# Jurnalul Oficial L 31/2009

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 31 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5231 ianuarie 2009 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 31

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5231 ianuarie 2009

---

| Cuprins | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Regulamentul nr. 3 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) — Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor retroreflectorizante pentru autovehicule și pentru remorcile acestora | 1 |
| | * | Regulamentul nr. 4 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) — Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate a vehiculelor prevăzute cu motor și a remorcilor acestora | 35 |

Cuprins

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

Pagina

ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Regulamentul nr. 3 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) — Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor retroreflectorizante pentru autovehicule și pentru remorcile acestora

1

*

Regulamentul nr. 4 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) — Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate a vehiculelor prevăzute cu motor și a remorcilor acestora

35

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia) | s3 |

*

Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

ACTE ADOPTATE DE CĂTRE ORGANE CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 31.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 31/1

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului internațional public. Statutul și data intrării în vigoare ale prezentului regulament trebuie verificate în cea mai recentă versiune a documentului de situație CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la adresa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 3 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) — Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor retroreflectorizante pentru autovehicule și pentru remorcile acestora

Revizuirea 3

Include întreg textul valabil până la:

Suplimentul 10 la seria 02 de amendamente — Data intrării în vigoare: 2 februarie 2007

CUPRINS

REGULAMENT

| 1. | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definiții |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cererea de omologare |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marcaje |
| --- | --- |

4.

| 5. | Omologarea |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specificații generale |
| --- | --- |

6.

| 7. | Specificații speciale (teste) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sancțiuni în cazul nerespectării conformității producției |
| --- | --- |

9.

| 10. | Încetarea definitivă a producției |
| --- | --- |

10.

| 11. | Denumirea și adresa serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea testelor de omologare și ale departamentelor administrative |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dispoziții tranzitorii |
| --- | --- |

12.

ANEXE

| Anexa 1 — | Dispozitive retroreflectorizante, simboluri, unități |
| --- | --- |

Anexa 1 —

| Anexa 2 — | Comunicare privind omologarea (sau refuzul sau retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției) unui tip de dispozitiv retroreflectorizant, în temeiul Regulamentului nr. 3 |
| --- | --- |

Anexa 2 —

| Anexa 3 — | Dispuneri ale mărcilor de omologare |
| --- | --- |

Anexa 3 —

| Anexa 4 — | Procedura de testare — clasa IA și clasa IIIA |
| --- | --- |

Anexa 4 —

| Anexa 5 — | Specificații privind forma și dimensiunile
  Apendice — Catadioptri pentru remorci — clasele IIIA și IIIB |
| --- | --- |

Anexa 5 —

Specificații privind forma și dimensiunile

Apendice — Catadioptri pentru remorci — clasele IIIA și IIIB

| Anexa 6 — | Specificații colorimetrice |
| --- | --- |

Anexa 6 —

| Anexa 7 — | Specificații fotometrice |
| --- | --- |

Anexa 7 —

| Anexa 8 — | Rezistența la agenții externi |
| --- | --- |

Anexa 8 —

| Anexa 9 — | Stabilitatea în timp a proprietăților optice ale dispozitivelor retroreflectorizante |
| --- | --- |

Anexa 9 —

| Anexa 10 — | Rezistența la căldură |
| --- | --- |

Anexa 10 —

| Anexa 11 — | Rezistența culorii |
| --- | --- |

Anexa 11 —

| Anexa 12 — | Ordinea cronologică a testelor |
| --- | --- |

Anexa 12 —

| Anexa 13 — | Rezistența la impact — clasa IVA |
| --- | --- |

Anexa 13 —

| Anexa 14 — | Procedura de testare — clasa IVA |
| --- | --- |

Anexa 14 —

| Anexa 15 — | Ordinea cronologică a testelor pentru clasa IVA |
| --- | --- |

Anexa 15 —

| Anexa 16 — | Procedura de testare pentru dispozitivele din clasele IB și IIIB |
| --- | --- |

Anexa 16 —

| Anexa 17 — | Cerințe minime pentru procedurile privind controlul conformității producției |
| --- | --- |

Anexa 17 —

| Anexa 18 — | Cerințe minime privind selectarea eșantioanelor de către un inspector |
| --- | --- |

Anexa 18 —

1.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică dispozitivelor retroreflectorizante (1) pentru vehiculele din categoriile L, M, N, O și T (2).

2.   DEFINIȚII (3)

În sensul prezentului regulament,

| 2.1. | Pentru prezentul regulament se aplică definițiile din Regulamentul nr. 48 și din seriile de amendamente ale acestuia, în vigoare la data efectuării cererii pentru omologarea de tip. |
| --- | --- |

2.1.

Pentru prezentul regulament se aplică definițiile din Regulamentul nr. 48 și din seriile de amendamente ale acestuia, în vigoare la data efectuării cererii pentru omologarea de tip.

| 2.2. | „retroreflexie” înseamnă reflexia caracterizată prin întoarcerea luminii în direcții apropiate celei din care provine. Această proprietate se păstrează pentru variații importante ale unghiului de iluminare. |
| --- | --- |

2.2.

„retroreflexie” înseamnă reflexia caracterizată prin întoarcerea luminii în direcții apropiate celei din care provine. Această proprietate se păstrează pentru variații importante ale unghiului de iluminare.

| 2.3. | „unitate optică retroreflectorizantă” înseamnă o combinație de componente optice care permit obținerea retroreflexiei. |
| --- | --- |

2.3.

„unitate optică retroreflectorizantă” înseamnă o combinație de componente optice care permit obținerea retroreflexiei.

| 2.4. | „dispozitiv retroreflectorizant” (1) înseamnă un ansamblu gata pentru a fi utilizat și care conține una sau mai multe unități optice retroreflectorizante. |
| --- | --- |

2.4.

„dispozitiv retroreflectorizant” (1) înseamnă un ansamblu gata pentru a fi utilizat și care conține una sau mai multe unități optice retroreflectorizante.

| 2.5. | „unghi de divergență” înseamnă unghiul dintre dreptele care unesc centrul de referință cu centrul receptorului și cu centrul sursei de lumină. |
| --- | --- |

2.5.

„unghi de divergență” înseamnă unghiul dintre dreptele care unesc centrul de referință cu centrul receptorului și cu centrul sursei de lumină.

| 2.6. | „unghi de iluminare” înseamnă unghiul dintre axa de referință și dreapta care unește centrul de referință cu centrul sursei de lumină. |
| --- | --- |

2.6.

„unghi de iluminare” înseamnă unghiul dintre axa de referință și dreapta care unește centrul de referință cu centrul sursei de lumină.

| 2.7. | „unghi de rotație” înseamnă unghiul de rotire a dispozitivului retroreflectorizant în jurul axei sale de referință, pornind de la o poziție dată. |
| --- | --- |

2.7.

„unghi de rotație” înseamnă unghiul de rotire a dispozitivului retroreflectorizant în jurul axei sale de referință, pornind de la o poziție dată.

| 2.8. | „deschidere unghiulară a dispozitivului retroreflectorizant” înseamnă unghiul sub care este vizualizată dimensiunea cea mai mare a zonei vizibile a suprafeței luminoase, fie de la centrul sursei de lumină, fie de la centrul receptorului. |
| --- | --- |

2.8.

„deschidere unghiulară a dispozitivului retroreflectorizant” înseamnă unghiul sub care este vizualizată dimensiunea cea mai mare a zonei vizibile a suprafeței luminoase, fie de la centrul sursei de lumină, fie de la centrul receptorului.

| 2.9. | „iluminare a dispozitivului retroreflectorizant” este expresia abreviată utilizată în mod convențional pentru a desemna lumina măsurată într-un plan perpendicular pe razele incidente și care trece prin centrul de referință. |
| --- | --- |

2.9.

„iluminare a dispozitivului retroreflectorizant” este expresia abreviată utilizată în mod convențional pentru a desemna lumina măsurată într-un plan perpendicular pe razele incidente și care trece prin centrul de referință.

| 2.10. | „coeficient al intensității luminoase (CIL)” înseamnă coeficientul intensității luminoase reflectate în direcția considerată, împărțit la iluminarea dispozitivului retroreflectorizant pentru unghiurile de iluminare, de divergență și de rotație date. |
| --- | --- |

2.10.

„coeficient al intensității luminoase (CIL)” înseamnă coeficientul intensității luminoase reflectate în direcția considerată, împărțit la iluminarea dispozitivului retroreflectorizant pentru unghiurile de iluminare, de divergență și de rotație date.

| 2.11. | Simbolurile și unitățile folosite în prezentul regulament sunt enumerate în anexa 1 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.11.

Simbolurile și unitățile folosite în prezentul regulament sunt enumerate în anexa 1 la prezentul regulament.

| 2.12. | Un tip de „dispozitiv retroreflectorizant” este definit de modelele și documentele descriptive depuse odată cu cererea de omologare. Pot fi considerate ca aparținând aceluiași tip dispozitivele retroreflectorizante care au una sau mai multe „unități optice retroreflectorizante” identice cu cele ale modelului standard sau neidentice, dar simetrice și concepute astfel încât să fie montate, respectiv, pe partea stângă și pe partea dreaptă a vehiculului și ale căror părți anexe nu diferă de cele ale modelului standard decât în privința unor elemente care nu afectează proprietățile vizate în prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.12.

Un tip de „dispozitiv retroreflectorizant” este definit de modelele și documentele descriptive depuse odată cu cererea de omologare. Pot fi considerate ca aparținând aceluiași tip dispozitivele retroreflectorizante care au una sau mai multe „unități optice retroreflectorizante” identice cu cele ale modelului standard sau neidentice, dar simetrice și concepute astfel încât să fie montate, respectiv, pe partea stângă și pe partea dreaptă a vehiculului și ale căror părți anexe nu diferă de cele ale modelului standard decât în privința unor elemente care nu afectează proprietățile vizate în prezentul regulament.

| 2.13. | Dispozitivele retroreflectorizante se împart, conform caracteristicilor lor fotometrice, în trei clase: clasa IA sau IB, clasa IIIA sau IIIB și clasa IVA. |
| --- | --- |

2.13.

Dispozitivele retroreflectorizante se împart, conform caracteristicilor lor fotometrice, în trei clase: clasa IA sau IB, clasa IIIA sau IIIB și clasa IVA.

| 2.14. | Dispozitivele retroreflectorizante din clasele IB și IIIB sunt dispozitive combinate cu alte lămpi de semnalizare care nu sunt etanșe conform anexei 8 punctul 1.1 și care sunt integrate în corpul unui vehicul. |
| --- | --- |

2.14.

Dispozitivele retroreflectorizante din clasele IB și IIIB sunt dispozitive combinate cu alte lămpi de semnalizare care nu sunt etanșe conform anexei 8 punctul 1.1 și care sunt integrate în corpul unui vehicul.

3.   CEREREA DE OMOLOGARE

| 3.1. | Cererea de omologare trebuie depusă de către titularul denumirii sau mărcii comerciale sau, dacă este necesar, de reprezentantul acreditat al acestuia.
  La cererea solicitantului, aceasta va indica faptul că dispozitivul poate fi instalat pe un vehicul având înclinații diferite ale axei de referință în raport cu planurile de referință ale vehiculului și cu solul sau, în cazul catadioptrilor din clasele IA, IB și IVA, că dispozitivul se poate roti în jurul axei sale de referință; aceste condiții diferite de instalare trebuie să fie indicate în fișa de comunicare. Aceasta trebuie să fie însoțită de: |
| --- | --- |

3.1.

Cererea de omologare trebuie depusă de către titularul denumirii sau mărcii comerciale sau, dacă este necesar, de reprezentantul acreditat al acestuia.

La cererea solicitantului, aceasta va indica faptul că dispozitivul poate fi instalat pe un vehicul având înclinații diferite ale axei de referință în raport cu planurile de referință ale vehiculului și cu solul sau, în cazul catadioptrilor din clasele IA, IB și IVA, că dispozitivul se poate roti în jurul axei sale de referință; aceste condiții diferite de instalare trebuie să fie indicate în fișa de comunicare. Aceasta trebuie să fie însoțită de:

| 3.1.1. | desene, în trei exemplare, suficient de detaliate pentru a permite identificarea tipului, care să indice poziția geometrică/pozițiile geometrice de montare pe vehicul a dispozitivului retroreflectorizant și, în cazul catadioptrilor din clasa IB sau IIIB, detalii privind instalarea. Desenele trebuie să arate poziția vizată pentru numărul de omologare și indicatorul de clasă față de cercul mărcii de omologare; |
| --- | --- |

3.1.1.

desene, în trei exemplare, suficient de detaliate pentru a permite identificarea tipului, care să indice poziția geometrică/pozițiile geometrice de montare pe vehicul a dispozitivului retroreflectorizant și, în cazul catadioptrilor din clasa IB sau IIIB, detalii privind instalarea. Desenele trebuie să arate poziția vizată pentru numărul de omologare și indicatorul de clasă față de cercul mărcii de omologare;

| 3.1.2. | o descriere succintă care să prezinte specificațiile tehnice ale materialelor din care este confecționată unitatea optică retroreflectorizantă; |
| --- | --- |

3.1.2.

o descriere succintă care să prezinte specificațiile tehnice ale materialelor din care este confecționată unitatea optică retroreflectorizantă;

| 3.1.3. | mostre de dispozitiv retroreflectorizant având o culoare specificată de constructor și, dacă este necesar, modalitățile de fixare; numărul eșantioanelor care trebuie prezentate este precizat în anexa 4 la prezentul regulament; |
| --- | --- |

3.1.3.

mostre de dispozitiv retroreflectorizant având o culoare specificată de constructor și, dacă este necesar, modalitățile de fixare; numărul eșantioanelor care trebuie prezentate este precizat în anexa 4 la prezentul regulament;

| 3.1.4. | după caz, două eșantioane de altă culoare (alte culori) pentru extinderea concomitentă sau ulterioară a omologării la catadioptri de altă culoare (alte culori); |
| --- | --- |

3.1.4.

după caz, două eșantioane de altă culoare (alte culori) pentru extinderea concomitentă sau ulterioară a omologării la catadioptri de altă culoare (alte culori);

| 3.1.5. | în cazul catadioptrilor din clasa IVA, eșantioane de dispozitiv retroreflectorizant și, după caz, mijloacele de fixare a acestora; numărul eșantioanelor care trebuie prezentate este precizat în anexa 14 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.1.5.

în cazul catadioptrilor din clasa IVA, eșantioane de dispozitiv retroreflectorizant și, după caz, mijloacele de fixare a acestora; numărul eșantioanelor care trebuie prezentate este precizat în anexa 14 la prezentul regulament.

4.   MARCAJE

| 4.1. | Orice dispozitiv retroreflectorizant prezentat pentru omologare trebuie să poarte: |
| --- | --- |

4.1.

Orice dispozitiv retroreflectorizant prezentat pentru omologare trebuie să poarte:

| 4.1.1. | denumirea sau marca comercială a constructorului; |
| --- | --- |

4.1.1.

denumirea sau marca comercială a constructorului;

| 4.1.2. | indicația „TOP” înscrisă orizontal pe partea cea mai de sus a suprafeței iluminante, în cazul în care acest lucru este necesar pentru determinarea fără ambiguitate a unghiului sau a unghiurilor de rotație specificate de constructor. |
| --- | --- |

4.1.2.

indicația „TOP” înscrisă orizontal pe partea cea mai de sus a suprafeței iluminante, în cazul în care acest lucru este necesar pentru determinarea fără ambiguitate a unghiului sau a unghiurilor de rotație specificate de constructor.

| 4.2. | Pe fiecare dispozitiv trebuie prevăzut un spațiu suficient de mare pentru marca de omologare. Acest spațiu trebuie indicat în desenele prevăzute la punctul 3.1.1 de mai sus. |
| --- | --- |

4.2.

Pe fiecare dispozitiv trebuie prevăzut un spațiu suficient de mare pentru marca de omologare. Acest spațiu trebuie indicat în desenele prevăzute la punctul 3.1.1 de mai sus.

| 4.3. | Marcajele trebuie aplicate pe suprafața iluminantă sau pe una dintre suprafețele iluminante ale dispozitivului retroreflectorizant și trebuie să fie vizibile din exterior atunci când dispozitivul retroreflectorizant este montat pe vehicul. |
| --- | --- |

4.3.

Marcajele trebuie aplicate pe suprafața iluminantă sau pe una dintre suprafețele iluminante ale dispozitivului retroreflectorizant și trebuie să fie vizibile din exterior atunci când dispozitivul retroreflectorizant este montat pe vehicul.

| 4.4. | Marcajele trebuie să fie lizibile în mod clar și să nu poată fi șterse. |
| --- | --- |

4.4.

Marcajele trebuie să fie lizibile în mod clar și să nu poată fi șterse.

5.   OMOLOGAREA

| 5.1. | În cazul în care eșantioanele prezentate îndeplinesc cerințele prezentului regulament, se acordă omologarea. |
| --- | --- |

5.1.

În cazul în care eșantioanele prezentate îndeplinesc cerințele prezentului regulament, se acordă omologarea.

| 5.2. | În cazul în care omologarea acordată pentru un dispozitiv retroreflectorizant este extinsă la alte dispozitive de acest tip care diferă numai în privința culorii, cele două eșantioane de orice altă culoare prezentate conform punctului 3.1.4 din prezentul regulament nu trebuie să îndeplinească decât specificațiile colorimetrice (anexa 6), celelalte teste nemaifiind necesare. Punctul 5.2 nu se aplică dispozitivelor din clasa IVA. |
| --- | --- |

5.2.

În cazul în care omologarea acordată pentru un dispozitiv retroreflectorizant este extinsă la alte dispozitive de acest tip care diferă numai în privința culorii, cele două eșantioane de orice altă culoare prezentate conform punctului 3.1.4 din prezentul regulament nu trebuie să îndeplinească decât specificațiile colorimetrice (anexa 6), celelalte teste nemaifiind necesare. Punctul 5.2 nu se aplică dispozitivelor din clasa IVA.

| 5.3. | Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre ale acestui număr (în prezent 02, care corespund seriei 02 de amendamente care au intrat în vigoare la 1 iulie 1985) indică seria de amendamente, conținând modificările tehnice majore cele mai recente aduse regulamentului la data emiterii certificatului de omologare. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de dispozitiv retroreflectorizant vizat de prezentul regulament decât în cazul unei extinderi a omologării la un dispozitiv care diferă numai în privința culorii. |
| --- | --- |

5.3.

Fiecărui tip omologat i se atribuie un număr de omologare. Primele două cifre ale acestui număr (în prezent 02, care corespund seriei 02 de amendamente care au intrat în vigoare la 1 iulie 1985) indică seria de amendamente, conținând modificările tehnice majore cele mai recente aduse regulamentului la data emiterii certificatului de omologare. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de dispozitiv retroreflectorizant vizat de prezentul regulament decât în cazul unei extinderi a omologării la un dispozitiv care diferă numai în privința culorii.

| 5.4. | Notificarea privind omologarea, extinderea sau refuzul acordării omologării unui tip de dispozitiv retroreflectorizant în temeiul prezentului regulament se comunică părților la acordul care aplică prezentul regulament, printr-un formular conform modelului din anexa 2 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.4.

Notificarea privind omologarea, extinderea sau refuzul acordării omologării unui tip de dispozitiv retroreflectorizant în temeiul prezentului regulament se comunică părților la acordul care aplică prezentul regulament, printr-un formular conform modelului din anexa 2 la prezentul regulament.

| 5.5. | Pe fiecare dispozitiv retroreflectorizant conform cu un tip omologat în temeiul prezentului regulament se va aplica în spațiul menționat la punctul 4.2 de mai sus, pe lângă marcajele prevăzute la punctul 4.1: |
| --- | --- |

5.5.

Pe fiecare dispozitiv retroreflectorizant conform cu un tip omologat în temeiul prezentului regulament se va aplica în spațiul menționat la punctul 4.2 de mai sus, pe lângă marcajele prevăzute la punctul 4.1:

| 5.5.1. | un marcaj de omologare internațională compus din: |
| --- | --- |

5.5.1.

un marcaj de omologare internațională compus din:

| 5.5.1.1. | un cerc în interiorul căruia se află litera „E”, urmată de numărul specific țării care a acordat omologarea (4); |
| --- | --- |

5.5.1.1.

un cerc în interiorul căruia se află litera „E”, urmată de numărul specific țării care a acordat omologarea (4);

| 5.5.1.2. | un număr de omologare; |
| --- | --- |

5.5.1.2.

un număr de omologare;

| 5.5.1.3. | un grup de simboluri IA, IB, IIIA, IIIB sau IVA care să indice clasa dispozitivului retroreflectorizant omologat. |
| --- | --- |

5.5.1.3.

un grup de simboluri IA, IB, IIIA, IIIB sau IVA care să indice clasa dispozitivului retroreflectorizant omologat.

| 5.6. | Atunci când două sau mai multe lămpi fac parte din același ansamblu de dispozitive de iluminare grupate, combinate sau reciproc încorporate (inclusiv catadioptri), omologarea este acordată numai în cazul în care fiecare dintre aceste lămpi îndeplinește cerințele prezentului regulament sau ale altui regulament. Lămpile care nu sunt conforme cu cerințele niciunuia dintre regulamente nu trebuie să facă parte dintr-un asemenea ansamblu de dispozitive de iluminare grupate, combinate sau reciproc încorporate. |
| --- | --- |

5.6.

Atunci când două sau mai multe lămpi fac parte din același ansamblu de dispozitive de iluminare grupate, combinate sau reciproc încorporate (inclusiv catadioptri), omologarea este acordată numai în cazul în care fiecare dintre aceste lămpi îndeplinește cerințele prezentului regulament sau ale altui regulament. Lămpile care nu sunt conforme cu cerințele niciunuia dintre regulamente nu trebuie să facă parte dintr-un asemenea ansamblu de dispozitive de iluminare grupate, combinate sau reciproc încorporate.

| 5.6.1. | Atunci când lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate îndeplinesc cerințele mai multor regulamente, se poate aplica o marcă de omologare internațională unică, compusă dintr-un cerc în care este plasată litera „E”, urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea, de numărul de omologare și, atunci când este necesar, de săgeata prescrisă. Această marcă de omologare poate fi amplasată într-un loc oarecare pe lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate, cu condiția: |
| --- | --- |

5.6.1.

Atunci când lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate îndeplinesc cerințele mai multor regulamente, se poate aplica o marcă de omologare internațională unică, compusă dintr-un cerc în care este plasată litera „E”, urmată de numărul distinctiv al țării care a acordat omologarea, de numărul de omologare și, atunci când este necesar, de săgeata prescrisă. Această marcă de omologare poate fi amplasată într-un loc oarecare pe lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate, cu condiția:

| 5.6.1.1. | să fie vizibilă și după ce lămpile au fost instalate; |
| --- | --- |

5.6.1.1.

să fie vizibilă și după ce lămpile au fost instalate;

| 5.6.1.2. | ca nicio parte a lămpilor grupate, combinate sau reciproc încorporate care transmite lumina să nu poată fi îndepărtată fără a se îndepărta în același timp și marca de omologare. |
| --- | --- |

5.6.1.2.

ca nicio parte a lămpilor grupate, combinate sau reciproc încorporate care transmite lumina să nu poată fi îndepărtată fără a se îndepărta în același timp și marca de omologare.

| 5.6.2. | Simbolul de identificare al fiecărei lămpi, corespunzător fiecărui regulament în temeiul căruia a fost acordată omologarea, precum și seria de amendamente corespunzătoare ultimelor modificări tehnice majore aduse regulamentului la data eliberării omologării să fie indicate: |
| --- | --- |

5.6.2.

Simbolul de identificare al fiecărei lămpi, corespunzător fiecărui regulament în temeiul căruia a fost acordată omologarea, precum și seria de amendamente corespunzătoare ultimelor modificări tehnice majore aduse regulamentului la data eliberării omologării să fie indicate:

| 5.6.2.1. | fie pe suprafața iluminantă corespunzătoare, |
| --- | --- |

5.6.2.1.

fie pe suprafața iluminantă corespunzătoare,

| 5.6.2.2. | fie pe grup, astfel încât fiecare dintre lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate să poată fi identificată în mod clar (a se vedea cele trei exemple posibile incluse în anexa 3). |
| --- | --- |

5.6.2.2.

fie pe grup, astfel încât fiecare dintre lămpile grupate, combinate sau reciproc încorporate să poată fi identificată în mod clar (a se vedea cele trei exemple posibile incluse în anexa 3).

| 5.6.3. | Dimensiunile elementelor unei mărci de omologare unice nu trebuie să fie mai mici decât dimensiunile minime prescrise pentru cele mai mici dintre marcajele individuale de către regulamentul în temeiul căruia a fost eliberată omologarea. |
| --- | --- |

5.6.3.

Dimensiunile elementelor unei mărci de omologare unice nu trebuie să fie mai mici decât dimensiunile minime prescrise pentru cele mai mici dintre marcajele individuale de către regulamentul în temeiul căruia a fost eliberată omologarea.

| 5.6.4. | Fiecare omologare include atribuirea unui număr de omologare. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de dispozitive de iluminare grupat, combinat sau reciproc încorporat prevăzut în prezentul regulament. |
| --- | --- |

5.6.4.

Fiecare omologare include atribuirea unui număr de omologare. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr unui alt tip de dispozitive de iluminare grupat, combinat sau reciproc încorporat prevăzut în prezentul regulament.

| 5.7. | Marca de omologare trebuie să fie lizibilă în mod clar și să nu poată fi ștearsă. |
| --- | --- |

5.7.

Marca de omologare trebuie să fie lizibilă în mod clar și să nu poată fi ștearsă.

| 5.8. | În anexa 3 sunt prezentate exemple de mărci de omologare pentru lămpi simple (figura 1) și pentru lămpi grupate, combinate sau reciproc încorporate (figura 2), cu toate simbolurile adiționale menționate mai sus. |
| --- | --- |

5.8.

În anexa 3 sunt prezentate exemple de mărci de omologare pentru lămpi simple (figura 1) și pentru lămpi grupate, combinate sau reciproc încorporate (figura 2), cu toate simbolurile adiționale menționate mai sus.

6.   SPECIFICAȚII GENERALE

| 6.1. | Dispozitivele retroreflectorizante trebuie să fie astfel construite încât să se asigure buna lor funcționare atunci când sunt utilizate în mod normal. În plus, acestea nu trebuie să prezinte niciun defect de construcție sau de execuție de natură să afecteze buna lor funcționare sau păstrarea în bune condiții. |
| --- | --- |

6.1.

Dispozitivele retroreflectorizante trebuie să fie astfel construite încât să se asigure buna lor funcționare atunci când sunt utilizate în mod normal. În plus, acestea nu trebuie să prezinte niciun defect de construcție sau de execuție de natură să afecteze buna lor funcționare sau păstrarea în bune condiții.

| 6.2. | Componentele dispozitivelor retroreflectorizante nu trebuie să fie demontabile prin mijloace simple. |
| --- | --- |

6.2.

Componentele dispozitivelor retroreflectorizante nu trebuie să fie demontabile prin mijloace simple.

| 6.3. | Unitățile optice retroreflectorizante nu pot fi înlocuibile. |
| --- | --- |

6.3.

Unitățile optice retroreflectorizante nu pot fi înlocuibile.

| 6.4. | Suprafața exterioară a dispozitivului retroreflectorizant trebuie să fie ușor de curățat. Prin urmare, aceasta nu trebuie să fie o suprafață rugoasă; protuberanțele pe care ar putea să le prezinte nu trebuie să împiedice o curățare facilă. |
| --- | --- |

6.4.

Suprafața exterioară a dispozitivului retroreflectorizant trebuie să fie ușor de curățat. Prin urmare, aceasta nu trebuie să fie o suprafață rugoasă; protuberanțele pe care ar putea să le prezinte nu trebuie să împiedice o curățare facilă.

| 6.5. | Mijloacele de fixare a dispozitivelor din clasa IVA trebuie să fie astfel încât să permită o conexiune stabilă și durabilă între dispozitiv și vehicul. |
| --- | --- |

6.5.

Mijloacele de fixare a dispozitivelor din clasa IVA trebuie să fie astfel încât să permită o conexiune stabilă și durabilă între dispozitiv și vehicul.

| 6.6. | În timpul utilizării normale, nu trebuie să existe niciun punct de acces la suprafața interioară a catadioptrilor. |
| --- | --- |

6.6.

În timpul utilizării normale, nu trebuie să existe niciun punct de acces la suprafața interioară a catadioptrilor.

7.   SPECIFICAȚII SPECIALE (TESTE)

| 7.1. | Dispozitivele retroreflectorizante trebuie să îndeplinească, de asemenea, condițiile privind dimensiunile și formele, precum și cerințele colorimetrice, fotometrice, fizice și mecanice descrise în anexele 5-11 și 13 la prezentul regulament. Modalitățile de testare sunt prezentate în anexa 4 (clasa IA, IIIA), anexa 14 (clasa IVA) și anexa 16 (clasa IB, IIIB). |
| --- | --- |

7.1.

Dispozitivele retroreflectorizante trebuie să îndeplinească, de asemenea, condițiile privind dimensiunile și formele, precum și cerințele colorimetrice, fotometrice, fizice și mecanice descrise în anexele 5-11 și 13 la prezentul regulament. Modalitățile de testare sunt prezentate în anexa 4 (clasa IA, IIIA), anexa 14 (clasa IVA) și anexa 16 (clasa IB, IIIB).

| 7.2. | În funcție de natura materialelor care compun dispozitivele retroreflectorizante și, în special, unitățile optice ale acestora, autoritățile competente pot să autorizeze laboratoarele să nu execute anumite teste care nu sunt necesare, sub rezerva expresă de a se face această mențiune pe fișa de comunicare a omologării, la rubrica „Observații”. |
| --- | --- |

7.2.

În funcție de natura materialelor care compun dispozitivele retroreflectorizante și, în special, unitățile optice ale acestora, autoritățile competente pot să autorizeze laboratoarele să nu execute anumite teste care nu sunt necesare, sub rezerva expresă de a se face această mențiune pe fișa de comunicare a omologării, la rubrica „Observații”.

8.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

Procedurile privind conformitatea producției sunt conforme cu cele stabilite în acord, apendicele 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), cu următoarele cerințe:

| 8.1. | Catadioptrii omologați în conformitate cu prezentul regulament trebuie să fie astfel fabricați, încât să corespundă tipului omologat prin îndeplinirea condițiilor stabilite la punctele 6 și 7 de mai sus. |
| --- | --- |

8.1.

Catadioptrii omologați în conformitate cu prezentul regulament trebuie să fie astfel fabricați, încât să corespundă tipului omologat prin îndeplinirea condițiilor stabilite la punctele 6 și 7 de mai sus.

| 8.2. | Cerințele minime pentru procedurile privind controlul conformității producției menționate în anexa 17 la prezentul regulament trebuie să fie respectate. |
| --- | --- |

8.2.

Cerințele minime pentru procedurile privind controlul conformității producției menționate în anexa 17 la prezentul regulament trebuie să fie respectate.

| 8.3. | Cerințele minime pentru selectarea eșantioanelor de către un inspector, menționate în anexa 18 la prezentul regulament, trebuie să fie respectate. |
| --- | --- |

8.3.

Cerințele minime pentru selectarea eșantioanelor de către un inspector, menționate în anexa 18 la prezentul regulament, trebuie să fie respectate.

| 8.4. | Autoritatea care a acordat omologarea de tip trebuie să poată verifica oricând metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție. Frecvența normală a acestor verificări este de o dată la doi ani. |
| --- | --- |

8.4.

Autoritatea care a acordat omologarea de tip trebuie să poată verifica oricând metodele de control al conformității aplicate în fiecare unitate de producție. Frecvența normală a acestor verificări este de o dată la doi ani.

9.   SANCȚIUNI ÎN CAZUL NERESPECTĂRII CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI

| 9.1. | Omologarea acordată pentru un tip de dispozitiv retroreflectorizant poate fi retrasă în cazul în care nu sunt respectate cerințele sau când un dispozitiv retroreflectorizant care poartă marca de omologare nu corespunde tipului omologat. |
| --- | --- |

9.1.

Omologarea acordată pentru un tip de dispozitiv retroreflectorizant poate fi retrasă în cazul în care nu sunt respectate cerințele sau când un dispozitiv retroreflectorizant care poartă marca de omologare nu corespunde tipului omologat.

| 9.2. | În cazul în care una dintre părțile contractante ale acordului care aplică prezentul regulament retrage o omologare acordată anterior, partea respectivă informează de îndată celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular de comunicare conform cu modelul prezentat în anexa 2 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

9.2.

În cazul în care una dintre părțile contractante ale acordului care aplică prezentul regulament retrage o omologare acordată anterior, partea respectivă informează de îndată celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular de comunicare conform cu modelul prezentat în anexa 2 la prezentul regulament.

10.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

În cazul în care titularul omologării încetează complet fabricarea unui tip de dispozitiv retroreflectorizant omologat în conformitate cu prezentul regulament, acesta informează în acest sens autoritatea care a acordat omologarea. La primirea notificării în cauză, autoritatea respectivă informează celelalte părți ale Acordului din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unui formular de comunicare conform cu modelul prezentat în anexa 2 la prezentul regulament.

11.   DENUMIREA ȘI ADRESA SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA TESTELOR DE OMOLOGARE ȘI ALE DEPARTAMENTELOR ADMINISTRATIVE

Părțile la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea testelor de omologare, precum și ale departamentelor administrative care acordă omologările și la care trebuie trimise formularele de certificare a omologării, a refuzului sau a retragerii omologării emise în alte țări.

12.   DISPOZIȚII TRANZITORII

Părțile contractante care aplică prezentul regulament:

| 12.1. | recunosc în continuare omologările emise pentru fostele clase I, II și III cu privire la dispozitivele retroreflectorizante concepute ca un element de înlocuire pentru vehicule aflate în circulație; |
| --- | --- |

12.1.

recunosc în continuare omologările emise pentru fostele clase I, II și III cu privire la dispozitivele retroreflectorizante concepute ca un element de înlocuire pentru vehicule aflate în circulație;

| 12.2. | pot să emită certificate de omologare pentru clasele I și II pe baza regulamentului inițial (documentul E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Add.2 din 23 septembrie 1964), cu condiția ca dispozitivele să fie concepute ca un element de înlocuire pentru montarea pe vehicule aflate în circulație și ca, din punct de vedere tehnic, pentru dispozitivele în cauză, să nu fie posibilă îndeplinirea cerințelor fotometrice pentru clasa IA; |
| --- | --- |

12.2.

pot să emită certificate de omologare pentru clasele I și II pe baza regulamentului inițial (documentul E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Add.2 din 23 septembrie 1964), cu condiția ca dispozitivele să fie concepute ca un element de înlocuire pentru montarea pe vehicule aflate în circulație și ca, din punct de vedere tehnic, pentru dispozitivele în cauză, să nu fie posibilă îndeplinirea cerințelor fotometrice pentru clasa IA;

| 12.3. | pot să interzică montarea de dispozitive retroreflectorizante care nu îndeplinesc cerințele prezentului regulament: |
| --- | --- |

12.3.

pot să interzică montarea de dispozitive retroreflectorizante care nu îndeplinesc cerințele prezentului regulament:

| 12.3.1. | pe vehicule pentru care omologarea de tip sau omologarea individuală a fost emisă la 20 martie 1984 sau după această dată; |
| --- | --- |

12.3.1.

pe vehicule pentru care omologarea de tip sau omologarea individuală a fost emisă la 20 martie 1984 sau după această dată;

| 12.3.2. | pe vehicule introduse în circulație pentru prima dată la sau după 20 martie 1985. |
| --- | --- |

12.3.2.

pe vehicule introduse în circulație pentru prima dată la sau după 20 martie 1985.

---

(1)  Denumite, de asemenea, „catadioptru/catadioptri”.

(2)  Astfel cum sunt definite în anexa 7 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), (document TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, modificat ultima dată prin Amendamentul nr. 4).

(3)  Definițiile termenilor tehnici (cu excepția celor din Regulamentul nr. 48) sunt cele adoptate de Comisia Internațională de Iluminat (CIE).

(4)  1 pentru Germania, 2 pentru Franța, 3 pentru Italia, 4 pentru Țările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru Republica Cehă, 9 pentru Spania, 10 pentru Serbia, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveția, 15 (vacant), 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia, 22 pentru Federația Rusă, 23 pentru Grecia, 24 pentru Irlanda, 25 pentru Croația, 26 pentru Slovenia, 27 pentru Slovacia, 28 pentru Belarus, 29 pentru Estonia, 30 (vacant), 31 pentru Bosnia și Herțegovina, 32 pentru Letonia, 33 (vacant), 34 pentru Bulgaria, 35 (vacant), 36 pentru Lituania, 37 pentru Turcia, 38 (vacant), 39 pentru Azerbaidjan, 40 pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, 41 (vacant), 42 pentru Comunitatea Europeană (omologările sunt acordate de statele sale membre folosind simbolul CEE respectiv), 43 pentru Japonia, 44 (vacant), 45 pentru Australia, 46 pentru Ucraina, 47 pentru Africa de Sud, 48 pentru Noua Zeelandă, 49 pentru Cipru, 50 pentru Malta, 51 pentru Republica Coreea, 52 pentru Malaezia, 53 pentru Thailanda, 54 și 55 (vacante) și 56 pentru Muntenegru. Numerele următoare se atribuie altor țări în ordinea cronologică în care acestea ratifică sau aderă la Acordul privind adoptarea de reglementări tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau utilizate pe vehicule cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor reglementări, iar numerele astfel atribuite trebuie comunicate părților contractante ale acordului de secretarul general al Organizației Națiunilor Unite.

---

ANEXA 1

DISPOZITIVE RETROREFLECTORIZANTE

Simboluri și unități

| A | = | Suprafața plajei luminoase a dispozitivului retroreflectorizant (în cm2) |
| --- | --- | --- |
| C | = | Centru de referință |
| NC | = | Axă de referință |
| Rr | = | Receptor, observator sau aparat de măsură |
| Cr | = | Centrul receptorului |
| Ør | = | Diametrul receptorului Rr dacă acesta este circular (în cm) |
| Se | = | Sursă de lumină |
| Cs | = | Centrul sursei de lumină |
| Øs | = | Diametrul sursei de lumină (în cm) |
| De | = | Distanța de la centrul Cs la centrul C (în m) |
| D′e | = | Distanța de la centrul Cr la centrul C (în m).






  Notă: | În general, De și D′e sunt foarte apropiate și în condiții normale de observație se poate presupune că De = D′e. |

A

=

Suprafața plajei luminoase a dispozitivului retroreflectorizant (în cm2)

C

=

Centru de referință

NC

=

Axă de referință

Rr

=

Receptor, observator sau aparat de măsură

Cr

=

Centrul receptorului

Ør

=

Diametrul receptorului Rr dacă acesta este circular (în cm)

Se

=

Sursă de lumină

Cs

=

Centrul sursei de lumină

Øs

=

Diametrul sursei de lumină (în cm)

De

=

Distanța de la centrul Cs la centrul C (în m)

D′e

=

Distanța de la centrul Cr la centrul C (în m).

Notă:

În general, De și D′e sunt foarte apropiate și în condiții normale de observație se poate presupune că De = D′e.

D

=

Distanța de observație de la care plaja luminoasă pare a fi continuă

α

=

Unghi de divergență

β

=

Unghi de iluminare. În raport cu linia CsC, considerată întotdeauna orizontală, acest unghi are atașate prefixele: - (stânga), + (dreapta), + (sus) sau - (jos), în funcție de poziția sursei Se în raport cu axa NC, privite pe direcția dispozitivului retroreflectorizant. Pentru orice direcție definită prin două unghiuri, vertical și orizontal, se convine ca întotdeauna să se specifice mai întâi unghiul vertical.

γ

=

Deschiderea unghiulară a aparatului de măsură Rr văzut din punctul C

δ

=

Deschiderea unghiulară a sursei Se văzută din punctul C

ε

=

Unghi de rotație. Acest unghi este pozitiv în cazul în care rotația are loc în sensul acelor de ceasornic, atunci când se privește plaja luminoasă. Dacă dispozitivul retroreflectorizant poartă indicația „TOP”, poziția corespunzătoare este luată ca origine.

E

=

Iluminarea dispozitivului retroreflectorizant (în lucși)

CIL

=

Coeficient de intensitate luminoasă (în milicandele/lucși).

Unghiurile se exprimă în grade și minute.

CATADIOPTRI

Simboluri

Image

---

ANEXA 2

Image

Image

---

ANEXA 3

EXEMPLE DE MĂRCI DE OMOLOGARE

Figura 1

Marcarea lămpilor simple

MODELUL A

Image

MODELUL B

Image

MODELUL C

Image

| Notă: | Numărul de omologare de mai sus trebuie aplicat aproape de cercul care înconjoară litera „E”, dar în orice poziție în raport cu cercul. Cifrele care compun numărul de omologare trebuie să aibă aceeași dispunere ca litera „E”. Grupul de simboluri care arată clasa trebuie să fie diametral opus numărului de omologare. Autoritățile competente trebuie să evite utilizarea numerelor de omologare IA, IB, IIIA, IIIB și IVA care ar putea fi confundate cu simbolurile pentru clasele IA, IB, IIIA, IIIB și IVA.
  Aceste desene prezintă diferite amplasări posibile și sunt oferite doar ca exemple.
  Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un dispozitiv retroreflectorizant, indică faptul că acest dispozitiv a fost omologat în Țările de Jos (E4), cu numărul de omologare 02216. Numărul de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată conform cerințelor regulamentului, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de amendamente. |
| --- | --- |

Notă:

Numărul de omologare de mai sus trebuie aplicat aproape de cercul care înconjoară litera „E”, dar în orice poziție în raport cu cercul. Cifrele care compun numărul de omologare trebuie să aibă aceeași dispunere ca litera „E”. Grupul de simboluri care arată clasa trebuie să fie diametral opus numărului de omologare. Autoritățile competente trebuie să evite utilizarea numerelor de omologare IA, IB, IIIA, IIIB și IVA care ar putea fi confundate cu simbolurile pentru clasele IA, IB, IIIA, IIIB și IVA.

Aceste desene prezintă diferite amplasări posibile și sunt oferite doar ca exemple.

Marca de omologare de mai sus, aplicată pe un dispozitiv retroreflectorizant, indică faptul că acest dispozitiv a fost omologat în Țările de Jos (E4), cu numărul de omologare 02216. Numărul de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată conform cerințelor regulamentului, astfel cum a fost modificat prin seria 02 de amendamente.

Figura 2

Marcarea simplificată a lămpilor grupate, combinate sau reciproc încorporate

MODELUL D

Image

MODELUL E

Image

MODELUL F

Image

| Notă: | Cele trei exemple de mărci de omologare, modelele D, E și F, reprezintă trei variante posibile de marcare a unui dispozitiv de iluminat atunci când două sau mai multe lămpi fac parte din același ansamblu de lămpi grupate, combinate sau reciproc încorporate. Această marcă de omologare indică faptul că dispozitivul a fost omologat în Țările de Jos (E4), cu numărul 3333, și cuprinde: | un catadioptru din clasa IA, omologat conform seriei 02 de amendamente la Regulamentul nr. 3; |
| --- | --- | --- |

Notă:

Cele trei exemple de mărci de omologare, modelele D, E și F, reprezintă trei variante posibile de marcare a unui dispozitiv de iluminat atunci când două sau mai multe lămpi fac parte din același ansamblu de lămpi grupate, combinate sau reciproc încorporate. Această marcă de omologare indică faptul că dispozitivul a fost omologat în Țările de Jos (E4), cu numărul 3333, și cuprinde:

un catadioptru din clasa IA, omologat conform seriei 02 de amendamente la Regulamentul nr. 3;

| | o lampă indicatoare de direcție spate din categoria 2a, omologată conform Regulamentului nr. 6 în forma sa originală; |
| --- | --- |

o lampă indicatoare de direcție spate din categoria 2a, omologată conform Regulamentului nr. 6 în forma sa originală;

| | o lampă indicatoare de poziție roșie spate (R), omologată conform seriei 01 de amendamente la Regulamentul nr. 7; |
| --- | --- |

o lampă indicatoare de poziție roșie spate (R), omologată conform seriei 01 de amendamente la Regulamentul nr. 7;

| | o lampă de ceață spate (F), omologată conform Regulamentului nr. 38 în forma sa originală; |
| --- | --- |

o lampă de ceață spate (F), omologată conform Regulamentului nr. 38 în forma sa originală;

| | o lampă de mers înapoi (AR), omologată conform Regulamentului nr. 23 în forma sa originală; |
| --- | --- |

o lampă de mers înapoi (AR), omologată conform Regulamentului nr. 23 în forma sa originală;

| | o lampă de stop (S2) cu două niveluri de intensitate luminoasă, omologată conform seriei 01 de amendamente la Regulamentul nr. 7. |
| --- | --- |

o lampă de stop (S2) cu două niveluri de intensitate luminoasă, omologată conform seriei 01 de amendamente la Regulamentul nr. 7.

---

ANEXA 4

PROCEDURA DE TESTARE — CLASA IA ȘI CLASA IIIA

| 1. | Solicitantul trebuie să prezinte pentru omologare zece eșantioane care sunt supuse testelor în ordinea cronologică descrisă în anexa 12. |
| --- | --- |

1.

Solicitantul trebuie să prezinte pentru omologare zece eșantioane care sunt supuse testelor în ordinea cronologică descrisă în anexa 12.

| 2. | După verificarea specificațiilor generale (punctul 6 din regulament) și a specificaților privind forma și dimensiunile (anexa 5), cele zece eșantioane sunt supuse testului de rezistență la căldură descris în anexa 10 la prezentul regulament și, cel puțin o oră după acest test, sunt supuse controlului caracteristicilor colorimetrice (anexa 6) și al CIL (anexa 7) pentru un unghi de divergență de 20' și un unghi de iluminare V = H = 0° sau, dacă este necesar, în poziția definită la punctele 4 și 4.1 din anexa 7. Cele două dispozitive retroreflectorizante care au dat valorile minimă și maximă sunt supuse unor teste complete conform indicațiilor din anexa 7. Aceste două eșantioane se păstrează în laborator pentru orice verificare ulterioară considerată necesară. Celelalte opt eșantioane sunt repartizate în patru grupe a câte două eșantioane:






  Prima grupă: | Cele două eșantioane sunt supuse succesiv testului de rezistență la apă (anexa 8 punctul 1.1), apoi, în cazul în care acest test este satisfăcător, sunt supuse testelor de rezistență la carburanți și lubrifianți (anexa 8 punctele 3 și 4). |
| --- | --- | --- |
| A doua grupă: | Cele două eșantioane sunt supuse, dacă este necesar, testului de coroziune (anexa 8 punctul 2), apoi testului de rezistență la abraziune a feței posterioare a dispozitivului retroreflectorizant (anexa 8 punctul 5). |
| A treia grupă: | Cele două eșantioane sunt supuse testului de stabilitate în timp a proprietăților optice ale dispozitivului retroreflectorizant (anexa 9). |
| A patra grupă: | Cele două eșantioane sunt supuse testului de rezistență a culorii (anexa 11). |

2.

După verificarea specificațiilor generale (punctul 6 din regulament) și a specificaților privind forma și dimensiunile (anexa 5), cele zece eșantioane sunt supuse testului de rezistență la căldură descris în anexa 10 la prezentul regulament și, cel puțin o oră după acest test, sunt supuse controlului caracteristicilor colorimetrice (anexa 6) și al CIL (anexa 7) pentru un unghi de divergență de 20' și un unghi de iluminare V = H = 0° sau, dacă este necesar, în poziția definită la punctele 4 și 4.1 din anexa 7. Cele două dispozitive retroreflectorizante care au dat valorile minimă și maximă sunt supuse unor teste complete conform indicațiilor din anexa 7. Aceste două eșantioane se păstrează în laborator pentru orice verificare ulterioară considerată necesară. Celelalte opt eșantioane sunt repartizate în patru grupe a câte două eșantioane:

Prima grupă:

Cele două eșantioane sunt supuse succesiv testului de rezistență la apă (anexa 8 punctul 1.1), apoi, în cazul în care acest test este satisfăcător, sunt supuse testelor de rezistență la carburanți și lubrifianți (anexa 8 punctele 3 și 4).

A doua grupă:

Cele două eșantioane sunt supuse, dacă este necesar, testului de coroziune (anexa 8 punctul 2), apoi testului de rezistență la abraziune a feței posterioare a dispozitivului retroreflectorizant (anexa 8 punctul 5).

A treia grupă:

Cele două eșantioane sunt supuse testului de stabilitate în timp a proprietăților optice ale dispozitivului retroreflectorizant (anexa 9).

A patra grupă:

Cele două eșantioane sunt supuse testului de rezistență a culorii (anexa 11).

| 3. | După ce au fost supuse testelor enumerate la punctul de mai sus, dispozitivele retroreflectorizante din fiecare grupă trebuie să aibă: |
| --- | --- |

3.

După ce au fost supuse testelor enumerate la punctul de mai sus, dispozitivele retroreflectorizante din fiecare grupă trebuie să aibă:

| 3.1. | o culoare care să îndeplinească cerințele din anexa 6. Verificarea se efectuează printr-o metodă calitativă și, dacă există incertitudini, se confirmă printr-o metodă cantitativă. |
| --- | --- |

3.1.

o culoare care să îndeplinească cerințele din anexa 6. Verificarea se efectuează printr-o metodă calitativă și, dacă există incertitudini, se confirmă printr-o metodă cantitativă.

| 3.2. | o valoare a CIL care să corespundă cerințelor din anexa 7. Verificarea se efectuează numai pentru un unghi de divergență de 20' și pentru un unghi de iluminare V = H = 0° sau, dacă este necesar, în poziția definită la punctele 4 și 4.1 din anexa 7. |
| --- | --- |

3.2.

o valoare a CIL care să corespundă cerințelor din anexa 7. Verificarea se efectuează numai pentru un unghi de divergență de 20' și pentru un unghi de iluminare V = H = 0° sau, dacă este necesar, în poziția definită la punctele 4 și 4.1 din anexa 7.

---

ANEXA 5

SPECIFICAȚII PRIVIND FORMA ȘI DIMENSIUNILE

1.   FORMA ȘI DIMENSIUNILE DISPOZITIVELOR RETROREFLECTORIZANTE DIN CLASA IA SAU IB

| 1.1. | Forma suprafețelor iluminante trebuie să fie simplă și să nu poată fi confundată cu ușurință, la distanțe normale de observare, cu o literă, o cifră sau un triunghi. |
| --- | --- |

1.1.

Forma suprafețelor iluminante trebuie să fie simplă și să nu poată fi confundată cu ușurință, la distanțe normale de observare, cu o literă, o cifră sau un triunghi.

| 1.2. | Prin derogare de la punctul anterior, este permisă o formă asemănătoare literelor sau cifrelor simple O, I, U sau 8. |
| --- | --- |

1.2.

Prin derogare de la punctul anterior, este permisă o formă asemănătoare literelor sau cifrelor simple O, I, U sau 8.

2.   FORMA ȘI DIMENSIUNILE DISPOZITIVELOR RETROREFLECTORIZANTE DIN CLASELE IIIA ȘI IIIB (a se vedea apendicele la prezenta anexă)

| 2.1. | Suprafețele iluminante ale dispozitivelor retroreflectorizante din clasele IIIA și IIIB trebuie să aibă forma unui triunghi echilateral. În cazul în care dispozitivele poartă într-un unghi inscripția „TOP”, vârful acestui unghi trebuie să fie direcționat în sus. |
| --- | --- |

2.1.

Suprafețele iluminante ale dispozitivelor retroreflectorizante din clasele IIIA și IIIB trebuie să aibă forma unui triunghi echilateral. În cazul în care dispozitivele poartă într-un unghi inscripția „TOP”, vârful acestui unghi trebuie să fie direcționat în sus.

| 2.2. | Suprafața iluminantă poate să aibă sau nu în centrul său o parte triunghiulară, non-retroreflectorizantă, ale cărei laturi sunt paralele cu cele ale triunghiului exterior. |
| --- | --- |

2.2.

Suprafața iluminantă poate să aibă sau nu în centrul său o parte triunghiulară, non-retroreflectorizantă, ale cărei laturi sunt paralele cu cele ale triunghiului exterior.

| 2.3. | Suprafața iluminantă poate să fie continuă sau nu. În orice caz, distanța cea mai scurtă între două unități optice retroreflectorizante adiacente nu trebuie să depășească 15 mm. |
| --- | --- |

2.3.

Suprafața iluminantă poate să fie continuă sau nu. În orice caz, distanța cea mai scurtă între două unități optice retroreflectorizante adiacente nu trebuie să depășească 15 mm.

| 2.4. | Suprafața iluminantă a unui dispozitiv retroreflectorizant se consideră a fi continuă în cazul în care marginile suprafețelor iluminante ale unităților optice adiacente distincte sunt paralele, iar unitățile optice respective sunt repartizate uniform pe întreaga suprafață continuă a triunghiului. |
| --- | --- |

2.4.

Suprafața iluminantă a unui dispozitiv retroreflectorizant se consideră a fi continuă în cazul în care marginile suprafețelor iluminante ale unităților optice adiacente distincte sunt paralele, iar unitățile optice respective sunt repartizate uniform pe întreaga suprafață continuă a triunghiului.

| 2.5. | Atunci când suprafața iluminată nu este continuă, numărul unităților optice retroreflectorizante distincte nu poate fi mai mic de patru pentru fiecare latură a triunghiului, inclusiv unitățile optice retroreflectorizante ale unghiurilor. |
| --- | --- |

2.5.

Atunci când suprafața iluminată nu este continuă, numărul unităților optice retroreflectorizante distincte nu poate fi mai mic de patru pentru fiecare latură a triunghiului, inclusiv unitățile optice retroreflectorizante ale unghiurilor.

| 2.5.1. | Unitățile optice retroreflectorizante distincte nu trebuie să fie înlocuibile decât dacă sunt constituite din dispozitive retroreflectorizante omologate din clasa IA. |
| --- | --- |

2.5.1.

Unitățile optice retroreflectorizante distincte nu trebuie să fie înlocuibile decât dacă sunt constituite din dispozitive retroreflectorizante omologate din clasa IA.

| 2.6. | Marginile exterioare ale suprafețelor iluminante ale dispozitivelor retroreflectorizante triunghiulare din clasele IIIA și IIIB trebuie să aibă o lungime cuprinsă între 150 și 200 mm. Pentru dispozitivele de tip triunghi vid, lățimea marginilor, măsurată perpendicular pe acestea, trebuie să fie cel puțin egală cu 20 % din lungimea utilă între extremitățile suprafeței iluminante. |
| --- | --- |

2.6.

Marginile exterioare ale suprafețelor iluminante ale dispozitivelor retroreflectorizante triunghiulare din clasele IIIA și IIIB trebuie să aibă o lungime cuprinsă între 150 și 200 mm. Pentru dispozitivele de tip triunghi vid, lățimea marginilor, măsurată perpendicular pe acestea, trebuie să fie cel puțin egală cu 20 % din lungimea utilă între extremitățile suprafeței iluminante.

3.   FORMA ȘI DIMENSIUNILE DISPOZITIVELOR RETROREFLECTORIZANTE DIN CLASA IVA

| 3.1. | Forma suprafețelor iluminante trebuie să fie simplă și să nu poată fi confundată cu ușurință, la distanțe normale de observare, cu o literă, o cifră sau un triunghi. Cu toate acestea, este permisă o formă asemănătoare literelor sau cifrelor cu forme simple O, I, U și 8. |
| --- | --- |

3.1.

Forma suprafețelor iluminante trebuie să fie simplă și să nu poată fi confundată cu ușurință, la distanțe normale de observare, cu o literă, o cifră sau un triunghi. Cu toate acestea, este permisă o formă asemănătoare literelor sau cifrelor cu forme simple O, I, U și 8.

| 3.2. | Suprafața iluminantă a dispozitivului retroreflectorizant trebuie să aibă cel puțin 25 cm2. |
| --- | --- |

3.2.

Suprafața iluminantă a dispozitivului retroreflectorizant trebuie să aibă cel puțin 25 cm2.

| 4. | Respectarea specificațiilor de mai sus se verifică prin examinare vizuală. |
| --- | --- |

4.

Respectarea specificațiilor de mai sus se verifică prin examinare vizuală.

Apendice

CATADIOPTRI PENTRU REMORCI — CLASELE IIIA ȘI IIIB

Image

Notă: Aceste desene au titlu ilustrativ.

---

ANEXA 6

SPECIFICAȚII COLORIMETRICE

| 1. | Prezentele specificații se aplică numai în cazul dispozitivelor retroreflectorizante incolore și al celor de culoare roșie sau galben-auto. |
| --- | --- |

1.

Prezentele specificații se aplică numai în cazul dispozitivelor retroreflectorizante incolore și al celor de culoare roșie sau galben-auto.

| 1.1. | Dispozitivele retroreflectorizante pot fi obținute eventual prin asocierea unui dispozitiv optic retroreflectorizant cu un filtru, care să fie astfel concepute, încât să nu poată fi separate în condiții normale de utilizare. |
| --- | --- |

1.1.

Dispozitivele retroreflectorizante pot fi obținute eventual prin asocierea unui dispozitiv optic retroreflectorizant cu un filtru, care să fie astfel concepute, încât să nu poată fi separate în condiții normale de utilizare.

| 1.2. | Colorarea unităților optice retroreflectorizante și a filtrelor cu vopsea sau lac nu este permisă. |
| --- | --- |

1.2.

Colorarea unităților optice retroreflectorizante și a filtrelor cu vopsea sau lac nu este permisă.

| 2. | Atunci când dispozitivul retroreflectorizant este iluminat cu un etalon A al CIE, pentru un unghi de divergență de 1/3° și un unghi de iluminare V = H = 0° sau, dacă se produce o reflexie pe suprafața de intrare incoloră, pentru un unghi V = ± 5°, H = 0°, coordonatele tricromatice ale fluxului luminos reflectat trebuie să se situeze între limitele următoare:







  Roșu: | limita spre galben: | y ≤ 0,335 |
| --- | --- | --- | --- |
| limita spre violet: | y ≥ 0,980 - x |
| Galben-auto: | limita spre verde: | y ≤ x - 0,120 |
| limita spre roșu: | y ≥ 0,390 |
| limita spre alb: | y ≥ 0,790 - 6,670 x |

2.

Atunci când dispozitivul retroreflectorizant este iluminat cu un etalon A al CIE, pentru un unghi de divergență de 1/3° și un unghi de iluminare V = H = 0° sau, dacă se produce o reflexie pe suprafața de intrare incoloră, pentru un unghi V = ± 5°, H = 0°, coordonatele tricromatice ale fluxului luminos reflectat trebuie să se situeze între limitele următoare:

Roșu:

limita spre galben:

y ≤ 0,335

limita spre violet:

y ≥ 0,980 - x

Galben-auto:

limita spre verde:

y ≤ x - 0,120

limita spre roșu:

y ≥ 0,390

limita spre alb:

y ≥ 0,790 - 6,670 x

| 2.1. | Pentru culorile roșu și galben-auto, respectarea specificațiilor colorimetrice se verifică printr-o testare vizuală comparativă. |
| --- | --- |

2.1.

Pentru culorile roșu și galben-auto, respectarea specificațiilor colorimetrice se verifică printr-o testare vizuală comparativă.

| 2.2. | După această testare, dacă există incertitudini, respectarea specificațiilor colorimetrice se verifică prin determinarea coordonatelor tricromatice ale eșantionului care prezintă cele mai multe incertitudini. |
| --- | --- |

2.2.

După această testare, dacă există incertitudini, respectarea specificațiilor colorimetrice se verifică prin determinarea coordonatelor tricromatice ale eșantionului care prezintă cele mai multe incertitudini.

| 3. | Dispozitivele retroreflectorizante incolore nu trebuie să prezinte o reflexie selectivă, adică coordonatele tricromatice „x” și „y” ale etalonului „A” utilizat pentru iluminarea dispozitivului retroreflectorizant nu trebuie să suporte o modificare mai mare de 0,01 după reflexia prin dispozitivul retroreflectorizant. |
| --- | --- |

3.

Dispozitivele retroreflectorizante incolore nu trebuie să prezinte o reflexie selectivă, adică coordonatele tricromatice „x” și „y” ale etalonului „A” utilizat pentru iluminarea dispozitivului retroreflectorizant nu trebuie să suporte o modificare mai mare de 0,01 după reflexia prin dispozitivul retroreflectorizant.

| 3.1. | Acest lucru se verifică prin testarea vizuală comparativă indicată mai sus, câmpul de control fiind iluminat de o sursă de lumină ale cărei coordonate tricromatice diferă cu 0,01 față de cele ale etalonului A. |
| --- | --- |

3.1.

Acest lucru se verifică prin testarea vizuală comparativă indicată mai sus, câmpul de control fiind iluminat de o sursă de lumină ale cărei coordonate tricromatice diferă cu 0,01 față de cele ale etalonului A.

| 3.2. | Dacă există incertitudini, se determină coordonatele tricromatice pentru eșantionul cel mai selectiv. |
| --- | --- |

3.2.

Dacă există incertitudini, se determină coordonatele tricromatice pentru eșantionul cel mai selectiv.

---

ANEXA 7

SPECIFICAȚII FOTOMETRICE

| 1. | În momentul cererii de omologare, solicitantul precizează o axă de referință sau o serie de axe de referință care corespund unghiului de iluminare V = H = 0° din tabelul coeficienților de intensitate luminoasă (CIL).
  În cazul în care producătorul specifică mai multe sau o serie de axe de referință diferite, măsurătorile fotometrice se repetă făcând trimitere de fiecare dată la o axă de referință diferită sau la axa de referință extremă situată între limitele specificate de producător. |
| --- | --- |

1.

În momentul cererii de omologare, solicitantul precizează o axă de referință sau o serie de axe de referință care corespund unghiului de iluminare V = H = 0° din tabelul coeficienților de intensitate luminoasă (CIL).

În cazul în care producătorul specifică mai multe sau o serie de axe de referință diferite, măsurătorile fotometrice se repetă făcând trimitere de fiecare dată la o axă de referință diferită sau la axa de referință extremă situată între limitele specificate de producător.

| 2. | Pentru măsurătorile fotometrice, se ia în considerare numai suprafața iluminantă definită de planurile continue care ating părțile cele mai îndepărtate ale sistemului optic al dispozitivului retroreflectorizant, astfel cum este indicat de producător, și care este cuprinsă într-un cerc cu diametrul de 200 mm pentru clasa IA sau IB, iar suprafața iluminantă nu depășește 100 cm2, cu toate că suprafețele unităților optice retroreflectorizante nu trebuie neapărat să atingă această mărime. Producătorul indică perimetrul suprafeței care va fi folosită. Pentru clasele IIIA, IIIB și IVA, suprafețele iluminante în ansamblu nu sunt supuse unor limite privind dimensiunea. |
| --- | --- |

2.

Pentru măsurătorile fotometrice, se ia în considerare numai suprafața iluminantă definită de planurile continue care ating părțile cele mai îndepărtate ale sistemului optic al dispozitivului retroreflectorizant, astfel cum este indicat de producător, și care este cuprinsă într-un cerc cu diametrul de 200 mm pentru clasa IA sau IB, iar suprafața iluminantă nu depășește 100 cm2, cu toate că suprafețele unităților optice retroreflectorizante nu trebuie neapărat să atingă această mărime. Producătorul indică perimetrul suprafeței care va fi folosită. Pentru clasele IIIA, IIIB și IVA, suprafețele iluminante în ansamblu nu sunt supuse unor limite privind dimensiunea.

| 3. | Valorile CIL |
| --- | --- |

3.

Valorile CIL

| 3.1. | Clasa IA, clasa IB, clasa IIIA și clasa IIIB |
| --- | --- |

3.1.

Clasa IA, clasa IB, clasa IIIA și clasa IIIB

| 3.1.1. | Valorile CIL ale dispozitivelor retroreflectorizante de culoare roșie trebuie să fie cel puțin egale cu cele din tabelul de mai jos, exprimate în milicandele per lucși, pentru unghiurile de divergență și de iluminare indicate.










  Clasa | Unghi de divergență
  α | Unghiuri de iluminare (în grade) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vertical V | 0° | ± 10° | ± 5° |
| Orizontal H | 0° | 0° | ± 20° |
| IA, IB | 20' | | 300 | 200 | 100 |
| 1°30' | | 5 | 2,8 | 2,5 |
| IIIA, IIIB | 20' | | 450 | 200 | 150 |
| 1°30' | | 12 | 8 | 8 |

3.1.1.

Valorile CIL ale dispozitivelor retroreflectorizante de culoare roșie trebuie să fie cel puțin egale cu cele din tabelul de mai jos, exprimate în milicandele per lucși, pentru unghiurile de divergență și de iluminare indicate.

Clasa

Unghi de divergență

α

Unghiuri de iluminare (în grade)

Vertical V

0°

± 10°

± 5°

Orizontal H

0°

0°

± 20°

IA, IB

20'

300

200

100

1°30'

5

2,8

2,5

IIIA, IIIB

20'

450

200

150

1°30'

12

8

8

Valorile CIL inferioare celor indicate în ultimele două coloane ale tabelului de mai sus nu pot fi admise în interiorul unghiului solid având drept vârf centrul de referință și limitat de planurile care se intersectează în următoarele drepte:

| (V = ± 10°, H = 0°) | (V = ± 5°, H = ± 20°). |
| --- | --- |

(V = ± 10°, H = 0°)

(V = ± 5°, H = ± 20°).

| 3.1.2. | Valorile CIL ale dispozitivelor retroreflectorizante de culoare galben-auto din clasa IA sau IB trebuie să fie cel puțin egale cu cele din tabelul de la punctul 3.1.1 de mai sus, înmulțite cu coeficientul 2,5. |
| --- | --- |

3.1.2.

Valorile CIL ale dispozitivelor retroreflectorizante de culoare galben-auto din clasa IA sau IB trebuie să fie cel puțin egale cu cele din tabelul de la punctul 3.1.1 de mai sus, înmulțite cu coeficientul 2,5.

| 3.1.3. | Valorile CIL ale dispozitivelor retroreflectorizante incolore din clasa IA sau IB trebuie să fie cel puțin egale cu cele din tabelul de la punctul 3.1.1 de mai sus, înmulțite cu coeficientul 4. |
| --- | --- |

3.1.3.

Valorile CIL ale dispozitivelor retroreflectorizante incolore din clasa IA sau IB trebuie să fie cel puțin egale cu cele din tabelul de la punctul 3.1.1 de mai sus, înmulțite cu coeficientul 4.

| 3.2. | Pentru dispozitivele din clasa IVA, valorile CIL trebuie să fie cel puțin egale cu cele din tabelul de mai jos, exprimate în milicandele per lucși, pentru unghiurile de divergență și de iluminare indicate.













  Culoare | Unghi de divergență
  α | Unghiuri de iluminare (în grade) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vertical V | 0 | ± 10 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Orizontal H | 0 | 0 | ± 20 | ± 30 | ± 40 | ± 50 |
| Alb | 20' | | 1,800 | 1,200 | 610 | 540 | 470 | 400 |
| 1°30' | | 34 | 24 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| Galben-auto | 20' | | 1,125 | 750 | 380 | 335 | 290 | 250 |
| 1°30' | | 21 | 15 | 10 | 10 | 10 | 10 |
| Roșu | 20' | | 450 | 300 | 150 | 135 | 115 | 100 |
| 1°30' | | 9 | 6 | 4 | 4 | 4 | 4 |

3.2.

Pentru dispozitivele din clasa IVA, valorile CIL trebuie să fie cel puțin egale cu cele din tabelul de mai jos, exprimate în milicandele per lucși, pentru unghiurile de divergență și de iluminare indicate.

Culoare

Unghi de divergență

α

Unghiuri de iluminare (în grade)

Vertical V

0

± 10

0

0

0

0

Orizontal H

0

0

± 20

± 30

± 40

± 50

Alb

20'

1,800

1,200

610

540

470

400

1°30'

34

24

15

15

15

15

Galben-auto

20'

1,125

750

380

335

290

250

1°30'

21

15

10

10

10

10

Roșu

20'

450

300

150

135

115

100

1°30'

9

6

4

4

4

4

| 4. | Atunci când se măsoară valoarea CIL a unui dispozitiv retroreflectorizant pentru un unghi β egal cu V = H = 0°, se verifică dacă nu se produce un efect de oglindă prin răsucirea ușoară a dispozitivului. Dacă are loc acest fenomen, se efectuează o măsurare pentru unghiul β egal cu V = ± 5°, H = 0°. Poziția adoptată este cea care corespunde valorii CIL minime pentru una dintre aceste poziții. |
| --- | --- |

4.

Atunci când se măsoară valoarea CIL a unui dispozitiv retroreflectorizant pentru un unghi β egal cu V = H = 0°, se verifică dacă nu se produce un efect de oglindă prin răsucirea ușoară a dispozitivului. Dacă are loc acest fenomen, se efectuează o măsurare pentru unghiul β egal cu V = ± 5°, H = 0°. Poziția adoptată este cea care corespunde valorii CIL minime pentru una dintre aceste poziții.

| 4.1. | Pentru un unghi de iluminare β egal cu V = H = 0° sau pentru cel definit la punctul 4 de mai sus sau pentru unghiul de divergență de 20', dispozitivele retroreflectorizante care nu poartă indicația „TOP” se rotesc în jurul axei lor de referință până la valoarea CIL minimă, care trebuie să corespundă valorii indicate la punctul 3 de mai sus. Atunci când se măsoară valoarea CIL pentru alte unghiuri de iluminare și de divergență, dispozitivul retroreflectorizant este plasat în poziția care corespunde acestei valori de ε. În cazul în care nu se obțin valorile specificate, dispozitivul poate fi rotit cu ± 5° în jurul axei sale de referință din această poziție. |
| --- | --- |

4.1.

Pentru un unghi de iluminare β egal cu V = H = 0° sau pentru cel definit la punctul 4 de mai sus sau pentru unghiul de divergență de 20', dispozitivele retroreflectorizante care nu poartă indicația „TOP” se rotesc în jurul axei lor de referință până la valoarea CIL minimă, care trebuie să corespundă valorii indicate la punctul 3 de mai sus. Atunci când se măsoară valoarea CIL pentru alte unghiuri de iluminare și de divergență, dispozitivul retroreflectorizant este plasat în poziția care corespunde acestei valori de ε. În cazul în care nu se obțin valorile specificate, dispozitivul poate fi rotit cu ± 5° în jurul axei sale de referință din această poziție.

| 4.2. | Pentru un unghi de iluminare β egal cu V = H = 0° sau pentru cel definit la punctul 4 de mai sus și pentru un unghi de divergență de 20', dispozitivele retroreflectorizante care poartă indicația „TOP” se rotesc în jurul axei lor de referință cu ± 5°. În niciuna dintre pozițiile luate de dispozitivul retroreflectorizant în cursul acestei rotații valoarea CIL nu trebuie să scadă sub valoarea impusă. |
| --- | --- |

4.2.

Pentru un unghi de iluminare β egal cu V = H = 0° sau pentru cel definit la punctul 4 de mai sus și pentru un unghi de divergență de 20', dispozitivele retroreflectorizante care poartă indicația „TOP” se rotesc în jurul axei lor de referință cu ± 5°. În niciuna dintre pozițiile luate de dispozitivul retroreflectorizant în cursul acestei rotații valoarea CIL nu trebuie să scadă sub valoarea impusă.

| 4.3. | Dacă pentru direcția V = H = 0° și pentru ε = 0° valoarea CIL depășește valoarea specificată cu 50 % sau mai mult, toate măsurătorile pentru toate unghiurile de iluminare și de divergență se efectuează pentru ε = 0°. |
| --- | --- |

4.3.

Dacă pentru direcția V = H = 0° și pentru ε = 0° valoarea CIL depășește valoarea specificată cu 50 % sau mai mult, toate măsurătorile pentru toate unghiurile de iluminare și de divergență se efectuează pentru ε = 0°.

---

ANEXA 8

REZISTENȚA LA AGENȚII EXTERNI

1.   REZISTENȚA LA APĂ ȘI PRAF

1.1.   Testarea prin scufundare în apă

| 1.1.1. | Dispozitivele retroreflectorizante încorporate sau nu într-o lampă, ale căror piese demontabile au fost îndepărtate, sunt scufundate în apă timp de zece minute, la o temperatură de 50 ± 5 °C, punctul cel mai înalt al părții superioare a suprafeței iluminante aflându-se cu 20 mm sub suprafața apei. Acest test se repetă prin întoarcerea dispozitivului retroreflectorizant la 180°, astfel încât suprafața iluminantă să fie scufundată, iar fața posterioară să fie acoperită de aproximativ 20 mm de apă. Aceste unități optice sunt scufundate, imediat și în aceleași condiții, la o temperatură a apei de 25 ± 5 °C. |
| --- | --- |

1.1.1.

Dispozitivele retroreflectorizante încorporate sau nu într-o lampă, ale căror piese demontabile au fost îndepărtate, sunt scufundate în apă timp de zece minute, la o temperatură de 50 ± 5 °C, punctul cel mai înalt al părții superioare a suprafeței iluminante aflându-se cu 20 mm sub suprafața apei. Acest test se repetă prin întoarcerea dispozitivului retroreflectorizant la 180°, astfel încât suprafața iluminantă să fie scufundată, iar fața posterioară să fie acoperită de aproximativ 20 mm de apă. Aceste unități optice sunt scufundate, imediat și în aceleași condiții, la o temperatură a apei de 25 ± 5 °C.

| 1.1.2. | Apa nu trebuie să se infiltreze până la suprafața de reflexie a unității optice retroreflectorizante. Se consideră că dispozitivul nu a trecut testul în cazul în care, în urma unei examinări vizuale, se constată în mod clar prezența apei. |
| --- | --- |

1.1.2.

Apa nu trebuie să se infiltreze până la suprafața de reflexie a unității optice retroreflectorizante. Se consideră că dispozitivul nu a trecut testul în cazul în care, în urma unei examinări vizuale, se constată în mod clar prezența apei.

| 1.1.3. | Dacă examinarea vizuală nu a depistat prezența apei sau dacă există incertitudini, valoarea CIL se măsoară prin metoda descrisă la punctul 3.2 al anexei 4 sau la punctul 4.2 al anexei 14, după ce dispozitivul retroreflectorizant a fost scuturat ușor pentru a îndepărta excesul de apă din exterior. |
| --- | --- |

1.1.3.

Dacă examinarea vizuală nu a depistat prezența apei sau dacă există incertitudini, valoarea CIL se măsoară prin metoda descrisă la punctul 3.2 al anexei 4 sau la punctul 4.2 al anexei 14, după ce dispozitivul retroreflectorizant a fost scuturat ușor pentru a îndepărta excesul de apă din exterior.

1.2.   Procedura de testare alternativă pentru dispozitivele din clasele IB și IIIB

Ca o alternativă, la cererea producătorului, în locul testării prin scufundare menționate la punctul 1.1 de mai sus, se pot folosi testele următoare (prin expunere la umiditate și la praf).

1.2.1.   Testul de umiditate

Acest test evaluează capacitatea dispozitivului eșantion de a nu permite penetrarea umidității în urma unei pulverizări cu apă și determină capacitatea de scurgere a acestor dispozitive prin găurile de scurgere sau alte deschizături ale dispozitivului.

1.2.1.1.   Echipamentul de testare prin pulverizare cu apă

Se utilizează o cabină de pulverizare cu apă având următoarele caracteristici:

1.2.1.1.1.   Cabina

Cabina este echipată cu una sau mai multe duze care să pulverizeze un jet conic plin, cu un unghi care să acopere complet eșantionul. Linia mediană a duzei/duzelor se orientează în jos, la un unghi de 45° ± 5° față de axa verticală a unei platforme rotative de testare.

1.2.1.1.2.   Platforma rotativă de testare

Platforma rotativă de testare are un diametru minim de 140 mm și se rotește în jurul axei verticale din centrul cabinei.

1.2.1.1.3.   Rata de pulverizare

Rata de pulverizare a apei în direcția dispozitivului este de 2,5 (+ 1,6/-0) mm/min, măsurată cu ajutorul unui colector cilindric vertical centrat pe axa verticală a platformei rotative de testare. Înălțimea colectorului este de 100 mm, iar diametrul interior este de cel puțin 140 mm.

1.2.1.2.   Procedura de testare prin pulverizare cu apă

Un dispozitiv eșantion montat pe o instalație fixă de testare, după ce s-a măsurat și înregistrat valoarea CIL inițială, este supus unei pulverizări cu apă după cum urmează:

1.2.1.2.1.   Deschiderile dispozitivului

Toate găurile de scurgere și alte deschideri rămân deschise. Atunci când sunt folosite, se supun testului fitilurile de scurgere ale dispozitivului.

1.2.1.2.2.   Viteza de rotație

Dispozitivul se rotește în jurul axei sale verticale cu o rată de 4,0 ± 0,5 min-1.

1.2.1.2.3.   În cazul în care catadioptrul este reciproc încorporat sau grupat cu funcții de semnalizare sau iluminare, aceste funcții sunt puse în funcțiune la tensiunea de construcție, conform unui ciclu de 5 minute de funcționare (ON) (modul intermitent, după caz) și 55 de minute de nefuncționare (OFF).

1.2.1.2.4.   Durata testului

Testul de pulverizare cu apă durează 12h (12 cicluri de 5/55 min).

1.2.1.2.5.   Durata de scurgere

Acțiunile de rotație și de pulverizare cu apă sunt oprite și se permite scurgerea apei de pe dispozitiv timp de o oră, cu ușa cabinei închisă.

1.2.1.2.6.   Evaluarea eșantionului

Aceasta se realizează după încheierea perioadei de scurgere. Se analizează interiorul dispozitivului pentru acumularea umidității. Nu trebuie să existe picături de apă sau ca acestea să se formeze prin lovirea ușoară sau înclinarea dispozitivului. Valoarea CIL se măsoară conform metodei menționate la punctul 3.2 din anexa 4 după ce partea exterioară a dispozitivului a fost uscată cu ajutorului unei cârpe de bumbac.

1.2.2.   Testul prin expunere la praf

Acest test evaluează capacitatea dispozitivului eșantion de a nu permite infiltrarea prafului, care ar afecta semnificativ puterea fotometrică a catadioptrului.

1.2.2.1.   Echipamentul de testare prin expunere la praf

Pentru expunerea la praf se va folosi următorul echipament:

1.2.2.1.1.   Camera de testare prin expunere la praf

Interiorul camerei de testare are o formă cubică având latura de 0,9-1,5 m. Partea de jos poate avea o formă de pâlnie pentru a permite adunarea prafului. Volumul camerei interioare, fără a include partea inferioară în formă de pâlnie, trebuie să fie de maximum 2 m3 și încărcată cu 3-5 kg de praf pentru testare. Camera trebuie să aibă capacitatea de a agita praful prin intermediul aerului comprimat sau al unor ventilatoare, astfel încât praful să fie împrăștiat în toată camera.

1.2.2.1.2.   Praful

Praful folosit pentru testare este o pulbere fină de ciment, conform standardului ASTM C 150-84 (1).

1.2.2.2.   Procedura de testare prin expunere la praf

Un dispozitiv eșantion montat pe o instalație fixă de testare, după ce s-a măsurat și înregistrat valoarea CIL inițială, este expus la praf după cum urmează:

1.2.2.2.1.   Deschiderile dispozitivului

Toate găurile de scurgere și alte deschideri rămân deschise. Atunci când sunt folosite, se supun testului fitilurile de scurgere ale dispozitivului.

1.2.2.2.2.   Expunerea la praf

Dispozitivul montat se poziționează în camera de praf nu mai aproape de 150 mm de oricare dintre pereți. Dispozitivele care au o lungime care depășește 600 mm se centrează orizontal în camera de testare. Praful pentru testare trebuie agitat cât mai bine posibil de aerul comprimat sau de ventilator/ventilatoare la intervale de 15 minute pentru o perioadă de 2-15 secunde, timp de 5 ore. Între perioadele de agitare a prafului, acesta este lăsat să se așeze.

1.2.2.2.3.   Evaluarea eșantionului măsurat

După încheierea testului prin expunere la praf, partea exterioară a dispozitivului se usucă și se curăță cu o cârpă de bumbac uscată, iar valoarea CIL se măsoară conform metodei descrise la punctul 3.2 din anexa 4.

2.   REZISTENȚA LA COROZIUNE

| 2.1. | Dispozitivele retroreflectorizante trebuie să fie astfel construite încât să își păstreze caracteristicile fotometrice și colorimetrice impuse în ciuda condițiilor de umiditate și de coroziune la care sunt expuse în mod normal. Rezistența feței anterioare la decolorare și a protecției feței posterioare la degradare se verifică, în special, atunci când o componentă metalică esențială pare vulnerabilă. |
| --- | --- |

2.1.

Dispozitivele retroreflectorizante trebuie să fie astfel construite încât să își păstreze caracteristicile fotometrice și colorimetrice impuse în ciuda condițiilor de umiditate și de coroziune la care sunt expuse în mod normal. Rezistența feței anterioare la decolorare și a protecției feței posterioare la degradare se verifică, în special, atunci când o componentă metalică esențială pare vulnerabilă.

| 2.2. | Dispozitivul retroreflectorizant, sau lampa, dacă dispozitivul este combinat cu un far, după îndepărtarea pieselor demontabile, este supus unei acțiuni exercitate de o ceață salină pe o perioadă de 50 de ore care cuprinde două perioade de expunere a câte 24 de ore fiecare, separate de un interval de două ore, timp în care eșantionul este lăsat să se usuce. |
| --- | --- |

2.2.

Dispozitivul retroreflectorizant, sau lampa, dacă dispozitivul este combinat cu un far, după îndepărtarea pieselor demontabile, este supus unei acțiuni exercitate de o ceață salină pe o perioadă de 50 de ore care cuprinde două perioade de expunere a câte 24 de ore fiecare, separate de un interval de două ore, timp în care eșantionul este lăsat să se usuce.

| 2.3. | Ceața salină se produce prin pulverizarea, la o temperatură de 35 ± 2 °C, a unei soluții saline obținute prin dizolvarea a 20 ± 2 părți în masă de clorură de sodiu în 80 de părți de apă distilată cu conținut de cel mult 0,02 % impurități. |
| --- | --- |

2.3.

Ceața salină se produce prin pulverizarea, la o temperatură de 35 ± 2 °C, a unei soluții saline obținute prin dizolvarea a 20 ± 2 părți în masă de clorură de sodiu în 80 de părți de apă distilată cu conținut de cel mult 0,02 % impurități.

| 2.4. | Imediat după încheierea testului, eșantionul nu trebuie să prezinte semne de coroziune excesivă de natură să afecteze funcționarea dispozitivului. |
| --- | --- |

2.4.

Imediat după încheierea testului, eșantionul nu trebuie să prezinte semne de coroziune excesivă de natură să afecteze funcționarea dispozitivului.

3.   REZISTENȚA LA CARBURANȚI

Suprafața exterioară a dispozitivului retroreflectorizant și, în special, a plajei iluminante se șterge ușor cu o cârpă din bumbac înmuiată într-un amestec format din 70 % volum de n-heptan și 30 % volum de toluol. După aproximativ cinci minute, suprafața este examinată vizual. Aceasta nu trebuie să prezinte modificări vizibile; se acceptă totuși unele fisuri superficiale.

4.   REZISTENȚA LA LUBRIFIANȚI

Suprafața exterioară a dispozitivului retroreflectorizant și, în special, a plajei iluminante se șterge ușor cu o cârpă din bumbac îmbibată într-un lubrifiant detergent. După aproximativ 5 minute, suprafața respectivă se curăță. Se măsoară apoi valoarea CIL (anexa 4 punctul 3.2 sau anexa 14 punctul 4.2).

5.   REZISTENȚA FEȚEI POSTERIOARE ACCESIBILE A DISPOZITIVELOR RETROREFLECTORIZANTE CU OGLINDĂ PE PARTEA DIN SPATE

| 5.1. | După ce s-a periat fața posterioară a dispozitivului retroreflectorizant cu o perie având fibre de nailon rigide, se aplică pe aceasta o cârpă de bumbac îmbibată în amestecul indicat la punctul 3 timp de un minut. Se îndepărtează apoi cârpa și se lasă dispozitivul retroreflectorizant să se usuce. |
| --- | --- |

5.1.

După ce s-a periat fața posterioară a dispozitivului retroreflectorizant cu o perie având fibre de nailon rigide, se aplică pe aceasta o cârpă de bumbac îmbibată în amestecul indicat la punctul 3 timp de un minut. Se îndepărtează apoi cârpa și se lasă dispozitivul retroreflectorizant să se usuce.

| 5.2. | De îndată ce evaporarea a luat sfârșit, se efectuează un test de abraziune prin perierea feței posterioare cu aceeași perie folosită anterior. |
| --- | --- |

5.2.

De îndată ce evaporarea a luat sfârșit, se efectuează un test de abraziune prin perierea feței posterioare cu aceeași perie folosită anterior.

| 5.3. | Se măsoară apoi valoarea CIL (anexa 4 punctul 3.2 sau anexa 14 punctul 4.2) după ce întreaga suprafață posterioară cu oglindă pe partea din spate a fost acoperită cu tuș. |
| --- | --- |

5.3.

Se măsoară apoi valoarea CIL (anexa 4 punctul 3.2 sau anexa 14 punctul 4.2) după ce întreaga suprafață posterioară cu oglindă pe partea din spate a fost acoperită cu tuș.

---

(1)  Societatea Americană pentru Testare și Materiale.

---

ANEXA 9

STABILITATEA ÎN TIMP A PROPRIETĂȚILOR OPTICE (1) ALE DISPOZITIVELOR RETROREFLECTORIZANTE

| 1. | Autoritatea care a acordat omologarea are dreptul de a verifica stabilitatea în timp a proprietăților optice ale unui tip de dispozitiv retroreflectorizant în funcțiune. |
| --- | --- |

1.

Autoritatea care a acordat omologarea are dreptul de a verifica stabilitatea în timp a proprietăților optice ale unui tip de dispozitiv retroreflectorizant în funcțiune.

| 2. | Autoritățile competente ale țărilor altele decât țara în care a fost acordată omologarea pot să efectueze verificări similare pe teritoriul acestora. În caz de deficiență sistematică a unui tip de catadioptru în funcțiune, autoritățile respective transmit autorității care a acordat omologarea piesele prelevate pentru a fi examinate, solicitând o opinie din partea acesteia. |
| --- | --- |

2.

Autoritățile competente ale țărilor altele decât țara în care a fost acordată omologarea pot să efectueze verificări similare pe teritoriul acestora. În caz de deficiență sistematică a unui tip de catadioptru în funcțiune, autoritățile respective transmit autorității care a acordat omologarea piesele prelevate pentru a fi examinate, solicitând o opinie din partea acesteia.

| 3. | În lipsa altor elemente de apreciere, noțiunea de „defect sistematic” al unui tip de catadioptru în funcțiune se interpretează în sensul punctului 6.1 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

În lipsa altor elemente de apreciere, noțiunea de „defect sistematic” al unui tip de catadioptru în funcțiune se interpretează în sensul punctului 6.1 din prezentul regulament.

---

(1)  În ciuda importanței testelor având drept scop verificarea stabilității în timp a proprietăților optice ale dispozitivelor retroreflectorizante, este încă imposibilă evaluarea, în stadiul actual al tehnicii, a acestei stabilități prin teste de laborator de durată limitată.

---

ANEXA 10

REZISTENȚA LA CĂLDURĂ

| 1. | Dispozitivul retroreflectorizant se menține 48 de ore consecutive într-o atmosferă uscată, la o temperatură de 65 ± 2 °C. |
| --- | --- |

1.

Dispozitivul retroreflectorizant se menține 48 de ore consecutive într-o atmosferă uscată, la o temperatură de 65 ± 2 °C.

| 2. | După testare, nu trebuie să fie vizibilă nicio deformare sensibilă sau fisură a dispozitivului retroreflectorizant și, în special, a elementelor sale optice. |
| --- | --- |

2.

După testare, nu trebuie să fie vizibilă nicio deformare sensibilă sau fisură a dispozitivului retroreflectorizant și, în special, a elementelor sale optice.

---

ANEXA 11

REZISTENȚA CULORII (1)

| 1. | Autoritatea care a acordat omologarea are dreptul de a verifica rezistența culorii unui tip de dispozitiv retroreflectorizant în funcțiune. |
| --- | --- |

1.

Autoritatea care a acordat omologarea are dreptul de a verifica rezistența culorii unui tip de dispozitiv retroreflectorizant în funcțiune.

| 2. | Autoritățile competente ale țărilor altele decât țara în care a fost acordată omologarea pot să efectueze verificări similare pe teritoriul acestora. În caz de defect sistematic al unui tip de catadioptru în funcțiune, autoritățile respective transmit autorității care a acordat omologarea piesele prelevate pentru a fi examinate, solicitând o opinie din partea acesteia. |
| --- | --- |

2.

Autoritățile competente ale țărilor altele decât țara în care a fost acordată omologarea pot să efectueze verificări similare pe teritoriul acestora. În caz de defect sistematic al unui tip de catadioptru în funcțiune, autoritățile respective transmit autorității care a acordat omologarea piesele prelevate pentru a fi examinate, solicitând o opinie din partea acesteia.

| 3. | În lipsa altor elemente de apreciere, noțiunea de „defect sistematic” al unui tip de catadioptru în funcțiune se interpretează în sensul punctului 9.1 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

În lipsa altor elemente de apreciere, noțiunea de „defect sistematic” al unui tip de catadioptru în funcțiune se interpretează în sensul punctului 9.1 din prezentul regulament.

---

(1)  În ciuda importanței testelor având drept scop verificarea stabilității în timp a proprietăților optice ale dispozitivelor retroreflectorizante, este încă imposibilă evaluarea, în stadiul actual al tehnicii, a acestei stabilități prin teste de laborator de durată limitată.

---

ANEXA 12

ORDINEA CRONOLOGICĂ A TESTELOR

| Număr anexă | Număr punct (1) | TESTE | EȘANTIOANE |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| - | 6 | Specificații generale: examinare vizuală | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5 | - | Forme și dimensiuni: examinare vizuală | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 10 | - | Căldură: | 48 h la 65 ± 2 °C | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Examinare vizuală pentru distorsiuni | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6 | - | Colorimetrie: examinare vizuală | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Coordonate tricromatice în caz de incertitudini | | x | | | | | | | | |
| 7 | - | Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 7 | 3 | Fotometrie completă | | | x | x | | | | | | |
| 8 | 1 | Apă: | 10 min. în poziție normală | | | | | | | x | x | | |
| 10 min. în poziție inversată | | | | | | | x | x | | |
| examinare vizuală | | | | | | | x | x | | |
| 4 | 3.1 | Colorimetrie: examinare vizuală | | | | | | | x | x | | |
| Coordonate tricromatice în caz de incertitudini | | | | | | | x | x | | |
| 4 | 3.2 | Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0° | | | | | | | x | x | | |
| 8 | 3 | Combustibili auto: | 5 min. | | | | | | | x | x | | |
| examinare vizuală | | | | | | | x | x | | |
| 8 | 4 | Lubrifianți: | 5 min. | | | | | | | x | x | | |
| examinare vizuală | | | | | | | x | x | | |
| 4 | 3.1 | Colorimetrie: examinare vizuală | | | | | | | | | | |
| Coordonate tricromatice în caz de incertitudini | | | | | | | x | x | | |
| 4 | 3.2 | Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0° | | | | | | | x | x | | |
| 8 | 2 | Coroziune: | 24 de ore | | | | | x | x | | | | |
| interval de 2 ore | | | | | x | x | | | | |
| 24 de ore | | | | | x | x | | | | |
| examinare vizuală | | | | | x | x | | | | |
| 8 | 5 | Față posterioară: | 1 min. | | | | | x | x | | | | |
| examinare vizuală | | | | | x | x | | | | |
| 4 | 3.1 | Colorimetrie: examinare vizuală | | | | | x | x | | | | |
| Coordonate tricromatice în caz de incertitudini | | | | | x | x | | | | |
| 4 | 3.2 | Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0° | | | | | x | x | | | | |
| 9 | - | Stabilitate în timp | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.1 | Colorimetrie: | Examinare vizuală sau | | | | | | | | | | |
| coordonate tricromatice | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.2 | Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0° | | | | | | | | | | |
| 11 | - | Rezistența culorii | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.1 | Colorimetrie: | Examinare vizuală sau | | | | | | | | | | |
| coordonate tricromatice | | | | | | | | | | |
| 4 | 3.2 | Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0° | | | | | | | | | | |
| 4 | 2 | Depunerea eșantioanelor la serviciul administrativ | | | x | x | | | | | | |

Număr anexă

Număr punct (1)

TESTE

EȘANTIOANE

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

-

6

Specificații generale: examinare vizuală

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5

-

Forme și dimensiuni: examinare vizuală

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10

-

Căldură:

48 h la 65 ± 2 °C

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Examinare vizuală pentru distorsiuni

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6

-

Colorimetrie: examinare vizuală

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Coordonate tricromatice în caz de incertitudini

x

7

-

Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

7

3

Fotometrie completă

x

x

8

1

Apă:

10 min. în poziție normală

x

x

10 min. în poziție inversată

x

x

examinare vizuală

x

x

4

3.1

Colorimetrie: examinare vizuală

x

x

Coordonate tricromatice în caz de incertitudini

x

x

4

3.2

Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0°

x

x

8

3

Combustibili auto:

5 min.

x

x

examinare vizuală

x

x

8

4

Lubrifianți:

5 min.

x

x

examinare vizuală

x

x

4

3.1

Colorimetrie: examinare vizuală

Coordonate tricromatice în caz de incertitudini

x

x

4

3.2

Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0°

x

x

8

2

Coroziune:

24 de ore

x

x

interval de 2 ore

x

x

24 de ore

x

x

examinare vizuală

x

x

8

5

Față posterioară:

1 min.

x

x

examinare vizuală

x

x

4

3.1

Colorimetrie: examinare vizuală

x

x

Coordonate tricromatice în caz de incertitudini

x

x

4

3.2

Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0°

x

x

9

-

Stabilitate în timp

4

3.1

Colorimetrie:

Examinare vizuală sau

coordonate tricromatice

4

3.2

Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0°

11

-

Rezistența culorii

4

3.1

Colorimetrie:

Examinare vizuală sau

coordonate tricromatice

4

3.2

Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0°

4

2

Depunerea eșantioanelor la serviciul administrativ

x

x

---

(1)  Din regulament.

---

ANEXA 13

REZISTENȚA LA IMPACT — CLASA IVA

| 1. | Dispozitivul retroreflectorizant se montează într-un mod similar cu cel prin care se montează pe vehicul, dar lentila este plasată orizontal și cu fața în sus. |
| --- | --- |

1.

Dispozitivul retroreflectorizant se montează într-un mod similar cu cel prin care se montează pe vehicul, dar lentila este plasată orizontal și cu fața în sus.

| 2. | Se lasă să cadă o bilă din oțel solid, șlefuită, cu diametrul de 13 mm, o dată, vertical pe partea centrală a lentilei, de la o înălțime de 0,76 m. Bila poate fi ghidată, dar căderea trebuie să fie liberă. |
| --- | --- |

2.

Se lasă să cadă o bilă din oțel solid, șlefuită, cu diametrul de 13 mm, o dată, vertical pe partea centrală a lentilei, de la o înălțime de 0,76 m. Bila poate fi ghidată, dar căderea trebuie să fie liberă.

| 3. | Atunci când un dispozitiv retroreflectorizant este testat la temperatura camerei prin această metodă, lentila nu trebuie să se fisureze. |
| --- | --- |

3.

Atunci când un dispozitiv retroreflectorizant este testat la temperatura camerei prin această metodă, lentila nu trebuie să se fisureze.

---

ANEXA 14

PROCEDURA DE TESTARE — CLASA IVA

| 1. | Solicitantul trebuie să prezinte pentru omologare zece eșantioane care sunt testate în ordinea cronologică indicată în anexa 15. |
| --- | --- |

1.

Solicitantul trebuie să prezinte pentru omologare zece eșantioane care sunt testate în ordinea cronologică indicată în anexa 15.

| 2. | După verificarea specificațiilor de la punctele 6.1-6.5 și a specificațiilor privind forma și dimensiunile (anexa 5), cele zece eșantioane sunt supuse testului de rezistență la căldură (anexa 10) și, după cel puțin o oră de la terminarea acestui test, sunt supuse controlului privind caracteristicile colorimetrice (anexa 6) și valoarea CIL (anexa 7) pentru un unghi de divergență de 20' și un unghi de iluminare V = H = 0° sau, dacă este necesar, în pozițiile definite în anexa 7. Cele două dispozitive retroreflectorizante care au dat valorile minimă și maximă sunt apoi testate complet conform indicațiilor din anexa 7. Aceste două eșantioane se păstrează în laborator pentru orice verificare ulterioară considerată necesară. |
| --- | --- |

2.

După verificarea specificațiilor de la punctele 6.1-6.5 și a specificațiilor privind forma și dimensiunile (anexa 5), cele zece eșantioane sunt supuse testului de rezistență la căldură (anexa 10) și, după cel puțin o oră de la terminarea acestui test, sunt supuse controlului privind caracteristicile colorimetrice (anexa 6) și valoarea CIL (anexa 7) pentru un unghi de divergență de 20' și un unghi de iluminare V = H = 0° sau, dacă este necesar, în pozițiile definite în anexa 7. Cele două dispozitive retroreflectorizante care au dat valorile minimă și maximă sunt apoi testate complet conform indicațiilor din anexa 7. Aceste două eșantioane se păstrează în laborator pentru orice verificare ulterioară considerată necesară.

| 3. | Patru dintre cele opt eșantioane rămase sunt selectate aleatoriu și repartizate în două grupe a câte două.
  Prima grupă:
  Cele două eșantioane sunt supuse succesiv testului de rezistență la apă (anexa 8 punctul 1) apoi, în cazul în care acest test este satisfăcător, testelor pentru rezistența la combustibili și lubrifianți (anexa 8 punctele 3 și 4).
  A doua grupă:
  Cele două eșantioane sunt supuse, dacă este cazul, testului de coroziune (anexa 8 punctul 2), apoi testului de rezistență la abraziune a feței posterioare a dispozitivului retroreflectorizant (anexa 8 punctul 5). Aceste două eșantioane sunt apoi supuse testului de impact (anexa 13). |
| --- | --- |

3.

Patru dintre cele opt eșantioane rămase sunt selectate aleatoriu și repartizate în două grupe a câte două.

Prima grupă:

Cele două eșantioane sunt supuse succesiv testului de rezistență la apă (anexa 8 punctul 1) apoi, în cazul în care acest test este satisfăcător, testelor pentru rezistența la combustibili și lubrifianți (anexa 8 punctele 3 și 4).

A doua grupă:

Cele două eșantioane sunt supuse, dacă este cazul, testului de coroziune (anexa 8 punctul 2), apoi testului de rezistență la abraziune a feței posterioare a dispozitivului retroreflectorizant (anexa 8 punctul 5). Aceste două eșantioane sunt apoi supuse testului de impact (anexa 13).

| 4. | După ce au fost supuse testelor enumerate la punctul de mai sus, dispozitivele retroreflectorizante din fiecare grupă trebuie să aibă: |
| --- | --- |

4.

După ce au fost supuse testelor enumerate la punctul de mai sus, dispozitivele retroreflectorizante din fiecare grupă trebuie să aibă:

| 4.1. | o culoare care să îndeplinească cerințele din anexa 6. Verificarea se efectuează printr-o metodă calitativă și, dacă există incertitudini, se confirmă printr-o metodă cantitativă; |
| --- | --- |

4.1.

o culoare care să îndeplinească cerințele din anexa 6. Verificarea se efectuează printr-o metodă calitativă și, dacă există incertitudini, se confirmă printr-o metodă cantitativă;

| 4.2. | o valoare a CIL care să corespundă cerințelor din anexa 7. Verificarea se efectuează numai pentru un unghi de divergență de 20' și pentru un unghi de iluminare V = H = 0° sau, dacă este necesar, în poziția definită în anexa 7. |
| --- | --- |

4.2.

o valoare a CIL care să corespundă cerințelor din anexa 7. Verificarea se efectuează numai pentru un unghi de divergență de 20' și pentru un unghi de iluminare V = H = 0° sau, dacă este necesar, în poziția definită în anexa 7.

| 5. | Cele patru eșantioane rămase pot fi folosite, dacă este necesar, în orice alt scop. |
| --- | --- |

5.

Cele patru eșantioane rămase pot fi folosite, dacă este necesar, în orice alt scop.

---

ANEXA 15

ORDINEA CRONOLOGICĂ A TESTELOR PENTRU CLASA IVA

| Număr anexă | Număr punct (1) | TESTE | EȘANTIOANE |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| - | 6 | Specificații generale: examinare vizuală | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 5 | - | Formă și dimensiuni: examinare vizuală | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 10 | - | Căldură: | 48 h la 65 ± 20 °C | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Examinare vizuală pentru distorsiuni | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 6 | - | Colorimetrie: examinare vizuală | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Coordonate tricromatice în caz de incertitudini | | x | | | | | | | | |
| 7 | - | Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0° | x | x | x | x | x | x | x | x | x | x |
| 7 | - | Fotometrie completă | x | x | | | | | | | | |
| 8 | 1 | Apă: | 10 min. în poziție normală | | | x | x | | | | | | |
| 10 min. în poziție inversată | | | x | x | | | | | | |
| examinare vizuală | | | x | x | | | | | | |
| 8 | 3 | Combustibili auto: | 5 min. | | | x | x | | | | | | |
| examinare vizuală | | | x | x | | | | | | |
| 8 | 4 | Lubrifianți: | 5 min. | | | x | x | | | | | | |
| examinare vizuală | | | x | x | | | | | | |
| 6 | - | Colorimetrie: examinare vizuală | | | x | x | | | | | | |
| Coordonate tricromatice în caz de incertitudini | | | x | x | | | | | | |
| 7 | - | Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0° | | | x | x | | | | | | |
| 8 | 2 | Coroziune: | 24 de ore | | | | | x | x | | | | |
| interval de 2 ore | | | | | x | x | | | | |
| 24 de ore | | | | | x | x | | | | |
| examinare vizuală | | | | | x | x | | | | |
| 8 | 5 | Față posterioară: | 1 min. | | | | | x | x | | | | |
| examinare vizuală | | | | | x | x | | | | |
| 13 | - | Impact | | | | | | x | x | | | | |
| examinare vizuală | | | | | x | x | | | | |
| 6 | - | Colorimetrie: examinare vizuală | | | | | x | x | | | | |
| Coordonate tricromatice în caz de incertitudini | | | | | x | x | | | | |
| 7 | - | Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0° | | | | | x | x | | | | |
| 14 | 2 | Depunerea eșantioanelor la serviciul administrativ | x | x | | | | | | | | |

Număr anexă

Număr punct (1)

TESTE

EȘANTIOANE

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

-

6

Specificații generale: examinare vizuală

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

5

-

Formă și dimensiuni: examinare vizuală

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

10

-

Căldură:

48 h la 65 ± 20 °C

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Examinare vizuală pentru distorsiuni

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

6

-

Colorimetrie: examinare vizuală

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

Coordonate tricromatice în caz de incertitudini

x

7

-

Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0°

x

x

x

x

x

x

x

x

x

x

7

-

Fotometrie completă

x

x

8

1

Apă:

10 min. în poziție normală

x

x

10 min. în poziție inversată

x

x

examinare vizuală

x

x

8

3

Combustibili auto:

5 min.

x

x

examinare vizuală

x

x

8

4

Lubrifianți:

5 min.

x

x

examinare vizuală

x

x

6

-

Colorimetrie: examinare vizuală

x

x

Coordonate tricromatice în caz de incertitudini

x

x

7

-

Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0°

x

x

8

2

Coroziune:

24 de ore

x

x

interval de 2 ore

x

x

24 de ore

x

x

examinare vizuală

x

x

8

5

Față posterioară:

1 min.

x

x

examinare vizuală

x

x

13

-

Impact

x

x

examinare vizuală

x

x

6

-

Colorimetrie: examinare vizuală

x

x

Coordonate tricromatice în caz de incertitudini

x

x

7

-

Fotometrie: limitată la 20' și V = H = 0°

x

x

14

2

Depunerea eșantioanelor la serviciul administrativ

x

x

---

(1)  Din regulament.

---

ANEXA 16

PROCEDURA DE TESTARE PENTRU DISPOZITIVELE DIN CLASELE IB ȘI IIIB

Dispozitivele retroreflectorizante din clasele IB și IIIB sunt testate conform procedurilor de testare indicate în anexa 4, în ordinea cronologică a testelor descrisă în anexa 12, excepție făcând testul efectuat conform anexei 8 punctul 1, care pentru dispozitivele din clasele IB și IIIB poate fi înlocuit cu testul indicat în anexa 8 punctul 1.2.

---

ANEXA 17

CERINȚE MINIME PENTRU PROCEDURILE PRIVIND CONTROLUL CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI

1.   GENERALITĂȚI

| 1.1. | Cerințele de conformitate se consideră ca fiind îndeplinite din punct de vedere mecanic și geometric, în conformitate cu cerințele prezentului regulament, în cazul în care diferențele nu depășesc inevitabilele abateri survenite în cursul procesului de fabricație. |
| --- | --- |

1.1.

Cerințele de conformitate se consideră ca fiind îndeplinite din punct de vedere mecanic și geometric, în conformitate cu cerințele prezentului regulament, în cazul în care diferențele nu depășesc inevitabilele abateri survenite în cursul procesului de fabricație.

| 1.2. | În ceea ce privește caracteristicile fotometrice, conformitatea catadioptrilor produși în serie nu este contestată în cazul în care, în timpul testării caracteristicilor fotometrice ale unui catadioptru ales la întâmplare, nicio valoare măsurată nu se abate, în sens defavorabil, cu mai mult de 20 % față de valorile prescrise în prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.2.

În ceea ce privește caracteristicile fotometrice, conformitatea catadioptrilor produși în serie nu este contestată în cazul în care, în timpul testării caracteristicilor fotometrice ale unui catadioptru ales la întâmplare, nicio valoare măsurată nu se abate, în sens defavorabil, cu mai mult de 20 % față de valorile prescrise în prezentul regulament.

| 1.3. | Coordonatele cromatice trebuie să fie respectate. |
| --- | --- |

1.3.

Coordonatele cromatice trebuie să fie respectate.

2.   CERINȚE MINIME PENTRU VERIFICAREA CONFORMITĂȚII DE CĂTRE PRODUCĂTOR

Pentru fiecare tip de catadioptru, titularul omologării trebuie să efectueze cel puțin testele următoare, la intervale corespunzătoare. Aceste teste trebuie efectuate în conformitate cu specificațiile prezentului regulament.

Orice selectare de eșantioane care pune în evidență neconformitatea pentru tipul de test considerat trebuie să conducă la o nouă prelevare și un nou test. Producătorul trebuie să ia toate măsurile pentru a asigura conformitatea producției respective.

2.1.   Natura testelor

Testele de conformitate din prezentul regulament se referă la caracteristicile fotometrice și colorimetrice și la rezistența la apă.

2.2.   Metodele utilizate în cadrul testelor

| 2.2.1. | Testele trebuie efectuate, în general, în conformitate cu metodele definite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.2.1.

Testele trebuie efectuate, în general, în conformitate cu metodele definite în prezentul regulament.

| 2.2.2. | Pentru orice test de conformitate efectuat, constructorul va putea totuși utiliza metode echivalente, cu aprobarea autorității competente responsabile cu testele de omologare. Constructorul trebuie să demonstreze că metodele de testare utilizate sunt echivalente cu cele indicate în prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.2.2.

Pentru orice test de conformitate efectuat, constructorul va putea totuși utiliza metode echivalente, cu aprobarea autorității competente responsabile cu testele de omologare. Constructorul trebuie să demonstreze că metodele de testare utilizate sunt echivalente cu cele indicate în prezentul regulament.

| 2.2.3. | Aplicarea punctelor 2.2.1 și 2.2.2 necesită o etalonare regulată a echipamentelor de testare și o corelare a acestora cu măsurările efectuate de o autoritate competentă. |
| --- | --- |

2.2.3.

Aplicarea punctelor 2.2.1 și 2.2.2 necesită o etalonare regulată a echipamentelor de testare și o corelare a acestora cu măsurările efectuate de o autoritate competentă.

| 2.2.4. | În toate cazurile, metodele de referință sunt cele din prezentul regulament, în special pentru controalele și prelevările administrative. |
| --- | --- |

2.2.4.

În toate cazurile, metodele de referință sunt cele din prezentul regulament, în special pentru controalele și prelevările administrative.

2.3.   Modul de selectare a eșantioanelor

Eșantioanele de catadioptri trebuie să fie selectate la întâmplare, dintr-un lot omogen. Prin lot omogen se înțelege un ansamblu de catadioptri de același tip, definit după metodele de producție ale producătorului.

Evaluarea se referă în general la catadioptrii produși în serie într-o uzină. Cu toate acestea, un producător poate grupa cifrele de producție privind același tip de catadioptri produși de mai multe uzine, cu condiția ca acestea să aplice aceleași criterii de calitate și același management al calității.

2.4.   Caracteristicile fotometrice măsurate și înregistrate

Catadioptrii prelevați trebuie supuși măsurărilor fotometrice în punctele și în raport cu coordonatele cromatice prevăzute de regulament.

2.5.   Criterii de acceptabilitate

Producătorul este responsabil cu efectuarea analizei statistice a rezultatelor testelor și cu definirea, în acord cu autoritatea competentă, a criteriilor de acceptabilitate ale producției sale pentru a satisface specificațiile definite pentru controlul conformității producției cu punctul 8.1 din prezentul regulament.

Criteriile care guvernează acceptabilitatea trebuie să fie stabilite astfel încât, cu un nivel de încredere de 95 %, probabilitatea minimă de a trece cu succes o verificare prin sondaj cum este cea descrisă în anexa 18 (prima prelevare) să fie de 0,95.

---

ANEXA 18

CERINȚE MINIME PRIVIND SELECTAREA EȘANTIOANELOR DE CĂTRE UN INSPECTOR

1.   GENERALITĂȚI

| 1.1. | Cerințele de conformitate se consideră ca fiind îndeplinite din punct de vedere mecanic și geometric, în conformitate cu cerințele prezentului regulament, în cazul în care diferențele nu depășesc inevitabilele abateri survenite în cursul procesului de fabricație. |
| --- | --- |

1.1.

Cerințele de conformitate se consideră ca fiind îndeplinite din punct de vedere mecanic și geometric, în conformitate cu cerințele prezentului regulament, în cazul în care diferențele nu depășesc inevitabilele abateri survenite în cursul procesului de fabricație.

| 1.2. | În ceea ce privește caracteristicile fotometrice, conformitatea catadioptrilor produși în serie nu este contestată în cazul în care, în timpul testării caracteristicilor fotometrice ale unui catadioptru ales la întâmplare: |
| --- | --- |

1.2.

În ceea ce privește caracteristicile fotometrice, conformitatea catadioptrilor produși în serie nu este contestată în cazul în care, în timpul testării caracteristicilor fotometrice ale unui catadioptru ales la întâmplare:

| 1.2.1. | nicio valoare măsurată nu se abate, în sens defavorabil, cu mai mult de 20 % față de valorile prescrise în prezentul regulament; |
| --- | --- |

1.2.1.

nicio valoare măsurată nu se abate, în sens defavorabil, cu mai mult de 20 % față de valorile prescrise în prezentul regulament;

| 1.2.2. | nu se iau în considerare catadioptrii cu defecte vizibile. |
| --- | --- |

1.2.2.

nu se iau în considerare catadioptrii cu defecte vizibile.

| 1.3. | Coordonatele cromatice trebuie să fie respectate. |
| --- | --- |

1.3.

Coordonatele cromatice trebuie să fie respectate.

2.   PRIMA SELECTARE DE EȘANTIOANE

Pentru prima selectare de eșantioane, se aleg în mod aleatoriu patru catadioptri. Pe primul eșantion, compus din doi catadioptri, se aplică litera A, iar pe celălalt eșantion, compus din doi catadioptri, se aplică litera B.

2.1.   Conformitatea nu este contestată

| 2.1.1. | În urma procedurii de selectare a eșantioanelor indicată la figura 1 din prezenta anexă, conformitatea catadioptrilor de serie nu este contestată, în cazul în care abaterile valorilor măsurate pe catadioptri, în sens defavorabil, sunt următoarele: |
| --- | --- |

2.1.1.

În urma procedurii de selectare a eșantioanelor indicată la figura 1 din prezenta anexă, conformitatea catadioptrilor de serie nu este contestată, în cazul în care abaterile valorilor măsurate pe catadioptri, în sens defavorabil, sunt următoarele:

| 2.1.1.1. | Eșantionul A







  A1: | pentru un catadioptru | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| pentru celălalt catadioptru, nu mai mult de | 20 % |
| A2: | pentru ambii catadioptri, peste | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| se trece la eșantionul B | |

2.1.1.1.

Eșantionul A

A1:

pentru un catadioptru

0 %

pentru celălalt catadioptru, nu mai mult de

20 %

A2:

pentru ambii catadioptri, peste

0 %

dar nu mai mult de

20 %

se trece la eșantionul B

| 2.1.1.2. | Eșantionul B







  B1: | pentru ambii catadioptri | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

Eșantionul B

B1:

pentru ambii catadioptri

0 %

2.2.   Conformitatea este contestată

| 2.2.1. | Urmând procedura de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea catadioptrilor produși în serie este contestată și producătorului i se cere să-și repună producția în conformitate cu cerințele (aliniere), în cazul în care abaterile valorilor măsurate pe catadioptri sunt următoarele: |
| --- | --- |

2.2.1.

Urmând procedura de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea catadioptrilor produși în serie este contestată și producătorului i se cere să-și repună producția în conformitate cu cerințele (aliniere), în cazul în care abaterile valorilor măsurate pe catadioptri sunt următoarele:

| 2.2.1.1. | Eșantionul A







  A3: | pentru un catadioptru, nu mai mult de | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| pentru celălalt catadioptru, peste | 20 % |
| dar nu mai mult de | 30 % |

2.2.1.1.

Eșantionul A

A3:

pentru un catadioptru, nu mai mult de

20 %

pentru celălalt catadioptru, peste

20 %

dar nu mai mult de

30 %

| 2.2.1.2. | Eșantionul B







  B2: | în cazul lui A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| pentru un catadioptru, peste | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| pentru celălalt catadioptru, nu mai mult de | 20 % |
| B3: | în cazul lui A2 | |
| pentru un catadioptru | 0 % |
| pentru celălalt catadioptru, peste | 20 % |
| dar nu mai mult de | 30 % |

2.2.1.2.

Eșantionul B

B2:

în cazul lui A2

pentru un catadioptru, peste

0 %

dar nu mai mult de

20 %

pentru celălalt catadioptru, nu mai mult de

20 %

B3:

în cazul lui A2

pentru un catadioptru

0 %

pentru celălalt catadioptru, peste

20 %

dar nu mai mult de

30 %

2.3.   Retragerea omologării

Conformitatea este contestată și se aplică punctul 9 în cazul în care, urmând procedura de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, abaterile valorilor măsurate pe catadioptri sunt următoarele:

| 2.3.1. | Eșantionul A







  A4: | pentru un catadioptru, nu mai mult de | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| pentru celălalt catadioptru, peste | 30 % |
| A5: | pentru ambii catadioptri, peste | 20 % |

2.3.1.

Eșantionul A

A4:

pentru un catadioptru, nu mai mult de

20 %

pentru celălalt catadioptru, peste

30 %

A5:

pentru ambii catadioptri, peste

20 %

| 2.3.2. | Eșantionul B







  B4: | în cazul lui A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| pentru un catadioptru, peste | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| pentru celălalt catadioptru, peste | 20 % |
| B5: | în cazul lui A2 | |
| pentru ambii catadioptri, peste | 20 % |
| B6: | în cazul lui A2 | |
| pentru un catadioptru | 0 % |
| pentru celălalt catadioptru, peste | 30 % |

2.3.2.

Eșantionul B

B4:

în cazul lui A2

pentru un catadioptru, peste

0 %

dar nu mai mult de

20 %

pentru celălalt catadioptru, peste

20 %

B5:

în cazul lui A2

pentru ambii catadioptri, peste

20 %

B6:

în cazul lui A2

pentru un catadioptru

0 %

pentru celălalt catadioptru, peste

30 %

3.   A DOUA SELECTARE DE EȘANTIOANE

În cazul eșantioanelor A3, B2 și B3 trebuie să se efectueze o nouă selectare, alegând un al treilea eșantion C alcătuit din doi catadioptri și un al patrulea eșantion D alcătuit din doi catadioptri din stocul produs după aliniere, în cele două luni care urmează notificării.

3.1.   Conformitatea nu este contestată

| 3.1.1. | În urma procedurii de selectare a eșantioanelor indicată la figura 1 din prezenta anexă, conformitatea catadioptrilor produși în serie nu este contestată, în cazul în care abaterile valorilor măsurate pe catadioptri sunt următoarele: |
| --- | --- |

3.1.1.

În urma procedurii de selectare a eșantioanelor indicată la figura 1 din prezenta anexă, conformitatea catadioptrilor produși în serie nu este contestată, în cazul în care abaterile valorilor măsurate pe catadioptri sunt următoarele:

| 3.1.1.1. | Eșantionul C







  C1: | pentru un catadioptru | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| pentru celălalt catadioptru, nu mai mult de | 20 % |
| C2: | pentru ambii catadioptri, peste | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| se trece la eșantionul D | |

3.1.1.1.

Eșantionul C

C1:

pentru un catadioptru

0 %

pentru celălalt catadioptru, nu mai mult de

20 %

C2:

pentru ambii catadioptri, peste

0 %

dar nu mai mult de

20 %

se trece la eșantionul D

| 3.1.1.2. | Eșantionul D







  D1: | în cazul lui C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| pentru ambii catadioptri | 0 % |

3.1.1.2.

Eșantionul D

D1:

în cazul lui C2

pentru ambii catadioptri

0 %

3.2.   Conformitatea este contestată

| 3.2.1. | Urmând procedura de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea catadioptrilor produși în serie este contestată și constructorului i se cere să-și repună producția în conformitate cu cerințele (aliniere), în cazul în care abaterile valorilor măsurate pe catadioptri sunt următoarele: |
| --- | --- |

3.2.1.

Urmând procedura de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea catadioptrilor produși în serie este contestată și constructorului i se cere să-și repună producția în conformitate cu cerințele (aliniere), în cazul în care abaterile valorilor măsurate pe catadioptri sunt următoarele:

| 3.2.1.1. | Eșantionul D







  D2: | în cazul lui C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| pentru un catadioptru, peste | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| pentru celălalt catadioptru, nu mai mult de | 20 % |

3.2.1.1.

Eșantionul D

D2:

în cazul lui C2

pentru un catadioptru, peste

0 %

dar nu mai mult de

20 %

pentru celălalt catadioptru, nu mai mult de

20 %

3.3.   Retragerea omologării

Conformitatea este contestată și se aplică punctul 9 în cazul în care, urmând procedura de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, abaterile valorilor măsurate pe catadioptri sunt următoarele:

| 3.3.1. | Eșantionul C







  C3: | pentru un catadioptru, nu mai mult de | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| pentru celălalt catadioptru, peste | 20 % |
| C4: | pentru ambii catadioptri, peste | 20 % |

3.3.1.

Eșantionul C

C3:

pentru un catadioptru, nu mai mult de

20 %

pentru celălalt catadioptru, peste

20 %

C4:

pentru ambii catadioptri, peste

20 %

| 3.3.2. | Eșantionul D







  D3: | în cazul lui C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| pentru un catadioptru, 0 sau peste | 0 % |
| pentru celălalt catadioptru, peste | 20 % |

3.3.2.

Eșantionul D

D3:

în cazul lui C2

pentru un catadioptru, 0 sau peste

0 %

pentru celălalt catadioptru, peste

20 %

4.   REZISTENȚA LA APĂ

În ceea ce privește verificarea rezistenței la apă, se aplică următoarea procedură:

Unul dintre catadioptrii din eșantionul A, după procedura de selectare a eșantioanelor prevăzută la figura 1 din prezenta anexă, se testează conform procedurii descrise la punctul 1 din anexa 8, respectiv punctul 3 din anexa 14 pentru catadioptrii din clasa IVA.

Catadioptrii se consideră ca acceptabili în cazul în care a fost trecut testul.

Cu toate acestea, în cazul în care testul pentru eșantionul A nu îndeplinește cerințele, cei doi catadioptri din eșantionul B sunt supuși aceleiași proceduri și ambii catadioptri trebuie să treacă testul.

Figura 1

Image

---

| 31.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 31/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 31/35

---

Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului internațional public. Statutul și data intrării în vigoare ale prezentului regulament trebuie verificate în cea mai recentă versiune a documentului de situație CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la adresa: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulamentul nr. 4 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) — Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate a vehiculelor prevăzute cu motor și a remorcilor acestora

Revizuirea 2 — Amendamentul 3

Include întreg textul valabil până la:

Suplimentul 14 la versiunea inițială a regulamentului — Data intrării în vigoare: 15 octombrie 2008

CUPRINS

REGULAMENTUL

| 0. | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

0.

| 1. | Definiții |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cererea de omologare |
| --- | --- |

2.

| 3. | Marcaje |
| --- | --- |

3.

| 4. | Omologarea |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specificații generale |
| --- | --- |

5.

| 6. | Culoarea luminii |
| --- | --- |

6.

| 7. | Incidența luminii emise |
| --- | --- |

7.

| 8. | Metoda de măsurare |
| --- | --- |

8.

| 9. | Caracteristici fotometrice |
| --- | --- |

9.

| 10. | Conformitatea producției |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sancțiuni pentru neconformitatea producției |
| --- | --- |

11.

| 12. | Încetarea definitivă a producției |
| --- | --- |

12.

| 13. | Dispoziții tranzitorii |
| --- | --- |

13.

| 14. | Denumirea și adresa serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare și ale departamentelor administrative |
| --- | --- |

14.

ANEXE

| Anexa 1 — | Exemple de mărci de omologare |
| --- | --- |

Anexa 1 —

| Anexa 2 — | Comunicare |
| --- | --- |

Anexa 2 —

| Anexa 3 — | Puncte de măsurare pentru încercări |
| --- | --- |

Anexa 3 —

| Anexa 4 — | Câmpul minim de vizibilitate a suprafeței care trebuie să fie iluminată |
| --- | --- |

Anexa 4 —

| Anexa 5 — | Măsurări fotometrice ale dispozitivelor echipate cu mai multe surse de lumină |
| --- | --- |

Anexa 5 —

| Anexa 6 — | Cerințe minime pentru conformitatea cu procedurile de control al producției |
| --- | --- |

Anexa 6 —

| Anexa 7 — | Cerințe minime pentru selectarea eșantioanelor de către un inspector |
| --- | --- |

Anexa 7 —

0.   DOMENIUL DE APLICARE

Prezentul regulament se aplică dispozitivelor de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate pentru vehiculele din categoriile M, N, O, și T (1).

1.   DEFINIȚII

În sensul prezentului regulament:

| 1.1. | „Dispozitiv de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate” înseamnă dispozitivul pentru iluminarea plăcuțelor de înmatriculare spate, denumit în continuare „dispozitiv de iluminare”, care iluminează prin reflexie plăcuța de înmatriculare spate. Pentru omologarea dispozitivului se stabilește iluminarea spațiului destinat să fie ocupat de plăcuță. |
| --- | --- |

1.1.

„Dispozitiv de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate” înseamnă dispozitivul pentru iluminarea plăcuțelor de înmatriculare spate, denumit în continuare „dispozitiv de iluminare”, care iluminează prin reflexie plăcuța de înmatriculare spate. Pentru omologarea dispozitivului se stabilește iluminarea spațiului destinat să fie ocupat de plăcuță.

| 1.2. | Pentru prezentul regulament se aplică definițiile din Regulamentul nr. 48 și din seriile de amendamente ale acestuia, în vigoare la data efectuării cererii pentru omologarea de tip. |
| --- | --- |

1.2.

Pentru prezentul regulament se aplică definițiile din Regulamentul nr. 48 și din seriile de amendamente ale acestuia, în vigoare la data efectuării cererii pentru omologarea de tip.

| 1.3. | „Dispozitive de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate de diferite tipuri” desemnează lămpile care prezintă diferențe în următoarele aspecte esențiale:






  (a) | denumirea sau marca comercială; |
| --- | --- | --- |

1.3.

„Dispozitive de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate de diferite tipuri” desemnează lămpile care prezintă diferențe în următoarele aspecte esențiale:

(a)

denumirea sau marca comercială;

| (b) | caracteristicile sistemului optic (nivelurile de intensitate, unghiurile de distribuție a luminii, categoria de lampă cu filament, modulul de sursă de lumină etc.). |
| --- | --- |

(b)

caracteristicile sistemului optic (nivelurile de intensitate, unghiurile de distribuție a luminii, categoria de lampă cu filament, modulul de sursă de lumină etc.).

| 1.4. | Trimiterile făcute în prezentul regulament la lampa (lămpile) cu filament standard (etalon) și la Regulamentul nr. 37 fac trimitere la Regulamentul nr. 37 și la seria de amendamente ale acestuia, în vigoare în momentul cererii de omologare de tip. |
| --- | --- |

1.4.

Trimiterile făcute în prezentul regulament la lampa (lămpile) cu filament standard (etalon) și la Regulamentul nr. 37 fac trimitere la Regulamentul nr. 37 și la seria de amendamente ale acestuia, în vigoare în momentul cererii de omologare de tip.

2.   CEREREA DE OMOLOGARE

Cererea de omologare se prezintă de către deținătorul denumirii sau mărcii comerciale sau de către reprezentantul său autorizat. Aceasta precizează dacă dispozitivul trebuie să ilumineze un amplasament pe lungime (520 × 120 mm), un amplasament pe înălțime (340 × 240 mm), un amplasament pentru tractoare agricole și forestiere (120 × 165 mm) sau orice combinație a acestor amplasamente. La alegerea solicitantului, se precizează, de asemenea, faptul că dispozitivul poate fi montat în mai mult decât o singură poziție sau într-un câmp de poziții în raport cu spațiul destinat să fie ocupat de plăcuța de înmatriculare; pozițiile diferite sunt indicate de către solicitant în fișa de comunicare. Aceasta este însoțită de următoarele, pentru fiecare tip:

| (a) | desene (trei exemplare), suficient de detaliate pentru a permite identificarea tipului și indicând poziția geometrică de montare a dispozitivului de iluminare în raport cu suprafața pe care se va amplasa plăcuța de înmatriculare, precum și contururile zonei care urmează a fi iluminată. Desenele trebuie să indice poziția destinată numărului de omologare în raport cu cercul mărcii de omologare; |
| --- | --- |

(a)

desene (trei exemplare), suficient de detaliate pentru a permite identificarea tipului și indicând poziția geometrică de montare a dispozitivului de iluminare în raport cu suprafața pe care se va amplasa plăcuța de înmatriculare, precum și contururile zonei care urmează a fi iluminată. Desenele trebuie să indice poziția destinată numărului de omologare în raport cu cercul mărcii de omologare;

| (b) | o descriere tehnică succintă care precizează, în special, cu excepția dispozitivelor cu surse de lumină neînlocuibile:






  (i) | categoria sau categoriile de lămpi cu filament recomandate; categoria de lămpi cu filament trebuie să fie una dintre cele conținute în Regulamentul nr. 37 și în seria de amendamente ale acestuia, în vigoare în momentul cererii de omologare de tip; și/sau |
| --- | --- | --- |

(b)

o descriere tehnică succintă care precizează, în special, cu excepția dispozitivelor cu surse de lumină neînlocuibile:

(i)

categoria sau categoriile de lămpi cu filament recomandate; categoria de lămpi cu filament trebuie să fie una dintre cele conținute în Regulamentul nr. 37 și în seria de amendamente ale acestuia, în vigoare în momentul cererii de omologare de tip; și/sau

| (ii) | codul de identificare a modulului de sursă de lumină (2); |
| --- | --- |

(ii)

codul de identificare a modulului de sursă de lumină (2);

| (c) | două eșantioane, dotate cu lampa sau lămpile recomandate. |
| --- | --- |

(c)

două eșantioane, dotate cu lampa sau lămpile recomandate.

3.   MARCAJE

Dispozitivele de iluminare transmise pentru omologare trebuie să prezinte:

| 3.1. | denumirea sau marca comercială a producătorului sau a fabricantului dispozitivului de iluminare; |
| --- | --- |

3.1.

denumirea sau marca comercială a producătorului sau a fabricantului dispozitivului de iluminare;

| 3.2. | un amplasament suficient de mare pentru marca de omologare; amplasamentul trebuie să fie indicat pe desenele menționate la punctul 2 litera (a) de mai sus. |
| --- | --- |

3.2.

un amplasament suficient de mare pentru marca de omologare; amplasamentul trebuie să fie indicat pe desenele menționate la punctul 2 litera (a) de mai sus.

| 3.3. | în cazul dispozitivelor cu surse de lumină neînlocuibile sau cu modul(e) de sursă de lumină, marcarea tensiunii nominale din seria de tensiune și a puterii nominale; |
| --- | --- |

3.3.

în cazul dispozitivelor cu surse de lumină neînlocuibile sau cu modul(e) de sursă de lumină, marcarea tensiunii nominale din seria de tensiune și a puterii nominale;

| 3.4. | cu excepția dispozitivelor cu surse de lumină neînlocuibile, acestea trebuie să conțină marcaje perfect lizibile și care nu pot fi șterse, indicând:






  (a) | categoria sau categoriile de lămpi cu filament recomandate; și/sau |
| --- | --- | --- |

3.4.

cu excepția dispozitivelor cu surse de lumină neînlocuibile, acestea trebuie să conțină marcaje perfect lizibile și care nu pot fi șterse, indicând:

(a)

categoria sau categoriile de lămpi cu filament recomandate; și/sau

| (b) | codul specific de identificare a modulului de sursă de lumină; |
| --- | --- |

(b)

codul specific de identificare a modulului de sursă de lumină;

| 3.5. | în cazul dispozitivelor cu modul(e) de sursă de lumină, modul (modulele) de sursă de lumină trebuie să conțină: |
| --- | --- |

3.5.

în cazul dispozitivelor cu modul(e) de sursă de lumină, modul (modulele) de sursă de lumină trebuie să conțină:

| 3.5.1. | denumirea sau marca comercială a solicitantului; marcajul trebuie să fie perfect lizibil și să nu poată fi șters; |
| --- | --- |

3.5.1.

denumirea sau marca comercială a solicitantului; marcajul trebuie să fie perfect lizibil și să nu poată fi șters;

| 3.5.2. | codul specific de identificare a modulului; marcajul trebuie să fie perfect lizibil și să nu poată fi șters. Codul specific de identificare trebuie să cuprindă literele de început „MD” pentru „MODUL”, urmate de marca de omologare, fără cerc, astfel cum se recomandă la punctul 4.4.1 de mai jos și, în cazul în care sunt utilizate module de sursă de lumină diferite, urmate de simboluri sau caractere suplimentare; codul specific de identificare este indicat în desenele menționate la punctul 2 litera (a) de mai sus.
  Marca de omologare nu trebuie să fie identică cu cea de pe lampa în care este utilizat modulul, însă ambele marcaje trebuie să provină de la același solicitant; |
| --- | --- |

3.5.2.

codul specific de identificare a modulului; marcajul trebuie să fie perfect lizibil și să nu poată fi șters. Codul specific de identificare trebuie să cuprindă literele de început „MD” pentru „MODUL”, urmate de marca de omologare, fără cerc, astfel cum se recomandă la punctul 4.4.1 de mai jos și, în cazul în care sunt utilizate module de sursă de lumină diferite, urmate de simboluri sau caractere suplimentare; codul specific de identificare este indicat în desenele menționate la punctul 2 litera (a) de mai sus.

Marca de omologare nu trebuie să fie identică cu cea de pe lampa în care este utilizat modulul, însă ambele marcaje trebuie să provină de la același solicitant;

| 3.5.3. | marcajul tensiunii și puterii nominale. |
| --- | --- |

3.5.3.

marcajul tensiunii și puterii nominale.

4.   OMOLOGAREA

| 4.1. | În cazul în care două eșantioane din același tip de dispozitiv de iluminare prezentate în conformitate cu punctul 2 de mai sus îndeplinesc dispozițiile prezentului regulament, se acordă omologarea. |
| --- | --- |

4.1.

În cazul în care două eșantioane din același tip de dispozitiv de iluminare prezentate în conformitate cu punctul 2 de mai sus îndeplinesc dispozițiile prezentului regulament, se acordă omologarea.

| 4.2. | Fiecărui tip de vehicul omologat îi este atribuit un număr de omologare. Primele două cifre ale acestuia (în prezent 00 pentru regulamentul în versiunea inițială) indică seria de amendamente care include cele mai recente modificări tehnice aduse regulamentului în momentul emiterii omologării. Aceeași parte contractantă nu poate atribui numărul respectiv unui alt tip de dispozitiv reglementat de prezentul regulament, cu excepția cazului extinderii omologării la un dispozitiv care diferă numai în ceea ce privește culoarea luminii emise. |
| --- | --- |

4.2.

Fiecărui tip de vehicul omologat îi este atribuit un număr de omologare. Primele două cifre ale acestuia (în prezent 00 pentru regulamentul în versiunea inițială) indică seria de amendamente care include cele mai recente modificări tehnice aduse regulamentului în momentul emiterii omologării. Aceeași parte contractantă nu poate atribui numărul respectiv unui alt tip de dispozitiv reglementat de prezentul regulament, cu excepția cazului extinderii omologării la un dispozitiv care diferă numai în ceea ce privește culoarea luminii emise.

| 4.3. | Notificarea omologării sau a extinderii sau a refuzării omologării unui tip de dispozitiv de iluminare în conformitate cu prezentul regulament este comunicată părților la Acordul din 1958 care se aplică prezentului regulament, prin intermediului unei fișe în conformitate cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.3.

Notificarea omologării sau a extinderii sau a refuzării omologării unui tip de dispozitiv de iluminare în conformitate cu prezentul regulament este comunicată părților la Acordul din 1958 care se aplică prezentului regulament, prin intermediului unei fișe în conformitate cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament.

| 4.4. | Orice dispozitiv de iluminare conform cu tipul aprobat în conformitate cu prezentul regulament conține, pe lângă marcajele menționate la punctul 3 literele (a) și (c) de mai sus, o marcă de omologare internațională în conformitate cu anexa 1, compusă din: |
| --- | --- |

4.4.

Orice dispozitiv de iluminare conform cu tipul aprobat în conformitate cu prezentul regulament conține, pe lângă marcajele menționate la punctul 3 literele (a) și (c) de mai sus, o marcă de omologare internațională în conformitate cu anexa 1, compusă din:

| 4.4.1. | un cerc care înconjoară litera „E”, urmat de un număr de identificare a țării care a acordat omologarea (3); |
| --- | --- |

4.4.1.

un cerc care înconjoară litera „E”, urmat de un număr de identificare a țării care a acordat omologarea (3);

| 4.4.2. | un număr de omologare, în apropierea cercului; |
| --- | --- |

4.4.2.

un număr de omologare, în apropierea cercului;

| 4.4.3. | următorul simbol adițional: litera „L”; |
| --- | --- |

4.4.3.

următorul simbol adițional: litera „L”;

| 4.4.4. | primele două cifre ale numărului de omologare care indică cea mai recentă serie de modificări ale prezentului regulament pot fi amplasate în apropierea simbolului adițional L. |
| --- | --- |

4.4.4.

primele două cifre ale numărului de omologare care indică cea mai recentă serie de modificări ale prezentului regulament pot fi amplasate în apropierea simbolului adițional L.

| 4.5. | Marcajele și simbolurile menționate la punctele 4.4.1, 4.4.2 și 4.4.3 trebuie să nu poată fi șterse și să fie perfect lizibile, chiar și atunci când dispozitivul de iluminare este montat pe vehicul. |
| --- | --- |

4.5.

Marcajele și simbolurile menționate la punctele 4.4.1, 4.4.2 și 4.4.3 trebuie să nu poată fi șterse și să fie perfect lizibile, chiar și atunci când dispozitivul de iluminare este montat pe vehicul.

| 4.6. | În cazul în care două sau mai multe lămpi fac parte din aceeași unitate de lămpi grupate, combinate sau încorporate reciproc, omologarea este acordată cu condiția ca fiecare dintre lămpi să îndeplinească cerințele prezentului regulament sau ale unui alt regulament. Lămpile care nu respectă cerințele niciunuia dintre regulamente nu pot face parte dintr-o astfel de unitate de lămpi grupate, combinate sau încorporate reciproc. |
| --- | --- |

4.6.

În cazul în care două sau mai multe lămpi fac parte din aceeași unitate de lămpi grupate, combinate sau încorporate reciproc, omologarea este acordată cu condiția ca fiecare dintre lămpi să îndeplinească cerințele prezentului regulament sau ale unui alt regulament. Lămpile care nu respectă cerințele niciunuia dintre regulamente nu pot face parte dintr-o astfel de unitate de lămpi grupate, combinate sau încorporate reciproc.

| 4.6.1. | În cazul în care lămpile grupate, combinate sau încorporate reciproc respectă cerințele mai multor regulamente, se poate aplica o singură marcă de omologare internațională, compusă din litera „E” încadrată într-un cerc, urmată de numărul distinctiv atribuit țării care a acordat omologarea, de un număr de omologare și, după caz, de săgeata necesară. Marca de omologare poate fi amplasată oriunde pe lămpile grupate, combinate sau încorporate reciproc, cu condiția: |
| --- | --- |

4.6.1.

În cazul în care lămpile grupate, combinate sau încorporate reciproc respectă cerințele mai multor regulamente, se poate aplica o singură marcă de omologare internațională, compusă din litera „E” încadrată într-un cerc, urmată de numărul distinctiv atribuit țării care a acordat omologarea, de un număr de omologare și, după caz, de săgeata necesară. Marca de omologare poate fi amplasată oriunde pe lămpile grupate, combinate sau încorporate reciproc, cu condiția:

| 4.6.1.1. | să fie vizibilă după montarea lămpilor; |
| --- | --- |

4.6.1.1.

să fie vizibilă după montarea lămpilor;

| 4.6.1.2. | ca nicio componentă care transmite lumină aparținând lămpilor grupate, combinate sau încorporate reciproc să nu poată fi îndepărtată fără a antrena, în același timp, îndepărtarea mărcii de omologare. |
| --- | --- |

4.6.1.2.

ca nicio componentă care transmite lumină aparținând lămpilor grupate, combinate sau încorporate reciproc să nu poată fi îndepărtată fără a antrena, în același timp, îndepărtarea mărcii de omologare.

| 4.6.2. | Simbolul de identificare pentru fiecare lampă corespunzător fiecărui regulament în temeiul căruia s-a acordat omologarea, împreună cu seria de amendamente corespunzătoare care include cele mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului în cauză în momentul emiterii omologării, se marchează: |
| --- | --- |

4.6.2.

Simbolul de identificare pentru fiecare lampă corespunzător fiecărui regulament în temeiul căruia s-a acordat omologarea, împreună cu seria de amendamente corespunzătoare care include cele mai recente modificări tehnice majore aduse regulamentului în cauză în momentul emiterii omologării, se marchează:

| 4.6.2.1. | fie pe suprafața iluminantă corespunzătoare; |
| --- | --- |

4.6.2.1.

fie pe suprafața iluminantă corespunzătoare;

| 4.6.2.2. | fie pe un grup, astfel încât să poată fi clar identificate fiecare dintre lămpile grupate, combinate sau încorporate reciproc (a se vedea trei exemple posibile în anexa 1). |
| --- | --- |

4.6.2.2.

fie pe un grup, astfel încât să poată fi clar identificate fiecare dintre lămpile grupate, combinate sau încorporate reciproc (a se vedea trei exemple posibile în anexa 1).

| 4.6.3. | Dimensiunile elementelor constitutive ale unei singure mărci de omologare nu trebuie să fie mai mici decât dimensiunile minime specificate pentru cele mai mici mărci individuale de către regulamentul în temeiul căruia s-a acordat omologarea. |
| --- | --- |

4.6.3.

Dimensiunile elementelor constitutive ale unei singure mărci de omologare nu trebuie să fie mai mici decât dimensiunile minime specificate pentru cele mai mici mărci individuale de către regulamentul în temeiul căruia s-a acordat omologarea.

| 4.6.4. | Fiecărui tip de dispozitiv omologat îi este atribuit un număr de omologare. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr de omologare altui tip de lămpi grupate, combinate sau încorporate reciproc reglementate de prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.6.4.

Fiecărui tip de dispozitiv omologat îi este atribuit un număr de omologare. Aceeași parte contractantă nu poate atribui același număr de omologare altui tip de lămpi grupate, combinate sau încorporate reciproc reglementate de prezentul regulament.

| 4.6.5. | Marca de omologare trebuie să fie perfect lizibilă și să nu poată fi ștearsă. Aceasta poate fi amplasată pe partea interioară sau exterioară (transparentă sau nu) a lămpii, care nu poate fi separată de partea transparentă iluminantă a acesteia. În orice caz, marca trebuie să fie vizibilă în momentul în care lampa este montată pe vehicul sau în momentul în care o parte mobilă precum capacul protector sau manșeta de etanșare sau una dintre portiere sunt deschise. |
| --- | --- |

4.6.5.

Marca de omologare trebuie să fie perfect lizibilă și să nu poată fi ștearsă. Aceasta poate fi amplasată pe partea interioară sau exterioară (transparentă sau nu) a lămpii, care nu poate fi separată de partea transparentă iluminantă a acesteia. În orice caz, marca trebuie să fie vizibilă în momentul în care lampa este montată pe vehicul sau în momentul în care o parte mobilă precum capacul protector sau manșeta de etanșare sau una dintre portiere sunt deschise.

| 4.7. | Anexa 1 oferă exemple de mărci de omologare pentru un dispozitiv cu o singură lampă (figura 1) și pentru cele cu lămpi grupate, combinate sau încorporate reciproc (figura 2), împreună cu toate simbolurile adiționale menționate mai sus. |
| --- | --- |

4.7.

Anexa 1 oferă exemple de mărci de omologare pentru un dispozitiv cu o singură lampă (figura 1) și pentru cele cu lămpi grupate, combinate sau încorporate reciproc (figura 2), împreună cu toate simbolurile adiționale menționate mai sus.

5.   SPECIFICAȚII GENERALE

Fiecare dispozitiv îndeplinește dispozițiile de la punctul 9 (4).

| 5.1. | Dispozitivele de iluminare a plăcuțelor de înmatriculare din spate sunt construite astfel încât întreaga suprafață a plăcuței să fie vizibilă din unghiurile prevăzute în anexa 4. |
| --- | --- |

5.1.

Dispozitivele de iluminare a plăcuțelor de înmatriculare din spate sunt construite astfel încât întreaga suprafață a plăcuței să fie vizibilă din unghiurile prevăzute în anexa 4.

| 5.2. | Toate măsurătorile se fac cu ajutorul lămpii cu filament etalon din categoria recomandată de către fabricant, sursa de tensiune fiind reglată astfel încât să emită fluxul luminos de referință. Toate măsurătorile privind dispozitivele cu surse de lumină neînlocuibile se efectuează la 6,75 V, 13,5 V sau, respectiv, 28,0 V. |
| --- | --- |

5.2.

Toate măsurătorile se fac cu ajutorul lămpii cu filament etalon din categoria recomandată de către fabricant, sursa de tensiune fiind reglată astfel încât să emită fluxul luminos de referință. Toate măsurătorile privind dispozitivele cu surse de lumină neînlocuibile se efectuează la 6,75 V, 13,5 V sau, respectiv, 28,0 V.

| 5.3. | În cazul surselor de lumină aprovizionate de o sursă de energie specială, tensiunile de testare de mai sus se aplică terminalelor de intrare ale sursei de energie respective. Laboratorul de încercări poate solicita fabricantului sursa de energie specială necesară pentru aprovizionarea surselor de lumină. |
| --- | --- |

5.3.

În cazul surselor de lumină aprovizionate de o sursă de energie specială, tensiunile de testare de mai sus se aplică terminalelor de intrare ale sursei de energie respective. Laboratorul de încercări poate solicita fabricantului sursa de energie specială necesară pentru aprovizionarea surselor de lumină.

| 5.4. | Pentru orice dispozitiv de iluminare a plăcuței de înmatriculare, cu excepția celor echipate cu lampă (lămpi) cu filament, valorile luminanței măsurate după un minut și după 30 de minute de funcționare trebuie să respecte cerințele minime.
  Distribuția luminanței după un minut de funcționare poate fi calculată prin aplicarea la fiecare punct de încercare a raportului dintre valorile luminanței măsurate într-un punct după un minut și, respectiv, după 30 de minute de funcționare. |
| --- | --- |

5.4.

Pentru orice dispozitiv de iluminare a plăcuței de înmatriculare, cu excepția celor echipate cu lampă (lămpi) cu filament, valorile luminanței măsurate după un minut și după 30 de minute de funcționare trebuie să respecte cerințele minime.

Distribuția luminanței după un minut de funcționare poate fi calculată prin aplicarea la fiecare punct de încercare a raportului dintre valorile luminanței măsurate într-un punct după un minut și, respectiv, după 30 de minute de funcționare.

| 5.5. | În cazul modulelor de surse de lumină, se verifică dacă: |
| --- | --- |

5.5.

În cazul modulelor de surse de lumină, se verifică dacă:

| 5.5.1. | Proiectarea modulului (modulelor) de sursă de lumină se realizează astfel încât:






  (a) | fiecare modul de sursă de lumină poate fi montat exclusiv în poziția desemnată și corectă și poate fi îndepărtat doar prin utilizarea unui instrument (a unor instrumente); |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

Proiectarea modulului (modulelor) de sursă de lumină se realizează astfel încât:

(a)

fiecare modul de sursă de lumină poate fi montat exclusiv în poziția desemnată și corectă și poate fi îndepărtat doar prin utilizarea unui instrument (a unor instrumente);

| (b) | în cazul în care există mai mult de un modul de sursă de lumină utilizat în lăcașul pentru un dispozitiv, modulele de sursă de lumină care au caracteristici diferite nu pot fi schimbate între ele în interiorul aceluiași lăcaș al dispozitivului. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care există mai mult de un modul de sursă de lumină utilizat în lăcașul pentru un dispozitiv, modulele de sursă de lumină care au caracteristici diferite nu pot fi schimbate între ele în interiorul aceluiași lăcaș al dispozitivului.

| 5.5.2. | Modulul (modulele) de sursă de lumină trebuie să nu poată fi falsificat(e). |
| --- | --- |

5.5.2.

Modulul (modulele) de sursă de lumină trebuie să nu poată fi falsificat(e).

| 5.6. | În cazul lămpii (lămpilor) cu filament care pot fi înlocuite: |
| --- | --- |

5.6.

În cazul lămpii (lămpilor) cu filament care pot fi înlocuite:

| 5.6.1. | Orice categorie sau categorii de lampă (lămpi) cu filament omologate în conformitate cu Regulamentul nr. 37 pot fi utilizate, cu condiția să nu fie prevăzută nicio restricție privind utilizarea în Regulamentul nr. 37 și în seria de amendamente ale acestuia, în vigoare în momentul cererii pentru omologarea de tip. |
| --- | --- |

5.6.1.

Orice categorie sau categorii de lampă (lămpi) cu filament omologate în conformitate cu Regulamentul nr. 37 pot fi utilizate, cu condiția să nu fie prevăzută nicio restricție privind utilizarea în Regulamentul nr. 37 și în seria de amendamente ale acestuia, în vigoare în momentul cererii pentru omologarea de tip.

| 5.6.2. | Construcția dispozitivului este realizată astfel încât lampa cu filament nu poate fi fixată în nicio altă poziție decât cea corectă. |
| --- | --- |

5.6.2.

Construcția dispozitivului este realizată astfel încât lampa cu filament nu poate fi fixată în nicio altă poziție decât cea corectă.

| 5.6.3. | Suportul lămpii cu filament este în conformitate cu caracteristicile furnizate în Publicația nr. 60061 a CEI. Se aplică fișa de date a suportului relevantă pentru categoria de lămpi cu filament utilizată. |
| --- | --- |

5.6.3.

Suportul lămpii cu filament este în conformitate cu caracteristicile furnizate în Publicația nr. 60061 a CEI. Se aplică fișa de date a suportului relevantă pentru categoria de lămpi cu filament utilizată.

6.   CULOAREA LUMINII

Lumina lămpii utilizate în dispozitivul de iluminare trebuie să fie suficient de incoloră pentru a nu cauza nicio modificare apreciabilă a culorii plăcuței de înmatriculare.

7.   INCIDENȚA LUMINII EMISE

Fabricantul dispozitivului de iluminare stabilește una sau mai multe poziții sau câmpul de poziții de montare a dispozitivului în raport cu amplasamentul destinat plăcuței de înmatriculare; atunci când lampa este amplasată în poziția specificată/pozițiile specificate de fabricant, trebuie ca, în niciunul dintre punctele suprafeței de iluminat, unghiul de incidență a luminii pe suprafața plăcuței să nu fie mai mare de 82°, unghiul fiind măsurat în raport cu extremitatea plajei de iluminare a dispozitivului cea mai îndepărtată de suprafața plăcuței. Atunci când există mai mult de un dispozitiv de iluminare, cerința de mai sus nu se aplică decât părții de plăcuță care trebuie să fie iluminată de către dispozitivul în cauză.

În cazul în care dispozitivul posedă o margine exterioară a plajei de iluminare care este paralelă cu suprafața plăcuței de înmatriculare, extremitatea plajei de iluminare a dispozitivului cea mai îndepărtată de suprafața plăcuței se situează la mijlocul marginii plajei de iluminare care este paralelă cu plăcuța și este cea mai îndepărtată de suprafața plăcuței.

Dispozitivul trebuie să fie conceput astfel încât nicio rază de lumină să nu fie emisă direct spre spate, cu excepția razelor de lumină roșie în cazul în care dispozitivul este combinat sau grupat cu o lampă de stop spate.

8.   METODA DE MĂSURARE

Luminanțele se măsoară pe o suprafață incoloră difuză, cu un factor de reflexie difuză cunoscut (5). Suprafața difuză incoloră trebuie să aibă dimensiunile plăcuței de înmatriculare sau dimensiunea care depășește un punct de măsură. Centrul acesteia este amplasat în centrul pozițiilor punctelor de măsură.

Suprafața (suprafețele) incoloră (incolore) difuză (difuze) este (sunt) amplasată (amplasate) pe locul pe care îl va ocupa în mod normal plăcuța de înmatriculare, la 2 mm în fața suportului acesteia.

Luminanțele se măsoară perpendicular pe suprafața incoloră difuză cu o marjă de toleranță de 5° în fiecare direcție la punctele definite în anexa 3 la prezentul regulament, fiecare punct reprezentând o zonă circulară cu un diametru de 25 mm. Luminanța măsurată se corectează pentru factorul de reflexie difuză de 1,0.

9.   CARACTERISTICI FOTOMETRICE

Luminanța B trebuie să fie cel puțin egală cu 2,5 cd/m2 în fiecare dintre punctele de măsură definite în anexă.

Gradientul de luminanță între valorile B1 și B2, măsurate în două puncte oarecare 1 și 2 alese dintre punctele menționate mai sus, nu poate depăși 2 × Bo/cm, Bo fiind luminanța minimă măsurată în puncte de măsură diferite, adică:

Image

10.   CONFORMITATEA PRODUCȚIEI

Procedurile de conformitate a producției sunt conforme cu cele stabilite în apendicele 2 din acord (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), cu următoarele cerințe:

| 10.1. | Dispozitivele de iluminare a plăcuțelor de înmatriculare spate (denumite, în continuare, dispozitive) omologate în temeiul prezentului regulament sunt construite astfel încât să se conformeze tipului omologat prin îndeplinirea cerințelor prevăzute la punctele (5), (6) și (9) de mai sus. În cazul în care este necesar mai mult de un singur dispozitiv, atunci în textul care urmează prin dispozitiv se înțelege un set de dispozitive. |
| --- | --- |

10.1.

Dispozitivele de iluminare a plăcuțelor de înmatriculare spate (denumite, în continuare, dispozitive) omologate în temeiul prezentului regulament sunt construite astfel încât să se conformeze tipului omologat prin îndeplinirea cerințelor prevăzute la punctele (5), (6) și (9) de mai sus. În cazul în care este necesar mai mult de un singur dispozitiv, atunci în textul care urmează prin dispozitiv se înțelege un set de dispozitive.

| 10.2. | Trebuie respectate cerințele minime pentru procedurile de control al conformității producției prevăzute în anexa 6 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

10.2.

Trebuie respectate cerințele minime pentru procedurile de control al conformității producției prevăzute în anexa 6 la prezentul regulament.

| 10.3. | Trebuie respectate cerințele minime pentru eșantionare de către un inspector prevăzute în anexa 7 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

10.3.

Trebuie respectate cerințele minime pentru eșantionare de către un inspector prevăzute în anexa 7 la prezentul regulament.

| 10.4. | Autoritatea care a acordat omologarea de tip poate verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare instalație de producție. Frecvența normală a controalelor trebuie să fie de o dată la doi ani. |
| --- | --- |

10.4.

Autoritatea care a acordat omologarea de tip poate verifica în orice moment metodele de control al conformității aplicate în fiecare instalație de producție. Frecvența normală a controalelor trebuie să fie de o dată la doi ani.

11.   SANCȚIUNI PENTRU NECONFORMITATEA PRODUCȚIEI

| 11.1. | Omologarea acordată pentru un dispozitiv de iluminare în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care condițiile enunțate mai sus nu sunt respectate. |
| --- | --- |

11.1.

Omologarea acordată pentru un dispozitiv de iluminare în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă în cazul în care condițiile enunțate mai sus nu sunt respectate.

| 11.2. | În cazul în care o parte la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare acordată anterior, aceasta informează imediat celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare în conformitate cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament. |
| --- | --- |

11.2.

În cazul în care o parte la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare acordată anterior, aceasta informează imediat celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare în conformitate cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament.

12.   ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI

În cazul în care deținătorul unei omologări încetează definitiv fabricarea unui dispozitiv de iluminare în temeiul prezentului regulament, acesta notifică încetarea fabricării dispozitivului către autoritatea care a acordat omologarea. La primirea comunicării în cauză, autoritatea informează celelalte părți la acord care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare în conformitate cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament.

13.   DISPOZIȚII TRANZITORII

| 13.1. | Dispozitivele de iluminare a plăcuțelor de înmatriculare spate care nu sunt echipate cu lămpi cu filament. |
| --- | --- |

13.1.

Dispozitivele de iluminare a plăcuțelor de înmatriculare spate care nu sunt echipate cu lămpi cu filament.

| 13.1.1. | Începând cu data intrării în vigoare a suplimentului 8, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate refuza acordarea omologării în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 8. |
| --- | --- |

13.1.1.

Începând cu data intrării în vigoare a suplimentului 8, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate refuza acordarea omologării în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 8.

| 13.1.2. | La 36 de luni de la data intrării în vigoare a suplimentului 8, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări numai în cazul în care tipul de dispozitive descris la punctul 13.1 de mai sus îndeplinește cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 8. |
| --- | --- |

13.1.2.

La 36 de luni de la data intrării în vigoare a suplimentului 8, părțile contractante care aplică prezentul regulament acordă omologări numai în cazul în care tipul de dispozitive descris la punctul 13.1 de mai sus îndeplinește cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 8.

| 13.1.3. | Părțile contractante care aplică prezentul regulament nu pot refuza acordarea de extinderi omologărilor seriilor precedente de amendamente la prezentul regulament. |
| --- | --- |

13.1.3.

Părțile contractante care aplică prezentul regulament nu pot refuza acordarea de extinderi omologărilor seriilor precedente de amendamente la prezentul regulament.

| 13.1.4. | Părțile contractante care aplică prezentul regulament continuă să acorde omologări acelor tipuri de dispozitive descrise la punctul 13.1 de mai sus care respectă cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat de seria precedentă de amendamente în decursul perioadei de 36 de luni care urmează datei de intrare în vigoare a suplimentului 8. |
| --- | --- |

13.1.4.

Părțile contractante care aplică prezentul regulament continuă să acorde omologări acelor tipuri de dispozitive descrise la punctul 13.1 de mai sus care respectă cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat de seria precedentă de amendamente în decursul perioadei de 36 de luni care urmează datei de intrare în vigoare a suplimentului 8.

| 13.2. | Montarea pe un vehicul a dispozitivelor de iluminare a plăcuței de înmatriculare descrise la punctul 13.1 de mai sus. |
| --- | --- |

13.2.

Montarea pe un vehicul a dispozitivelor de iluminare a plăcuței de înmatriculare descrise la punctul 13.1 de mai sus.

| 13.2.1. | Începând cu data intrării în vigoare a suplimentului 8, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate interzice montarea pe un vehicul a dispozitivelor descrise la punctul 13.1 de mai sus omologate în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 8. |
| --- | --- |

13.2.1.

Începând cu data intrării în vigoare a suplimentului 8, nicio parte contractantă care aplică prezentul regulament nu poate interzice montarea pe un vehicul a dispozitivelor descrise la punctul 13.1 de mai sus omologate în temeiul prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 8.

| 13.2.2. | Părțile contractante care aplică prezentul regulamentul continuă să permită montarea pe un vehicul a dispozitivelor descrise la punctul 13.1 de mai sus, omologate în temeiul prezentul regulament astfel cum a fost modificat prin seria precedentă de amendamente, în decursul perioadei de 48 de luni care urmează datei de intrare în vigoare a suplimentului 8. |
| --- | --- |

13.2.2.

Părțile contractante care aplică prezentul regulamentul continuă să permită montarea pe un vehicul a dispozitivelor descrise la punctul 13.1 de mai sus, omologate în temeiul prezentul regulament astfel cum a fost modificat prin seria precedentă de amendamente, în decursul perioadei de 48 de luni care urmează datei de intrare în vigoare a suplimentului 8.

| 13.2.3. | La expirarea perioadei de 48 de luni după data intrării în vigoare a suplimentului 8, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot interzice montarea dispozitivelor descrise la punctul 13.1 de mai sus care nu îndeplinesc cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 8, pe un vehicul nou pentru care omologarea de tip sau omologarea individuală a fost acordată mai târziu de 24 de luni de la intrarea în vigoare a suplimentului 8 la regulament. |
| --- | --- |

13.2.3.

La expirarea perioadei de 48 de luni după data intrării în vigoare a suplimentului 8, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot interzice montarea dispozitivelor descrise la punctul 13.1 de mai sus care nu îndeplinesc cerințele prezentului regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 8, pe un vehicul nou pentru care omologarea de tip sau omologarea individuală a fost acordată mai târziu de 24 de luni de la intrarea în vigoare a suplimentului 8 la regulament.

| 13.2.4. | La expirarea unei perioade de 60 de luni de la data intrării în vigoare a suplimentului 8, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot interzice montarea dispozitivelor descrise la punctul 13.1 de mai sus care nu îndeplinesc cerințele din prezentul regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 8, pe un vehicul nou înmatriculat prima dată mai târziu de 60 de luni de la data intrării în vigoare a suplimentului 8 la regulament. |
| --- | --- |

13.2.4.

La expirarea unei perioade de 60 de luni de la data intrării în vigoare a suplimentului 8, părțile contractante care aplică prezentul regulament pot interzice montarea dispozitivelor descrise la punctul 13.1 de mai sus care nu îndeplinesc cerințele din prezentul regulament, astfel cum a fost modificat prin suplimentul 8, pe un vehicul nou înmatriculat prima dată mai târziu de 60 de luni de la data intrării în vigoare a suplimentului 8 la regulament.

14.   DENUMIREA ȘI ADRESA SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE ȘI ALE DEPARTAMENTELOR ADMINISTRATIVE

Părțile la acord care aplică prezentul regulament comunică Secretariatului Organizației Națiunilor Unite denumirea și adresa serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare și ale serviciilor administrative care acordă omologarea și cărora trebuie să li se trimită formularele care atestă acordarea, extinderea, refuzul sau retragerea omologării emise în alte țări.

---

(1)  Astfel cum sunt definite în anexa 7 la Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3) (documentul TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2 astfel cum a fost modificat ultima dată prin amendamentul 4).

(2)  O sursă de lumină este definită în ISO 7227:1987 „Vehicule rutiere — Dispozitive de iluminat și de semnalizare luminoasă — Vocabular” drept un emițător de energie vizibilă și radiantă.

(3)  1 pentru Germania, 2 pentru Franța, 3 pentru Italia, 4 pentru Țările de Jos, 5 pentru Suedia, 6 pentru Belgia, 7 pentru Ungaria, 8 pentru Republica Cehă, 9 pentru Spania, 10 pentru Serbia, 11 pentru Regatul Unit, 12 pentru Austria, 13 pentru Luxemburg, 14 pentru Elveția, 15 (liber), 16 pentru Norvegia, 17 pentru Finlanda, 18 pentru Danemarca, 19 pentru România, 20 pentru Polonia, 21 pentru Portugalia, 22 pentru Federația Rusă, 23 pentru Grecia, 24 pentru Irlanda, 25 pentru Croația, 26 pentru Slovenia, 27 pentru Slovacia, 28 pentru Belarus, 29 pentru Estonia, 30 (liber), 31 pentru Bosnia și Herțegovina, 32 pentru Letonia, 33 (liber), 34 pentru Bulgaria, 35 (liber), 36 pentru Lituania, 37 pentru Turcia, 38 (liber), 39 pentru Azerbaidjan, 40 pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, 41 (liber), 42 pentru Comunitatea Europeană (omologările sunt acordate de către statele membre care utilizează marca lor proprie CEE), 43 pentru Japonia, 44 (liber), 45 pentru Australia, 46 pentru Ucraina, 47 pentru Africa de Sud, 48 pentru Noua Zeelandă, 49 pentru Cipru, 50 pentru Malta, 51 pentruRepublica Coreea, 52 pentru Malaezia, 53 pentru Thailanda, 54 și 55 (liber) și 56 pentru Muntenegru. Numerele ulterioare vor fi atribuite altor țări în ordinea cronologică a ratificării sau a aderării acestora la Acordul privind adoptarea de prescripții tehnice uniforme pentru vehiculele cu roți, echipamente și piese care pot fi montate și/sau utilizate pe vehiculele cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor prescripții, iar numerele astfel atribuite vor fi comunicate părților contractante la acord de către Secretariatul General al Organizației Națiunilor Unite.

(4)  Specificațiile permit asigurarea unei bune vizibilități atunci când înclinarea plăcuței de înmatriculare nu depășește 30° de o parte și de alta a unei axe verticale.

(5)  Publicația nr. 17 — 1970 a CEI, alineatul 45-20-040.

---

ANEXA 1

EXEMPLE DE MĂRCI DE OMOLOGARE

Figura 1

Marcajul dispozitivelor simple

MODELUL A

Image

Dispozitivul marcat prezentat mai sus este un dispozitiv de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate (L) omologat în Țările de Jos (E 4) în temeiul Regulamentului nr. 4, cu numărul de omologare 2439. Numărul de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 4 în forma sa originală sau astfel cum a fost modificat prin suplimentele respective la regulamentul în forma originală, după caz.

Figura 2

Marcarea simplificată pentru lămpile grupate, combinate sau încorporate reciproc

(Liniile verticale și orizontale ilustrează schematic configurația dispozitivului de semnalizare luminoasă. Acestea nu fac parte din marca de omologare)

Image

Image

Image

| Notă: | Cele trei exemple de mărci de omologare, modelele B, C și D, reprezintă trei variante posibile de marcare a unui dispozitiv de iluminare, atunci când acesta conține două sau mai multe lămpi făcând parte din același ansamblu de lămpi grupate, combinate sau încorporate reciproc. Mărcile de omologare arată faptul că dispozitivul a fost omologat în Țările de Jos (E 4) cu numărul de omologare 3333 și este alcătuit din: | un catadioptru din clasa IA, omologat în conformitate cu seria 02 de amendamente la Regulamentul nr. 3; |
| --- | --- | --- |

Notă:

Cele trei exemple de mărci de omologare, modelele B, C și D, reprezintă trei variante posibile de marcare a unui dispozitiv de iluminare, atunci când acesta conține două sau mai multe lămpi făcând parte din același ansamblu de lămpi grupate, combinate sau încorporate reciproc. Mărcile de omologare arată faptul că dispozitivul a fost omologat în Țările de Jos (E 4) cu numărul de omologare 3333 și este alcătuit din:

un catadioptru din clasa IA, omologat în conformitate cu seria 02 de amendamente la Regulamentul nr. 3;

| | o lampă de semnalizare a direcției spate, din categoria 2a, omologată în conformitate cu seria 01 de amendamente la Regulamentul nr. 6; |
| --- | --- |

o lampă de semnalizare a direcției spate, din categoria 2a, omologată în conformitate cu seria 01 de amendamente la Regulamentul nr. 6;

| | o lampă de poziție spate roșie (R), omologată în conformitate cu seria 01 de modificări la Regulamentul nr. 7; |
| --- | --- |

o lampă de poziție spate roșie (R), omologată în conformitate cu seria 01 de modificări la Regulamentul nr. 7;

| | o lampă de ceață spate (F), omologată în conformitate cu Regulamentul nr. 38 în forma sa originală; |
| --- | --- |

o lampă de ceață spate (F), omologată în conformitate cu Regulamentul nr. 38 în forma sa originală;

| | o lampă de mers înapoi (AR), omologată în conformitate cu Regulamentul nr. 23 în forma sa originală; |
| --- | --- |

o lampă de mers înapoi (AR), omologată în conformitate cu Regulamentul nr. 23 în forma sa originală;

| | o lampă de stop cu două niveluri de intensitate (S2), omologată în conformitate cu seria 01 de amendamente la Regulamentul nr. 7; |
| --- | --- |

o lampă de stop cu două niveluri de intensitate (S2), omologată în conformitate cu seria 01 de amendamente la Regulamentul nr. 7;

| | un dispozitiv de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate (L), omologat în conformitate cu Regulamentul nr. 4 în forma sa originală. |
| --- | --- |

un dispozitiv de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate (L), omologat în conformitate cu Regulamentul nr. 4 în forma sa originală.

Figura 3

Module de surse de lumină

MODELUL E

MD E3 17325

Modulul de sursă de lumină care poartă codul de identificare indicat mai sus a fost omologat împreună cu o lampă omologată în Italia (E3) cu numărul de omologare 17325.

---

ANEXA 2

Image

Image

---

ANEXA 3

PUNCTE DE MĂSURARE PENTRU ÎNCERCĂRI

| (a) | dispozitive de iluminare a unui amplasament pe înălțime (340 × 240 mm) |
| --- | --- |

(a)

dispozitive de iluminare a unui amplasament pe înălțime (340 × 240 mm)

| (b) | dispozitive de iluminare a unui amplasament pe lungime (520 × 120 mm) |
| --- | --- |

(b)

dispozitive de iluminare a unui amplasament pe lungime (520 × 120 mm)

| (c) | dispozitive de iluminare a unui amplasament pentru tractoare agricole sau forestiere (240 × 165 mm)









  a = 25 mm | b = 95 mm | c = 100 mm | d = 90 mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e = 70 mm | f = 57,5 mm | g = 65 mm | h = 60 mm |

(c)

dispozitive de iluminare a unui amplasament pentru tractoare agricole sau forestiere (240 × 165 mm)

a = 25 mm

b = 95 mm

c = 100 mm

d = 90 mm

e = 70 mm

f = 57,5 mm

g = 65 mm

h = 60 mm

| Notă: | În cazul dispozitivelor care trebuie să ilumineze două sau toate plăcuțele, punctele de măsurare sunt cele care rezultă din combinarea figurilor de mai sus, în conformitate cu conturul indicat de către fabricant sau producător; cu toate acestea, în cazul în care două puncte de măsurare utilizate se află la o distanță de mai puțin de 30 mm, se utilizează un singur punct. |
| --- | --- |

Notă:

În cazul dispozitivelor care trebuie să ilumineze două sau toate plăcuțele, punctele de măsurare sunt cele care rezultă din combinarea figurilor de mai sus, în conformitate cu conturul indicat de către fabricant sau producător; cu toate acestea, în cazul în care două puncte de măsurare utilizate se află la o distanță de mai puțin de 30 mm, se utilizează un singur punct.

---

ANEXA 4

CÂMPUL MINIM DE VIZIBILITATE A SUPRAFEȚEI CARE TREBUIE SĂ FIE ILUMINATĂ

Image

Image

| 1. | Unghiurile câmpului de vizibilitate indicate mai sus nu privesc decât pozițiile raportate la dispozitivul de iluminare și la amplasamentul rezervat plăcuței de înmatriculare. |
| --- | --- |

1.

Unghiurile câmpului de vizibilitate indicate mai sus nu privesc decât pozițiile raportate la dispozitivul de iluminare și la amplasamentul rezervat plăcuței de înmatriculare.

| 2. | Câmpul de vizibilitate a plăcuței de înmatriculare atunci când aceasta este montată pe vehicul se supune reglementărilor naționale relevante. |
| --- | --- |

2.

Câmpul de vizibilitate a plăcuței de înmatriculare atunci când aceasta este montată pe vehicul se supune reglementărilor naționale relevante.

| 3. | Unghiurile indicate țin cont de acoperirea parțială produsă de dispozitivul de iluminare. Acestea trebuie respectate în direcțiile în care acoperirea este mai mare. Dispozitivele de iluminare trebuie să fie proiectate astfel încât să reducă la strictul necesar suprafața zonelor parțial acoperite. |
| --- | --- |

3.

Unghiurile indicate țin cont de acoperirea parțială produsă de dispozitivul de iluminare. Acestea trebuie respectate în direcțiile în care acoperirea este mai mare. Dispozitivele de iluminare trebuie să fie proiectate astfel încât să reducă la strictul necesar suprafața zonelor parțial acoperite.

---

ANEXA 5

MĂSURĂRI FOTOMETRICE ALE DISPOZITIVELOR ECHIPATE CU MAI MULTE SURSE DE LUMINĂ

| 1. | Se verifică performanța fotometrică: |
| --- | --- |

1.

Se verifică performanța fotometrică:

| 1.1. | În cazul surselor de lumină neînlocuibile (lămpi cu filament și altele):
  cu sursele de lumină prezente în dispozitiv, în conformitate cu punctul 5.2.1 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.1.

În cazul surselor de lumină neînlocuibile (lămpi cu filament și altele):

cu sursele de lumină prezente în dispozitiv, în conformitate cu punctul 5.2.1 din prezentul regulament.

| 1.2. | În cazul lămpilor cu filament care pot fi înlocuite:
  În cazul în care acestea sunt echipate cu lămpi cu filament de 6,75 V, 13,5 V sau 28,0 V, se corectează valorile luminanței produse. Factorul de corecție este raportul dintre fluxul luminos de referință și valoarea medie a fluxului luminos determinat la tensiunea aplicată (6,75 V, 13,5 V sau 28,0 V). Fluxurile luminoase reale ale fiecărei lămpi cu filament utilizate nu trebuie să devieze cu mai mult de 5 procente din valoarea medie. În mod alternativ poate fi utilizată în schimb o lampă cu filament etalon, în fiecare dintre amplasamentele individuale, funcționând la fluxul de referință al acesteia, măsurătorile individuale în fiecare poziție fiind adunate. |
| --- | --- |

1.2.

În cazul lămpilor cu filament care pot fi înlocuite:

În cazul în care acestea sunt echipate cu lămpi cu filament de 6,75 V, 13,5 V sau 28,0 V, se corectează valorile luminanței produse. Factorul de corecție este raportul dintre fluxul luminos de referință și valoarea medie a fluxului luminos determinat la tensiunea aplicată (6,75 V, 13,5 V sau 28,0 V). Fluxurile luminoase reale ale fiecărei lămpi cu filament utilizate nu trebuie să devieze cu mai mult de 5 procente din valoarea medie. În mod alternativ poate fi utilizată în schimb o lampă cu filament etalon, în fiecare dintre amplasamentele individuale, funcționând la fluxul de referință al acesteia, măsurătorile individuale în fiecare poziție fiind adunate.

---

ANEXA 6

CERINȚE MINIME PENTRU CONFORMITATEA PROCEDURILOR DE CONTROL AL PRODUCȚIEI

1.   GENERALITĂȚI

| 1.1. | Cerințele de conformitate se consideră îndeplinite din punct de vedere mecanic și geometric dacă diferențele nu depășesc deviații de fabricație inevitabile în temeiul cerințelor prezentului regulament. |
| --- | --- |

1.1.

Cerințele de conformitate se consideră îndeplinite din punct de vedere mecanic și geometric dacă diferențele nu depășesc deviații de fabricație inevitabile în temeiul cerințelor prezentului regulament.

| 1.2. | În ceea ce privește performanțele fotometrice, conformitatea dispozitivelor de serie nu se contestă în cazul în care, la testarea performanțelor fotometrice ale oricărui dispozitiv ales aleatoriu și echipat cu o lampă cu filament etalon, sau în cazul în care dispozitivele sunt echipate cu surse de lumină neînlocuibile (lămpi cu filament sau altele), sau în cazul în care toate măsurătorile sunt efectuate la 6,75 V, 13,5 V ori, respectiv, 28,0 V: |
| --- | --- |

1.2.

În ceea ce privește performanțele fotometrice, conformitatea dispozitivelor de serie nu se contestă în cazul în care, la testarea performanțelor fotometrice ale oricărui dispozitiv ales aleatoriu și echipat cu o lampă cu filament etalon, sau în cazul în care dispozitivele sunt echipate cu surse de lumină neînlocuibile (lămpi cu filament sau altele), sau în cazul în care toate măsurătorile sunt efectuate la 6,75 V, 13,5 V ori, respectiv, 28,0 V:

| 1.2.1. | nicio valoare măsurată nu variază negativ cu mai mult de 20 % față de valorile prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.2.1.

nicio valoare măsurată nu variază negativ cu mai mult de 20 % față de valorile prevăzute în prezentul regulament.

| 1.2.2. | În ceea ce privește gradientul de luminanță, devierea negativă poate fi:







  2,5 × Bo/cm | comparabilă cu | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| 3,0 × Bo/cm | comparabilă cu | 30 % |

1.2.2.

În ceea ce privește gradientul de luminanță, devierea negativă poate fi:

2,5 × Bo/cm

comparabilă cu

20 %

3,0 × Bo/cm

comparabilă cu

30 %

| 1.2.3. | Dacă, în cazul unui dispozitiv echipat cu o sursă de lumină care poate fi înlocuită și în cazul în care rezultatele încercărilor descrise mai sus nu îndeplinesc cerințele, încercările privind dispozitivele se repetă utilizând o altă lampă cu filament etalon. |
| --- | --- |

1.2.3.

Dacă, în cazul unui dispozitiv echipat cu o sursă de lumină care poate fi înlocuită și în cazul în care rezultatele încercărilor descrise mai sus nu îndeplinesc cerințele, încercările privind dispozitivele se repetă utilizând o altă lampă cu filament etalon.

2.   CERINȚE MINIME PENTRU VERIFICAREA CONFORMITĂȚII DE CĂTRE FABRICANT

În cazul fiecărui tip de dispozitiv, deținătorul mărcii de omologare efectuează cel puțin încercările următoare, la intervale corespunzătoare. Încercările sunt efectuate în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament.

În cazul în care în cursul selectării vreunui eșantion se constată neconformitatea din punct de vedere al tipului de încercare vizat, sunt alese și încercate eșantioane suplimentare. Fabricantul ia măsuri pentru a asigura conformitatea producției vizate.

2.1.   Natura încercărilor

Încercările de conformitate în temeiul prezentului regulament acoperă caracteristicile fotometrice.

2.2.   Metode utilizate în încercări

| 2.2.1. | Încercările sunt, de regulă, efectuate în conformitate cu metodele prevăzute în prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.2.1.

Încercările sunt, de regulă, efectuate în conformitate cu metodele prevăzute în prezentul regulament.

| 2.2.2. | În orice încercare de conformitate efectuată de către fabricant, pot fi utilizate metode echivalente cu acordul autorității competente responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare. Fabricantul răspunde de demonstrarea faptului că metodele aplicate sunt echivalente cu cele definite în prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.2.2.

În orice încercare de conformitate efectuată de către fabricant, pot fi utilizate metode echivalente cu acordul autorității competente responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare. Fabricantul răspunde de demonstrarea faptului că metodele aplicate sunt echivalente cu cele definite în prezentul regulament.

| 2.2.3. | Aplicarea punctelor 2.2.1 și 2.2.2 necesită calibrarea aparaturii de încercare și corelarea acesteia cu măsurătorile efectuate de către o autoritate competentă. |
| --- | --- |

2.2.3.

Aplicarea punctelor 2.2.1 și 2.2.2 necesită calibrarea aparaturii de încercare și corelarea acesteia cu măsurătorile efectuate de către o autoritate competentă.

| 2.2.4. | În toate cazurile, metodele de referință sunt acelea din prezentul regulament, în special în scopul verificării și selectării administrative a eșantioanelor. |
| --- | --- |

2.2.4.

În toate cazurile, metodele de referință sunt acelea din prezentul regulament, în special în scopul verificării și selectării administrative a eșantioanelor.

2.3.   Metoda de selectare a eșantioanelor

Eșantioanele constând în dispozitive sunt selectate în mod aleatoriu din producția unui lot uniform. Prin lot uniform se înțelege o serie de dispozitive de aceleași tip, definit în conformitate cu metodele de producție ale fabricantului.

Evaluarea acoperă în general producția de serie din fabricile individuale. Cu toate acestea, un fabricant poate reuni înregistrări privind același tip de la mai multe fabrici, cu condiția ca acestea să funcționeze în cadrul aceluiași sistem de calitate și gestionare a calității.

2.4.   Caracteristici fotometrice măsurate și înregistrate

Eșantionul este supus măsurărilor fotometrice prevăzute în regulament.

2.5.   Criterii privind admisibilitatea

Fabricantul este responsabil de efectuarea unui studiu statistic al rezultatelor încercărilor și de definirea, de comun acord cu autoritatea competentă, a criteriilor privind admisibilitatea produselor sale pentru a îndeplini specificațiile prevăzute privind verificarea conformității produselor la punctul 10.1 din prezentul regulament.

Criteriile privind admisibilitatea trebuie să fie astfel încât, cu un nivel de certitudine de 95 %, probabilitatea minimă a trecerii unui control prin sondaj în conformitate cu anexa 7 (prima selectare a eșantioanelor) să fie de 0,95.

---

ANEXA 7

CERINȚE MINIME PENTRU SELECTAREA EȘANTIOANELOR DE CĂTRE UN INSPECTOR

1.   GENERALITĂȚI

| 1.1. | Se consideră îndeplinite cerințele de conformitate din punct de vedere mecanic și geometric, în conformitate cu cerințele din prezentul regulament, dacă acestea există, în cazul în care diferențele nu depășesc deviațiile de fabricație inevitabile. |
| --- | --- |

1.1.

Se consideră îndeplinite cerințele de conformitate din punct de vedere mecanic și geometric, în conformitate cu cerințele din prezentul regulament, dacă acestea există, în cazul în care diferențele nu depășesc deviațiile de fabricație inevitabile.

| 1.2. | În ceea ce privește performanța fotometrică, conformitatea dispozitivelor de serie nu poate fi contestată în cazul în care, la încercarea performanțelor fotometrice ale oricărui dispozitiv ales la întâmplare, echipat cu o lampă cu filament etalon, sau în cazul în care dispozitivele sunt echipate cu surse de lumină neînlocuibile (lămpi cu filament sau altele) sau în cazul în care măsurările sunt efectuate la 6,75 V, 13,5 V ori, respectiv, 28,0 V: |
| --- | --- |

1.2.

În ceea ce privește performanța fotometrică, conformitatea dispozitivelor de serie nu poate fi contestată în cazul în care, la încercarea performanțelor fotometrice ale oricărui dispozitiv ales la întâmplare, echipat cu o lampă cu filament etalon, sau în cazul în care dispozitivele sunt echipate cu surse de lumină neînlocuibile (lămpi cu filament sau altele) sau în cazul în care măsurările sunt efectuate la 6,75 V, 13,5 V ori, respectiv, 28,0 V:

| 1.2.1. | nicio valoare măsurată nu deviază în sens negativ cu mai mult de 20 % față de valorile prescrise în prezentul regulament. |
| --- | --- |

1.2.1.

nicio valoare măsurată nu deviază în sens negativ cu mai mult de 20 % față de valorile prescrise în prezentul regulament.

| 1.2.2. | În ceea ce privește gradientul de luminanță, devierea negativă poate fi:







  2,5 × Bo/cm | comparabilă cu | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| 3,0 × Bo/cm | comparabilă cu | 30 % |

1.2.2.

În ceea ce privește gradientul de luminanță, devierea negativă poate fi:

2,5 × Bo/cm

comparabilă cu

20 %

3,0 × Bo/cm

comparabilă cu

30 %

| 1.2.3. | Dacă, în cazul unui dispozitiv echipat cu o sursă de lumină care poate fi înlocuită și în cazul în care rezultatele încercărilor descrise mai sus nu îndeplinesc cerințele, încercările privind dispozitivele se repetă utilizând o altă lampă cu filament etalon. |
| --- | --- |

1.2.3.

Dacă, în cazul unui dispozitiv echipat cu o sursă de lumină care poate fi înlocuită și în cazul în care rezultatele încercărilor descrise mai sus nu îndeplinesc cerințele, încercările privind dispozitivele se repetă utilizând o altă lampă cu filament etalon.

| 1.2.4. | Dispozitivele cu defecte fizice nu sunt luate în considerare. |
| --- | --- |

1.2.4.

Dispozitivele cu defecte fizice nu sunt luate în considerare.

2.   PRIMA SELECTARE A EȘANTIOANELOR

La prima selectare a eșantioanelor sunt alese în mod aleatoriu patru dispozitive. Primul eșantion, constituit din două dispozitive, este marcat cu litera A, iar al doilea eșantion, constituit din două dispozitive, este marcat cu litera B.

2.1.   Conformitatea nu este contestată

| 2.1.1. | În urma procedurii de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea dispozitivelor de serie nu poate fi contestată în cazul în care deviația valorilor măsurate ale dispozitivelor în direcții nefavorabile este: |
| --- | --- |

2.1.1.

În urma procedurii de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea dispozitivelor de serie nu poate fi contestată în cazul în care deviația valorilor măsurate ale dispozitivelor în direcții nefavorabile este:

| 2.1.1.1. | eșantionul A







  A1: | un dispozitiv | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| un dispozitiv nu mai mult de | 20 % |
| A2: | ambele dispozitive mai mult de | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| treceți la eșantionul B | |

2.1.1.1.

eșantionul A

A1:

un dispozitiv

0 %

un dispozitiv nu mai mult de

20 %

A2:

ambele dispozitive mai mult de

0 %

dar nu mai mult de

20 %

treceți la eșantionul B

| 2.1.1.2. | eșantionul B







  B1: | ambele dispozitive | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.1.2.

eșantionul B

B1:

ambele dispozitive

0 %

2.2.   Conformitatea este contestată

| 2.2.1. | În urma procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea dispozitivelor de serie este contestată, iar fabricantului i se solicită să ia măsuri pentru ca producția acestuia să îndeplinească cerințele (aliniere) în cazul în care deviațiile valorilor măsurate sunt: |
| --- | --- |

2.2.1.

În urma procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea dispozitivelor de serie este contestată, iar fabricantului i se solicită să ia măsuri pentru ca producția acestuia să îndeplinească cerințele (aliniere) în cazul în care deviațiile valorilor măsurate sunt:

| 2.2.1.1. | eșantionul A







  A3: | un dispozitiv nu mai mult de | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| un dispozitiv mai mult de | 20 % |
| dar nu mai mult de | 30 % |

2.2.1.1.

eșantionul A

A3:

un dispozitiv nu mai mult de

20 %

un dispozitiv mai mult de

20 %

dar nu mai mult de

30 %

| 2.2.1.2. | eșantionul B







  B2: | în cazul A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| un dispozitiv mai mult de | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| un dispozitiv nu mai mult de | 30 % |

2.2.1.2.

eșantionul B

B2:

în cazul A2

un dispozitiv mai mult de

0 %

dar nu mai mult de

20 %

un dispozitiv nu mai mult de

30 %

| B3: | în cazul A2 | |
| --- | --- | --- |
| un dispozitiv | 0 % |
| un dispozitiv mai mult de | 20 % |
| dar nu mai mult de | 30 % |

B3:

în cazul A2

un dispozitiv

0 %

un dispozitiv mai mult de

20 %

dar nu mai mult de

30 %

2.3.   Omologare retrasă

Se contestă conformitatea și se aplică punctul 11 în cazul în care, în urma procedurii de selectare a eșantioanelor prevăzută în figura 1 din prezenta anexă, deviațiile valorilor măsurate sunt:

| 2.3.1. | eșantionul A







  A4: | un dispozitiv nu mai mult de | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| un dispozitiv mai mult de | 30 % |
| A5: | ambele dispozitive mai mult de | 20 % |

2.3.1.

eșantionul A

A4:

un dispozitiv nu mai mult de

20 %

un dispozitiv mai mult de

30 %

A5:

ambele dispozitive mai mult de

20 %

| 2.3.2. | eșantionul B







  B4: | în cazul A2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| un dispozitiv mai mult de | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| un dispozitiv mai mult de | 20 % |
| B5: | în cazul A2 | |
| ambele dispozitive mai mult de | 20 % |
| B6: | în cazul A2 | |
| un dispozitiv | 0 % |
| un dispozitiv mai mult de | 30 % |

2.3.2.

eșantionul B

B4:

în cazul A2

un dispozitiv mai mult de

0 %

dar nu mai mult de

20 %

un dispozitiv mai mult de

20 %

B5:

în cazul A2

ambele dispozitive mai mult de

20 %

B6:

în cazul A2

un dispozitiv

0 %

un dispozitiv mai mult de

30 %

3.   REPETAREA PROCEDURII DE SELECTARE A EȘANTIOANELOR

În cazurile A3, B2, B3 este necesară repetarea procedurii de selectare a eșantioanelor, fiind ales al treilea eșantion C, format din două dispozitive, și al patrulea eșantion D, format din două dispozitive, selectate din stocul fabricat după aliniere, în termen de două luni de la notificare.

3.1.   Conformitatea nu este contestată

| 3.1.1. | În urma procedurii de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea dispozitivelor de serie nu poate fi contestată în cazul în care deviațiile valorilor măsurate ale dispozitivelor sunt: |
| --- | --- |

3.1.1.

În urma procedurii de selectare a eșantioanelor indicată în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea dispozitivelor de serie nu poate fi contestată în cazul în care deviațiile valorilor măsurate ale dispozitivelor sunt:

| 3.1.1.1. | eșantionul C







  C1: | un dispozitiv | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| un dispozitiv nu mai mult de | 20 % |
| C2: | ambele dispozitive mai mult de | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| treceți la eșantionul D | |

3.1.1.1.

eșantionul C

C1:

un dispozitiv

0 %

un dispozitiv nu mai mult de

20 %

C2:

ambele dispozitive mai mult de

0 %

dar nu mai mult de

20 %

treceți la eșantionul D

| 3.1.1.2. | eșantionul D







  D1: | în cazul C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| ambele dispozitive | 0 % |

3.1.1.2.

eșantionul D

D1:

în cazul C2

ambele dispozitive

0 %

3.2.   Conformitatea este contestată

| 3.2.1. | În urma procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea dispozitivelor de serie este contestată, iar fabricantului i se solicită să ia măsuri pentru ca producția acestuia să îndeplinească cerințele (aliniere) în cazul în care deviațiile valorilor măsurate sunt: |
| --- | --- |

3.2.1.

În urma procedurii de eșantionare indicate în figura 1 din prezenta anexă, conformitatea dispozitivelor de serie este contestată, iar fabricantului i se solicită să ia măsuri pentru ca producția acestuia să îndeplinească cerințele (aliniere) în cazul în care deviațiile valorilor măsurate sunt:

| 3.2.1.1. | eșantionul D







  D2: | în cazul C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| un dispozitiv mai mult de | 0 % |
| dar nu mai mult de | 20 % |
| un dispozitiv nu mai mult de | 20 % |

3.2.1.1.

eșantionul D

D2:

în cazul C2

un dispozitiv mai mult de

0 %

dar nu mai mult de

20 %

un dispozitiv nu mai mult de

20 %

3.3.   Omologare retrasă

Se contestă conformitatea și se aplică punctul 11 în cazul în care, în urma procedurii de selectare a eșantioanelor prevăzută în figura 1 din prezenta anexă, deviațiile valorilor măsurate ale dispozitivelor sunt:

| 3.3.1. | eșantionul C







  C3: | un dispozitiv nu mai mult de | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| un dispozitiv mai mult de | 20 % |
| C4: | ambele dispozitive mai mult de | 20 % |

3.3.1.

eșantionul C

C3:

un dispozitiv nu mai mult de

20 %

un dispozitiv mai mult de

20 %

C4:

ambele dispozitive mai mult de

20 %

| 3.3.2. | eșantionul D







  D3: | în cazul C2 | |
| --- | --- | --- | --- |
| un dispozitiv 0 sau mai mult de | 0 % |
| un dispozitiv mai mult de | 20 % |

3.3.2.

eșantionul D

D3:

în cazul C2

un dispozitiv 0 sau mai mult de

0 %

un dispozitiv mai mult de

20 %

Figura 1

Image

---

31.1.2009

| 31.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 31/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 31/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---