t. sk. ES budžetā saņemtais PVN [1B.3], atbilst pievienotās vērtības veida nodokļiem (D.211), kas uzrādīti kā S.212 resursi. |
| --- | --- |

3.

Netiešie nodokļi, t. sk. ES budžetā saņemtais PVN [1B.3], atbilst pievienotās vērtības veida nodokļiem (D.211), kas uzrādīti kā S.212 resursi.

| 4. | Kārtējie ar starptautisko sadarbību saistītie maksājumi, kurus valdība maksā ES budžetā [1B.4], atbilst kārtējai starptautiskajai sadarbībai (D.74), kas uzrādīta kā S.212 resursi un S.13 izlietojumi. |
| --- | --- |

4.

Kārtējie ar starptautisko sadarbību saistītie maksājumi, kurus valdība maksā ES budžetā [1B.4], atbilst kārtējai starptautiskajai sadarbībai (D.74), kas uzrādīta kā S.212 resursi un S.13 izlietojumi.

| 5. | Dažādi kārtējie pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā [1B.5], atbilst dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā S.212 resursi un S.13 izlietojumi. |
| --- | --- |

5.

Dažādi kārtējie pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā [1B.5], atbilst dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā S.212 resursi un S.13 izlietojumi.

| 6. | Dažādi kārtējie pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā, t. sk. ES ceturtais pašu resurss [1B.6], atbilst uz NKP pamatotajam ceturtajam pašu resursam (EKS 95 4 138. punkts), kas kā dažādi kārtējie pārvedumi (D.75) uzrādīts kā daļa no S.212 resursiem un S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

6.

Dažādi kārtējie pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā, t. sk. ES ceturtais pašu resurss [1B.6], atbilst uz NKP pamatotajam ceturtajam pašu resursam (EKS 95 4 138. punkts), kas kā dažādi kārtējie pārvedumi (D.75) uzrādīts kā daļa no S.212 resursiem un S.13 izlietojumiem.

| 7. | Kapitāla pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā [1B.7], atbilst maksājamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām kā S.212 saņemamie kapitāla pārvedumi. |
| --- | --- |

7.

Kapitāla pārvedumi, kurus valdība maksā ES budžetā [1B.7], atbilst maksājamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām kā S.212 saņemamie kapitāla pārvedumi.

| 8. | ES izdevumi dalībvalstī [1B.8] atbilst subsīdijām (D.3), ko maksā no ES budžeta [1B.9], pieskaitot kārtējos pārvedumus (D.7), ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.10], pieskaitot kārtējos pārvedumus (D.7), ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.11], pieskaitot kapitāla pārvedumus (D.9), ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.12], pieskaitot kapitāla pārvedumus (D.9), ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

ES izdevumi dalībvalstī [1B.8] atbilst subsīdijām (D.3), ko maksā no ES budžeta [1B.9], pieskaitot kārtējos pārvedumus (D.7), ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.10], pieskaitot kārtējos pārvedumus (D.7), ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.11], pieskaitot kapitāla pārvedumus (D.9), ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.12], pieskaitot kapitāla pārvedumus (D.9), ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.13].

| 9. | Subsīdijas, ko maksā no ES budžeta [1B.9], atbilst subsīdijām (D.3), kas uzrādītas kā daļa no S.212 resursiem. |
| --- | --- |

9.

Subsīdijas, ko maksā no ES budžeta [1B.9], atbilst subsīdijām (D.3), kas uzrādītas kā daļa no S.212 resursiem.

| 10. | Kārtējie pārvedumi, ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.10], atbilst kārtējai starptautiskajai sadarbībai (D.74) un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un S.212 izlietojumiem. |
| --- | --- |

10.

Kārtējie pārvedumi, ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.10], atbilst kārtējai starptautiskajai sadarbībai (D.74) un dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.13 resursiem un S.212 izlietojumiem.

| 11. | Kārtējie pārvedumi, ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.11], atbilst dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.212 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.13, resursiem. |
| --- | --- |

11.

Kārtējie pārvedumi, ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.11], atbilst dažādiem kārtējiem pārvedumiem (D.75), kas uzrādīti kā daļa no S.212 izlietojumiem un visu sektoru, izņemot S.13, resursiem.

| 12. | Kapitāla pārvedumi, ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.12], atbilst saņemamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un S.212 aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

12.

Kapitāla pārvedumi, ko no ES budžeta maksā valdībai [1B.12], atbilst saņemamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un S.212 aktīvu pārmaiņām.

| 13. | Kapitāla pārvedumi, ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.13], atbilst maksājamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.212 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

13.

Kapitāla pārvedumi, ko no ES budžeta maksā nevalstiskām vienībām [1B.13], atbilst maksājamiem kapitāla pārvedumiem (D.9), kas uzrādīti kā daļa no S.212 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 14. | Neto ieņēmumi no ES budžeta [1B.14] atbilst valdības neto ieņēmumiem no ES budžeta, pieskaitot nevalstisko vienību neto ieņēmumus no ES budžeta. |
| --- | --- |

14.

Neto ieņēmumi no ES budžeta [1B.14] atbilst valdības neto ieņēmumiem no ES budžeta, pieskaitot nevalstisko vienību neto ieņēmumus no ES budžeta.

| 15. | Pašu resursu iekasēšanas izmaksas [1B.15] ir tā daļa no tirgus produkcijas (P.11), kas uzrādīta kā daļa no S.13 resursiem, t. i., pašu resursu iekasēšanas izmaksas, par kurām samaksāts no ES budžeta. |
| --- | --- |

15.

Pašu resursu iekasēšanas izmaksas [1B.15] ir tā daļa no tirgus produkcijas (P.11), kas uzrādīta kā daļa no S.13 resursiem, t. i., pašu resursu iekasēšanas izmaksas, par kurām samaksāts no ES budžeta.

1.C   tabula

| 1. | Galapatēriņa izdevumi [1C.1] atbilst galapatēriņa izdevumiem (P.3), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

1.

Galapatēriņa izdevumi [1C.1] atbilst galapatēriņa izdevumiem (P.3), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 2. | Individuālā patēriņa izdevumi [1C.2] atbilst individuālā patēriņa izdevumiem (P.31), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

2.

Individuālā patēriņa izdevumi [1C.2] atbilst individuālā patēriņa izdevumiem (P.31), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 3. | Kolektīvā patēriņa izdevumi [1C.3] atbilst kolektīvā patēriņa izdevumiem (P.32), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

3.

Kolektīvā patēriņa izdevumi [1C.3] atbilst kolektīvā patēriņa izdevumiem (P.32), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 4. | Darbinieku atalgojums [1C.4] atbilst [1A.27]. |
| --- | --- |

4.

Darbinieku atalgojums [1C.4] atbilst [1A.27].

| 5. | Starppatēriņš [1C.5] atbilst [1A.29]. |
| --- | --- |

5.

Starppatēriņš [1C.5] atbilst [1A.29].

| 6. | Sociālie pārvedumi natūrā, kas piegādāti ar ražotāju starpniecību [1C.6], atbilst sociālajiem pabalstiem natūrā, kas attiecas uz izdevumiem, kuri radušies to preču iegādē, kas ar preču ražotāju starpniecību piegādātas mājsaimniecībām (D.6311 + D.63121 + D.63131), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

6.

Sociālie pārvedumi natūrā, kas piegādāti ar ražotāju starpniecību [1C.6], atbilst sociālajiem pabalstiem natūrā, kas attiecas uz izdevumiem, kuri radušies to preču iegādē, kas ar preču ražotāju starpniecību piegādātas mājsaimniecībām (D.6311 + D.63121 + D.63131), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 7. | Pamatkapitāla patēriņš [1C.7] atbilst pamatkapitāla patēriņam (K.1), kas uzrādīts kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

7.

Pamatkapitāla patēriņš [1C.7] atbilst pamatkapitāla patēriņam (K.1), kas uzrādīts kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 8. | Samaksātie ražošanas nodokļi, atskaitot saņemtās subsīdijas [1C.8], atbilst citu ražošanas nodokļu maksājumiem (D.29), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem, atskaitot citu ražošanas subsīdiju ieņēmumus (D.39), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem. |
| --- | --- |

8.

Samaksātie ražošanas nodokļi, atskaitot saņemtās subsīdijas [1C.8], atbilst citu ražošanas nodokļu maksājumiem (D.29), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem, atskaitot citu ražošanas subsīdiju ieņēmumus (D.39), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem.

| 9. | Neto darbības rezultāts [1C.9] atbilst darbības rezultātam, izņemot S.13 (B.2n). |
| --- | --- |

9.

Neto darbības rezultāts [1C.9] atbilst darbības rezultātam, izņemot S.13 (B.2n).

| 10. | Apgrozījums [1C.10] atbilst [1A.20]. |
| --- | --- |

10.

Apgrozījums [1C.10] atbilst [1A.20].

| 11. | Galapatēriņa izdevumi salīdzināmajās cenās [1C.11] atbilst galapatēriņa izdevumiem (P.3), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem salīdzināmajās cenās. |
| --- | --- |

11.

Galapatēriņa izdevumi salīdzināmajās cenās [1C.11] atbilst galapatēriņa izdevumiem (P.3), kas uzrādīti kā daļa no S.13 izlietojumiem salīdzināmajās cenās.

2.A   tabula

| 1. | Deficīts (–) vai pārpalikums (+) [2A.1] atbilst [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Deficīts (–) vai pārpalikums (+) [2A.1] atbilst [1A.1].

| 2. | Korekcija starp finanšu un nefinanšu kontiem [2A.2] atbilst deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [2A.1], atskaitot neto darījumus ar finanšu aktīviem un saistībām [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Korekcija starp finanšu un nefinanšu kontiem [2A.2] atbilst deficītam (–) vai pārpalikumam (+) [2A.1], atskaitot neto darījumus ar finanšu aktīviem un saistībām [2A.3].

| 3. | Neto darījumi ar finanšu aktīviem un saistībām [2A.3] atbilst darījumiem finanšu aktīvu neto iegādei [2A.4], atskaitot neto radušās saistības [2A.15]. |
| --- | --- |

3.

Neto darījumi ar finanšu aktīviem un saistībām [2A.3] atbilst darījumiem finanšu aktīvu neto iegādei [2A.4], atskaitot neto radušās saistības [2A.15].

| 4. | Darījumi ar finanšu aktīviem [2A.4] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (F.2) [2A.5], darījumiem ar vērtspapīriem, kas nav akcijas (F.33) [2A.6], darījumiem ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34) [2A.7], darījumiem ar kredītiem (F.4) [2A.8], darījumiem ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem (F.5) [2A.9] un darījumiem ar citiem finanšu aktīviem [2A.13], kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

4.

Darījumi ar finanšu aktīviem [2A.4] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (F.2) [2A.5], darījumiem ar vērtspapīriem, kas nav akcijas (F.33) [2A.6], darījumiem ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34) [2A.7], darījumiem ar kredītiem (F.4) [2A.8], darījumiem ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem (F.5) [2A.9] un darījumiem ar citiem finanšu aktīviem [2A.13], kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 5. | Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (aktīvi) [2A.5] atbilst skaidras naudas un noguldījumu neto iegādei (F.2), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

5.

Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (aktīvi) [2A.5] atbilst skaidras naudas un noguldījumu neto iegādei (F.2), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 6. | Darījumi ar vērtspapīriem, kas nav akcijas – īstermiņa un ilgtermiņa vērtspapīri (aktīvi) [2A.6] atbilst vērtspapīru, kas nav akcijas, neto iegādei, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

6.

Darījumi ar vērtspapīriem, kas nav akcijas – īstermiņa un ilgtermiņa vērtspapīri (aktīvi) [2A.6] atbilst vērtspapīru, kas nav akcijas, neto iegādei, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 7. | Darījumi ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (aktīvi) [2A.7] atbilst tīrajiem maksājumiem attiecībā uz atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

7.

Darījumi ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (aktīvi) [2A.7] atbilst tīrajiem maksājumiem attiecībā uz atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 8. | Darījumi ar kredītiem (aktīvi) [2A.8] atbilst jaunajiem kredītiem (F.4), ko piešķīrusi valdība, izņemot atmaksas valdībai, kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

8.

Darījumi ar kredītiem (aktīvi) [2A.8] atbilst jaunajiem kredītiem (F.4), ko piešķīrusi valdība, izņemot atmaksas valdībai, kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 9. | Darījumi ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem (aktīvi) [2A.9] atbilst akciju un citu kapitāla vērtspapīru neto iegādei (F.5), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

9.

Darījumi ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem (aktīvi) [2A.9] atbilst akciju un citu kapitāla vērtspapīru neto iegādei (F.5), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām.

| 10. | Privatizācija (neto) [2A.10] atbilst darījumiem ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem (F.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un S.11 vai S.12 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un ko S.13 veic parādnieka vienības kontroles nodošanas vai ieguves procesā (EKS 95 2.26. punkts (3); šādus darījumus S.13 var veikt tieši ar parādnieka vienību vai ar citu kreditora vienību. |
| --- | --- |

10.

Privatizācija (neto) [2A.10] atbilst darījumiem ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem (F.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un S.11 vai S.12 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un ko S.13 veic parādnieka vienības kontroles nodošanas vai ieguves procesā (EKS 95 2.26. punkts (3); šādus darījumus S.13 var veikt tieši ar parādnieka vienību vai ar citu kreditora vienību.

| 11. | Kapitāla ieguldījumi (neto) [2A.11] atbilst darījumiem ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem (F.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un S.11 vai S.12 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un ko S.13 neveic parādnieka vienības kontroles nodošanas vai ieguves procesā, un ko S.13 veic tieši ar parādnieka vienību. |
| --- | --- |

11.

Kapitāla ieguldījumi (neto) [2A.11] atbilst darījumiem ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem (F.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un S.11 vai S.12 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un ko S.13 neveic parādnieka vienības kontroles nodošanas vai ieguves procesā, un ko S.13 veic tieši ar parādnieka vienību.

| 12. | Citi [2A.12] atbilst darījumiem ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem (F.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un S.11, S.12 vai S.14 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un ko S.13 neveic parādnieka vienības kontroles nodošanas vai ieguves procesā, un ko S.13 neveic tieši ar parādnieka vienību, bet gan ar citu kreditora vienību. |
| --- | --- |

12.

Citi [2A.12] atbilst darījumiem ar akcijām un citiem kapitāla vērtspapīriem (F.5), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un S.11, S.12 vai S.14 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un ko S.13 neveic parādnieka vienības kontroles nodošanas vai ieguves procesā, un ko S.13 neveic tieši ar parādnieka vienību, bet gan ar citu kreditora vienību.

| 13. | Darījumi ar citiem finanšu aktīviem [2A.13] atbilst monetārā zelta un speciālo aizņēmumtiesību neto iegādei (F.1), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām, apdrošināšanas tehnisko rezervju neto iegādei (F.6) un citiem debitoru parādiem (F.7), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

13.

Darījumi ar citiem finanšu aktīviem [2A.13] atbilst monetārā zelta un speciālo aizņēmumtiesību neto iegādei (F.1), kas uzrādīta kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām, apdrošināšanas tehnisko rezervju neto iegādei (F.6) un citiem debitoru parādiem (F.7), kas uzrādīti kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 14. | Darījumi ar citiem finanšu aktīviem, t. sk. uzkrātie nodokļi, atskaitot saņemtos nodokļu ieņēmumus [2A.14], atbilst tai daļai no debitoru/kreditoru parādiem (F.7 aktīvi), kas attiecas uz nodokļiem un sociālajām iemaksām, kuras uzrādītas D2, D5, D6 un D91, atņemot faktiski iekasētās nodokļu summas, kas uzrādītas kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

14.

Darījumi ar citiem finanšu aktīviem, t. sk. uzkrātie nodokļi, atskaitot saņemtos nodokļu ieņēmumus [2A.14], atbilst tai daļai no debitoru/kreditoru parādiem (F.7 aktīvi), kas attiecas uz nodokļiem un sociālajām iemaksām, kuras uzrādītas D2, D5, D6 un D91, atņemot faktiski iekasētās nodokļu summas, kas uzrādītas kā daļa no S.13 aktīvu pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, saistību un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 15. | Darījumi ar saistībām (konsolidēti) [2A.15] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (F.2) [2A.16], darījumiem ar īstermiņa vērtspapīriem (F.331) [2A.17], darījumiem ar ilgtermiņa vērtspapīriem (F.332) [2A.18], darījumiem ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34) [2A.19], darījumiem ar kredītiem (F.4) [2A.20] un darījumiem ar citām saistībām [2A.22], kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

15.

Darījumi ar saistībām (konsolidēti) [2A.15] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (F.2) [2A.16], darījumiem ar īstermiņa vērtspapīriem (F.331) [2A.17], darījumiem ar ilgtermiņa vērtspapīriem (F.332) [2A.18], darījumiem ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34) [2A.19], darījumiem ar kredītiem (F.4) [2A.20] un darījumiem ar citām saistībām [2A.22], kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām.

| 16. | Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (saistības) [2A.16] atbilst skaidras naudas un noguldījumu neto iegādei (F.2), kas uzrādīta kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

16.

Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (saistības) [2A.16] atbilst skaidras naudas un noguldījumu neto iegādei (F.2), kas uzrādīta kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām.

| 17. | Darījumi ar vērtspapīriem, kas nav akcijas, – īstermiņa vērtspapīri (saistības) [2A.17] atbilst vērtspapīru, kas nav akcijas, neto iegādei, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus, kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam (F.331), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

17.

Darījumi ar vērtspapīriem, kas nav akcijas, – īstermiņa vērtspapīri (saistības) [2A.17] atbilst vērtspapīru, kas nav akcijas, neto iegādei, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus, kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam (F.331), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām.

| 18. | Darījumi ar vērtspapīriem, kas nav akcijas, – ilgtermiņa vērtspapīri (saistības) [2A.18] atbilst vērtspapīru, kas nav akcijas, neto iegādei, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu (F.332), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

18.

Darījumi ar vērtspapīriem, kas nav akcijas, – ilgtermiņa vērtspapīri (saistības) [2A.18] atbilst vērtspapīru, kas nav akcijas, neto iegādei, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu (F.332), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām.

| 19. | Darījumi ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (saistības) [2A.19] atbilst tīrajiem ieņēmumiem attiecībā uz atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

19.

Darījumi ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem (saistības) [2A.19] atbilst tīrajiem ieņēmumiem attiecībā uz atvasinātajiem finanšu instrumentiem (F.34), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām.

| 20. | Darījumi ar kredītiem (saistības) [2A.20] atbilst saņemtajiem jaunajiem kredītiem (F.4), atskaitot esošo kredītu atmaksas, kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

20.

Darījumi ar kredītiem (saistības) [2A.20] atbilst saņemtajiem jaunajiem kredītiem (F.4), atskaitot esošo kredītu atmaksas, kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām.

| 21. | Darījumi ar kredītiem, t. sk. centrālās bankas kredīti [2A.21] atbilst darījumiem ar kredītiem (F.4), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un S.121 aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

21.

Darījumi ar kredītiem, t. sk. centrālās bankas kredīti [2A.21] atbilst darījumiem ar kredītiem (F.4), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un S.121 aktīvu pārmaiņām.

| 22. | Darījumi ar citām saistībām [2A.22] ir vienādi ar apdrošināšanas tehnisko rezervju neto saistību rašanos (F.6) un kreditoru parādiem (F.7), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

22.

Darījumi ar citām saistībām [2A.22] ir vienādi ar apdrošināšanas tehnisko rezervju neto saistību rašanos (F.6) un kreditoru parādiem (F.7), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.13, aktīvu pārmaiņām.

| 23. | Darījumi ar parāda vērtspapīriem (konsolidēti) [2A.23] ir vienādi ar skaidras naudas un noguldījumu neto saistību rašanos (F.2) [2A.16], vērtspapīriem, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos instrumentus, [2A.17 un 2A.18] (F.33), un kredītiem (F.4) [2A.20]. Tā ir arī denominētas vispārējās valdības aizņemšanās nepieciešamība (VVAN). |
| --- | --- |

23.

Darījumi ar parāda vērtspapīriem (konsolidēti) [2A.23] ir vienādi ar skaidras naudas un noguldījumu neto saistību rašanos (F.2) [2A.16], vērtspapīriem, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos instrumentus, [2A.17 un 2A.18] (F.33), un kredītiem (F.4) [2A.20]. Tā ir arī denominētas vispārējās valdības aizņemšanās nepieciešamība (VVAN).

| 24. | Darījumi ar ilgtermiņa parāda instrumentiem [2A.24] ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu. |
| --- | --- |

24.

Darījumi ar ilgtermiņa parāda instrumentiem [2A.24] ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu.

| 25. | Darījumi ar parāda instrumentiem, kas denominēti nacionālajā valūtā [2A.25], ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kas denominēti dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī. |
| --- | --- |

25.

Darījumi ar parāda instrumentiem, kas denominēti nacionālajā valūtā [2A.25], ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kas denominēti dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī.

| 26. | Darījumi ar parāda instrumentiem, kas denominēti iesaistītā ārvalsts valūtā [2A.26], ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kas denominēti ECU, pieskaitot parāda instrumentus, kas denominēti euro, pirms dalībvalsts kļuva par iesaistīto dalībvalsti, pieskaitot parāda instrumentus, kas denominēti dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī, pirms tā kļuva par iesaistīto dalībvalsti. Tas neietver nacionālo valūtu [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Darījumi ar parāda instrumentiem, kas denominēti iesaistītā ārvalsts valūtā [2A.26], ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kas denominēti ECU, pieskaitot parāda instrumentus, kas denominēti euro, pirms dalībvalsts kļuva par iesaistīto dalībvalsti, pieskaitot parāda instrumentus, kas denominēti dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī, pirms tā kļuva par iesaistīto dalībvalsti. Tas neietver nacionālo valūtu [2A.25].

| 27. | Darījumi ar parāda instrumentiem, kas denominēti neiesaistītā ārvalsts valūtā [2A.27], ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kas nav iekļauti [2A.25] vai [2A.26]. |
| --- | --- |

27.

Darījumi ar parāda instrumentiem, kas denominēti neiesaistītā ārvalsts valūtā [2A.27], ir vienādi ar tādu parāda instrumentu neto saistību rašanos [2A.23], kas nav iekļauti [2A.25] vai [2A.26].

| 28. | Citas plūsmas [2A.28] atbilst pārvērtēšanas ietekmei uz parādu [2A.29], pieskaitot citas pārmaiņas parāda apjomā [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Citas plūsmas [2A.28] atbilst pārvērtēšanas ietekmei uz parādu [2A.29], pieskaitot citas pārmaiņas parāda apjomā [2A.32].

| 29. | Pārvērtēšanas ietekme uz parādu [2A.29] atbilst ārvalstu valūtas turējumu ieguvumiem un zaudējumiem [2A.30], pieskaitot citas novērtēšanas sekas – nominālvērtība [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Pārvērtēšanas ietekme uz parādu [2A.29] atbilst ārvalstu valūtas turējumu ieguvumiem un zaudējumiem [2A.30], pieskaitot citas novērtēšanas sekas – nominālvērtība [2A.31].

| 30. | Ārvalstu valūtas turējumu ieguvumi un zaudējumi [2A.30] atbilst nominālajiem turēšanas ienākumiem/zaudējumiem (K.11) parādā [3A.1], kas valūtas kursu pārmaiņu dēļ maina vērtību pēc konvertācijas nacionālajā valūtā. |
| --- | --- |

30.

Ārvalstu valūtas turējumu ieguvumi un zaudējumi [2A.30] atbilst nominālajiem turēšanas ienākumiem/zaudējumiem (K.11) parādā [3A.1], kas valūtas kursu pārmaiņu dēļ maina vērtību pēc konvertācijas nacionālajā valūtā.

| 31. | Cita pārvērtēšanas ietekme – nominālvērtība [2A.31] atbilst parāda pārmaiņām [2A.33], atskaitot darījumus ar parāda instrumentiem [2A.23], atskaitot ārvalstu valūtas turējumu ieguvumus un zaudējumus [2A.30], atskaitot citas pārmaiņas parāda apjomā [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Cita pārvērtēšanas ietekme – nominālvērtība [2A.31] atbilst parāda pārmaiņām [2A.33], atskaitot darījumus ar parāda instrumentiem [2A.23], atskaitot ārvalstu valūtas turējumu ieguvumus un zaudējumus [2A.30], atskaitot citas pārmaiņas parāda apjomā [2A.32].

| 32. | Citas pārmaiņas parāda apjomā [2A.32] atbilst citām apjoma pārmaiņām (K.7, K.8, K.10 un K.12) saistībās, kas klasificētas kā skaidra nauda un noguldījumi (AF.2), vērtspapīri, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (AF.33), vai kredīti (AF.4), kas nav S.13 aktīvi. |
| --- | --- |

32.

Citas pārmaiņas parāda apjomā [2A.32] atbilst citām apjoma pārmaiņām (K.7, K.8, K.10 un K.12) saistībās, kas klasificētas kā skaidra nauda un noguldījumi (AF.2), vērtspapīri, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (AF.33), vai kredīti (AF.4), kas nav S.13 aktīvi.

| 33. | Parāda pārmaiņas [2A.33] atbilst parādam [3A.1] t gadā, atskaitot parādu [3A.1] t–1 gadā. |
| --- | --- |

33.

Parāda pārmaiņas [2A.33] atbilst parādam [3A.1] t gadā, atskaitot parādu [3A.1] t–1 gadā.

2.B   tabula

| 1. | Darījumi ar parāda instrumentiem – nekonsolidēti [2B.1] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (saistības) – nekonsolidētiem [2B.2], pieskaitot darījumus ar īstermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidētus [2B.3], darījumus ar ilgtermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidētus [2B.4], pieskaitot darījumus ar centrālo banku kredītiem [2B.5], pieskaitot citus darījumus ar citiem kredītiem (saistības) – nekonsolidētus [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Darījumi ar parāda instrumentiem – nekonsolidēti [2B.1] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (saistības) – nekonsolidētiem [2B.2], pieskaitot darījumus ar īstermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidētus [2B.3], darījumus ar ilgtermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidētus [2B.4], pieskaitot darījumus ar centrālo banku kredītiem [2B.5], pieskaitot citus darījumus ar citiem kredītiem (saistības) – nekonsolidētus [2B.6].

| 2. | Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (saistības) – nekonsolidēti [2B.2] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (F.2), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

2.

Darījumi ar skaidru naudu un noguldījumiem (saistības) – nekonsolidēti [2B.2] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (F.2), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 3. | Darījumi ar īstermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidēti [2B.3] atbilst darījumiem ar vērtspapīriem, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam, kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

3.

Darījumi ar īstermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidēti [2B.3] atbilst darījumiem ar vērtspapīriem, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam, kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 4. | Darījumi ar ilgtermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidēti [2B.4] atbilst darījumiem ar vērtspapīriem, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu, kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām. |
| --- | --- |

4.

Darījumi ar ilgtermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidēti [2B.4] atbilst darījumiem ar vērtspapīriem, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu, kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām.

| 5. | Darījumi ar centrālo banku kredītiem [2B.5] atbilst darījumiem ar kredītiem (F.4), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un S.121 aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

5.

Darījumi ar centrālo banku kredītiem [2B.5] atbilst darījumiem ar kredītiem (F.4), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un S.121 aktīvu pārmaiņām.

| 6. | Darījumi ar citiem kredītiem (saistības) – nekonsolidēti [2B.6] atbilst darījumiem ar kredītiem (F.4), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.121, aktīvu pārmaiņām. |
| --- | --- |

6.

Darījumi ar citiem kredītiem (saistības) – nekonsolidēti [2B.6] atbilst darījumiem ar kredītiem (F.4), kas uzrādīti kā daļa no S.13 saistību un tīrās vērtības pārmaiņām un visu sektoru, izņemot S.121, aktīvu pārmaiņām.

| 7. | Konsolidējošie darījumi [2B.7] atbilst darījumiem ar parāda instrumentiem – nekonsolidētiem [2B.1], atskaitot konsolidētos darījumus ar parāda instrumentiem [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Konsolidējošie darījumi [2B.7] atbilst darījumiem ar parāda instrumentiem – nekonsolidētiem [2B.1], atskaitot konsolidētos darījumus ar parāda instrumentiem [2A.23].

| 8. | Konsolidējošie darījumi – skaidra nauda un noguldījumi [2B.8] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (saistības) – nekonsolidētiem [2B.2], atskaitot konsolidētos darījumus ar skaidru naudu un noguldījumiem (saistības) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Konsolidējošie darījumi – skaidra nauda un noguldījumi [2B.8] atbilst darījumiem ar skaidru naudu un noguldījumiem (saistības) – nekonsolidētiem [2B.2], atskaitot konsolidētos darījumus ar skaidru naudu un noguldījumiem (saistības) [2A.16].

| 9. | Konsolidējošie darījumi – īstermiņa vērtspapīri [2B.9] atbilst darījumiem ar īstermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidētiem [2B.3], atskaitot konsolidētos darījumus ar īstermiņa vērtspapīriem (saistības) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Konsolidējošie darījumi – īstermiņa vērtspapīri [2B.9] atbilst darījumiem ar īstermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidētiem [2B.3], atskaitot konsolidētos darījumus ar īstermiņa vērtspapīriem (saistības) [2A.17].

| 10. | Konsolidējošie darījumi – ilgtermiņa vērtspapīri [2B.10] atbilst darījumiem ar ilgtermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidētiem [2B.4], atskaitot konsolidētos darījumus ar ilgtermiņa vērtspapīriem (saistības) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Konsolidējošie darījumi – ilgtermiņa vērtspapīri [2B.10] atbilst darījumiem ar ilgtermiņa vērtspapīriem (saistības) – nekonsolidētiem [2B.4], atskaitot konsolidētos darījumus ar ilgtermiņa vērtspapīriem (saistības) [2A.18].

| 11. | Konsolidējošie darījumi – kredīti [2B.11] atbilst darījumiem ar citiem kredītiem (saistības) – nekonsolidētiem [2B.6], atskaitot konsolidētos darījumus ar kredītiem (saistības) [2A.20], atskaitot darījumus ar centrālo banku kredītiem [2A.21]. |
| --- | --- |

11.

Konsolidējošie darījumi – kredīti [2B.11] atbilst darījumiem ar citiem kredītiem (saistības) – nekonsolidētiem [2B.6], atskaitot konsolidētos darījumus ar kredītiem (saistības) [2A.20], atskaitot darījumus ar centrālo banku kredītiem [2A.21].

3.A   tabula

| 1. | Parāds [3A.1] atbilst parādam, kas definēts Regulā (EK) Nr. 3605/93. |
| --- | --- |

1.

Parāds [3A.1] atbilst parādam, kas definēts Regulā (EK) Nr. 3605/93.

| 2. | Parāds – skaidra nauda un noguldījumi (saistības) [3A.2] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā skaidra nauda un noguldījumi (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Parāds – skaidra nauda un noguldījumi (saistības) [3A.2] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā skaidra nauda un noguldījumi (AF.2).

| 3. | Parāds – īstermiņa vērtspapīri (saistības) [3A.3] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā vērtspapīri, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (AF.33), kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam. |
| --- | --- |

3.

Parāds – īstermiņa vērtspapīri (saistības) [3A.3] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā vērtspapīri, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (AF.33), kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam.

| 4. | Parāds – ilgtermiņa vērtspapīri (saistības) [3A.4] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā vērtspapīri, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (AF.33), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu. |
| --- | --- |

4.

Parāds – ilgtermiņa vērtspapīri (saistības) [3A.4] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā vērtspapīri, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (AF.33), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu.

| 5. | Parāds – centrālās bankas kredīti (saistības) [3A.5] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā kredīti (AF.4), kas ir S.121 aktīvs. |
| --- | --- |

5.

Parāds – centrālās bankas kredīti (saistības) [3A.5] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā kredīti (AF.4), kas ir S.121 aktīvs.

| 6. | Parāds – citi kredīti (saistības) [3A.6] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā kredīti (AF.4), kas nav S.121 aktīvs. |
| --- | --- |

6.

Parāds – citi kredīti (saistības) [3A.6] atbilst parāda [3A.1] daļai instrumentā kredīti (AF.4), kas nav S.121 aktīvs.

| 7. | Parāds, kura turētāji ir dalībvalstu nerezidenti [3A.7], atbilst centrālās bankas turētajam parādam [3A.8], citu monetāro finanšu iestāžu turētajam parādam [3A.9], citu finanšu iestāžu turētajam parādam [3A.10] un citu dalībvalsts rezidentu turētajam parādam [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Parāds, kura turētāji ir dalībvalstu nerezidenti [3A.7], atbilst centrālās bankas turētajam parādam [3A.8], citu monetāro finanšu iestāžu turētajam parādam [3A.9], citu finanšu iestāžu turētajam parādam [3A.10] un citu dalībvalsts rezidentu turētajam parādam [3A.11].

| 8. | Centrālās bankas turēts parāds [3A.8] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.121 aktīvs. |
| --- | --- |

8.

Centrālās bankas turēts parāds [3A.8] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.121 aktīvs.

| 9. | Citu monetāro finanšu iestāžu turēts parāds [3A.9] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.122 aktīvs. |
| --- | --- |

9.

Citu monetāro finanšu iestāžu turēts parāds [3A.9] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.122 aktīvs.

| 10. | Citu finanšu iestāžu turēts parāds [3A.10] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.123, S.124 vai S.125 aktīvs. |
| --- | --- |

10.

Citu finanšu iestāžu turēts parāds [3A.10] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.123, S.124 vai S.125 aktīvs.

| 11. | Citu dalībvalsts rezidentu turēts parāds [3A.11] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.11, S.14 vai S.15 aktīvs. |
| --- | --- |

11.

Citu dalībvalsts rezidentu turēts parāds [3A.11] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.11, S.14 vai S.15 aktīvs.

| 12. | Dalībvalsts nerezidentu turēts parāds [3A.12] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.2 aktīvs. |
| --- | --- |

12.

Dalībvalsts nerezidentu turēts parāds [3A.12] atbilst parāda [3A.1] daļai, kas ir S.2 aktīvs.

| 13. | Parāds, kas denominēts nacionālajā valūtā [3A.13], atbilst parāda [3A.1] daļai, kas denominēta dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī. |
| --- | --- |

13.

Parāds, kas denominēts nacionālajā valūtā [3A.13], atbilst parāda [3A.1] daļai, kas denominēta dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī.

| 14. | Parāds, kas denominēts iesaistītā ārvalsts valūtā [3A.14], pirms dalībvalsts kļūšanas par iesaistīto dalībvalsti atbilst parāda [3A.1] daļai, kas denominēta kādas iesaistītās dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī (izņemot nacionālo valūtu [3A.13]), pieskaitot parādu, kas denominēts ECU vai euro. |
| --- | --- |

14.

Parāds, kas denominēts iesaistītā ārvalsts valūtā [3A.14], pirms dalībvalsts kļūšanas par iesaistīto dalībvalsti atbilst parāda [3A.1] daļai, kas denominēta kādas iesaistītās dalībvalsts likumīgajā maksāšanas līdzeklī (izņemot nacionālo valūtu [3A.13]), pieskaitot parādu, kas denominēts ECU vai euro.

| 15. | Parāds, kas denominēts neiesaistītā ārvalsts valūtā [3A.15], atbilst parāda [3A.1] daļai, kas nav iekļauta [3A.13] vai [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

Parāds, kas denominēts neiesaistītā ārvalsts valūtā [3A.15], atbilst parāda [3A.1] daļai, kas nav iekļauta [3A.13] vai [3A.14].

| 16. | Īstermiņa parāds [3A.16] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam. |
| --- | --- |

16.

Īstermiņa parāds [3A.16] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam.

| 17. | Ilgtermiņa parāds [3A.17] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienam gadu. |
| --- | --- |

17.

Ilgtermiņa parāds [3A.17] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienam gadu.

| 18. | Ilgtermiņa parāds, t. sk. ar mainīgu procentu likmi [3A.18], atbilst ilgtermiņa parāda [3A.17] daļai, kuras procentu likme ir mainīga. |
| --- | --- |

18.

Ilgtermiņa parāds, t. sk. ar mainīgu procentu likmi [3A.18], atbilst ilgtermiņa parāda [3A.17] daļai, kuras procentu likme ir mainīga.

| 19. | Parāds ar atlikušo termiņu līdz vienam gadam [3A.19] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir līdz vienam gadam. |
| --- | --- |

19.

Parāds ar atlikušo termiņu līdz vienam gadam [3A.19] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir līdz vienam gadam.

| 20. | Parāds ar atlikušo termiņu 1–5 gadi [3A.20] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir 1–5 gadi. |
| --- | --- |

20.

Parāds ar atlikušo termiņu 1–5 gadi [3A.20] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir 1–5 gadi.

| 21. | Parāds ar atlikušo termiņu 1–5 gadi ar mainīgu procentu likmi [3A.21] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir 1–5 gadi [3A.20] un kuras procentu likme ir mainīga. |
| --- | --- |

21.

Parāds ar atlikušo termiņu 1–5 gadi ar mainīgu procentu likmi [3A.21] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir 1–5 gadi [3A.20] un kuras procentu likme ir mainīga.

| 22. | Parāds ar atlikušo termiņu ilgāku par pieciem gadiem [3A.22] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir ilgāks par pieciem gadiem. |
| --- | --- |

22.

Parāds ar atlikušo termiņu ilgāku par pieciem gadiem [3A.22] atbilst parāda [3A.1] daļai, kuras atlikušais termiņš ir ilgāks par pieciem gadiem.

| 23. | Parāds ar atlikušo termiņu, ilgāku par pieciem gadiem, t. sk. ar mainīgu procentu likmi [3A.23], atbilst parāda daļai, kuras atlikušais termiņš ir ilgāks par pieciem gadiem [3A.22], un kuras procentu likme ir mainīga. |
| --- | --- |

23.

Parāds ar atlikušo termiņu, ilgāku par pieciem gadiem, t. sk. ar mainīgu procentu likmi [3A.23], atbilst parāda daļai, kuras atlikušais termiņš ir ilgāks par pieciem gadiem [3A.22], un kuras procentu likme ir mainīga.

| 24. | Centrālās valdības parāda daļa [3A.24] atbilst S.1311 saistībām, kas nav S.1311 aktīvi, atskaitot S.1311 aktīvus, kas ir S.13 saistības, kuras nav S.1311 [3B.15]. |
| --- | --- |

24.

Centrālās valdības parāda daļa [3A.24] atbilst S.1311 saistībām, kas nav S.1311 aktīvi, atskaitot S.1311 aktīvus, kas ir S.13 saistības, kuras nav S.1311 [3B.15].

| 25. | Pavalsts valdības parāda daļa [3A.25] atbilst S.1312 saistībām, kas nav S.1312 aktīvi, atskaitot S.1312 aktīvus, kas ir S.13 saistības, kuras nav S.1312 [3B.16]. |
| --- | --- |

25.

Pavalsts valdības parāda daļa [3A.25] atbilst S.1312 saistībām, kas nav S.1312 aktīvi, atskaitot S.1312 aktīvus, kas ir S.13 saistības, kuras nav S.1312 [3B.16].

| 26. | Vietējās valdības parāda daļa [3A.26] atbilst S.1313 saistībām, kas nav S.1313 aktīvi, atskaitot S.1313 aktīvus, kas ir S.13 saistības, kuras nav S.1313 [3B.17]. |
| --- | --- |

26.

Vietējās valdības parāda daļa [3A.26] atbilst S.1313 saistībām, kas nav S.1313 aktīvi, atskaitot S.1313 aktīvus, kas ir S.13 saistības, kuras nav S.1313 [3B.17].

| 27. | Sociālās nodrošināšanas parāda daļa [3A.27] atbilst S.1314 saistībām, kas nav S.1314 aktīvi, atskaitot S.1314 aktīvus, kas ir S.13 saistības, kuras nav S.1314 [3B.18]. |
| --- | --- |

27.

Sociālās nodrošināšanas parāda daļa [3A.27] atbilst S.1314 saistībām, kas nav S.1314 aktīvi, atskaitot S.1314 aktīvus, kas ir S.13 saistības, kuras nav S.1314 [3B.18].

| 28. | Parāda vidējais atlikušais termiņš [3A.28] atbilst vidējam atlikušajam termiņam, svērtam pēc atlikušajām summām, izteiktam gados. |
| --- | --- |

28.

Parāda vidējais atlikušais termiņš [3A.28] atbilst vidējam atlikušajam termiņam, svērtam pēc atlikušajām summām, izteiktam gados.

| 29. | Parāds – bezkupona obligācijas [3A.29] atbilst parāda [3A.1] daļai bezkupona obligāciju veidā, t. i., obligācijām bez kuponu maksājumiem, kuru procentu atlīdzība ir pamatota uz atšķirību dzēšanas un emisijas cenā. |
| --- | --- |

29.

Parāds – bezkupona obligācijas [3A.29] atbilst parāda [3A.1] daļai bezkupona obligāciju veidā, t. i., obligācijām bez kuponu maksājumiem, kuru procentu atlīdzība ir pamatota uz atšķirību dzēšanas un emisijas cenā.

3.B   tabula

| 1. | Parāds – nekonsolidēts [3B.1] atbilst S.13 saistībām, ietverot tos, kas ir S.13 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Parāds – nekonsolidēts [3B.1] atbilst S.13 saistībām, ietverot tos, kas ir S.13 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 2. | Konsolidējošie elementi [3B.2] atbilst S.13 saistībām, kas tajā pašā laikā ir S.13 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Konsolidējošie elementi [3B.2] atbilst S.13 saistībām, kas tajā pašā laikā ir S.13 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 3. | Konsolidējošie elementi – skaidra nauda un noguldījumi [3B.3] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā skaidra nauda un noguldījumi (F.2). |
| --- | --- |

3.

Konsolidējošie elementi – skaidra nauda un noguldījumi [3B.3] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā skaidra nauda un noguldījumi (F.2).

| 4. | Konsolidējošie elementi – īstermiņa vērtspapīri [3B.4] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā vērtspapīri, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam. |
| --- | --- |

4.

Konsolidējošie elementi – īstermiņa vērtspapīri [3B.4] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā vērtspapīri, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir līdz vienam gadam.

| 5. | Konsolidējošie elementi – ilgtermiņa vērtspapīri [3B.5] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā vērtspapīri, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu. |
| --- | --- |

5.

Konsolidējošie elementi – ilgtermiņa vērtspapīri [3B.5] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā vērtspapīri, kas nav akcijas, izņemot atvasinātos finanšu instrumentus (F.33), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu.

| 6. | Konsolidējošie elementi – kredīti [3B.6] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā kredīti (F.4). |
| --- | --- |

6.

Konsolidējošie elementi – kredīti [3B.6] atbilst konsolidējošo elementu [3B.2] daļai instrumentā kredīti (F.4).

| 7. | Centrālās valdības emitētais parāds [3B.7] atbilst S.1311 saistībām, kas nav S.1311 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Centrālās valdības emitētais parāds [3B.7] atbilst S.1311 saistībām, kas nav S.1311 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 8. | Centrālās valdības emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēts [3B.8], atbilst S.1311 saistībām, kas ir S.1312, S.1313 vai S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Centrālās valdības emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēts [3B.8], atbilst S.1311 saistībām, kas ir S.1312, S.1313 vai S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 9. | Pavalsts valdības emitētais parāds [3B.9] atbilst S.1312 saistībām, kas nav S.1312 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Pavalsts valdības emitētais parāds [3B.9] atbilst S.1312 saistībām, kas nav S.1312 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 10. | Pavalsts valdības emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēts [3B.10], atbilst S.1312 saistībām, kas ir S.1311, S.1313 vai S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Pavalsts valdības emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēts [3B.10], atbilst S.1312 saistībām, kas ir S.1311, S.1313 vai S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 11. | Vietējās valdības emitētais parāds [3B.11] atbilst S.1313 saistībām, kas nav S.1313 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Vietējās valdības emitētais parāds [3B.11] atbilst S.1313 saistībām, kas nav S.1313 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 12. | Vietējās valdības emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēts [3B.12], atbilst S.1313 saistībām, kas ir S.1311, S.1312 vai S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Vietējās valdības emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēts [3B.12], atbilst S.1313 saistībām, kas ir S.1311, S.1312 vai S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 13. | Sociālās nodrošināšanas fondu emitētais parāds [3B.13] atbilst S.1314 saistībām, kas nav S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Sociālās nodrošināšanas fondu emitētais parāds [3B.13] atbilst S.1314 saistībām, kas nav S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 14. | Sociālās nodrošināšanas fondu emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēts [3B.14], atbilst S.1314 saistībām, kas ir S.1311, S.1312 vai S.1313 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Sociālās nodrošināšanas fondu emitētais parāds, t. sk. citu valdības apakšsektoru turēts [3B.14], atbilst S.1314 saistībām, kas ir S.1311, S.1312 vai S.1313 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 15. | Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds centrālās valdības turējumā [3B.15] atbilst S.1312, S.1313 vai S.1314 saistībām, kas ir S.1311 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds centrālās valdības turējumā [3B.15] atbilst S.1312, S.1313 vai S.1314 saistībām, kas ir S.1311 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 16. | Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds pavalsts valdības turējumā [3B.16] atbilst S.1311, S.1313 vai S.1314 saistībām, kas ir S.1312 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds pavalsts valdības turējumā [3B.16] atbilst S.1311, S.1313 vai S.1314 saistībām, kas ir S.1312 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 17. | Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds vietējās valdības turējumā, kuru emitējušas citu valdības apakšsektoru vienības [3B.17], atbilst S.1311, S.1312 vai S.1314 saistībām, kas ir S.1313 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds vietējās valdības turējumā, kuru emitējušas citu valdības apakšsektoru vienības [3B.17], atbilst S.1311, S.1312 vai S.1314 saistībām, kas ir S.1313 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].

| 18. | Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds sociālās nodrošināšanas fondu turējumā [3B.18] atbilst S.1311, S.1312 vai S.1313 saistībām, kas ir S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].” |
| --- | --- |

18.

Citu valdības apakšsektoru vienību emitētais parāds sociālās nodrošināšanas fondu turējumā [3B.18] atbilst S.1311, S.1312 vai S.1313 saistībām, kas ir S.1314 aktīvi, tajos pašos instrumentos kā parāds [3A.1].”

---

(1)  OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp.

1

(2)  [x.y] attiecas uz x tabulas y kategoriju.

2

(3)  Izraisot parādnieka vienības pārklasificēšanu no S.11001 vai S.12x01 apakšsektora uz S.11002/3 vai S.12x02/3 apakšsektoru vai otrādi.

3

---

Labojums

| 17.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/50

---

Labojums Komisijas Lēmumā 2007/777/EK (2007. gada 29. novembris), ar kuru paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības aizsardzības prasības un sertifikātu paraugus tādu gaļas produktu un apstrādātu kuņģu, pūšļu un zarnu importam no trešām valstīm, kas paredzēti lietošanai pārtikā, un ar kuru atceļ Lēmumu 2005/432/EK

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 312, 2007. gada 30. novembris
  )

51. lappusē 3. panta a) punktā:

tekstu:

| “a) | kas atbilst I pielikuma 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem par izcelsmi un apstrādi un” |
| --- | --- |

“a)

kas atbilst I pielikuma 1. un 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem par izcelsmi un apstrādi un”

lasīt šādi:

| “a) | kas atbilst I pielikuma 1. vai 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem par izcelsmi un apstrādi un”. |
| --- | --- |

“a)

kas atbilst I pielikuma 1. vai 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem par izcelsmi un apstrādi un”.

---

17.10.2008

| 17.10.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 276/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 276/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---