# Uradni list L 8/2009

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 8 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5213. januar 2009 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 8

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5213. januar 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 17/2009 z dne 12. januarja 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (
  1
  ) | 3 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 17/2009 z dne 12. januarja 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

DIREKTIVE

*

Direktiva 2008/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (
  1
  )

1

3

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/14/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 17. decembra 2008 o spremembi Odločbe 2006/636/ES o določitvi letne razdelitve zneska podpore Skupnosti za razvoj podeželja po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8370) | 22 |
| | | 2009/15/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 19. decembra 2008 o zavrnitvi vloge za vpis v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb iz Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (Džiugas) (ZGO)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8423) | 24 |
| | | 2009/16/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 19. decembra 2008 o zavrnitvi vloge za vpis v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb iz Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (Germantas) (ZGO)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8430) | 25 |
| | | 2009/17/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 19. decembra 2008 o ustanovitvi Odbora strokovnjakov za napotitev delavcev na delo | 26 |
| | | 2009/18/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. decembra 2008 o skladnosti standarda EN 1273:2005 v zvezi z otroškimi hojcami s splošno varnostno zahtevo Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta in objavi sklicevanja na standard v Uradnem listu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8616)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2009/19/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 9. januarja 2009 o spremembi Odločbe Komisije 2008/655/ES o odobritvi načrtov cepljenja v izrednih okoliščinah proti bolezni modrikastega jezika v nekaterih državah članicah in določitvi finančnega prispevka Skupnosti za leti 2007 in 2008
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8966) | 31 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/14/ES

*

Odločba Komisije z dne 17. decembra 2008 o spremembi Odločbe 2006/636/ES o določitvi letne razdelitve zneska podpore Skupnosti za razvoj podeželja po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8370)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8370)

22

2009/15/ES

*

Odločba Komisije z dne 19. decembra 2008 o zavrnitvi vloge za vpis v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb iz Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (Džiugas) (ZGO)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8423)

Džiugas

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8423)

24

2009/16/ES

*

Odločba Komisije z dne 19. decembra 2008 o zavrnitvi vloge za vpis v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb iz Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (Germantas) (ZGO)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8430)

Germantas

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8430)

25

2009/17/ES

*

Sklep Komisije z dne 19. decembra 2008 o ustanovitvi Odbora strokovnjakov za napotitev delavcev na delo

26

2009/18/ES

*

Odločba Komisije z dne 22. decembra 2008 o skladnosti standarda EN 1273:2005 v zvezi z otroškimi hojcami s splošno varnostno zahtevo Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta in objavi sklicevanja na standard v Uradnem listu
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8616)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8616)

1

29

2009/19/ES

*

Odločba Komisije z dne 9. januarja 2009 o spremembi Odločbe Komisije 2008/655/ES o odobritvi načrtov cepljenja v izrednih okoliščinah proti bolezni modrikastega jezika v nekaterih državah članicah in določitvi finančnega prispevka Skupnosti za leti 2007 in 2008
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8966)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8966)

31

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 543/2008 z dne 16. junija 2008 o uvedbi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede tržnih standardov za perutninsko meso (UL L 157, 17.6.2008) | 33 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 543/2008 z dne 16. junija 2008 o uvedbi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede tržnih standardov za perutninsko meso (UL L 157, 17.6.2008)

33

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 13.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 8/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 8/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 17/2009

z dne 12. januarja 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. januarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. januarja 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 52,1 |
| TN | 134,4 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 104,1 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 110,0 |
| TR | 151,4 |
| ZZ | 142,9 |
| 0709 90 70 | MA | 87,6 |
| TR | 113,3 |
| ZZ | 100,5 |
| 0805 10 20 | EG | 53,0 |
| IL | 55,0 |
| MA | 62,8 |
| TR | 77,9 |
| ZA | 44,1 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 20 10 | MA | 65,7 |
| ZZ | 65,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 55,3 |
| IL | 70,0 |
| TR | 52,7 |
| ZZ | 59,3 |
| 0805 50 10 | EG | 47,1 |
| MA | 57,3 |
| TR | 56,4 |
| ZZ | 53,6 |
| 0808 10 80 | CA | 87,4 |
| CN | 95,7 |
| MK | 35,0 |
| US | 114,6 |
| ZZ | 83,2 |
| 0808 20 50 | CN | 57,4 |
| US | 115,7 |
| ZZ | 86,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

52,1

TN

134,4

TR

125,7

ZZ

104,1

0707 00 05

JO

167,2

MA

110,0

TR

151,4

ZZ

142,9

0709 90 70

MA

87,6

TR

113,3

ZZ

100,5

0805 10 20

EG

53,0

IL

55,0

MA

62,8

TR

77,9

ZA

44,1

ZZ

58,6

0805 20 10

MA

65,7

ZZ

65,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

55,3

IL

70,0

TR

52,7

ZZ

59,3

0805 50 10

EG

47,1

MA

57,3

TR

56,4

ZZ

53,6

0808 10 80

CA

87,4

CN

95,7

MK

35,0

US

114,6

ZZ

83,2

0808 20 50

CN

57,4

US

115,7

ZZ

86,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 13.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 8/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 8/3

---

DIREKTIVA 2008/101/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 19. novembra 2008

o spremembi Direktive 2003/87/ES zaradi vključitve letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 175(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (4) je bil vzpostavljen sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti, da bi se pospešilo zmanjševanje emisij toplogrednih plinov na stroškovno in ekonomsko učinkovit način. |
| --- | --- |

(1)

Z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (4) je bil vzpostavljen sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti, da bi se pospešilo zmanjševanje emisij toplogrednih plinov na stroškovno in ekonomsko učinkovit način.

| (2) | Temeljni cilj Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki je bila v imenu Evropske skupnosti odobrena s Sklepom Sveta 94/69/ES (5), je doseči ustalitev koncentracije toplogrednih plinov v ozračju na ravni, ki bo preprečila nevarno antropogeno poseganje v podnebje. |
| --- | --- |

(2)

Temeljni cilj Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), ki je bila v imenu Evropske skupnosti odobrena s Sklepom Sveta 94/69/ES (5), je doseči ustalitev koncentracije toplogrednih plinov v ozračju na ravni, ki bo preprečila nevarno antropogeno poseganje v podnebje.

| (3) | Evropski svet je 8. in 9. marca 2007 v Bruslju poudaril ključni pomen uresničitve strateškega cilja za omejitev zvišanja povprečne svetovne temperature za največ 2 °C v primerjavi s predindustrijsko ravnijo. Najnovejši znanstveni izsledki, o katerih je poročal Medvladni forum o podnebnih spremembah (IPCC), še jasneje dokazujejo, da negativni učinki podnebnih sprememb predstavljajo vse večjo nevarnost za ekosistem, pridelavo hrane, doseganje trajnostnega razvoja in razvojnih ciljev tisočletja ter zdravje in varnost ljudi. Ohranjanje uresničljivosti cilja, tj. omejitev zvišanja temperature za največ 2 °C, zahteva stabilizacijo koncentracije toplogrednih plinov v ozračju na ravni okoli 450 ppmv ekvivalenta CO2, zato se bodo morale globalne emisije toplogrednih plinov v naslednjih 10 do 15 letih ustaliti, do leta 2050 pa bistveno znižati, in sicer za najmanj 50 % v primerjavi z ravnijo iz leta 1990. |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet je 8. in 9. marca 2007 v Bruslju poudaril ključni pomen uresničitve strateškega cilja za omejitev zvišanja povprečne svetovne temperature za največ 2 °C v primerjavi s predindustrijsko ravnijo. Najnovejši znanstveni izsledki, o katerih je poročal Medvladni forum o podnebnih spremembah (IPCC), še jasneje dokazujejo, da negativni učinki podnebnih sprememb predstavljajo vse večjo nevarnost za ekosistem, pridelavo hrane, doseganje trajnostnega razvoja in razvojnih ciljev tisočletja ter zdravje in varnost ljudi. Ohranjanje uresničljivosti cilja, tj. omejitev zvišanja temperature za največ 2 °C, zahteva stabilizacijo koncentracije toplogrednih plinov v ozračju na ravni okoli 450 ppmv ekvivalenta CO2, zato se bodo morale globalne emisije toplogrednih plinov v naslednjih 10 do 15 letih ustaliti, do leta 2050 pa bistveno znižati, in sicer za najmanj 50 % v primerjavi z ravnijo iz leta 1990.

| (4) | Evropski svet je poudaril, da je Evropska unija zavezana k preoblikovanju Evrope v energetsko visoko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami toplogrednih plinov in sprejel odločno zavezo, da bo EU do sklenitve globalnega in celovitega sporazuma za obdobje po letu 2012 sama do leta 2020 dosegla najmanj 20 % znižanje emisij toplogrednih plinov v primerjavi z ravnijo iz leta 1990. Omejitev emisij toplogrednih plinov iz letalstva je ključni prispevek v skladu s to zavezo. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je poudaril, da je Evropska unija zavezana k preoblikovanju Evrope v energetsko visoko učinkovito gospodarstvo z nizkimi emisijami toplogrednih plinov in sprejel odločno zavezo, da bo EU do sklenitve globalnega in celovitega sporazuma za obdobje po letu 2012 sama do leta 2020 dosegla najmanj 20 % znižanje emisij toplogrednih plinov v primerjavi z ravnijo iz leta 1990. Omejitev emisij toplogrednih plinov iz letalstva je ključni prispevek v skladu s to zavezo.

| (5) | Evropski svet je poudaril, da je EU zavezana k doseganju globalnega in vseobsegajočega sporazuma za znižanje emisij toplogrednih plinov za obdobje po letu 2012, kot učinkovitega, smotrnega in nepristranskega odziva, in sicer v obsegu, ki je potreben za reševanje izzivov podnebnih sprememb. EU je potrdila cilj, da se do leta 2020 emisije toplogrednih plinov znižajo za 30 % v primerjavi z ravnijo iz leta 1990, s čimer želi prispevati h globalnemu in vseobsegajočemu sporazumu za obdobje po letu 2012, pod pogojem, da se druge razvite države zavežejo k primerljivemu znižanju emisij in da je prispevek gospodarsko naprednejših držav v razvoju sorazmeren njihovim odgovornostim in zmogljivostim. EU je še vedno vodilna v pogajanjih o ambicioznem mednarodnem sporazumu glede omejitve globalnega dviga temperature za največ 2 °C; pri doseganju tega cilja je spodbuden napredek, dosežen decembra 2007 na 13. zasedanju Konference pogodbenic UNFCCC na Baliju. EU bo skušala zagotoviti, da bo tak globalen sporazum vključeval ukrepe za znižanje emisij toplogrednih plinov iz letalstva; v tem primeru bi Komisija morala preučiti katere spremembe te direktive so potrebne, v kolikor se uporablja za operatorje zrakoplova. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet je poudaril, da je EU zavezana k doseganju globalnega in vseobsegajočega sporazuma za znižanje emisij toplogrednih plinov za obdobje po letu 2012, kot učinkovitega, smotrnega in nepristranskega odziva, in sicer v obsegu, ki je potreben za reševanje izzivov podnebnih sprememb. EU je potrdila cilj, da se do leta 2020 emisije toplogrednih plinov znižajo za 30 % v primerjavi z ravnijo iz leta 1990, s čimer želi prispevati h globalnemu in vseobsegajočemu sporazumu za obdobje po letu 2012, pod pogojem, da se druge razvite države zavežejo k primerljivemu znižanju emisij in da je prispevek gospodarsko naprednejših držav v razvoju sorazmeren njihovim odgovornostim in zmogljivostim. EU je še vedno vodilna v pogajanjih o ambicioznem mednarodnem sporazumu glede omejitve globalnega dviga temperature za največ 2 °C; pri doseganju tega cilja je spodbuden napredek, dosežen decembra 2007 na 13. zasedanju Konference pogodbenic UNFCCC na Baliju. EU bo skušala zagotoviti, da bo tak globalen sporazum vključeval ukrepe za znižanje emisij toplogrednih plinov iz letalstva; v tem primeru bi Komisija morala preučiti katere spremembe te direktive so potrebne, v kolikor se uporablja za operatorje zrakoplova.

| (6) | 14. februarja 2007 je Evropski parlament sprejel resolucijo o podnebnih spremembah (6), v kateri je navedel cilj omejitve povprečnega svetovnega dviga temperature na 2 °C nad ravnijo pred industrializacijo in pozval EU, naj ohrani svojo vodilno vlogo v pogajanjih, da bi določili mednarodni okvir za podnebne spremembe za obdobje po letu 2012 in pri prihodnjih razpravah s svojimi mednarodnimi partnerji ohranili visoko zastavljene cilje ter je tudi poudaril, da je treba do leta 2020 zmanjšati skupne emisije industrializiranih držav za 30 % v primerjavi s količino emisij leta 1990, da bi do leta 2050 dosegli zmanjšanje med 60 in 80 %. |
| --- | --- |

(6)

14. februarja 2007 je Evropski parlament sprejel resolucijo o podnebnih spremembah (6), v kateri je navedel cilj omejitve povprečnega svetovnega dviga temperature na 2 °C nad ravnijo pred industrializacijo in pozval EU, naj ohrani svojo vodilno vlogo v pogajanjih, da bi določili mednarodni okvir za podnebne spremembe za obdobje po letu 2012 in pri prihodnjih razpravah s svojimi mednarodnimi partnerji ohranili visoko zastavljene cilje ter je tudi poudaril, da je treba do leta 2020 zmanjšati skupne emisije industrializiranih držav za 30 % v primerjavi s količino emisij leta 1990, da bi do leta 2050 dosegli zmanjšanje med 60 in 80 %.

| (7) | UNFCCC zahteva, da vse pogodbenice oblikujejo in izvajajo državne in po potrebi regionalne programe za ublažitev podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(7)

UNFCCC zahteva, da vse pogodbenice oblikujejo in izvajajo državne in po potrebi regionalne programe za ublažitev podnebnih sprememb.

| (8) | Kjotski protokol k UNFCCC, ki je bil v imenu Evropske skupnosti odobren z Odločbo Sveta 2002/358/ES (7), od razvitih držav zahteva, da si v okviru Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) prizadevajo za omejevanje ali znižanje emisij toplogrednih plinov iz letalstva, ki jih ne ureja Montrealski protokol. |
| --- | --- |

(8)

Kjotski protokol k UNFCCC, ki je bil v imenu Evropske skupnosti odobren z Odločbo Sveta 2002/358/ES (7), od razvitih držav zahteva, da si v okviru Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) prizadevajo za omejevanje ali znižanje emisij toplogrednih plinov iz letalstva, ki jih ne ureja Montrealski protokol.

| (9) | Čeprav Skupnost ni pogodbenica Čikaške konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944 (Čikaška konvencija), so vse države članice pogodbenice navedene konvencije in hkrati članice ICAO. Države članice podpirajo sodelovanje z drugimi državami v ICAO na področju razvoja ukrepov za zmanjšanje vplivov letalstva na podnebne spremembe, vključno s tržnimi instrumenti. Na Odboru ICAO za letalstvo in varstvo okolja se je na šestem zasedanju leta 2004 dogovorilo, da sistem trgovanja z emisijami iz letalstva, zasnovan na novem pravnem instrumentu pod okriljem ICAO, ni dovolj privlačen, da bi se z njim nadaljevalo. Zato v Resoluciji 35-5, sprejeti na 35. skupščini ICAO septembra 2004, ni bil predlagan nov pravni instrument, ampak se je podprlo odprto trgovanje z emisijami in možnost za države, da emisije iz mednarodnega letalstva vključijo v sisteme trgovanja z emisijami. V Dodatku L k Resoluciji A36-22, sprejeti na 36. skupščini ICAO septembra 2007, so države pogodbenice pozvane, naj ne izvajajo sistema za trgovanje z emisijami za operatorje zrakoplovov drugih držav pogodbenic, razen na podlagi medsebojnega dogovora teh držav. Ob opozorilu, da Čikaška konvencija izrecno priznava pravico vseh pogodbenic, da za zrakoplove vseh držav na nediskriminatorni osnovi uporabljajo lastne zakone in predpise s področja letalstva, so države članice Evropske skupnosti in petnajst drugih evropskih držav vložile pridržek glede te resolucije in si pridržale pravico, da v skladu s Čikaško konvencijo sprejmejo in uporabijo nediskriminatorne tržne ukrepe za vse operatorje zrakoplovov vseh držav, ki izvajajo storitve v, iz ali lete znotraj njihovega ozemlja. |
| --- | --- |

(9)

Čeprav Skupnost ni pogodbenica Čikaške konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu iz leta 1944 (Čikaška konvencija), so vse države članice pogodbenice navedene konvencije in hkrati članice ICAO. Države članice podpirajo sodelovanje z drugimi državami v ICAO na področju razvoja ukrepov za zmanjšanje vplivov letalstva na podnebne spremembe, vključno s tržnimi instrumenti. Na Odboru ICAO za letalstvo in varstvo okolja se je na šestem zasedanju leta 2004 dogovorilo, da sistem trgovanja z emisijami iz letalstva, zasnovan na novem pravnem instrumentu pod okriljem ICAO, ni dovolj privlačen, da bi se z njim nadaljevalo. Zato v Resoluciji 35-5, sprejeti na 35. skupščini ICAO septembra 2004, ni bil predlagan nov pravni instrument, ampak se je podprlo odprto trgovanje z emisijami in možnost za države, da emisije iz mednarodnega letalstva vključijo v sisteme trgovanja z emisijami. V Dodatku L k Resoluciji A36-22, sprejeti na 36. skupščini ICAO septembra 2007, so države pogodbenice pozvane, naj ne izvajajo sistema za trgovanje z emisijami za operatorje zrakoplovov drugih držav pogodbenic, razen na podlagi medsebojnega dogovora teh držav. Ob opozorilu, da Čikaška konvencija izrecno priznava pravico vseh pogodbenic, da za zrakoplove vseh držav na nediskriminatorni osnovi uporabljajo lastne zakone in predpise s področja letalstva, so države članice Evropske skupnosti in petnajst drugih evropskih držav vložile pridržek glede te resolucije in si pridržale pravico, da v skladu s Čikaško konvencijo sprejmejo in uporabijo nediskriminatorne tržne ukrepe za vse operatorje zrakoplovov vseh držav, ki izvajajo storitve v, iz ali lete znotraj njihovega ozemlja.

| (10) | V šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti, vzpostavljenem s Sklepom št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), je predvideno, da se v Skupnosti opredelijo in sprejmejo posebni ukrepi za znižanje emisij toplogrednih plinov iz letalstva, če ICAO teh ukrepov ne bo sprejela do leta 2002. V sklepih, sprejetih oktobra 2002, decembra 2003 in oktobra 2004, je Svet večkrat pozval Komisijo, da predlaga ukrepe za zmanjšanje vpliva mednarodnega zračnega prometa na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

(10)

V šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti, vzpostavljenem s Sklepom št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8), je predvideno, da se v Skupnosti opredelijo in sprejmejo posebni ukrepi za znižanje emisij toplogrednih plinov iz letalstva, če ICAO teh ukrepov ne bo sprejela do leta 2002. V sklepih, sprejetih oktobra 2002, decembra 2003 in oktobra 2004, je Svet večkrat pozval Komisijo, da predlaga ukrepe za zmanjšanje vpliva mednarodnega zračnega prometa na podnebne spremembe.

| (11) | Politike in ukrepe bi bilo treba izvajati na ravni držav članic in Skupnosti v vseh sektorjih gospodarstva Skupnosti, da bi tako dosegli potrebno znatno zmanjšanje emisij. Če bo vpliv letalskega sektorja na podnebne spremembe še naprej naraščal s sedanjo stopnjo, bi lahko bistveno oslabil dosežena zmanjšanja drugih sektorjev v boju proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

(11)

Politike in ukrepe bi bilo treba izvajati na ravni držav članic in Skupnosti v vseh sektorjih gospodarstva Skupnosti, da bi tako dosegli potrebno znatno zmanjšanje emisij. Če bo vpliv letalskega sektorja na podnebne spremembe še naprej naraščal s sedanjo stopnjo, bi lahko bistveno oslabil dosežena zmanjšanja drugih sektorjev v boju proti podnebnim spremembam.

| (12) | V sporočilu z dne 27. septembra 2005 Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Zmanjševanje vpliva letalstva na podnebne spremembe“ je Komisija opredelila strategijo za zmanjšanje vpliva letalstva na podnebje. V strategiji je kot del celovitega svežnja ukrepov predlagana vključitev letalstva v sistem Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisij toplogrednih plinov, kot del druge faze Evropskega programa o podnebnih spremembah pa je določena ustanovitev delovne skupine za letalstvo, ki bi jo sestavljalo več zainteresiranih strani in bi preučevala načine za vključitev letalstva v sistem Skupnosti. Svet je v svojih sklepih z dne 2. decembra 2005 potrdil, da je z gospodarskega in okoljskega vidika vključitev letalskega sektorja v sistem Skupnosti najboljši način za nadaljevanje dela, in pozval Komisijo, da do konca leta 2006 predloži zakonodajni predlog. Evropski parlament je v resoluciji z dne 4. julija 2006 o zmanjševanju vpliva letalstva na podnebne spremembe (9) ugotovil, da lahko trgovanje z emisijami predstavlja del celovitega svežnja ukrepov za obravnavo vplivov letalstva na podnebje, če je ukrep ustrezno načrtovan. |
| --- | --- |

(12)

V sporočilu z dne 27. septembra 2005 Svetu, Evropskemu parlamentu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Zmanjševanje vpliva letalstva na podnebne spremembe“ je Komisija opredelila strategijo za zmanjšanje vpliva letalstva na podnebje. V strategiji je kot del celovitega svežnja ukrepov predlagana vključitev letalstva v sistem Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisij toplogrednih plinov, kot del druge faze Evropskega programa o podnebnih spremembah pa je določena ustanovitev delovne skupine za letalstvo, ki bi jo sestavljalo več zainteresiranih strani in bi preučevala načine za vključitev letalstva v sistem Skupnosti. Svet je v svojih sklepih z dne 2. decembra 2005 potrdil, da je z gospodarskega in okoljskega vidika vključitev letalskega sektorja v sistem Skupnosti najboljši način za nadaljevanje dela, in pozval Komisijo, da do konca leta 2006 predloži zakonodajni predlog. Evropski parlament je v resoluciji z dne 4. julija 2006 o zmanjševanju vpliva letalstva na podnebne spremembe (9) ugotovil, da lahko trgovanje z emisijami predstavlja del celovitega svežnja ukrepov za obravnavo vplivov letalstva na podnebje, če je ukrep ustrezno načrtovan.

| (13) | Obsežni paket ukrepov bi moral vključevati tudi operativne in tehnološke ukrepe. Izboljšanje upravljanja zračnega prometa v okviru Enotnega evropskega neba in programov SESAR bi lahko pripomogel k splošnem povečanju učinkovitosti porabe goriv do 12 %. Raziskovanje novih tehnologij, vključno z metodami za izboljšanje učinkovitosti goriv pri zrakoplovih, lahko še dodatno zmanjša emisije iz letalstva. |
| --- | --- |

(13)

Obsežni paket ukrepov bi moral vključevati tudi operativne in tehnološke ukrepe. Izboljšanje upravljanja zračnega prometa v okviru Enotnega evropskega neba in programov SESAR bi lahko pripomogel k splošnem povečanju učinkovitosti porabe goriv do 12 %. Raziskovanje novih tehnologij, vključno z metodami za izboljšanje učinkovitosti goriv pri zrakoplovih, lahko še dodatno zmanjša emisije iz letalstva.

| (14) | Cilj sprememb Direktive 2003/87/ES s to direktivo je zmanjšati vpliv podnebnih sprememb, ki se pripisujejo letalstvu, z vključitvijo emisij iz dejavnosti letalstva v sistem Skupnosti. |
| --- | --- |

(14)

Cilj sprememb Direktive 2003/87/ES s to direktivo je zmanjšati vpliv podnebnih sprememb, ki se pripisujejo letalstvu, z vključitvijo emisij iz dejavnosti letalstva v sistem Skupnosti.

| (15) | Operatorji zrakoplovov imajo najbolj neposreden nadzor nad vrsto zrakoplovov v uporabi in načinom letenja, zato bi morali biti odgovorni za spoštovanje obveznosti, predpisanih v tej direktivi, vključno z obveznostjo, da pripravijo načrt za spremljanje ter v skladu s tem načrtom spremljajo emisije in o njih poročajo. Operator zrakoplova se lahko prepozna s pomočjo oznake ICAO ali kakršne koli druge priznane oznake, ki se uporablja za prepoznavanje leta. Če identiteta operatorja zrakoplova ni znana, bi se moral kot operator zrakoplova šteti lastnik zrakoplova, razen če dokaže, da je bil operator zrakoplova druga oseba. |
| --- | --- |

(15)

Operatorji zrakoplovov imajo najbolj neposreden nadzor nad vrsto zrakoplovov v uporabi in načinom letenja, zato bi morali biti odgovorni za spoštovanje obveznosti, predpisanih v tej direktivi, vključno z obveznostjo, da pripravijo načrt za spremljanje ter v skladu s tem načrtom spremljajo emisije in o njih poročajo. Operator zrakoplova se lahko prepozna s pomočjo oznake ICAO ali kakršne koli druge priznane oznake, ki se uporablja za prepoznavanje leta. Če identiteta operatorja zrakoplova ni znana, bi se moral kot operator zrakoplova šteti lastnik zrakoplova, razen če dokaže, da je bil operator zrakoplova druga oseba.

| (16) | Za preprečitev izkrivljanja konkurence in izboljšanje okoljske učinkovitosti bi morale biti od leta 2012 vključene emisije iz vseh dohodnih in odhodnih letov z letališč Skupnosti. |
| --- | --- |

(16)

Za preprečitev izkrivljanja konkurence in izboljšanje okoljske učinkovitosti bi morale biti od leta 2012 vključene emisije iz vseh dohodnih in odhodnih letov z letališč Skupnosti.

| (17) | Skupnost in države članice bi si morale še naprej prizadevati, da dosežejo dogovor o globalnih ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz letalstva. Sistem Skupnosti bi se lahko uporabil kot model za trgovanje z emisijami po svetu. Skupnost in države članice bi morale biti med izvajanjem te direktive še naprej v stiku s tretjimi stranmi in bi morale spodbujati tretje države, da sprejmejo enakovredne ukrepe. Če tretja država sprejme ukrepe, ki imajo glede zmanjšanja vpliva dohodnih letov v Skupnosti na podnebje vsaj enakovreden okoljski vpliv kot ta direktiva, bi morala Komisija po posvetovanju z zadevno tretjo državo preučiti možnosti za zagotovitev optimalnega součinkovanja med sistemom Skupnosti in ukrepi te države. Sistemi trgovanja z emisijami, ki jih razvijajo v tretjih državah, v zvezi z vključitvijo letalstva počasi že začenjajo omogočati optimalno součinkovanje s sistemom Skupnosti. Korak naprej v smeri globalnega sporazuma bi lahko bili dvostranski dogovori o povezovanju sistema Skupnosti z drugimi sistemi trgovanja, da se oblikuje skupni sistem ali upošteva enakovredne ukrepe in tako prepreči podvajanje predpisov. Kadar se sprejmejo takšni dvostranski dogovori, Komisija lahko dopolni vrste letalskih dejavnosti, ki jih zajema sistem Skupnosti, vključno s posledičnimi prilagoditvami skupnega števila pravic, izdanih operaterjem zrakoplovov. |
| --- | --- |

(17)

Skupnost in države članice bi si morale še naprej prizadevati, da dosežejo dogovor o globalnih ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz letalstva. Sistem Skupnosti bi se lahko uporabil kot model za trgovanje z emisijami po svetu. Skupnost in države članice bi morale biti med izvajanjem te direktive še naprej v stiku s tretjimi stranmi in bi morale spodbujati tretje države, da sprejmejo enakovredne ukrepe. Če tretja država sprejme ukrepe, ki imajo glede zmanjšanja vpliva dohodnih letov v Skupnosti na podnebje vsaj enakovreden okoljski vpliv kot ta direktiva, bi morala Komisija po posvetovanju z zadevno tretjo državo preučiti možnosti za zagotovitev optimalnega součinkovanja med sistemom Skupnosti in ukrepi te države. Sistemi trgovanja z emisijami, ki jih razvijajo v tretjih državah, v zvezi z vključitvijo letalstva počasi že začenjajo omogočati optimalno součinkovanje s sistemom Skupnosti. Korak naprej v smeri globalnega sporazuma bi lahko bili dvostranski dogovori o povezovanju sistema Skupnosti z drugimi sistemi trgovanja, da se oblikuje skupni sistem ali upošteva enakovredne ukrepe in tako prepreči podvajanje predpisov. Kadar se sprejmejo takšni dvostranski dogovori, Komisija lahko dopolni vrste letalskih dejavnosti, ki jih zajema sistem Skupnosti, vključno s posledičnimi prilagoditvami skupnega števila pravic, izdanih operaterjem zrakoplovov.

| (18) | V skladu z načelom boljše priprave zakonodaje bi bilo treba nekatere lete izvzeti iz sistema Skupnosti. Da bi se izognili nesorazmerni upravni obremenitvi bi morali iz sistema Skupnosti izvzeti operatorje v komercialnem zračnem prevozu, ki v treh zaporednih štirimesečnih obdobjih opravijo manj kot 243 letov na posamezno obdobje. To bi koristilo letalskim družbam, ki opravljajo omejeno število letov v okviru sistema Skupnosti, vključno letalskim družbam iz držav v razvoju. |
| --- | --- |

(18)

V skladu z načelom boljše priprave zakonodaje bi bilo treba nekatere lete izvzeti iz sistema Skupnosti. Da bi se izognili nesorazmerni upravni obremenitvi bi morali iz sistema Skupnosti izvzeti operatorje v komercialnem zračnem prevozu, ki v treh zaporednih štirimesečnih obdobjih opravijo manj kot 243 letov na posamezno obdobje. To bi koristilo letalskim družbam, ki opravljajo omejeno število letov v okviru sistema Skupnosti, vključno letalskim družbam iz držav v razvoju.

| (19) | Letalstvo vpliva na svetovno podnebje z izpusti ogljikovega dioksida, dušikovih oksidov, vodnih hlapov ter sulfatnih in sajastih delcev. IPCC je ocenil, da je celotni vpliv letalstva na podnebje sedaj približno dva- do štirikrat večji kot učinek njihovih preteklih emisij ogljikovega dioksida. Nedavne raziskave Skupnosti kažejo, da bi bil lahko celotni vpliv letalstva na podnebje približno dvakrat večji od vpliva samega ogljikovega dioksida. Vendar nobena od teh ocen ne upošteva zelo negotovih učinkov cirusov. V skladu s členom 174(2) Pogodbe mora okoljska politika Skupnosti temeljiti na previdnostnem načelu. Dokler ne bo dosežen znanstveni napredek, bi bilo treba vse vplive letalstva obravnavati v največji možni meri. Emisije dušikovih oksidov bodo obravnavane v okviru druge zakonodaje, ki jo bo Komisija predložila v letu 2008. Treba bi bilo spodbujati raziskave nastajanja kondenzacijskih sledi in cirusov ter učinkovite ukrepe za njihovo ublažitev, vključno z operativnimi in tehničnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(19)

Letalstvo vpliva na svetovno podnebje z izpusti ogljikovega dioksida, dušikovih oksidov, vodnih hlapov ter sulfatnih in sajastih delcev. IPCC je ocenil, da je celotni vpliv letalstva na podnebje sedaj približno dva- do štirikrat večji kot učinek njihovih preteklih emisij ogljikovega dioksida. Nedavne raziskave Skupnosti kažejo, da bi bil lahko celotni vpliv letalstva na podnebje približno dvakrat večji od vpliva samega ogljikovega dioksida. Vendar nobena od teh ocen ne upošteva zelo negotovih učinkov cirusov. V skladu s členom 174(2) Pogodbe mora okoljska politika Skupnosti temeljiti na previdnostnem načelu. Dokler ne bo dosežen znanstveni napredek, bi bilo treba vse vplive letalstva obravnavati v največji možni meri. Emisije dušikovih oksidov bodo obravnavane v okviru druge zakonodaje, ki jo bo Komisija predložila v letu 2008. Treba bi bilo spodbujati raziskave nastajanja kondenzacijskih sledi in cirusov ter učinkovite ukrepe za njihovo ublažitev, vključno z operativnimi in tehničnimi ukrepi.

| (20) | Za preprečitev izkrivljanja konkurence bi bilo treba določiti usklajeno metodo za določanje skupne količine pravic, ki bo izdana, in za razdeljevanje pravic operatorjem zrakoplovov. Delež pravic bo dodeljen na dražbi v skladu s pravili, ki jih bo pripravila Komisija. Treba bi bilo določiti posebno rezervo pravic, da bi novim operatorjem zrakoplovov zagotovili dostop do trga in da bi pomagali operatorjem zrakoplovov, kadar pri svojih dejavnostih dosežejo visok porast števila tonskih kilometrov. Operatorjem zrakoplovov, ki prenehajo delovati, bi se morale pravice izdajati do konca obdobja, za katerega so jim že bile dodeljene pravice brez obveznosti plačila. |
| --- | --- |

(20)

Za preprečitev izkrivljanja konkurence bi bilo treba določiti usklajeno metodo za določanje skupne količine pravic, ki bo izdana, in za razdeljevanje pravic operatorjem zrakoplovov. Delež pravic bo dodeljen na dražbi v skladu s pravili, ki jih bo pripravila Komisija. Treba bi bilo določiti posebno rezervo pravic, da bi novim operatorjem zrakoplovov zagotovili dostop do trga in da bi pomagali operatorjem zrakoplovov, kadar pri svojih dejavnostih dosežejo visok porast števila tonskih kilometrov. Operatorjem zrakoplovov, ki prenehajo delovati, bi se morale pravice izdajati do konca obdobja, za katerega so jim že bile dodeljene pravice brez obveznosti plačila.

| (21) | Primerna je popolna uskladitev deleža pravic, brezplačno izdanih vsem operatorjem zrakoplovov, ki sodelujejo v sistemu Skupnosti, da bi operatorjem zrakoplovov zagotovili enake pogoje ob upoštevanju, da bo letalske dejavnosti vsakega operatorja zrakoplova v EU, iz nje in znotraj nje nadzorovala ena država članica ter da bodo urejene z nediskriminatornimi določbami dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih s tretjimi državami. |
| --- | --- |

(21)

Primerna je popolna uskladitev deleža pravic, brezplačno izdanih vsem operatorjem zrakoplovov, ki sodelujejo v sistemu Skupnosti, da bi operatorjem zrakoplovov zagotovili enake pogoje ob upoštevanju, da bo letalske dejavnosti vsakega operatorja zrakoplova v EU, iz nje in znotraj nje nadzorovala ena država članica ter da bodo urejene z nediskriminatornimi določbami dvostranskih sporazumov o zračnih prevozih s tretjimi državami.

| (22) | Letalstvo prispeva k skupnemu vplivu človekovih dejavnosti na podnebne spremembe in vpliv emisij toplogrednih plinov iz zrakoplovov na okolje je mogoče zajeziti z ukrepi za obvladovanje podnebnih sprememb v EU in tretjih državah, zlasti v državah v razvoju, ter s financiranjem raziskav in razvoja za zajezitev in prilagoditev, vključno in zlasti na področju aeronavtike in zračnega prevoza. Države članice odločajo o vprašanjih nacionalne javne porabe v skladu z načelom subsidiarnosti. Brez poseganja v to stališče bi se morali prihodki, ustvarjeni z dražbo pravic, ali enak znesek, kadar je to potrebno zaradi prevladujočih proračunskih načel držav članic, kot sta enotnost in univerzalnost, uporabiti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, prilagoditev na vplive podnebnih sprememb v EU in tretjih državah, financiranje raziskav in razvoja za zajezitev in prilagoditev ter za kritje stroškov upravljanja sistema Skupnosti. Prihodke, ustvarjene z dražbo, bi bilo treba porabiti tudi za prevoz z nizkimi emisijami. Z iztržkom dražbe bi bilo treba financirati zlasti prispevke za Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije ter ukrepe za preprečevanje krčenja gozdov in lažje prilagajanje držav v razvoju. Določbe te direktive o uporabi prihodkov ne bi smele posegati v odločitve o uporabi prihodkov, ustvarjenih z dražbo pravic v širšem smislu splošnega pregleda Direktive 2003/87/ES. |
| --- | --- |

(22)

Letalstvo prispeva k skupnemu vplivu človekovih dejavnosti na podnebne spremembe in vpliv emisij toplogrednih plinov iz zrakoplovov na okolje je mogoče zajeziti z ukrepi za obvladovanje podnebnih sprememb v EU in tretjih državah, zlasti v državah v razvoju, ter s financiranjem raziskav in razvoja za zajezitev in prilagoditev, vključno in zlasti na področju aeronavtike in zračnega prevoza. Države članice odločajo o vprašanjih nacionalne javne porabe v skladu z načelom subsidiarnosti. Brez poseganja v to stališče bi se morali prihodki, ustvarjeni z dražbo pravic, ali enak znesek, kadar je to potrebno zaradi prevladujočih proračunskih načel držav članic, kot sta enotnost in univerzalnost, uporabiti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, prilagoditev na vplive podnebnih sprememb v EU in tretjih državah, financiranje raziskav in razvoja za zajezitev in prilagoditev ter za kritje stroškov upravljanja sistema Skupnosti. Prihodke, ustvarjene z dražbo, bi bilo treba porabiti tudi za prevoz z nizkimi emisijami. Z iztržkom dražbe bi bilo treba financirati zlasti prispevke za Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije ter ukrepe za preprečevanje krčenja gozdov in lažje prilagajanje držav v razvoju. Določbe te direktive o uporabi prihodkov ne bi smele posegati v odločitve o uporabi prihodkov, ustvarjenih z dražbo pravic v širšem smislu splošnega pregleda Direktive 2003/87/ES.

| (23) | O določbah o uporabi sredstev, pridobljenih z dražbo, bi bilo treba uradno obvestiti Komisijo. To uradno obvestilo držav članic ne odvezuje obveznosti iz člena 88(3) Pogodbe, da morajo sporočiti določene nacionalne ukrepe. Ta direktiva ne bi smela posegati v rezultate nadaljnjih postopkov dodelitve državne pomoči na podlagi členov 87 in 88 Pogodbe. |
| --- | --- |

(23)

O določbah o uporabi sredstev, pridobljenih z dražbo, bi bilo treba uradno obvestiti Komisijo. To uradno obvestilo držav članic ne odvezuje obveznosti iz člena 88(3) Pogodbe, da morajo sporočiti določene nacionalne ukrepe. Ta direktiva ne bi smela posegati v rezultate nadaljnjih postopkov dodelitve državne pomoči na podlagi členov 87 in 88 Pogodbe.

| (24) | Za povečanje stroškovne učinkovitosti sistema Skupnosti bi morali imeti operatorji zrakoplovov možnost uporabe potrjenih zmanjšanj emisij (CER) in enot zmanjšanja emisij (ERU) iz projektnih dejavnosti, da bi lahko izpolnili obveznosti predaje pravic do usklajene omejitve. Uporaba CER in ERU bi morala biti usklajena z merili za njihovo upoštevanje v sistemu trgovanja iz te direktive. Povprečje deležev, ki jih države članice določijo za uporabo CER in ERU v prvem ciljnem obdobju Kjotskega protokola, je približno 15 %. |
| --- | --- |

(24)

Za povečanje stroškovne učinkovitosti sistema Skupnosti bi morali imeti operatorji zrakoplovov možnost uporabe potrjenih zmanjšanj emisij (CER) in enot zmanjšanja emisij (ERU) iz projektnih dejavnosti, da bi lahko izpolnili obveznosti predaje pravic do usklajene omejitve. Uporaba CER in ERU bi morala biti usklajena z merili za njihovo upoštevanje v sistemu trgovanja iz te direktive. Povprečje deležev, ki jih države članice določijo za uporabo CER in ERU v prvem ciljnem obdobju Kjotskega protokola, je približno 15 %.

| (25) | Evropski svet je na zasedanju v Bruslju 13. in 14. marca 2008 v svojih sklepih priznal, da je v globalnem kontekstu konkurenčnih trgov tveganje povečanja emisij CO2 zadeva, ki jo je nujno treba preučiti in obravnavati v novi direktivi o sistemu trgovanja z emisijami, tako da je v primeru neuspešnih mednarodnih pogajanj vseeno mogoče ustrezno ukrepati. Mednarodni sporazum še naprej ostaja najboljši način obravnave tega vprašanja. |
| --- | --- |

(25)

Evropski svet je na zasedanju v Bruslju 13. in 14. marca 2008 v svojih sklepih priznal, da je v globalnem kontekstu konkurenčnih trgov tveganje povečanja emisij CO2 zadeva, ki jo je nujno treba preučiti in obravnavati v novi direktivi o sistemu trgovanja z emisijami, tako da je v primeru neuspešnih mednarodnih pogajanj vseeno mogoče ustrezno ukrepati. Mednarodni sporazum še naprej ostaja najboljši način obravnave tega vprašanja.

| (26) | Za zmanjšanje upravnih obremenitev operatorjev zrakoplovov bi morala biti za vsakega operatorja zrakoplova odgovorna ena država članica. Države članice bi morale zagotoviti, da operatorji zrakoplova, ki jim je bila izdana operativna licenca v navedeni državi članici, ali operatorji zrakoplova brez operativne licence ali ki so iz tretjih držav, katerih emisije v izhodiščnem letu je mogoče večinoma pripisati navedeni državi članici, ravnajo v skladu z zahtevami te direktive. Če operator zrakoplova ne izpolnjuje zahtev te direktive, z drugimi izvršilnimi ukrepi države članice upravljavke pa se ne zagotovi izpolnjevanja teh zahtev, bi morale države članice delovati solidarno. Država članica upravljavka bi zato morala imeti možnost od Komisije zahtevati, da kot skrajno možnost sprejme odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov za zadevnega operatorja zrakoplova na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(26)

Za zmanjšanje upravnih obremenitev operatorjev zrakoplovov bi morala biti za vsakega operatorja zrakoplova odgovorna ena država članica. Države članice bi morale zagotoviti, da operatorji zrakoplova, ki jim je bila izdana operativna licenca v navedeni državi članici, ali operatorji zrakoplova brez operativne licence ali ki so iz tretjih držav, katerih emisije v izhodiščnem letu je mogoče večinoma pripisati navedeni državi članici, ravnajo v skladu z zahtevami te direktive. Če operator zrakoplova ne izpolnjuje zahtev te direktive, z drugimi izvršilnimi ukrepi države članice upravljavke pa se ne zagotovi izpolnjevanja teh zahtev, bi morale države članice delovati solidarno. Država članica upravljavka bi zato morala imeti možnost od Komisije zahtevati, da kot skrajno možnost sprejme odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov za zadevnega operatorja zrakoplova na ravni Skupnosti.

| (27) | Zaradi ohranitve celovitosti sistema vodenja računov za sistem Skupnosti in glede na to, da emisije iz mednarodnega letalstva niso vključene v obveznosti držav članic iz Kjotskega protokola, bi bilo treba pravice, dodeljene letalskemu sektorju, uporabljati le za izpolnitev obveznosti operatorjev zrakoplovov, da predajo pravice iz te direktive. |
| --- | --- |

(27)

Zaradi ohranitve celovitosti sistema vodenja računov za sistem Skupnosti in glede na to, da emisije iz mednarodnega letalstva niso vključene v obveznosti držav članic iz Kjotskega protokola, bi bilo treba pravice, dodeljene letalskemu sektorju, uporabljati le za izpolnitev obveznosti operatorjev zrakoplovov, da predajo pravice iz te direktive.

| (28) | Da se zagotovi enako obravnavanje operatorjev zrakoplovov, bi morale države članice upoštevati usklajena pravila za upravljanje operatorjev zrakoplovov, za katere so pristojne, v skladu s posebnimi smernicami, ki jih bo izdelala Komisija. |
| --- | --- |

(28)

Da se zagotovi enako obravnavanje operatorjev zrakoplovov, bi morale države članice upoštevati usklajena pravila za upravljanje operatorjev zrakoplovov, za katere so pristojne, v skladu s posebnimi smernicami, ki jih bo izdelala Komisija.

| (29) | Da bi zavarovali okoljsko celovitost sistema Skupnosti, bi se morale enote, ki jih predajo operatorji zrakoplovov, prištevati le k ciljem zmanjšanja toplogrednih plinov, ki upoštevajo te emisije. |
| --- | --- |

(29)

Da bi zavarovali okoljsko celovitost sistema Skupnosti, bi se morale enote, ki jih predajo operatorji zrakoplovov, prištevati le k ciljem zmanjšanja toplogrednih plinov, ki upoštevajo te emisije.

| (30) | Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol) lahko poseduje podatke, ki bi lahko državam članicam ali Komisiji pomagale pri izpolnitvi obveznosti iz te direktive. |
| --- | --- |

(30)

Evropska organizacija za varnost zračne plovbe (Eurocontrol) lahko poseduje podatke, ki bi lahko državam članicam ali Komisiji pomagale pri izpolnitvi obveznosti iz te direktive.

| (31) | Določbe sistema Skupnosti v zvezi s spremljanjem, poročanjem in preverjanjem emisij ter kazni, ki veljajo za upravljavce, bi morale veljati tudi za operatorje zrakoplovov. |
| --- | --- |

(31)

Določbe sistema Skupnosti v zvezi s spremljanjem, poročanjem in preverjanjem emisij ter kazni, ki veljajo za upravljavce, bi morale veljati tudi za operatorje zrakoplovov.

| (32) | Komisija bi morala glede na izkušnje pridobljene pri uporabi Direktive 2003/87/ES pregledati njeno delovanje v zvezi z letalskimi dejavnostmi in nato poročati Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(32)

Komisija bi morala glede na izkušnje pridobljene pri uporabi Direktive 2003/87/ES pregledati njeno delovanje v zvezi z letalskimi dejavnostmi in nato poročati Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (33) | Pri pregledu delovanja Direktive 2003/87/ES v zvezi z letalskimi dejavnostmi bi se morala upoštevati strukturna odvisnost od letalstva držav, ki nimajo ustreznih in primerljivih nadomestnih načinov prevoza in so zato zelo odvisne od zračnega prevoza ter kjer turistični sektor močno prispeva k bruto domačem proizvodu teh držav. Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti zajezitvi ali celo odpravljanju vseh težav, povezanih z dostopnostjo in konkurenčnostjo najbolj oddaljenih regij Skupnosti, kakor so opredeljene v členu 299(2) Pogodbe, in težav v zvezi z obveznostmi javnih služb pri izvajanju te direktive. |
| --- | --- |

(33)

Pri pregledu delovanja Direktive 2003/87/ES v zvezi z letalskimi dejavnostmi bi se morala upoštevati strukturna odvisnost od letalstva držav, ki nimajo ustreznih in primerljivih nadomestnih načinov prevoza in so zato zelo odvisne od zračnega prevoza ter kjer turistični sektor močno prispeva k bruto domačem proizvodu teh držav. Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti zajezitvi ali celo odpravljanju vseh težav, povezanih z dostopnostjo in konkurenčnostjo najbolj oddaljenih regij Skupnosti, kakor so opredeljene v členu 299(2) Pogodbe, in težav v zvezi z obveznostmi javnih služb pri izvajanju te direktive.

| (34) | Ker bo ministrska izjava o gibraltarskem letališču, dogovorjena 18. septembra 2006 v Cordobi na prvem ministrskem srečanju Foruma za dialog o Gibraltarju, nadomestila skupno izjavo o letališču, sprejeto 2. decembra 1987 v Londonu, se bo njeno dosledno spoštovanje štelo kot spoštovanje navedene ministrske izjave iz leta 1987. |
| --- | --- |

(34)

Ker bo ministrska izjava o gibraltarskem letališču, dogovorjena 18. septembra 2006 v Cordobi na prvem ministrskem srečanju Foruma za dialog o Gibraltarju, nadomestila skupno izjavo o letališču, sprejeto 2. decembra 1987 v Londonu, se bo njeno dosledno spoštovanje štelo kot spoštovanje navedene ministrske izjave iz leta 1987.

| (35) | Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10). |
| --- | --- |

(35)

Ukrepe, ki so potrebni za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10).

| (36) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejem ukrepov za dražbo pravic, ki jih ni treba izdati brezplačno; za sprejem podrobnih predpisov o delovanju posebne rezerve za določene operatorje zrakoplova in o postopkih v zvezi z zahtevami, da Komisija prepove opravljanje letov operatorjev zrakoplovov; in za spreminjanje seznama letalskih dejavnosti iz Priloge I, kadar tretja država uvaja ukrepe za zmanjšanje vpliva letalstva na podnebne spremembe. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(36)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejem ukrepov za dražbo pravic, ki jih ni treba izdati brezplačno; za sprejem podrobnih predpisov o delovanju posebne rezerve za določene operatorje zrakoplova in o postopkih v zvezi z zahtevami, da Komisija prepove opravljanje letov operatorjev zrakoplovov; in za spreminjanje seznama letalskih dejavnosti iz Priloge I, kadar tretja država uvaja ukrepe za zmanjšanje vpliva letalstva na podnebne spremembe. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (37) | Ker cilja te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga je torej glede na obseg in učinke tega ukrepa laže doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, potrebnega za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(37)

Ker cilja te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ga je torej glede na obseg in učinke tega ukrepa laže doseči na ravni Skupnosti, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega okvira, potrebnega za dosego navedenega cilja.

| (38) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (11) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Skupnosti pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo povezavo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo. |
| --- | --- |

(38)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (11) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Skupnosti pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo povezavo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter da te tabele objavijo.

| (39) | Direktivo 2003/87/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(39)

Direktivo 2003/87/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2003/87/ES

Direktiva 2003/87/ES se spremeni:

| 1. | pred členom 1 se vstavi naslednji naslov: |
| --- | --- |

1.

pred členom 1 se vstavi naslednji naslov:

| 2. | v členu 2 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Uporaba te direktive za gibraltarsko letališče ne posega v zadevni pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva v zvezi s sporom glede suverenosti nad ozemljem, na katerem je letališče.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 2 se doda naslednji odstavek:

„3.   Uporaba te direktive za gibraltarsko letališče ne posega v zadevni pravni položaj Kraljevine Španije in Združenega kraljestva v zvezi s sporom glede suverenosti nad ozemljem, na katerem je letališče.“;

| 3. | člen 3 se spremeni:






  (a) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ‚emisije‘ pomeni izpust toplogrednih plinov v ozračje iz virov v napravi ali izpust plinov, navedenih za dejavnost iz Priloge I, iz zrakoplova, ki izvaja letalsko dejavnost iz te priloge;“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

člen 3 se spremeni:

(a)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

‚emisije‘ pomeni izpust toplogrednih plinov v ozračje iz virov v napravi ali izpust plinov, navedenih za dejavnost iz Priloge I, iz zrakoplova, ki izvaja letalsko dejavnost iz te priloge;“;

| (b) | dodajo se naslednje točke:






  „(o) | ‚operator zrakoplova‘ pomeni osebo, ki upravlja z zrakoplovom med izvajanjem letalske dejavnosti iz Priloge I, ali lastnika zrakoplova, kadar lastnik zrakoplova identitete te osebe ne pozna ali je ne navede; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodajo se naslednje točke:

„(o)

‚operator zrakoplova‘ pomeni osebo, ki upravlja z zrakoplovom med izvajanjem letalske dejavnosti iz Priloge I, ali lastnika zrakoplova, kadar lastnik zrakoplova identitete te osebe ne pozna ali je ne navede;

| (p) | ‚operator komercialnega zračnega prometa‘ pomeni operatorja, ki javnosti proti plačilu zagotavlja redne ali izredne storitve zračnega prometa za prevoz potnikov, tovora ali poštnih pošiljk; |
| --- | --- |

(p)

‚operator komercialnega zračnega prometa‘ pomeni operatorja, ki javnosti proti plačilu zagotavlja redne ali izredne storitve zračnega prometa za prevoz potnikov, tovora ali poštnih pošiljk;

| (q) | ‚država članica upravljavka‘ pomeni državo članico, ki je odgovorna za upravljanje sistema Skupnosti v zvezi z operatorjem zrakoplova v skladu s členom 18a; |
| --- | --- |

(q)

‚država članica upravljavka‘ pomeni državo članico, ki je odgovorna za upravljanje sistema Skupnosti v zvezi z operatorjem zrakoplova v skladu s členom 18a;

| (r) | ‚pripisane emisije iz letalstva‘ pomeni emisije iz vseh letov v okviru letalskih dejavnosti iz Priloge I, tj. odhodov iz letališč na ozemlju države članice in prihodov na ta letališča iz tretje države; |
| --- | --- |

(r)

‚pripisane emisije iz letalstva‘ pomeni emisije iz vseh letov v okviru letalskih dejavnosti iz Priloge I, tj. odhodov iz letališč na ozemlju države članice in prihodov na ta letališča iz tretje države;

| (s) | ‚zgodovinske emisije iz letalstva‘ pomeni povprečje letnih emisij v koledarskih letih 2004, 2005 in 2006 iz zrakoplovov, ki izvajajo letalske dejavnosti iz Priloge I.“; |
| --- | --- |

(s)

‚zgodovinske emisije iz letalstva‘ pomeni povprečje letnih emisij v koledarskih letih 2004, 2005 in 2006 iz zrakoplovov, ki izvajajo letalske dejavnosti iz Priloge I.“;

| 4. | za členom 3 se vstavi naslednje poglavje:
  „POGLAVJE II
  LETALSTVO
  Člen 3a
  Področje uporabe
  Določbe tega poglavja se uporabljajo za dodelitev in izdajo pravic v zvezi z letalskimi dejavnostmi iz Priloge I.
  Člen 3b
  Letalske dejavnosti
  Komisija do 2. avgusta 2009 v skladu z regulativnim postopkom iz člena 23(2) pripravi smernice o podrobni razlagi letalskih dejavnosti, navedenih v Prilogi I.
  Člen 3c
  Skupna količina pravic za letalstvo
  1.   Za obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 je skupna količina pravic, ki se dodeli operatorjem zrakoplovov, enaka 97 % zgodovinskih emisij iz letalstva.
  2.   Za obdobje iz člena 11(2), ki se začne 1. januarja 2013, in za vsako nadaljnje obdobje, če ni nobene spremembe na podlagi pregleda iz člena 30(4), je skupna količina pravic, ki se dodeli operatorjem zrakoplovov, enaka 95 % zgodovinskih emisij iz letalstva, pomnoženih s številom let v obdobju.
  Ta delež se lahko pregleda v okviru splošnega pregleda te direktive.
  3.   Komisija v skladu s členom 30(4) pregleda skupno količino pravic, ki se dodeli operatorjem zrakoplovov.
  4.   Komisija do 2. avgusta 2009 sprejme odločitev o zgodovinskih emisijah iz letalstva na podlagi najzanesljivejših podatkov, vključno z ocenami pridobljenimi iz dejanskih informacij o prometu. To odločitev obravnava v odboru iz člena 23(1).
  Člen 3d
  Metoda dodelitve pravic za letalstvo z dražbo
  1.   V obdobju iz člena 3c(1) se 15 % pravic ponudi na dražbi.
  2.   Od 1. januarja 2013 se 15 % pravic ponudi na dražbi. Ta odstotek se lahko poveča v okviru splošnega pregleda te direktive.
  3.   Sprejme se uredba s podrobnimi določbami, ki državam članicam omogočajo dražbo pravic, ki jih ni treba izdati brezplačno, v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena ali členom 3f(8). Število pravic, ki jih bo v vsakem obdobju na dražbi ponudila vsaka država članica, je sorazmerno z njenim deležem vseh pripisanih emisij iz letalstva vseh držav članic v referenčnem letu in ki so bile sporočene v skladu s členom 14(3) in preverjene v skladu s členom 15. Referenčno leto za obdobje iz člena 3c(1) je leto 2010, za vsako nadaljnje obdobje iz člena 3c pa koledarsko leto, ki se konča 24 mesecev pred začetkom obdobja, na katerega se dražba nanaša.
  Navedena uredba, namenjena spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 23(3).
  4.   Države članice določijo kako se bodo porabili prihodki, ustvarjeni z dražbo pravic. Ti prihodki bi se morali porabiti za obvladovanje podnebnih sprememb v EU in tretjih državah, med drugim za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, za prilagajanje na vplive podnebnih sprememb v EU in tretjih državah, zlasti državah v razvoju, za financiranje raziskav in razvoja za blažitev in prilagajanje, tudi na področjih letalstva in letalskega prometa, za zmanjšanje emisij s prometom z malo emisijami ter za kritje stroškov v zvezi z upravljanjem sistema Skupnosti. Prihodke z dražbe bi bilo treba uporabiti tudi za financiranje prispevkov v Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije ter za ukrepe za preprečevanje krčenja gozdov.
  Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih, sprejetih na podlagi tega odstavka.
  5.   Informacije, predložene Komisiji na podlagi te direktive, držav članic ne razrešujejo obveznosti uradnega obveščanja iz člena 88(3) Pogodbe.
  Člen 3e
  Dodeljevanje in izdaja pravic operatorjem zrakoplovov
  1.   Vsak operator zrakoplova lahko za vsako obdobje iz člena 3c zaprosi za dodelitev pravic, ki se dodelijo brezplačno. Vlogo lahko vloži tako, da pristojnemu organu države članice upravljavke predloži preverjene podatke o tonskih kilometrih za letalske dejavnosti iz Priloge I, ki jih je ta operator zrakoplova opravil v letu spremljanja. Leto spremljanja je za namene tega člena koledarsko leto, ki se konča 24 mesecev pred začetkom obdobja, na katerega se vloga nanaša, v skladu s prilogama IV in V, ali leto 2010 za obdobje iz člena 3c(1). Vlogo je treba vložiti najmanj 21 mesecev pred začetkom obdobja, na katerega se nanaša, ali do 31. marca 2011 za obdobje iz člena 3c(1).
  2.   Država članica Komisiji najmanj 18 mesecev pred začetkom obdobja, na katerega se vloga nanaša, ali do 30. junija 2011 za obdobje iz člena 3c(1) predloži vloge, ki jih je prejela v skladu z odstavkom 1.
  3.   Komisija najpozneje 15 mesecev pred začetkom vsakega obdobja iz člena 3c(2) ali do 30. septembra 2011 za obdobje iz člena 3c(1) izračuna in sprejme odločitev, ki določa:






  (a) | skupno količino pravic, ki se dodeli za navedeno obdobje v skladu s členom 3c; |
| --- | --- | --- |

4.

za členom 3 se vstavi naslednje poglavje:

„POGLAVJE II

LETALSTVO

Člen 3a

Področje uporabe

Določbe tega poglavja se uporabljajo za dodelitev in izdajo pravic v zvezi z letalskimi dejavnostmi iz Priloge I.

Člen 3b

Letalske dejavnosti

Komisija do 2. avgusta 2009 v skladu z regulativnim postopkom iz člena 23(2) pripravi smernice o podrobni razlagi letalskih dejavnosti, navedenih v Prilogi I.

Člen 3c

Skupna količina pravic za letalstvo

1.   Za obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 je skupna količina pravic, ki se dodeli operatorjem zrakoplovov, enaka 97 % zgodovinskih emisij iz letalstva.

2.   Za obdobje iz člena 11(2), ki se začne 1. januarja 2013, in za vsako nadaljnje obdobje, če ni nobene spremembe na podlagi pregleda iz člena 30(4), je skupna količina pravic, ki se dodeli operatorjem zrakoplovov, enaka 95 % zgodovinskih emisij iz letalstva, pomnoženih s številom let v obdobju.

Ta delež se lahko pregleda v okviru splošnega pregleda te direktive.

3.   Komisija v skladu s členom 30(4) pregleda skupno količino pravic, ki se dodeli operatorjem zrakoplovov.

4.   Komisija do 2. avgusta 2009 sprejme odločitev o zgodovinskih emisijah iz letalstva na podlagi najzanesljivejših podatkov, vključno z ocenami pridobljenimi iz dejanskih informacij o prometu. To odločitev obravnava v odboru iz člena 23(1).

Člen 3d

Metoda dodelitve pravic za letalstvo z dražbo

1.   V obdobju iz člena 3c(1) se 15 % pravic ponudi na dražbi.

2.   Od 1. januarja 2013 se 15 % pravic ponudi na dražbi. Ta odstotek se lahko poveča v okviru splošnega pregleda te direktive.

3.   Sprejme se uredba s podrobnimi določbami, ki državam članicam omogočajo dražbo pravic, ki jih ni treba izdati brezplačno, v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena ali členom 3f(8). Število pravic, ki jih bo v vsakem obdobju na dražbi ponudila vsaka država članica, je sorazmerno z njenim deležem vseh pripisanih emisij iz letalstva vseh držav članic v referenčnem letu in ki so bile sporočene v skladu s členom 14(3) in preverjene v skladu s členom 15. Referenčno leto za obdobje iz člena 3c(1) je leto 2010, za vsako nadaljnje obdobje iz člena 3c pa koledarsko leto, ki se konča 24 mesecev pred začetkom obdobja, na katerega se dražba nanaša.

Navedena uredba, namenjena spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 23(3).

4.   Države članice določijo kako se bodo porabili prihodki, ustvarjeni z dražbo pravic. Ti prihodki bi se morali porabiti za obvladovanje podnebnih sprememb v EU in tretjih državah, med drugim za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, za prilagajanje na vplive podnebnih sprememb v EU in tretjih državah, zlasti državah v razvoju, za financiranje raziskav in razvoja za blažitev in prilagajanje, tudi na področjih letalstva in letalskega prometa, za zmanjšanje emisij s prometom z malo emisijami ter za kritje stroškov v zvezi z upravljanjem sistema Skupnosti. Prihodke z dražbe bi bilo treba uporabiti tudi za financiranje prispevkov v Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije ter za ukrepe za preprečevanje krčenja gozdov.

Države članice obvestijo Komisijo o ukrepih, sprejetih na podlagi tega odstavka.

5.   Informacije, predložene Komisiji na podlagi te direktive, držav članic ne razrešujejo obveznosti uradnega obveščanja iz člena 88(3) Pogodbe.

Člen 3e

Dodeljevanje in izdaja pravic operatorjem zrakoplovov

1.   Vsak operator zrakoplova lahko za vsako obdobje iz člena 3c zaprosi za dodelitev pravic, ki se dodelijo brezplačno. Vlogo lahko vloži tako, da pristojnemu organu države članice upravljavke predloži preverjene podatke o tonskih kilometrih za letalske dejavnosti iz Priloge I, ki jih je ta operator zrakoplova opravil v letu spremljanja. Leto spremljanja je za namene tega člena koledarsko leto, ki se konča 24 mesecev pred začetkom obdobja, na katerega se vloga nanaša, v skladu s prilogama IV in V, ali leto 2010 za obdobje iz člena 3c(1). Vlogo je treba vložiti najmanj 21 mesecev pred začetkom obdobja, na katerega se nanaša, ali do 31. marca 2011 za obdobje iz člena 3c(1).

2.   Država članica Komisiji najmanj 18 mesecev pred začetkom obdobja, na katerega se vloga nanaša, ali do 30. junija 2011 za obdobje iz člena 3c(1) predloži vloge, ki jih je prejela v skladu z odstavkom 1.

3.   Komisija najpozneje 15 mesecev pred začetkom vsakega obdobja iz člena 3c(2) ali do 30. septembra 2011 za obdobje iz člena 3c(1) izračuna in sprejme odločitev, ki določa:

(a)

skupno količino pravic, ki se dodeli za navedeno obdobje v skladu s členom 3c;

| (b) | število pravic za dražbo v navedenem obdobju v skladu s členom 3d; |
| --- | --- |

(b)

število pravic za dražbo v navedenem obdobju v skladu s členom 3d;

| (c) | število pravic v posebni rezervi za operatorje zrakoplova v navedenem obdobju v skladu s členom 3f(1); |
| --- | --- |

(c)

število pravic v posebni rezervi za operatorje zrakoplova v navedenem obdobju v skladu s členom 3f(1);

| (d) | število pravic, ki se brezplačno dodelijo v navedenem obdobju, tako da se od skupne količine pravic, določene pod točko (a), odšteje število pravic iz točk (b) in (c), in |
| --- | --- |

(d)

število pravic, ki se brezplačno dodelijo v navedenem obdobju, tako da se od skupne količine pravic, določene pod točko (a), odšteje število pravic iz točk (b) in (c), in

| (e) | referenčno merilo, ki se uporablja za brezplačno dodelitev pravic operatorjem zrakoplova, katerih vloge so bile Komisiji predložene v skladu z odstavkom 2. |
| --- | --- |

(e)

referenčno merilo, ki se uporablja za brezplačno dodelitev pravic operatorjem zrakoplova, katerih vloge so bile Komisiji predložene v skladu z odstavkom 2.

Referenčno merilo iz točke (e), izraženo kot pravice na tonski kilometer, se izračuna tako, da se število pravic iz točke (d) deli z vsoto tonskih kilometrov iz vlog, predloženih Komisiji v skladu z odstavkom 2.

4.   Vsaka država upravljavka v treh mesecih od dneva, ko Komisija sprejme odločitev v skladu z odstavkom 3, izračuna in objavi:

| (a) | skupno dodelitev pravic za obdobje za vsakega operatorja zrakoplova, katerega vloga je bila Komisiji predložena v skladu z odstavkom 2, ki se izračuna tako, da se podatke o tonskih kilometrih iz vloge pomnoži z referenčnim merilom iz odstavka 3(e), in |
| --- | --- |

(a)

skupno dodelitev pravic za obdobje za vsakega operatorja zrakoplova, katerega vloga je bila Komisiji predložena v skladu z odstavkom 2, ki se izračuna tako, da se podatke o tonskih kilometrih iz vloge pomnoži z referenčnim merilom iz odstavka 3(e), in

| (b) | dodelitev pravic vsakemu operatorju zrakoplova za vsako leto, ki se določi tako, da se njegovo skupno dodelitev pravic za obdobje, izračunano pod točko (a), deli s številom let v obdobju, v katerem operator zrakoplova opravlja letalsko dejavnost iz Priloge I. |
| --- | --- |

(b)

dodelitev pravic vsakemu operatorju zrakoplova za vsako leto, ki se določi tako, da se njegovo skupno dodelitev pravic za obdobje, izračunano pod točko (a), deli s številom let v obdobju, v katerem operator zrakoplova opravlja letalsko dejavnost iz Priloge I.

5.   Pristojni organ države članice upravljavke do 28. februarja 2012 in do 28. februarja v vsakem naslednjem letu vsakemu operatorju zrakoplova izda število pravic, dodeljenih temu operatorju zrakoplova za navedeno leto, v skladu s tem členom ali členom 3f.

Člen 3f

Posebna rezerva za nekatere operatorje zrakoplova

1.   V vsakem obdobju iz člena 3c(2) se 3 % skupne količine pravic za dodelitev izloči v posebno rezervo za operatorje zrakoplovov, če:

| (a) | začnejo izvajati letalsko dejavnost iz Priloge I po letu spremljanja, za katero so bili predloženi podatki o tonskih kilometrih v skladu s členom 3e(1) za obdobje iz člena 3c(2) ali |
| --- | --- |

(a)

začnejo izvajati letalsko dejavnost iz Priloge I po letu spremljanja, za katero so bili predloženi podatki o tonskih kilometrih v skladu s členom 3e(1) za obdobje iz člena 3c(2) ali

| (b) | njihovi podatki o tonskih kilometrih izkazujejo povečanje v povprečju za več kot 18 % na letni ravni med letom spremljanja, za katero so bili podatki o tonskih kilometrih predloženi v skladu s členom 3e(1) za obdobje iz člena 3c(2), in drugim zaporednim koledarskim letom navedenega obdobja; |
| --- | --- |

(b)

njihovi podatki o tonskih kilometrih izkazujejo povečanje v povprečju za več kot 18 % na letni ravni med letom spremljanja, za katero so bili podatki o tonskih kilometrih predloženi v skladu s členom 3e(1) za obdobje iz člena 3c(2), in drugim zaporednim koledarskim letom navedenega obdobja;

in če njihova dejavnost pod točko (a) ali dodatna dejavnost pod točko (b) ne pomeni, v celoti ali delno, nadaljevanja letalske dejavnosti, ki jo je pred tem opravljal drug operator zrakoplova.

2.   Operator zrakoplova, ki je v skladu z odstavkom 1 upravičen do pravic, lahko zaprosi za brezplačno dodelitev pravic iz posebne rezerve z oddajo vloge pri pristojnemu organu svoje države članice upravljavke. Vsaka vloga se vloži do 30. junija tretjega leta obdobja iz člena 3c(2), na katero se vloga nanaša.

Operatorju zrakoplova se po odstavku 1(b) ne dodeli več kot 1 000 000 pravic.

3.   Vloga v skladu z odstavkom 2:

| (a) | vsebuje preverjene podatke o tonskih kilometrih v skladu s prilogama IV in V za letalske dejavnosti, navedene v Prilogi I, ki jih izvaja operator zrakoplova v drugem zaporednem koledarskem letu obdobja iz člena 3c(2), na katero se vloga nanaša; |
| --- | --- |

(a)

vsebuje preverjene podatke o tonskih kilometrih v skladu s prilogama IV in V za letalske dejavnosti, navedene v Prilogi I, ki jih izvaja operator zrakoplova v drugem zaporednem koledarskem letu obdobja iz člena 3c(2), na katero se vloga nanaša;

| (b) | vsebuje dokaze o izpolnjevanju meril za upravičenost iz odstavka 1 in |
| --- | --- |

(b)

vsebuje dokaze o izpolnjevanju meril za upravičenost iz odstavka 1 in

| (c) | za operatorje zrakoplova iz odstavka 1(b) navaja:






  (i) | odstotek zvišanja tonskih kilometrov v odstotkih navedenega operatorja zrakoplova med letom spremljanja, za katero so bili podatki o tonskih kilometrih predloženi v skladu s členom 3e(1) za obdobje iz člena 3c(2), in drugim zaporednim koledarskim letom navedenega obdobja; |
| --- | --- | --- |

(c)

za operatorje zrakoplova iz odstavka 1(b) navaja:

(i)

odstotek zvišanja tonskih kilometrov v odstotkih navedenega operatorja zrakoplova med letom spremljanja, za katero so bili podatki o tonskih kilometrih predloženi v skladu s členom 3e(1) za obdobje iz člena 3c(2), in drugim zaporednim koledarskim letom navedenega obdobja;

| (ii) | absolutno povečanje tonskih kilometrov navedenega operatorja zrakoplova med letom spremljanja, za katero so bili podatki o tonskih kilometrih predloženi v skladu s členom 3e(1) za obdobje iz člena 3c(2), in drugim zaporednim koledarskim letom navedenega obdobja, in |
| --- | --- |

(ii)

absolutno povečanje tonskih kilometrov navedenega operatorja zrakoplova med letom spremljanja, za katero so bili podatki o tonskih kilometrih predloženi v skladu s členom 3e(1) za obdobje iz člena 3c(2), in drugim zaporednim koledarskim letom navedenega obdobja, in

| (iii) | absolutno povečanje tonskih kilometrov navedenega operatorja zrakoplova med letom spremljanja, za katero so bili podatki o tonskih kilometrih predloženi v skladu s členom 3e(1) za obdobje iz člena 3c(2), in drugim zaporednim koledarskim letom navedenega obdobja, ki presega odstotek, naveden v odstavku 1(b). |
| --- | --- |

(iii)

absolutno povečanje tonskih kilometrov navedenega operatorja zrakoplova med letom spremljanja, za katero so bili podatki o tonskih kilometrih predloženi v skladu s členom 3e(1) za obdobje iz člena 3c(2), in drugim zaporednim koledarskim letom navedenega obdobja, ki presega odstotek, naveden v odstavku 1(b).

4.   Države članice najkasneje v šestih mesecih od roka za oddajo vlog iz odstavka 2 predložijo Komisiji vloge, prejete v skladu s tem odstavkom.

5.   Komisija najkasneje v 12 mesecih od roka za oddajo vloge v skladu z odstavkom 2 sprejme odločitev glede referenčnega merila, ki se uporablja za dodelitev brezplačnih pravic operatorjem zrakoplovov, katerih vloge so bile predložene Komisiji v skladu z odstavkom 4.

Referenčno merilo se ob upoštevanju odstavka 6 izračuna tako, da se število pravic iz posebne rezerve deli z vsoto:

| (a) | podatkov o tonskih kilometrih za operatorje zrakoplovov iz odstavka 1(a), ki so vključeni v vloge, predložene Komisiji v skladu z odstavkoma 3(a) in 4, in |
| --- | --- |

(a)

podatkov o tonskih kilometrih za operatorje zrakoplovov iz odstavka 1(a), ki so vključeni v vloge, predložene Komisiji v skladu z odstavkoma 3(a) in 4, in

| (b) | absolutnega povečanja tonskih kilometrov, ki presega odstotek, naveden v odstavku 1(b), za operatorje zrakoplovov iz odstavka 1(b), in ki je vključeno v vloge, predložene Komisiji v skladu z odstavkoma 3(c)(iii) in 4. |
| --- | --- |

(b)

absolutnega povečanja tonskih kilometrov, ki presega odstotek, naveden v odstavku 1(b), za operatorje zrakoplovov iz odstavka 1(b), in ki je vključeno v vloge, predložene Komisiji v skladu z odstavkoma 3(c)(iii) in 4.

6.   Zaradi referenčnega merila iz odstavka 5, letna dodelitev na tonski kilometer ne sme biti večja od letne dodelitve na tonski kilometer operatorjem zrakoplovov v skladu s členom 3e(4).

7.   Vsaka država upravljavka v treh mesecih od datuma, ko Komisija sprejme odločitev v skladu z odstavkom 5, izračuna in objavi:

| (a) | dodelitev pravic iz posebne rezerve vsakemu operatorju zrakoplova, katerega vloga je bila predložena Komisiji v skladu z odstavkom 4. Ta dodelitev se izračuna tako, da se referenčno merilo iz odstavka 5 pomnoži:






  (i) | za operatorje zrakoplova iz odstavka 1(a) s podatki o tonskih kilometrih, ki so vključeni v vlogo, predloženo Komisiji v skladu z odstavkoma 3(a) in 4; |
| --- | --- | --- |

(a)

dodelitev pravic iz posebne rezerve vsakemu operatorju zrakoplova, katerega vloga je bila predložena Komisiji v skladu z odstavkom 4. Ta dodelitev se izračuna tako, da se referenčno merilo iz odstavka 5 pomnoži:

(i)

za operatorje zrakoplova iz odstavka 1(a) s podatki o tonskih kilometrih, ki so vključeni v vlogo, predloženo Komisiji v skladu z odstavkoma 3(a) in 4;

| (ii) | za operatorje zrakoplova iz odstavka 1(b) z absolutnim povečanjem tonskih kilometrov, ki presega odstotek, naveden v odstavku 1(b), in ki je vključen v vloge, predložene Komisiji v skladu z odstavkoma 3(c)(iii) in 4, in |
| --- | --- |

(ii)

za operatorje zrakoplova iz odstavka 1(b) z absolutnim povečanjem tonskih kilometrov, ki presega odstotek, naveden v odstavku 1(b), in ki je vključen v vloge, predložene Komisiji v skladu z odstavkoma 3(c)(iii) in 4, in

| (b) | dodelitev pravic vsakemu operatorju zrakoplova za vsako leto, ki se določi tako, da se njegova dodelitev pravic v skladu s točko (a) deli s številom polnih koledarskih let, ki so ostala v obdobju iz člena 3c(2), na katero se dodelitev nanaša. |
| --- | --- |

(b)

dodelitev pravic vsakemu operatorju zrakoplova za vsako leto, ki se določi tako, da se njegova dodelitev pravic v skladu s točko (a) deli s številom polnih koledarskih let, ki so ostala v obdobju iz člena 3c(2), na katero se dodelitev nanaša.

8.   Države članice ponudijo na dražbi vse nedodeljene pravice iz posebne rezerve.

9.   Komisija lahko določi podrobna pravila o upravljanju posebne rezerve v skladu s tem členom, vključno z oceno izpolnjevanja meril za upravičenost v skladu z odstavkom 1. Navedeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 23(3).

Člen 3g

Načrti za spremljanje in poročanje

Država članica upravljavka zagotovi, da vsak operator zrakoplova pristojnemu organu v tej državi članici predloži načrt za spremljanje, v katerem so določeni ukrepi za spremljanje emisij in podatkov o tonskih kilometrih, ter poročanje o njih za namene vloge v skladu s členom 3e, in da te načrte odobri pristojni organ v skladu s smernicami, sprejetimi v skladu s členom 14.“;

| 5. | vstavita se naslednji naslov poglavja in člen:
  „POGLAVJE III
  NEPREMIČNE NAPRAVE
  Člen 3h
  Področje uporabe
  Določbe tega poglavja se uporabljajo za dovoljenja za emisije toplogrednih plinov ter dodelitev in izdajo pravic v zvezi z dejavnostmi iz Priloge I, ki niso letalske dejavnosti.“; |
| --- | --- |

5.

vstavita se naslednji naslov poglavja in člen:

„POGLAVJE III

NEPREMIČNE NAPRAVE

Člen 3h

Področje uporabe

Določbe tega poglavja se uporabljajo za dovoljenja za emisije toplogrednih plinov ter dodelitev in izdajo pravic v zvezi z dejavnostmi iz Priloge I, ki niso letalske dejavnosti.“;

| 6. | točka (e) člena 6(2) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | obveznost, da upravljavec naprave v štirih mesecih po koncu koledarskega leta preda količino pravic, ki niso pravice izdane v skladu s Poglavjem II, ki ustreza skupnim emisijam naprave v koledarskem letu, preverjenim v skladu s členom 15.“; |
| --- | --- | --- |

6.

točka (e) člena 6(2) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

obveznost, da upravljavec naprave v štirih mesecih po koncu koledarskega leta preda količino pravic, ki niso pravice izdane v skladu s Poglavjem II, ki ustreza skupnim emisijam naprave v koledarskem letu, preverjenim v skladu s členom 15.“;

| 7. | za členom 11 se vstavi naslednji naslov: |
| --- | --- |

7.

za členom 11 se vstavi naslednji naslov:

| 8. | v členu 11a se vstavi naslednji odstavek:
  „1a.   Operatorji zrakoplova lahko za obdobje iz člena 3c(1) uporabijo CER in ERU v višini do 15 % števila pravic, ki jih je treba predati v skladu s členom 12(2a).
  Za nadaljnja obdobja se odstotek CER in ERU, ki se lahko uporabijo v zvezi z letalstvom, pregleda v okviru splošnega pregleda te direktive in ob upoštevanju razvoja mednarodne ureditve v zvezi s podnebnimi spremembami.
  Komisija ta odstotek objavi najmanj šest mesecev pred začetkom vsakega obdobja iz člena 3c.“; |
| --- | --- |

8.

v členu 11a se vstavi naslednji odstavek:

„1a.   Operatorji zrakoplova lahko za obdobje iz člena 3c(1) uporabijo CER in ERU v višini do 15 % števila pravic, ki jih je treba predati v skladu s členom 12(2a).

Za nadaljnja obdobja se odstotek CER in ERU, ki se lahko uporabijo v zvezi z letalstvom, pregleda v okviru splošnega pregleda te direktive in ob upoštevanju razvoja mednarodne ureditve v zvezi s podnebnimi spremembami.

Komisija ta odstotek objavi najmanj šest mesecev pred začetkom vsakega obdobja iz člena 3c.“;

| 9. | v členu 11b(2) se beseda „naprav“ nadomesti z besedo „dejavnosti“; |
| --- | --- |

9.

v členu 11b(2) se beseda „naprav“ nadomesti z besedo „dejavnosti“;

| 10. | člen 12 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se za besedo „namene“ vstavi besedilo „izpolnjevanja obveznosti operatorja zrakoplova v skladu z odstavkom 2a ali“; |
| --- | --- | --- |

10.

člen 12 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se za besedo „namene“ vstavi besedilo „izpolnjevanja obveznosti operatorja zrakoplova v skladu z odstavkom 2a ali“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek:
  „2a.   Države članice upravljavke zagotovijo, da vsako leto do 30. aprila vsak operator zrakoplova preda število pravic, ki je enako skupnim emisijam iz letalskih dejavnosti v predhodnem koledarskem letu in preverjenim v skladu s členom 15, ki so na seznamu v Prilogi I in ki jih letalski operater izvaja. Države članice zagotovijo, da se pravice, predane v skladu s tem odstavkom, nato ukinejo.“; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek:

„2a.   Države članice upravljavke zagotovijo, da vsako leto do 30. aprila vsak operator zrakoplova preda število pravic, ki je enako skupnim emisijam iz letalskih dejavnosti v predhodnem koledarskem letu in preverjenim v skladu s členom 15, ki so na seznamu v Prilogi I in ki jih letalski operater izvaja. Države članice zagotovijo, da se pravice, predane v skladu s tem odstavkom, nato ukinejo.“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Države članice zagotovijo, da vsako leto do 30. aprila upravljavec vsake naprave preda število pravic, ki niso pravice izdane v skladu s Poglavjem II, ki je enako skupnim emisijam iz te naprave v predhodnem koledarskem letu, preverjenim v skladu s členom 15, in da se te pravice nato ukinejo.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice zagotovijo, da vsako leto do 30. aprila upravljavec vsake naprave preda število pravic, ki niso pravice izdane v skladu s Poglavjem II, ki je enako skupnim emisijam iz te naprave v predhodnem koledarskem letu, preverjenim v skladu s členom 15, in da se te pravice nato ukinejo.“;

| 11. | v členu 13(3) se besedilo „členom 12(3)“ nadomesti z besedilom „členom 12(2a) ali (3)“; |
| --- | --- |

11.

v členu 13(3) se besedilo „členom 12(3)“ nadomesti z besedilom „členom 12(2a) ali (3)“;

| 12. | člen 14 se spremeni:






  (a) | v prvem stavku odstavka 1:






  (i) | se za besedilom „te dejavnosti“ vstavi besedilo „, in podatkih o tonskih kilometrih za dejavnosti za namene vloge iz člena 3e ali 3f“; |
| --- | --- | --- | --- |

12.

člen 14 se spremeni:

(a)

v prvem stavku odstavka 1:

(i)

se za besedilom „te dejavnosti“ vstavi besedilo „, in podatkih o tonskih kilometrih za dejavnosti za namene vloge iz člena 3e ali 3f“;

| (ii) | se črta besedilo „do 30. septembra 2003“; |
| --- | --- |

(ii)

se črta besedilo „do 30. septembra 2003“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Države članice zagotovijo, da vsak upravljavec ali operator zrakoplova v skladu s smernicami poroča pristojnemu organu v vsakem koledarskem letu o emisijah iz naprave ali od 1 januarja 2010 o emisijah iz zrakoplova, ki ga upravlja.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice zagotovijo, da vsak upravljavec ali operator zrakoplova v skladu s smernicami poroča pristojnemu organu v vsakem koledarskem letu o emisijah iz naprave ali od 1 januarja 2010 o emisijah iz zrakoplova, ki ga upravlja.“;

| 13. | člen 15 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 15
  Preverjanje
  Države članice zagotovijo, da se poročila, ki jih upravljavci in operatorji zrakoplovov predložijo na podlagi člena 14(3), preverijo v skladu z merili iz Priloge V in vsemi podrobnimi določbami, ki jih sprejme Komisija v skladu s tem členom, in da je pristojni organ o tem obveščen.
  Države članice zagotovijo, da upravljavec ali operator zrakoplova, katerega poročilo do 31. marca vsako leto za emisije v predhodnem letu ni bilo potrjeno kot zadovoljivo v skladu z merili iz Priloge V in vsemi podrobnimi določbami, ki jih sprejme Komisija v skladu s tem členom, ne more več prenesti pravic, dokler njegovo poročilo ni potrjeno kot zadovoljivo.
  Komisija lahko v skladu z regulativnim postopkom iz člena 23(2) sprejme podrobne določbe za preverjanje poročil, ki jih predložijo operatorji zrakoplovov v skladu s členom 14(3), in vlog v skladu s členom 3e in 3f, vključno s postopki preverjanja, ki jih bodo uporabljali preveritelji.“; |
| --- | --- |

13.

člen 15 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 15

Preverjanje

Države članice zagotovijo, da se poročila, ki jih upravljavci in operatorji zrakoplovov predložijo na podlagi člena 14(3), preverijo v skladu z merili iz Priloge V in vsemi podrobnimi določbami, ki jih sprejme Komisija v skladu s tem členom, in da je pristojni organ o tem obveščen.

Države članice zagotovijo, da upravljavec ali operator zrakoplova, katerega poročilo do 31. marca vsako leto za emisije v predhodnem letu ni bilo potrjeno kot zadovoljivo v skladu z merili iz Priloge V in vsemi podrobnimi določbami, ki jih sprejme Komisija v skladu s tem členom, ne more več prenesti pravic, dokler njegovo poročilo ni potrjeno kot zadovoljivo.

Komisija lahko v skladu z regulativnim postopkom iz člena 23(2) sprejme podrobne določbe za preverjanje poročil, ki jih predložijo operatorji zrakoplovov v skladu s členom 14(3), in vlog v skladu s členom 3e in 3f, vključno s postopki preverjanja, ki jih bodo uporabljali preveritelji.“;

| 14. | člen 16 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se črta besedilo „najpozneje do 31. decembra 2003“; |
| --- | --- | --- |

14.

člen 16 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se črta besedilo „najpozneje do 31. decembra 2003“;

| (b) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:
  „2.   Države članice zagotovijo objavo imen upravljavcev in operatorjev zrakoplovov, ki kršijo zahteve za predajo zadostnega števila pravic v skladu s to direktivo.
  3.   Države članice zagotovijo, da je vsak upravljavec ali operator zrakoplovov, ki do 30. aprila vsakega leta ne preda dovolj pravic, ki pokrivajo njegove emisije v predhodnem letu, dolžan plačati kazen za presežne emisije. Kazen za presežne emisije je 100 EUR za vsako izpuščeno tono ekvivalenta ogljikovega dioksida, za katero upravljavec ali operator zrakoplova ni predal pravic. Plačilo kazni za presežne emisije upravljavca ali operatorja zrakoplova ne odveže obveznosti, da preda količino pravic, ki je enaka tem presežnim emisijam, ko preda pravice za naslednje koledarsko leto.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Države članice zagotovijo objavo imen upravljavcev in operatorjev zrakoplovov, ki kršijo zahteve za predajo zadostnega števila pravic v skladu s to direktivo.

3.   Države članice zagotovijo, da je vsak upravljavec ali operator zrakoplovov, ki do 30. aprila vsakega leta ne preda dovolj pravic, ki pokrivajo njegove emisije v predhodnem letu, dolžan plačati kazen za presežne emisije. Kazen za presežne emisije je 100 EUR za vsako izpuščeno tono ekvivalenta ogljikovega dioksida, za katero upravljavec ali operator zrakoplova ni predal pravic. Plačilo kazni za presežne emisije upravljavca ali operatorja zrakoplova ne odveže obveznosti, da preda količino pravic, ki je enaka tem presežnim emisijam, ko preda pravice za naslednje koledarsko leto.“;

| (c) | vstavijo se naslednji odstavki:
  „5.   Če operator zrakoplova ne izpolnjuje zahtev te direktive, z drugimi izvršilnimi ukrepi pa se ni zagotovilo izpolnjevanje teh zahtev, lahko njegova država članica upravljavka Komisijo pozove, da sprejme odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov za zadevnega operatorja zrakoplova.
  6.   Vsak poziv države članice upravljavke v skladu z odstavkom 5 vsebuje:






  (a) | dokaze, da operator zrakoplova ne izpolnjuje obveznosti iz te direktive; |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavijo se naslednji odstavki:

„5.   Če operator zrakoplova ne izpolnjuje zahtev te direktive, z drugimi izvršilnimi ukrepi pa se ni zagotovilo izpolnjevanje teh zahtev, lahko njegova država članica upravljavka Komisijo pozove, da sprejme odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov za zadevnega operatorja zrakoplova.

6.   Vsak poziv države članice upravljavke v skladu z odstavkom 5 vsebuje:

(a)

dokaze, da operator zrakoplova ne izpolnjuje obveznosti iz te direktive;

| (b) | podrobnosti o izvršilnih ukrepih, ki jih je sprejela ta država članica; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti o izvršilnih ukrepih, ki jih je sprejela ta država članica;

| (c) | utemeljitev za uvedbo prepovedi opravljanja letov na ravni Skupnosti; in |
| --- | --- |

(c)

utemeljitev za uvedbo prepovedi opravljanja letov na ravni Skupnosti; in

| (d) | priporočilo za obseg prepovedi opravljanja letov na ravni Skupnosti in morebitne pogoje, ki bi morali veljati. |
| --- | --- |

(d)

priporočilo za obseg prepovedi opravljanja letov na ravni Skupnosti in morebitne pogoje, ki bi morali veljati.

7.   Ko se zahteve, kot so tiste iz odstavka 5, naslovijo na Komisijo, Komisija obvesti druge države članice prek njihovih predstavnikov v odboru iz člena 23(1) v skladu s poslovnikom odbora.

8.   Če je to ustrezno in izvedljivo, potekajo posvetovanja z organi, ki so odgovorni za regulativni nadzor nad zadevnim operatorjem zrakoplova, pred sprejetjem odločitev na podlagi poziva v skladu z odstavkom 5. Kadar je to mogoče, posvetovanja potekajo skupaj s Komisijo in državami članicami.

9.   Kadar Komisija obravnava možnost sprejetja odločitve na podlagi poziva v skladu z odstavkom 5, obvesti zadevnega operatorja zrakoplova o osnovnih dejstvih in razlogih, na katerih temelji takšna odločitev. Zadevni letalski operator ima možnost Komisiji predložiti pisne pripombe v roku 10 delovnih dni po datumu obvestila.

10.   Na poziv države članice lahko Komisija v skladu z regulativnim postopkom iz člena 23(2) sprejme odločitev o uvedbi prepovedi opravljanja letov za zadevnega operatorja zrakoplova.

11.   Vsaka država članica na svojem ozemlju izvršuje vsako odločitev, sprejeto v skladu z odstavkom 10. Država članica Komisijo obvesti o vseh ukrepih, sprejetih za izvajanje teh odločitev.

12.   Po potrebi se o postopkih iz tega člena sprejmejo podrobna pravila. Ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 23(3).“;

| 15. | vstavita se naslednja člena:
  „Člen 18a
  Država članica upravljavka
  1.   Država članica upravljavka operatorja zrakoplova je:






  (a) | v primeru operatorja zrakoplova z veljavno operativno licenco, ki jo je odobrila država članica v skladu z določbami iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov (12), država članica, ki je odobrila operativno licenco temu operatorju zrakoplova; in |
| --- | --- | --- |

15.

vstavita se naslednja člena:

„Člen 18a

Država članica upravljavka

1.   Država članica upravljavka operatorja zrakoplova je:

(a)

v primeru operatorja zrakoplova z veljavno operativno licenco, ki jo je odobrila država članica v skladu z določbami iz Uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92 z dne 23. julija 1992 o licenciranju letalskih prevoznikov (12), država članica, ki je odobrila operativno licenco temu operatorju zrakoplova; in

| (b) | v vseh drugih primerih država članica z največjimi ocenjenimi pripisanimi emisijami iz letalstva iz letov, ki jih je opravil zadevni operator zrakoplova v izhodiščnem letu. |
| --- | --- |

(b)

v vseh drugih primerih država članica z največjimi ocenjenimi pripisanimi emisijami iz letalstva iz letov, ki jih je opravil zadevni operator zrakoplova v izhodiščnem letu.

2.   Kadar se državi članici upravljavki operatorja zrakoplova v prvih dveh letih katerega koli obdobja iz člena 3c ne pripišejo nobene emisije iz letalstva iz letov, ki jih opravlja zadevni operator zrakoplova iz odstavka 1(b) tega člena, je ta operator zrakoplova za naslednje obdobje prenesen v drugo državo članico upravljavko. Nova država članica upravljavka je država članica z največjimi ocenjenimi pripisanimi emisijami iz letalstva iz letov, ki jih je opravil zadevni letalski operater v prvih dveh letih predhodnega obdobja.

3.   Na podlagi najboljših razpoložljivih informacij Komisija:

| (a) | pred 1. februarjem 2009 objavi seznam operatorjev zrakoplovov, ki so 1. januarja 2006 ali pozneje izvajali letalsko dejavnost s seznama v Prilogi I, v katerem za vsakega operatorja zrakoplova v skladu z odstavkom 1 navede državo članico upravljavko, in |
| --- | --- |

(a)

pred 1. februarjem 2009 objavi seznam operatorjev zrakoplovov, ki so 1. januarja 2006 ali pozneje izvajali letalsko dejavnost s seznama v Prilogi I, v katerem za vsakega operatorja zrakoplova v skladu z odstavkom 1 navede državo članico upravljavko, in

| (b) | pred 1. februarjem v vsakem naslednjem letu dopolni seznam z operatorji zrakoplovov, ki so naknadno izvajali letalske dejavnosti s seznama v Prilogi I. |
| --- | --- |

(b)

pred 1. februarjem v vsakem naslednjem letu dopolni seznam z operatorji zrakoplovov, ki so naknadno izvajali letalske dejavnosti s seznama v Prilogi I.

4.   Komisija lahko v skladu z regulativnim postopkom iz člena 23(2) razvije smernice, po katerih bodo lahko države članice upravljavke po tej direktivi upravljale operatorje zrakoplovov.

5.   Za namene odstavka 1 pomeni ‚izhodiščno leto‘ v zvezi z operatorjem zrakoplovov, ki je začel delovati v Skupnosti po 1. januarju 2006, prvo koledarsko leto delovanja; v vseh ostalih primerih pa pomeni koledarsko leto, ki se začne 1. januarja 2006.

Člen 18b

Pomoč Eurocontrola

Pri opravljanju svojih dolžnosti iz členov 3c(4) in 18a lahko Komisija za pomoč zaprosi organizacijo Eurocontrol ali drugo ustrezno organizacijo in z njimi v ta namen sklene ustrezne dogovore.

| 16. | v členu 19 se odstavek 3 spremeni:






  (a) | zadnji stavek se nadomesti z naslednjim:
  „Navedena uredba vsebuje tudi določbe o uporabi in identifikaciji CER in ERU v sistemu Skupnosti ter o spremljanju ravni te uporabe in določbe, s katerimi se vključijo letalske dejavnosti v sistem Skupnosti.“; |
| --- | --- | --- |

16.

v členu 19 se odstavek 3 spremeni:

(a)

zadnji stavek se nadomesti z naslednjim:

„Navedena uredba vsebuje tudi določbe o uporabi in identifikaciji CER in ERU v sistemu Skupnosti ter o spremljanju ravni te uporabe in določbe, s katerimi se vključijo letalske dejavnosti v sistem Skupnosti.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „Z uredbo o standardiziranem in zavarovanem sistemu registrov se zagotovi, da se pravice, CER in ERU, ki jih predajo operatorji zrakoplovov, prenesejo na račune držav članic za umik pravic iz obtoka za prvo ciljno obdobje Kjotskega protokola v obsegu, da te pravice, CER in ERU ustrezajo emisijam, vključenim v skupno količino emisij nacionalnih evidenc držav članic za navedeno obdobje.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„Z uredbo o standardiziranem in zavarovanem sistemu registrov se zagotovi, da se pravice, CER in ERU, ki jih predajo operatorji zrakoplovov, prenesejo na račune držav članic za umik pravic iz obtoka za prvo ciljno obdobje Kjotskega protokola v obsegu, da te pravice, CER in ERU ustrezajo emisijam, vključenim v skupno količino emisij nacionalnih evidenc držav članic za navedeno obdobje.“;

| 17. | v členu 23 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“; |
| --- | --- |

17.

v členu 23 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“;

| 18. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 25a
  Ukrepi tretjih držav za zmanjšanje vpliva letalstva na podnebne spremembe
  1.   Če tretja država sprejme ukrepe za zmanjšanje vpliva na podnebne spremembe letov, ki imajo vzlet v navedeni državi in so namenjeni pristanku v Skupnosti, Komisija po posvetovanju z navedeno tretjo državo in državami članicami v okviru odbora iz člena 23(1) preuči razpoložljive možnosti za zagotovitev optimalnega součinkovanja med sistemom Skupnosti in ukrepi te države.
  Po potrebi Komisija lahko sprejme spremembe, na podlagi katerih se leti, ki prihajajo iz zadevne tretje države, izključijo iz letalskih dejavnosti s seznama v Prilogi I ali se zagotovijo vse nadaljnje spremembe letalskih dejavnosti s seznama v Prilogi I, ki izhajajo iz obveznosti sporazuma v skladu s četrtim pododstavkom. Navedeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 23(3).
  Komisija lahko Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga kakršne koli druge spremembe te direktive.
  Komisija lahko po potrebi v skladu s členom 300(1) Pogodbe Svetu da priporočila za začetek pogajanj za sklenitev sporazuma z zadevno tretjo državo.
  2.   Skupnost in države članice si še naprej prizadevajo doseči dogovor o globalnih ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz letalstva. Komisija glede na vsak tak dogovor preuči, ali so potrebne spremembe te direktive, v kolikor se uporablja za operatorje zrakoplovov.“; |
| --- | --- |

18.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 25a

Ukrepi tretjih držav za zmanjšanje vpliva letalstva na podnebne spremembe

1.   Če tretja država sprejme ukrepe za zmanjšanje vpliva na podnebne spremembe letov, ki imajo vzlet v navedeni državi in so namenjeni pristanku v Skupnosti, Komisija po posvetovanju z navedeno tretjo državo in državami članicami v okviru odbora iz člena 23(1) preuči razpoložljive možnosti za zagotovitev optimalnega součinkovanja med sistemom Skupnosti in ukrepi te države.

Po potrebi Komisija lahko sprejme spremembe, na podlagi katerih se leti, ki prihajajo iz zadevne tretje države, izključijo iz letalskih dejavnosti s seznama v Prilogi I ali se zagotovijo vse nadaljnje spremembe letalskih dejavnosti s seznama v Prilogi I, ki izhajajo iz obveznosti sporazuma v skladu s četrtim pododstavkom. Navedeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 23(3).

Komisija lahko Evropskemu parlamentu in Svetu predlaga kakršne koli druge spremembe te direktive.

Komisija lahko po potrebi v skladu s členom 300(1) Pogodbe Svetu da priporočila za začetek pogajanj za sklenitev sporazuma z zadevno tretjo državo.

2.   Skupnost in države članice si še naprej prizadevajo doseči dogovor o globalnih ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz letalstva. Komisija glede na vsak tak dogovor preuči, ali so potrebne spremembe te direktive, v kolikor se uporablja za operatorje zrakoplovov.“;

| 19. | člen 28 se spremeni:






  (a) | točka (b) odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ki je odgovoren za predajo pravic, ki niso pravice, izdane v skladu s Poglavjem II, enakovrednih skupnim emisijam iz naprav v združenju, z odstopanjem od členov 6(2)(e) in 12(3); in“; |
| --- | --- | --- | --- |

19.

člen 28 se spremeni:

(a)

točka (b) odstavka 3 se nadomesti z naslednjim:

„(b)

ki je odgovoren za predajo pravic, ki niso pravice, izdane v skladu s Poglavjem II, enakovrednih skupnim emisijam iz naprav v združenju, z odstopanjem od členov 6(2)(e) in 12(3); in“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Za skrbnika veljajo sankcije, ki se uporabljajo za kršitve zahteve, da se preda zadostno število pravic, ki niso pravice, izdane v skladu s Poglavjem II, za pokritje skupnih emisij iz naprav v združenju, z odstopanjem od člena 16(2), (3) in (4).“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Za skrbnika veljajo sankcije, ki se uporabljajo za kršitve zahteve, da se preda zadostno število pravic, ki niso pravice, izdane v skladu s Poglavjem II, za pokritje skupnih emisij iz naprav v združenju, z odstopanjem od člena 16(2), (3) in (4).“;

| 20. | v členu 30 se doda naslednji odstavek:
  „4.   Komisija do 1. decembra 2014 na podlagi spremljanja in izkušenj, pridobljenih pri uporabi te direktive, pregleda delovanje te direktive v zvezi z letalskimi dejavnostmi iz Priloge I in po potrebi pripravi predloge za Evropski parlament in Svet v skladu s členom 251 Pogodbe. Komisija zlasti preuči naslednje:






  (a) | posledice in vplive te direktive na splošno delovanje sistema Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

20.

v členu 30 se doda naslednji odstavek:

„4.   Komisija do 1. decembra 2014 na podlagi spremljanja in izkušenj, pridobljenih pri uporabi te direktive, pregleda delovanje te direktive v zvezi z letalskimi dejavnostmi iz Priloge I in po potrebi pripravi predloge za Evropski parlament in Svet v skladu s členom 251 Pogodbe. Komisija zlasti preuči naslednje:

(a)

posledice in vplive te direktive na splošno delovanje sistema Skupnosti;

| (b) | delovanje trga pravic za letalstvo, predvsem vse možne motnje trga; |
| --- | --- |

(b)

delovanje trga pravic za letalstvo, predvsem vse možne motnje trga;

| (c) | okoljsko učinkovitost sistema Skupnosti in stopnjo, do katere bi bilo treba celotno količino pravic, ki se dodelijo operatorjem zrakoplovov po členu 3c, zmanjšati v skladu s splošnimi cilji EU glede zmanjšanja emisij; |
| --- | --- |

(c)

okoljsko učinkovitost sistema Skupnosti in stopnjo, do katere bi bilo treba celotno količino pravic, ki se dodelijo operatorjem zrakoplovov po členu 3c, zmanjšati v skladu s splošnimi cilji EU glede zmanjšanja emisij;

| (d) | vpliv sistema Skupnosti na letalski sektor, vključno z vprašanjem konkurenčnosti, pri čemer se upošteva zlasti učinek politik o podnebnih spremembah, ki se za letalstvo uporabljajo zunaj EU; |
| --- | --- |

(d)

vpliv sistema Skupnosti na letalski sektor, vključno z vprašanjem konkurenčnosti, pri čemer se upošteva zlasti učinek politik o podnebnih spremembah, ki se za letalstvo uporabljajo zunaj EU;

| (e) | ohranitev posebne rezerve za operatorje zrakoplovov, ob upoštevanju možnosti zbliževanja stopenj rasti v celotni gospodarski panogi; |
| --- | --- |

(e)

ohranitev posebne rezerve za operatorje zrakoplovov, ob upoštevanju možnosti zbliževanja stopenj rasti v celotni gospodarski panogi;

| (f) | vpliv sistema Skupnosti na strukturno odvisnost otokov, neobalnih območij, obrobnih območij ter najbolj oddaljenih območij Skupnosti od letalskega prometa; |
| --- | --- |

(f)

vpliv sistema Skupnosti na strukturno odvisnost otokov, neobalnih območij, obrobnih območij ter najbolj oddaljenih območij Skupnosti od letalskega prometa;

| (g) | ali bi bilo treba vključiti sistem vstopno-izstopnega mesta, da bi se olajšalo trgovanje s pravicami med operatorji zrakoplovov in upravljavci naprav ter hkrati preprečil neto prenos pravic iz transakcij operatorjev zrakoplovov na upravljavce naprav; |
| --- | --- |

(g)

ali bi bilo treba vključiti sistem vstopno-izstopnega mesta, da bi se olajšalo trgovanje s pravicami med operatorji zrakoplovov in upravljavci naprav ter hkrati preprečil neto prenos pravic iz transakcij operatorjev zrakoplovov na upravljavce naprav;

| (h) | posledice pragov na izključitev, kakor so navedene v Prilogi I, glede na potrjeno največjo vzletno maso in število letov na leto, ki jih opravi operator zrakoplova; |
| --- | --- |

(h)

posledice pragov na izključitev, kakor so navedene v Prilogi I, glede na potrjeno največjo vzletno maso in število letov na leto, ki jih opravi operator zrakoplova;

| (i) | vpliv izvzetja iz sistema Skupnosti nekaterih letov, opravljenih v okviru obveznosti javnih služb, predpisanih v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (13); |
| --- | --- |

(i)

vpliv izvzetja iz sistema Skupnosti nekaterih letov, opravljenih v okviru obveznosti javnih služb, predpisanih v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (13);

| (j) | razvoj, vključno z možnostjo nadaljnjega razvoja učinkovitosti letalstva, zlasti pa napredek pri doseganju cilja Svetovalnega sveta za raziskovanje na področju aeronavtike v Evropi (ACARE), da bi razvili in predstavili tehnologije, s katerimi bi lahko do leta 2020 zmanjšali porabo goriva za 50 %, in ali so potrebni nadaljnji ukrepi za povečanje učinkovitosti; |
| --- | --- |

(j)

razvoj, vključno z možnostjo nadaljnjega razvoja učinkovitosti letalstva, zlasti pa napredek pri doseganju cilja Svetovalnega sveta za raziskovanje na področju aeronavtike v Evropi (ACARE), da bi razvili in predstavili tehnologije, s katerimi bi lahko do leta 2020 zmanjšali porabo goriva za 50 %, in ali so potrebni nadaljnji ukrepi za povečanje učinkovitosti;

| (k) | razvoj znanstvenega razumevanja vpliva podnebnih sprememb na kondenzacijske sledi in ciruse zaradi letalstva, da bi lahko predlagali učinkovite ukrepe za njihovo odpravljanje. |
| --- | --- |

(k)

razvoj znanstvenega razumevanja vpliva podnebnih sprememb na kondenzacijske sledi in ciruse zaradi letalstva, da bi lahko predlagali učinkovite ukrepe za njihovo odpravljanje.

Komisija bo nato poročala Evropskemu parlamentu in Svetu.

| 21. | za členom 30 se vstavi naslednji naslov: |
| --- | --- |

21.

za členom 30 se vstavi naslednji naslov:

| 22. | priloge I, IV in V se spremenijo v skladu s Prilogo k tej direktivi. |
| --- | --- |

22.

priloge I, IV in V se spremenijo v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo do 2. februarja 2010. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedilo temeljnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga zajema ta direktiva. Komisija o njih obvesti države članice.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 19. novembra 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J.-P. JOUYET

---

(1)  UL C 175, 27.7.2007, str. 47.

1

(2)  UL C 305, 15.12.2007, str. 15.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 2007 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 18. aprila 2008 (UL C 122 E, 20.5.2008, str. 19) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne 24. oktobra 2008.

3

(4)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

4

(5)  UL L 33, 7.2.1994, str. 11.

5

(6)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 344.

6

(7)  UL L 130, 15.5.2002, str. 1.

7

(8)  UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

8

(9)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 119.

9

(10)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

10

(11)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

11

(12)  UL L 240, 24.8.1992, str. 1.“;

12

(13)  UL L 240, 24.8.1992, str. 8.“;

13

---

PRILOGA

Priloge I, IV in V k Direktivi 2003/87/ES se spremenijo:

| 1. | Priloga I se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- | --- |

1.

Priloga I se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

| (b) | v odstavku 2 se pred tabelo vstavi naslednji pododstavek:
  „Od 1. januarja 2012 bodo vključeni vsi leti, ki imajo vzlet ali pristanek na letališču, ki se nahaja na ozemlju države članice, za katero velja Pogodba.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se pred tabelo vstavi naslednji pododstavek:

„Od 1. januarja 2012 bodo vključeni vsi leti, ki imajo vzlet ali pristanek na letališču, ki se nahaja na ozemlju države članice, za katero velja Pogodba.“;

| (c) | doda se naslednja vrsta dejavnosti:






  „Letalstvo |
| --- | --- |
| Leti, ki imajo pristanek na ali vzlet iz letališča na ozemlju države članice, za katero velja Pogodba.
  Ta dejavnost ne vključuje:






  (a) | letov izključno za prevoz v okviru službenih potovanj vladajočega monarha ali njegovih bližnjih sorodnikov, predsednikov držav, predsednikov vlad in vladnih ministrov države, ki ni država članica, kadar je to z ustreznim kazalnikom stanja navedeno v načrtu leta; |

(c)

doda se naslednja vrsta dejavnosti:

„Letalstvo

Leti, ki imajo pristanek na ali vzlet iz letališča na ozemlju države članice, za katero velja Pogodba.

Ta dejavnost ne vključuje:

(a)

letov izključno za prevoz v okviru službenih potovanj vladajočega monarha ali njegovih bližnjih sorodnikov, predsednikov držav, predsednikov vlad in vladnih ministrov države, ki ni država članica, kadar je to z ustreznim kazalnikom stanja navedeno v načrtu leta;

| (b) | vojaških letov z vojaškimi zrakoplovi ter carinskih in policijskih letov; |
| --- | --- |

(b)

vojaških letov z vojaškimi zrakoplovi ter carinskih in policijskih letov;

| (c) | letov za iskanje in reševanje, letov za gašenje požarov, letov v humanitarne namene in letov v primeru nujne medicinske pomoči, ki jih odobri ustrezen pristojni organ; |
| --- | --- |

(c)

letov za iskanje in reševanje, letov za gašenje požarov, letov v humanitarne namene in letov v primeru nujne medicinske pomoči, ki jih odobri ustrezen pristojni organ;

| (d) | vseh letov, ki potekajo izključno na podlagi pravil vizualnega letenja, kakor so določena v Prilogi 2 h Čikaški konvenciji; |
| --- | --- |

(d)

vseh letov, ki potekajo izključno na podlagi pravil vizualnega letenja, kakor so določena v Prilogi 2 h Čikaški konvenciji;

| (e) | letov, ki se zaključijo na istem letališču, na katerem je letalo vzletelo in med katerimi ni bilo vmesnih postankov; |
| --- | --- |

(e)

letov, ki se zaključijo na istem letališču, na katerem je letalo vzletelo in med katerimi ni bilo vmesnih postankov;

| (f) | letov za usposabljanje izključno za namene pridobitve licence ali ocenjevanja letalskega osebja v pilotski kabini, kadar je to utemeljeno z ustreznim zaznamkom v načrtu leta, v kolikor let ni namenjen prevozu potnikov in/ali tovora ali dostavljanju ali prevažanju zrakoplova; |
| --- | --- |

(f)

letov za usposabljanje izključno za namene pridobitve licence ali ocenjevanja letalskega osebja v pilotski kabini, kadar je to utemeljeno z ustreznim zaznamkom v načrtu leta, v kolikor let ni namenjen prevozu potnikov in/ali tovora ali dostavljanju ali prevažanju zrakoplova;

| (g) | letov, ki se izvajajo izključno za namene znanstvenih raziskav ali za namene preverjanja, preizkušanja ali certificiranja letal ali letalske ali zemeljske opreme; |
| --- | --- |

(g)

letov, ki se izvajajo izključno za namene znanstvenih raziskav ali za namene preverjanja, preizkušanja ali certificiranja letal ali letalske ali zemeljske opreme;

| (h) | letov, ki se izvajajo z zrakoplovi s potrjeno največjo vzletno maso, manjšo od 5 700 kg; |
| --- | --- |

(h)

letov, ki se izvajajo z zrakoplovi s potrjeno največjo vzletno maso, manjšo od 5 700 kg;

| (i) | letov, opravljenih v okviru obveznosti javnih služb, predpisanih v skladu z Uredbo (EGS) št. 2408/92 o letalskih progah znotraj najbolj oddaljenih regij, kot so opredeljene v členu 299(2) Pogodbe, ali na letalskih progah, kadar ponujena zmogljivost ne presega 30 000 sedežev na leto, in |
| --- | --- |

(i)

letov, opravljenih v okviru obveznosti javnih služb, predpisanih v skladu z Uredbo (EGS) št. 2408/92 o letalskih progah znotraj najbolj oddaljenih regij, kot so opredeljene v členu 299(2) Pogodbe, ali na letalskih progah, kadar ponujena zmogljivost ne presega 30 000 sedežev na leto, in

| (j) | letov, ki bi, če ne bi bilo te točke, spadali v to dejavnost, v kolikor jih opravijo operatorji v komercialnem zračnem prevozu,






  — | ki opravijo manj kot 243 letov v posameznem obdobju v treh zaporednih štirimesečnih obdobjih ali |
| --- | --- | --- |

(j)

letov, ki bi, če ne bi bilo te točke, spadali v to dejavnost, v kolikor jih opravijo operatorji v komercialnem zračnem prevozu,

—

ki opravijo manj kot 243 letov v posameznem obdobju v treh zaporednih štirimesečnih obdobjih ali

| — | katerih skupna letna količina emisij letov je manj kot 10 000 ton letno. |
| --- | --- |

—

katerih skupna letna količina emisij letov je manj kot 10 000 ton letno.

Leti izključno za prevoz v okviru službenih potovanj vladajočega monarha in njegovih bližnjih sorodnikov, predsednikov držav, predsednikov vlad in vladnih ministrov države članice se po tej točki ne smejo izključiti.“

ogljikov dioksid

| 2. | Priloga IV se spremeni:






  (a) | za naslovom Priloge se doda naslov: |
| --- | --- | --- |

2.

Priloga IV se spremeni:

(a)

za naslovom Priloge se doda naslov:

| (b) | doda se del B:
  „DEL B –   Spremljanje in poročanje o emisijah iz letalstva
  Spremljanje emisij ogljikovega dioksida
  Emisije se spremljajo na podlagi izračuna. Emisije se izračunajo z uporabo formule:

  poraba goriva × faktor emisije

  V porabo goriva je vključeno tudi gorivo, ki ga porabi pomožni motor. Dejanska poraba goriva za vsak let se uporabi vedno, kadar je mogoče, in se izračuna z uporabo formule:
  količina goriva v rezervoarjih zrakoplovov po koncu polnjenja z gorivom za zadevni let – količina goriva v rezervoarjih zrakoplovov po koncu polnjenja z gorivom za naslednji let + polnjenje z gorivom za zadevni naslednji let.
  Če podatki o dejanski porabi goriva niso na voljo, se na podlagi najzanesljivejših podatkov, ki so na voljo, za ocenjevanje podatkov o dejanski porabi goriva uporabi standardizirana usklajena metoda.
  Uporabijo se privzeti faktorji emisij IPCC iz Smernic za popis IPCC 2006 ali naknadnih dopolnil teh smernic, razen če so faktorji emisije, posebni za dejavnost, ki jih identificirajo neodvisno akreditirani laboratoriji, ki uporabljajo analitične metode, natančnejši. Faktor emisije za biomaso je nič.
  Za vsak let in vsako gorivo se opravi ločen izračun.
  Poročanje o emisijah
  Vsak operator zrakoplova v svoje poročilo na podlagi člena 14(3) vključi naslednje informacije:






  A. | podatke za identifikacijo operatorja zrakoplova, ki vključujejo:






  — | ime operatorja zrakoplova, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

doda se del B:

„DEL B –   Spremljanje in poročanje o emisijah iz letalstva

Spremljanje emisij ogljikovega dioksida

Emisije se spremljajo na podlagi izračuna. Emisije se izračunajo z uporabo formule:

poraba goriva × faktor emisije

V porabo goriva je vključeno tudi gorivo, ki ga porabi pomožni motor. Dejanska poraba goriva za vsak let se uporabi vedno, kadar je mogoče, in se izračuna z uporabo formule:

količina goriva v rezervoarjih zrakoplovov po koncu polnjenja z gorivom za zadevni let – količina goriva v rezervoarjih zrakoplovov po koncu polnjenja z gorivom za naslednji let + polnjenje z gorivom za zadevni naslednji let.

Če podatki o dejanski porabi goriva niso na voljo, se na podlagi najzanesljivejših podatkov, ki so na voljo, za ocenjevanje podatkov o dejanski porabi goriva uporabi standardizirana usklajena metoda.

Uporabijo se privzeti faktorji emisij IPCC iz Smernic za popis IPCC 2006 ali naknadnih dopolnil teh smernic, razen če so faktorji emisije, posebni za dejavnost, ki jih identificirajo neodvisno akreditirani laboratoriji, ki uporabljajo analitične metode, natančnejši. Faktor emisije za biomaso je nič.

Za vsak let in vsako gorivo se opravi ločen izračun.

Poročanje o emisijah

Vsak operator zrakoplova v svoje poročilo na podlagi člena 14(3) vključi naslednje informacije:

A.

podatke za identifikacijo operatorja zrakoplova, ki vključujejo:

—

ime operatorja zrakoplova,

| — | njegovo državo članico upravljavko, |
| --- | --- |

—

njegovo državo članico upravljavko,

| — | njegov naslov, vključno s poštno številko in državo, in če je drugačen, tudi njegov kontaktni naslov v državi članici upravljavki, |
| --- | --- |

—

njegov naslov, vključno s poštno številko in državo, in če je drugačen, tudi njegov kontaktni naslov v državi članici upravljavki,

| — | registrske številke zrakoplovov in vrste zrakoplovov, ki se uporabljajo za izvajanje letalskih dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja operator zrakoplova, v obdobju, ki ga zajema poročilo, |
| --- | --- |

—

registrske številke zrakoplovov in vrste zrakoplovov, ki se uporabljajo za izvajanje letalskih dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja operator zrakoplova, v obdobju, ki ga zajema poročilo,

| — | število spričevala in organ izdaje spričevala in operativne licence operatorja zrakoplova, pod katerim so bile izvedene letalske dejavnosti zadevnega operatorja zrakoplova iz Priloge I, |
| --- | --- |

—

število spričevala in organ izdaje spričevala in operativne licence operatorja zrakoplova, pod katerim so bile izvedene letalske dejavnosti zadevnega operatorja zrakoplova iz Priloge I,

| — | naslov, številki telefona in faksa ter naslov elektronske pošte osebe za stike in |
| --- | --- |

—

naslov, številki telefona in faksa ter naslov elektronske pošte osebe za stike in

| — | ime lastnika zrakoplova; |
| --- | --- |

—

ime lastnika zrakoplova;

| B. | za vsako vrsto goriva, za katerega se izračunavajo emisije:






  — | porabo goriva, |
| --- | --- | --- |

B.

za vsako vrsto goriva, za katerega se izračunavajo emisije:

—

porabo goriva,

| — | faktor emisije, |
| --- | --- |

—

faktor emisije,

| — | skupne emisije iz vseh opravljenih letov v obdobju, ki ga zajema poročilo, in ki so del letalskih dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja operator zrakoplova, |
| --- | --- |

—

skupne emisije iz vseh opravljenih letov v obdobju, ki ga zajema poročilo, in ki so del letalskih dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja operator zrakoplova,

| — | skupne emisije iz:






  — | vseh opravljenih letov, ki v obdobju, ki ga zajema poročilo, spadajo med letalske dejavnosti zadevnega letalskega operaterja iz Priloge I in ki so imeli vzlet na letališču na ozemlju države članice in pristanek na letališču, ki je na ozemlju iste države članice, |
| --- | --- | --- |

—

skupne emisije iz:

—

vseh opravljenih letov, ki v obdobju, ki ga zajema poročilo, spadajo med letalske dejavnosti zadevnega letalskega operaterja iz Priloge I in ki so imeli vzlet na letališču na ozemlju države članice in pristanek na letališču, ki je na ozemlju iste države članice,

| — | vseh drugih opravljenih letov, ki so v obdobju, ki ga zajema poročilo, del letalskih dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja operator zrakoplova, |
| --- | --- |

—

vseh drugih opravljenih letov, ki so v obdobju, ki ga zajema poročilo, del letalskih dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja operator zrakoplova,

| — | skupne emisije iz vseh opravljenih letov zrakoplovov, ki so v obdobju, ki ga zajema poročilo, del letalskih dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja operator zrakoplova in ki:






  — | so imeli vzlet iz vsake države članice in |
| --- | --- | --- |

—

skupne emisije iz vseh opravljenih letov zrakoplovov, ki so v obdobju, ki ga zajema poročilo, del letalskih dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja operator zrakoplova in ki:

—

so imeli vzlet iz vsake države članice in

| — | pristanek v vsaki državi članici iz tretje države, |
| --- | --- |

—

pristanek v vsaki državi članici iz tretje države,

| — | faktor negotovosti. |
| --- | --- |

—

faktor negotovosti.

Spremljanje podatkov o tonskih kilometrih za namen členov 3e in 3f

Za vlogo za dodelitev pravic v skladu s členom 3e(1) ali členom 3f(2), se količina letalskih dejavnosti izračuna v tonskih kilometrih z naslednjo formulo:

tonski kilometri = razdalja × koristni tovor

pri čemer:

‚razdalja‘ pomeni razdaljo velikega kroga med izhodiščnim in ciljnim letališčem, vključno z dodatnim fiksnim faktorjem 95 km; in

‚koristni tovor‘ pomeni skupno maso tovora, pošte in potnikov, ki jih prevaža.

Pri izračunu koristnega tovora:

| — | je število potnikov na zrakoplovu število potnikov brez članov posadke, |
| --- | --- |

—

je število potnikov na zrakoplovu število potnikov brez članov posadke,

| — | operator zrakoplova lahko za zadevne lete za potnike in prijavljeno prtljago, ki je navedena v dokumentaciji o masi in ravnotežju, uporabi dejansko ali standardno maso ali pa privzeto vrednost v višini 100 kg za vsakega potnika in njegovo prijavljeno prtljago. |
| --- | --- |

—

operator zrakoplova lahko za zadevne lete za potnike in prijavljeno prtljago, ki je navedena v dokumentaciji o masi in ravnotežju, uporabi dejansko ali standardno maso ali pa privzeto vrednost v višini 100 kg za vsakega potnika in njegovo prijavljeno prtljago.

Poročanje o podatkih o tonskih kilometrih za namen členov 3e in 3f

Operator zrakoplova v svojo vlogo na podlagi člena 3e(1) ali člena 3f(2) vključi naslednje informacije:

| A. | podatke za identifikacijo operatorja zrakoplova, ki vključujejo:






  — | ime operatorja zrakoplova, |
| --- | --- | --- |

A.

podatke za identifikacijo operatorja zrakoplova, ki vključujejo:

—

ime operatorja zrakoplova,

| — | njegovo državo članico upravljavko, |
| --- | --- |

—

njegovo državo članico upravljavko,

| — | njegov naslov, vključno s poštno številko in državo, in če je drugačen, tudi njegov kontaktni naslov v državi članici upravljavki, |
| --- | --- |

—

njegov naslov, vključno s poštno številko in državo, in če je drugačen, tudi njegov kontaktni naslov v državi članici upravljavki,

| — | registrske številke zrakoplovov in vrste zrakoplovov, ki se uporabljajo za izvajanje letalskih dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja operator zrakoplova, v letu, ki ga zajema poročilo, |
| --- | --- |

—

registrske številke zrakoplovov in vrste zrakoplovov, ki se uporabljajo za izvajanje letalskih dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja operator zrakoplova, v letu, ki ga zajema poročilo,

| — | število spričevala in organ izdaje spričevala in operativne licence operatorja zrakoplova, pod katerim so bile izvedene letalske dejavnosti zadevnega operatorja zrakoplova iz Priloge I, |
| --- | --- |

—

število spričevala in organ izdaje spričevala in operativne licence operatorja zrakoplova, pod katerim so bile izvedene letalske dejavnosti zadevnega operatorja zrakoplova iz Priloge I,

| — | naslov, številki telefona in faksa ter naslov elektronske pošte osebe za stike in |
| --- | --- |

—

naslov, številki telefona in faksa ter naslov elektronske pošte osebe za stike in

| — | ime lastnika zrakoplova; |
| --- | --- |

—

ime lastnika zrakoplova;

| B. | podatke o tonskih kilometrih:






  — | število letov med letališčem vzleta in pristanka, |
| --- | --- | --- |

B.

podatke o tonskih kilometrih:

—

število letov med letališčem vzleta in pristanka,

| — | število potnikov med letališčem vzleta in pristanka, |
| --- | --- |

—

število potnikov med letališčem vzleta in pristanka,

| — | število tonskih kilometrov med letališčem vzleta in pristanka, |
| --- | --- |

—

število tonskih kilometrov med letališčem vzleta in pristanka,

| — | izbrana metoda izračuna mase potnikov in prijavljene prtljage, |
| --- | --- |

—

izbrana metoda izračuna mase potnikov in prijavljene prtljage,

| — | skupno število tonskih kilometrov za vse lete, opravljene med letom, ki ga zajema poročilo, in ki spadajo med letalske dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja operator zrakoplova.“; |
| --- | --- |

—

skupno število tonskih kilometrov za vse lete, opravljene med letom, ki ga zajema poročilo, in ki spadajo med letalske dejavnosti iz Priloge I, s katerimi se ukvarja operator zrakoplova.“;

| 3. | Priloga V se spremeni:






  (a) | za naslovom Priloge se doda naslednji naslov: |
| --- | --- | --- |

3.

Priloga V se spremeni:

(a)

za naslovom Priloge se doda naslednji naslov:

| (b) | doda se naslednji del:
  „DEL B –   Preverjanje emisij iz letalskih dejavnosti






  13. | Splošna načela in metodologija iz te priloge se uporabijo za preverjanje poročil o emisijah iz letov, ki spadajo v letalske dejavnosti iz Priloge I.
  V ta namen:






  (a) | v odstavku 3 se sklicevanje na upravljavca šteje za sklicevanje na operatorja zrakoplova in v točki (c) navedenega odstavka sklicevanje na napravo za sklicevanje na zrakoplov, ki izvaja letalske dejavnosti iz poročila; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

doda se naslednji del:

„DEL B –   Preverjanje emisij iz letalskih dejavnosti

13.

Splošna načela in metodologija iz te priloge se uporabijo za preverjanje poročil o emisijah iz letov, ki spadajo v letalske dejavnosti iz Priloge I.

V ta namen:

(a)

v odstavku 3 se sklicevanje na upravljavca šteje za sklicevanje na operatorja zrakoplova in v točki (c) navedenega odstavka sklicevanje na napravo za sklicevanje na zrakoplov, ki izvaja letalske dejavnosti iz poročila;

| (b) | v odstavku 5 se sklicevanje na napravo šteje za sklicevanje na operatorja zrakoplova; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 5 se sklicevanje na napravo šteje za sklicevanje na operatorja zrakoplova;

| (c) | v odstavku 6 se sklicevanje na dejavnosti, ki se izvajajo na napravi, šteje za sklicevanje na letalske dejavnosti iz poročila, ki jih izvaja operator zrakoplova; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 6 se sklicevanje na dejavnosti, ki se izvajajo na napravi, šteje za sklicevanje na letalske dejavnosti iz poročila, ki jih izvaja operator zrakoplova;

| (d) | v odstavku 7 se sklicevanje na mesto naprave šteje za sklicevanje na mesta, ki jih operator zrakoplova uporablja za izvajanje letalskih dejavnosti iz poročila; |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 7 se sklicevanje na mesto naprave šteje za sklicevanje na mesta, ki jih operator zrakoplova uporablja za izvajanje letalskih dejavnosti iz poročila;

| (e) | v odstavkih 8 in 9 se sklicevanje na vire emisij v napravi šteje za sklicevanje na zrakoplov, za katerega je operator zrakoplova odgovoren, in |
| --- | --- |

(e)

v odstavkih 8 in 9 se sklicevanje na vire emisij v napravi šteje za sklicevanje na zrakoplov, za katerega je operator zrakoplova odgovoren, in

| (f) | v odstavkih 10 in 12 se sklicevanje na operatorja šteje za sklicevanje na operatorja zrakoplova. |
| --- | --- |

(f)

v odstavkih 10 in 12 se sklicevanje na operatorja šteje za sklicevanje na operatorja zrakoplova.

Dodatne določbe za preverjanje poročil o emisijah iz letalstva

| 14. | Preveritelj preveri zlasti:






  (a) | da so upoštevani vsi leti v letalski dejavnosti, navedeni v Prilogi I. Pri tej nalogi si preveritelj pomaga s podatki o časovnem razporedu in drugimi podatki o prometu operatorja zrakoplova, vključno s podatki iz Eurocontrola, ki jih zahteva ta operator; |
| --- | --- | --- |

14.

Preveritelj preveri zlasti:

(a)

da so upoštevani vsi leti v letalski dejavnosti, navedeni v Prilogi I. Pri tej nalogi si preveritelj pomaga s podatki o časovnem razporedu in drugimi podatki o prometu operatorja zrakoplova, vključno s podatki iz Eurocontrola, ki jih zahteva ta operator;

| (b) | da se podatki o skupni porabi goriva in podatki o kupljenem ali kako drugače dobavljenem gorivu za zrakoplov, ki opravlja letalske dejavnost, na splošno med seboj ujemajo. |
| --- | --- |

(b)

da se podatki o skupni porabi goriva in podatki o kupljenem ali kako drugače dobavljenem gorivu za zrakoplov, ki opravlja letalske dejavnost, na splošno med seboj ujemajo.

Dodatne določbe za preverjanje podatkov o tonskih kilometrih, predloženih za namene členov 3e in 3f

| 15. | Splošna načela in metodologija za preverjanje poročil o emisijah iz člena 14(3), kot so določena v tej prilogi, se po potrebi uporabijo tudi za preverjanje podatkov o tonskih kilometrih. |
| --- | --- |

15.

Splošna načela in metodologija za preverjanje poročil o emisijah iz člena 14(3), kot so določena v tej prilogi, se po potrebi uporabijo tudi za preverjanje podatkov o tonskih kilometrih.

| 16. | Preveritelj preveri zlasti, ali se v vlogi operatorja zrakoplova iz členov 3e(1) in 3f(2) upoštevajo le leti, ki so se dejansko izvedli in ki spadajo med letalske dejavnosti, navedene v Prilogi I, za katere je letalski operater odgovoren. Pri tej nalogi si preveritelj pomaga s podatki o prometu operatorja zrakoplova, vključno s podatki iz Eurocontrola, ki jih zahteva ta operator. Poleg tega preveritelj preveri, ali se koristni tovor, o katerem poroča operator zrakoplova, ujema z zapisi o koristnem tovoru, ki jih ima ta operator zaradi varnosti.“ |
| --- | --- |

16.

Preveritelj preveri zlasti, ali se v vlogi operatorja zrakoplova iz členov 3e(1) in 3f(2) upoštevajo le leti, ki so se dejansko izvedli in ki spadajo med letalske dejavnosti, navedene v Prilogi I, za katere je letalski operater odgovoren. Pri tej nalogi si preveritelj pomaga s podatki o prometu operatorja zrakoplova, vključno s podatki iz Eurocontrola, ki jih zahteva ta operator. Poleg tega preveritelj preveri, ali se koristni tovor, o katerem poroča operator zrakoplova, ujema z zapisi o koristnem tovoru, ki jih ima ta operator zaradi varnosti.“

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 13.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 8/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 8/22

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 17. decembra 2008

o spremembi Odločbe 2006/636/ES o določitvi letne razdelitve zneska podpore Skupnosti za razvoj podeželja po državah članicah za obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8370)

(2009/14/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (1) in zlasti člena 69(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep Komisije 2006/410/ES z dne 24. maja 2006 o določitvi zneskov, ki bodo na voljo EKSRP v skladu s členi 10(2), 143d in 143e Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003, in zneskov, ki bodo na voljo za odhodke EKJS (2), in ki za proračunska leta 2007–2013 določa skupni znesek prenosov z EKJS na EKSRP v skladu z navedenimi členi Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (3) in členom 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 (4), ki določajo pravila za prostovoljno modulacijo neposrednih plačil, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1782/2003, je bil spremenjen s Sklepom Komisije 2008/955/ES (5). |
| --- | --- |

(1)

Sklep Komisije 2006/410/ES z dne 24. maja 2006 o določitvi zneskov, ki bodo na voljo EKSRP v skladu s členi 10(2), 143d in 143e Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003, in zneskov, ki bodo na voljo za odhodke EKJS (2), in ki za proračunska leta 2007–2013 določa skupni znesek prenosov z EKJS na EKSRP v skladu z navedenimi členi Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (3) in členom 4(1) Uredbe Sveta (ES) št. 378/2007 (4), ki določajo pravila za prostovoljno modulacijo neposrednih plačil, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1782/2003, je bil spremenjen s Sklepom Komisije 2008/955/ES (5).

| (2) | Zaradi sprejetja Sklepa 2008/955/ES je treba prilagoditi zneske, ki so na voljo EKSRP, in jih dodati k letni razdelitvi podpore Skupnosti za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi sprejetja Sklepa 2008/955/ES je treba prilagoditi zneske, ki so na voljo EKSRP, in jih dodati k letni razdelitvi podpore Skupnosti za razvoj podeželja.

| (3) | Odločbo Komisije 2006/636/ES (6) je zato treba spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Odločbo Komisije 2006/636/ES (6) je zato treba spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2006/636/ES se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba se uporablja od proračunskega leta 2009 dalje.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 17. decembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

1

(2)  UL L 163, 15.6.2006, str. 10.

2

(3)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 95, 5.4.2007, str. 1.

4

(5)  UL L 338, 17.12.2008, str. 67.

5

(6)  UL L 261, 22.9.2006, str. 32.

6

---

PRILOGA

Razdelitev podpore Skupnosti za razvoj podeželja po državah članicah 2007–2013

| (trenutne cene (v EUR)) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj 2007–2013 | Od tega minimalno za upravičene regije iz konvergenčnega cilja
  Skupaj |
| Belgija | 63 991 299 | 63 957 784 | 60 238 083 | 59 783 509 | 59 367 519 | 57 095 480 | 54 576 632 | 419 010 306 | 40 744 223 |
| Bolgarija (1) | 244 055 793 | 337 144 772 | 437 343 751 | 399 098 664 | 398 058 913 | 397 696 922 | 395 699 781 | 2 609 098 596 | 692 192 783 |
| Češka | 396 623 321 | 392 638 892 | 388 036 387 | 400 932 774 | 406 640 636 | 412 672 094 | 417 962 250 | 2 815 506 354 | 1 635 417 906 |
| Danska | 62 592 573 | 66 344 571 | 65 671 254 | 66 234 762 | 65 331 467 | 64 497 618 | 63 488 551 | 454 160 796 | 0 |
| Nemčija | 1 184 995 564 | 1 186 941 705 | 1 152 525 574 | 1 161 018 553 | 1 164 459 200 | 1 151 761 509 | 1 136 214 950 | 8 137 917 055 | 3 174 037 771 |
| Estonija | 95 608 462 | 95 569 377 | 95 696 594 | 100 929 353 | 104 639 066 | 108 913 401 | 113 302 602 | 714 658 855 | 387 221 654 |
| Irska | 373 683 516 | 355 014 220 | 331 071 422 | 335 372 252 | 326 098 528 | 318 171 063 | 308 803 589 | 2 348 214 590 | 0 |
| Grčija | 461 376 206 | 463 470 078 | 457 393 090 | 456 018 509 | 636 568 186 | 630 830 398 | 624 447 957 | 3 730 104 424 | 1 905 697 195 |
| Španija | 286 654 092 | 1 277 647 305 | 1 275 950 901 | 1 298 574 047 | 1 120 313 000 | 1 114 078 191 | 1 105 464 263 | 7 478 681 799 | 3 178 127 204 |
| Francija | 931 041 833 | 942 359 146 | 911 821 939 | 934 088 155 | 971 090 147 | 958 717 557 | 943 394 332 | 6 592 513 109 | 568 263 981 |
| Italija | 1 142 143 461 | 1 135 428 298 | 1 127 350 921 | 1 155 713 236 | 1 325 406 589 | 1 320 949 382 | 1 313 305 996 | 8 520 297 883 | 3 341 091 825 |
| Ciper | 26 704 860 | 24 772 842 | 22 749 762 | 23 071 507 | 22 402 714 | 21 783 947 | 21 037 942 | 162 523 574 | 0 |
| Latvija | 152 867 493 | 147 768 241 | 142 542 483 | 147 766 381 | 148 781 700 | 150 188 774 | 151 198 432 | 1 041 113 504 | 327 682 815 |
| Litva | 260 974 835 | 248 836 020 | 236 928 998 | 244 741 536 | 248 002 433 | 250 278 098 | 253 598 173 | 1 743 360 093 | 679 189 192 |
| Luksemburg | 14 421 997 | 13 661 411 | 12 655 487 | 12 818 190 | 12 487 289 | 12 181 368 | 11 812 084 | 90 037 826 | 0 |
| Madžarska | 570 811 818 | 537 525 661 | 498 635 432 | 509 252 494 | 547 603 625 | 563 304 619 | 578 709 743 | 3 805 843 392 | 2 496 094 593 |
| Malta | 12 434 359 | 11 527 788 | 10 656 597 | 10 544 212 | 10 347 884 | 10 459 190 | 10 663 325 | 76 633 355 | 18 077 067 |
| Nizozemska | 70 536 869 | 72 638 338 | 71 391 337 | 72 215 293 | 70 606 648 | 69 682 449 | 68 550 233 | 495 621 167 | 0 |
| Avstrija | 628 154 610 | 594 709 669 | 553 552 057 | 560 657 505 | 545 170 574 | 531 468 629 | 514 856 948 | 3 928 569 992 | 31 938 190 |
| Poljska | 1 989 717 841 | 1 932 933 351 | 1 872 739 817 | 1 866 782 838 | 1 860 573 543 | 1 857 244 519 | 1 850 046 247 | 13 230 038 156 | 6 997 976 121 |
| Portugalska | 560 524 173 | 562 491 944 | 557 240 154 | 606 561 895 | 611 642 601 | 611 692 105 | 610 872 156 | 4 121 025 028 | 2 180 735 857 |
| Romunija (2) | 0 | 1 146 687 683 | 1 442 871 530 | 1 359 770 651 | 1 357 854 634 | 1 359 146 997 | 1 356 173 250 | 8 022 504 745 | 1 995 991 720 |
| Slovenija | 149 549 387 | 139 868 094 | 129 728 049 | 129 354 946 | 124 076 091 | 118 858 866 | 113 031 296 | 904 466 729 | 287 815 759 |
| Slovaška | 303 163 265 | 286 531 906 | 268 049 256 | 256 310 239 | 263 028 387 | 275 025 447 | 317 309 578 | 1 969 418 078 | 1 106 011 592 |
| Finska | 335 121 543 | 316 143 440 | 293 685 407 | 297 667 134 | 289 390 092 | 282 108 238 | 273 317 053 | 2 087 432 907 | 0 |
| Švedska | 292 133 703 | 277 225 207 | 258 396 031 | 261 797 463 | 254 575 513 | 248 360 755 | 240 859 282 | 1 833 347 954 | 0 |
| Združeno kraljestvo | 263 996 373 | 645 001 582 | 698 742 271 | 741 160 084 | 748 994 332 | 752 455 626 | 749 224 152 | 4 599 574 420 | 188 337 515 |
| Skupaj | 10 873 879 246 | 13 274 839 325 | 13 373 664 584 | 13 468 236 182 | 13 693 511 311 | 13 649 623 242 | 13 597 920 797 | 91 931 674 687 | 31 232 644 963 |

(trenutne cene (v EUR))

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Skupaj 2007–2013

Od tega minimalno za upravičene regije iz konvergenčnega cilja

Skupaj

Belgija

63 991 299

63 957 784

60 238 083

59 783 509

59 367 519

57 095 480

54 576 632

419 010 306

40 744 223

Bolgarija (1)

244 055 793

337 144 772

437 343 751

399 098 664

398 058 913

397 696 922

395 699 781

2 609 098 596

692 192 783

Češka

396 623 321

392 638 892

388 036 387

400 932 774

406 640 636

412 672 094

417 962 250

2 815 506 354

1 635 417 906

Danska

62 592 573

66 344 571

65 671 254

66 234 762

65 331 467

64 497 618

63 488 551

454 160 796

0

Nemčija

1 184 995 564

1 186 941 705

1 152 525 574

1 161 018 553

1 164 459 200

1 151 761 509

1 136 214 950

8 137 917 055

3 174 037 771

Estonija

95 608 462

95 569 377

95 696 594

100 929 353

104 639 066

108 913 401

113 302 602

714 658 855

387 221 654

Irska

373 683 516

355 014 220

331 071 422

335 372 252

326 098 528

318 171 063

308 803 589

2 348 214 590

0

Grčija

461 376 206

463 470 078

457 393 090

456 018 509

636 568 186

630 830 398

624 447 957

3 730 104 424

1 905 697 195

Španija

286 654 092

1 277 647 305

1 275 950 901

1 298 574 047

1 120 313 000

1 114 078 191

1 105 464 263

7 478 681 799

3 178 127 204

Francija

931 041 833

942 359 146

911 821 939

934 088 155

971 090 147

958 717 557

943 394 332

6 592 513 109

568 263 981

Italija

1 142 143 461

1 135 428 298

1 127 350 921

1 155 713 236

1 325 406 589

1 320 949 382

1 313 305 996

8 520 297 883

3 341 091 825

Ciper

26 704 860

24 772 842

22 749 762

23 071 507

22 402 714

21 783 947

21 037 942

162 523 574

0

Latvija

152 867 493

147 768 241

142 542 483

147 766 381

148 781 700

150 188 774

151 198 432

1 041 113 504

327 682 815

Litva

260 974 835

248 836 020

236 928 998

244 741 536

248 002 433

250 278 098

253 598 173

1 743 360 093

679 189 192

Luksemburg

14 421 997

13 661 411

12 655 487

12 818 190

12 487 289

12 181 368

11 812 084

90 037 826

0

Madžarska

570 811 818

537 525 661

498 635 432

509 252 494

547 603 625

563 304 619

578 709 743

3 805 843 392

2 496 094 593

Malta

12 434 359

11 527 788

10 656 597

10 544 212

10 347 884

10 459 190

10 663 325

76 633 355

18 077 067

Nizozemska

70 536 869

72 638 338

71 391 337

72 215 293

70 606 648

69 682 449

68 550 233

495 621 167

0

Avstrija

628 154 610

594 709 669

553 552 057

560 657 505

545 170 574

531 468 629

514 856 948

3 928 569 992

31 938 190

Poljska

1 989 717 841

1 932 933 351

1 872 739 817

1 866 782 838

1 860 573 543

1 857 244 519

1 850 046 247

13 230 038 156

6 997 976 121

Portugalska

560 524 173

562 491 944

557 240 154

606 561 895

611 642 601

611 692 105

610 872 156

4 121 025 028

2 180 735 857

Romunija (2)

0

1 146 687 683

1 442 871 530

1 359 770 651

1 357 854 634

1 359 146 997

1 356 173 250

8 022 504 745

1 995 991 720

Slovenija

149 549 387

139 868 094

129 728 049

129 354 946

124 076 091

118 858 866

113 031 296

904 466 729

287 815 759

Slovaška

303 163 265

286 531 906

268 049 256

256 310 239

263 028 387

275 025 447

317 309 578

1 969 418 078

1 106 011 592

Finska

335 121 543

316 143 440

293 685 407

297 667 134

289 390 092

282 108 238

273 317 053

2 087 432 907

0

Švedska

292 133 703

277 225 207

258 396 031

261 797 463

254 575 513

248 360 755

240 859 282

1 833 347 954

0

Združeno kraljestvo

263 996 373

645 001 582

698 742 271

741 160 084

748 994 332

752 455 626

749 224 152

4 599 574 420

188 337 515

Skupaj

10 873 879 246

13 274 839 325

13 373 664 584

13 468 236 182

13 693 511 311

13 649 623 242

13 597 920 797

91 931 674 687

31 232 644 963

---

(1)  Za leta 2007, 2008 in 2009 sredstva iz Jamstvenega oddelka EKUJS znašajo 193 715 561 EUR, 263 453 163 EUR oziroma 337 004 104 EUR.

(2)  Za leta 2007, 2008 in 2009 sredstva iz Jamstvenega oddelka EKUJS znašajo 610 786 223 EUR, 831 389 081 EUR oziroma 1 058 369 098 EUR.

---

| 13.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 8/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 8/24

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 19. decembra 2008

o zavrnitvi vloge za vpis v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb iz Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (Džiugas) (ZGO)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8423)

(Besedilo v litovskem jeziku je edino verodostojno)

(2009/15/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) in zlasti drugega pododstavka člena 6(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je na podlagi člena 6(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 in v skladu s členom 17(2) Uredbe preučila vlogo za registracijo imena „Džiugas“ kot zaščiteno geografsko označbo za sir, ki jo je Komisija prejela od Litve 15. junija 2005. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je na podlagi člena 6(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 in v skladu s členom 17(2) Uredbe preučila vlogo za registracijo imena „Džiugas“ kot zaščiteno geografsko označbo za sir, ki jo je Komisija prejela od Litve 15. junija 2005.

| (2) | Kot odziv na zahteve Komisije je Litva predložila novo različico specifikacije in povzetek ter dodatne informacije, ki jih je Komisija prejela 3. julija 2006, 5. decembra 2006 in 3. septembra 2008. |
| --- | --- |

(2)

Kot odziv na zahteve Komisije je Litva predložila novo različico specifikacije in povzetek ter dodatne informacije, ki jih je Komisija prejela 3. julija 2006, 5. decembra 2006 in 3. septembra 2008.

| (3) | Komisija je med drugim zahtevala pojasnila v zvezi z naravo povezave med značilnostmi proizvoda, za katerega se zahteva registracija, in njegovim posebnim geografskim poreklom. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je med drugim zahtevala pojasnila v zvezi z naravo povezave med značilnostmi proizvoda, za katerega se zahteva registracija, in njegovim posebnim geografskim poreklom.

| (4) | Komisija je preučila dokumente, ki so jih v vlogi predložili litovski organi, in ugotovila, da posebna kakovost ali značilnosti tega sira izvirajo iz metode proizvodnje in ne iz geografskega porekla. Litovski organi v specifikaciji navajajo, da povezava med sirom „Džiugas“ in njegovim območjem temelji na posebni metodi proizvodnje, zaradi katere ima fizikalne, kemične in organoleptične lastnosti, ki jih ni mogoče najti pri drugih sirih. Poleg tega v njej trdijo, da ima sir „Džiugas“ zaradi metode proizvodnje večjo vsebnost magnezija in kalcija ter da njegove organoleptične lastnosti, rahlo rumena barva s sivkastimi odtenki in svež okus, izvirajo iz metode proizvodnje. Če ni povezave med temi dejavniki in geografskim poreklom, vloga ne izpolnjuje osnovnih meril za registracijo kot zaščitene geografske označbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je preučila dokumente, ki so jih v vlogi predložili litovski organi, in ugotovila, da posebna kakovost ali značilnosti tega sira izvirajo iz metode proizvodnje in ne iz geografskega porekla. Litovski organi v specifikaciji navajajo, da povezava med sirom „Džiugas“ in njegovim območjem temelji na posebni metodi proizvodnje, zaradi katere ima fizikalne, kemične in organoleptične lastnosti, ki jih ni mogoče najti pri drugih sirih. Poleg tega v njej trdijo, da ima sir „Džiugas“ zaradi metode proizvodnje večjo vsebnost magnezija in kalcija ter da njegove organoleptične lastnosti, rahlo rumena barva s sivkastimi odtenki in svež okus, izvirajo iz metode proizvodnje. Če ni povezave med temi dejavniki in geografskim poreklom, vloga ne izpolnjuje osnovnih meril za registracijo kot zaščitene geografske označbe.

| (5) | Povezava v smislu druge alinee člena 2(1)(b) Uredbe (ES) št. 510/2006 torej ni bila dokazana. |
| --- | --- |

(5)

Povezava v smislu druge alinee člena 2(1)(b) Uredbe (ES) št. 510/2006 torej ni bila dokazana.

| (6) | Glede na zgoraj navedeno je treba vlogo za registracijo imena „Džiugas“ kot zaščitene geografske označbe zavrniti. |
| --- | --- |

(6)

Glede na zgoraj navedeno je treba vlogo za registracijo imena „Džiugas“ kot zaščitene geografske označbe zavrniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zaščitene geografske označbe in zaščitene označbe porekla – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zaščitene geografske označbe in zaščitene označbe porekla –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Vloga za registracijo imena „Džiugas“ se zavrne.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Litvo.

V Bruslju, 19. decembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

---

| 13.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 8/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 8/25

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 19. decembra 2008

o zavrnitvi vloge za vpis v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb iz Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (Germantas) (ZGO)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8430)

(Besedilo v litovskem jeziku je edino verodostojno)

(2009/16/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 6(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je na podlagi člena 6(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 in v skladu s členom 17(2) Uredbe obravnavala vlogo za registracijo imena „Germantas“ kot zaščitene geografske označbe za sir, ki jo je Komisija prejela od Litve 15. junija 2005. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je na podlagi člena 6(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 in v skladu s členom 17(2) Uredbe obravnavala vlogo za registracijo imena „Germantas“ kot zaščitene geografske označbe za sir, ki jo je Komisija prejela od Litve 15. junija 2005.

| (2) | Kot odziv na zahteve Komisije je Litva predložila novo različico specifikacije in povzetek ter dodatne informacije, ki jih je Komisija prejela 3. julija 2006, 5. decembra 2006 in 3. septembra 2008. |
| --- | --- |

(2)

Kot odziv na zahteve Komisije je Litva predložila novo različico specifikacije in povzetek ter dodatne informacije, ki jih je Komisija prejela 3. julija 2006, 5. decembra 2006 in 3. septembra 2008.

| (3) | Komisija je med drugim zahtevala pojasnila v zvezi z naravo povezave med značilnostmi proizvoda, za katerega se zahteva registracija, in njegovim posebnim geografskim poreklom. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je med drugim zahtevala pojasnila v zvezi z naravo povezave med značilnostmi proizvoda, za katerega se zahteva registracija, in njegovim posebnim geografskim poreklom.

| (4) | Komisija je preučila dokumente, ki jih je v vlogi predložila Litva, in ugotovila, da posebne značilnosti tega sira izvirajo iz metode proizvodnje in ne iz geografskega porekla. V specifikaciji je navedeno, da povezava med sirom „Germantas“ in njegovim območjem temelji na posebni metodi proizvodnje, zaradi katere ima posebne organoleptične lastnosti, po katerih se razlikuje od drugih sirov. Litovski organi v njej trdijo, da so organoleptične lastnosti, značilne za sir „Germantas“, tj. rahlo rumenkasta barva z zelenkastimi do sivkastimi odtenki, rahel vonj po kislem mleku, sirotki in pasteriziranim mlekom ter rahlo kisli okus po pasteriziranem mleku pri visoki temperaturi, povezane z metodo proizvodnje. V specifikaciji nadalje pojasnjujejo, da je značilna barva sira „Germantas“ posledica zorenja v prosojni ali barvni foliji, ki zmanjšuje razgradnjo na svetlobo občutljive sestavine na svetlobi. Če ni povezave med temi dejavniki in geografskim poreklom, vloga ne izpolnjuje osnovnih meril za registracijo kot zaščitene geografske označbe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je preučila dokumente, ki jih je v vlogi predložila Litva, in ugotovila, da posebne značilnosti tega sira izvirajo iz metode proizvodnje in ne iz geografskega porekla. V specifikaciji je navedeno, da povezava med sirom „Germantas“ in njegovim območjem temelji na posebni metodi proizvodnje, zaradi katere ima posebne organoleptične lastnosti, po katerih se razlikuje od drugih sirov. Litovski organi v njej trdijo, da so organoleptične lastnosti, značilne za sir „Germantas“, tj. rahlo rumenkasta barva z zelenkastimi do sivkastimi odtenki, rahel vonj po kislem mleku, sirotki in pasteriziranim mlekom ter rahlo kisli okus po pasteriziranem mleku pri visoki temperaturi, povezane z metodo proizvodnje. V specifikaciji nadalje pojasnjujejo, da je značilna barva sira „Germantas“ posledica zorenja v prosojni ali barvni foliji, ki zmanjšuje razgradnjo na svetlobo občutljive sestavine na svetlobi. Če ni povezave med temi dejavniki in geografskim poreklom, vloga ne izpolnjuje osnovnih meril za registracijo kot zaščitene geografske označbe.

| (5) | Povezava v smislu druge alinee člena 2(1)(b) Uredbe (ES) št. 510/2006 torej ni bila dokazana. |
| --- | --- |

(5)

Povezava v smislu druge alinee člena 2(1)(b) Uredbe (ES) št. 510/2006 torej ni bila dokazana.

| (6) | Glede na zgoraj navedeno je treba vlogo za registracijo imena „Germantas“ kot zaščitene geografske označbe zavrniti. |
| --- | --- |

(6)

Glede na zgoraj navedeno je treba vlogo za registracijo imena „Germantas“ kot zaščitene geografske označbe zavrniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zaščitene geografske označbe in zaščitene označbe porekla – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zaščitene geografske označbe in zaščitene označbe porekla –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Vloga za registracijo imena „Germantas“ se zavrne.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Litvo.

V Bruslju, 19. decembra 2008

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

---

| 13.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 8/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 8/26

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 19. decembra 2008

o ustanovitvi Odbora strokovnjakov za napotitev delavcev na delo

(2009/17/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (1) in zlasti člen 4 Direktive določa jasne obveznosti glede sodelovanja med nacionalnimi upravami, državam članicam pa nalaga, da ustvarijo pogoje za takšno sodelovanje. Ta direktiva tudi jasno določa, da morajo države članice sprejeti ustrezne ukrepe za vsesplošno dostopnost informacij o določbah in pogojih za delo in zaposlitev, ne le tujim ponudnikom storitev, ampak tudi zadevnim napotenim delavcem. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 96/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (1) in zlasti člen 4 Direktive določa jasne obveznosti glede sodelovanja med nacionalnimi upravami, državam članicam pa nalaga, da ustvarijo pogoje za takšno sodelovanje. Ta direktiva tudi jasno določa, da morajo države članice sprejeti ustrezne ukrepe za vsesplošno dostopnost informacij o določbah in pogojih za delo in zaposlitev, ne le tujim ponudnikom storitev, ampak tudi zadevnim napotenim delavcem.

| (2) | Komisija je v sporočilu Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Napotitev delavcev na delo v okviru opravljanja storitev – čim boljši izkoristek prednosti in možnosti ob hkratnem zagotavljanju zaščite delavcev“ (2) z dne 13. junija 2007 izrazila namen, da ustanovi odbor na visoki ravni, za podporo in pomoč državam članicam pri opredeljevanju in izmenjavi dobrih praks, institucionalizaciji sedanje neformalne skupine vladnih strokovnjakov ter formalnem in rednem vključevanju socialnih partnerjev. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v sporočilu Svetu, Evropskemu parlamentu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Napotitev delavcev na delo v okviru opravljanja storitev – čim boljši izkoristek prednosti in možnosti ob hkratnem zagotavljanju zaščite delavcev“ (2) z dne 13. junija 2007 izrazila namen, da ustanovi odbor na visoki ravni, za podporo in pomoč državam članicam pri opredeljevanju in izmenjavi dobrih praks, institucionalizaciji sedanje neformalne skupine vladnih strokovnjakov ter formalnem in rednem vključevanju socialnih partnerjev.

| (3) | Komisija je v priporočilu o okrepljenem upravnem sodelovanju na področju napotitve delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (3) z dne 3. aprila 2008 navedla, da morajo države članice dejavno sodelovati v sistematičnem in formalnem procesu opredelitve in izmenjave dobrih praks na področju napotitve delavcev na delo prek kakršnih koli forumov sodelovanja, ki jih za ta namen ustanovi Komisija. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v priporočilu o okrepljenem upravnem sodelovanju na področju napotitve delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (3) z dne 3. aprila 2008 navedla, da morajo države članice dejavno sodelovati v sistematičnem in formalnem procesu opredelitve in izmenjave dobrih praks na področju napotitve delavcev na delo prek kakršnih koli forumov sodelovanja, ki jih za ta namen ustanovi Komisija.

| (4) | Svet je s sklepi z dne 9. junija 2008 Komisijo pozval, da z ustanovitvijo odbora strokovnjakov institucionalizira neformalno skupino o napotitvi delavcev na delo. |
| --- | --- |

(4)

Svet je s sklepi z dne 9. junija 2008 Komisijo pozval, da z ustanovitvijo odbora strokovnjakov institucionalizira neformalno skupino o napotitvi delavcev na delo.

| (5) | Odbor mora v skladu z istimi sklepi Sveta sodelovati z javnimi organi, odgovornimi za nadzor, kot so inšpektorati za delo, ter na ustreznih ravneh in v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso formalno in redno vključevati socialne partnerje, zlasti predstavnike socialnih partnerjev v sektorjih z visoko stopnjo napotenih delavcev. |
| --- | --- |

(5)

Odbor mora v skladu z istimi sklepi Sveta sodelovati z javnimi organi, odgovornimi za nadzor, kot so inšpektorati za delo, ter na ustreznih ravneh in v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso formalno in redno vključevati socialne partnerje, zlasti predstavnike socialnih partnerjev v sektorjih z visoko stopnjo napotenih delavcev.

| (6) | Zato je treba ustanoviti odbor strokovnjakov na področju napotitve delavcev na delo in opredeliti njegove naloge, obveznosti in sestavo. |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba ustanoviti odbor strokovnjakov na področju napotitve delavcev na delo in opredeliti njegove naloge, obveznosti in sestavo.

| (7) | Odbor strokovnjakov mora med drugim podpirati države članice in jim pomagati pri opredelitvi in izmenjavi izkušenj in dobrih praks, spodbujati izmenjavo ustreznih informacij, preučiti vsa vprašanja in težave, ki lahko nastanejo pri praktični uporabi zakonodaje o napotitvi delavcev na delo, ter pozorno spremljati napredek, dosežen pri izboljševanju dostopa do informacij in upravnega sodelovanja, vključno z razvijanjem morebitnega elektronskega sistema za izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

(7)

Odbor strokovnjakov mora med drugim podpirati države članice in jim pomagati pri opredelitvi in izmenjavi izkušenj in dobrih praks, spodbujati izmenjavo ustreznih informacij, preučiti vsa vprašanja in težave, ki lahko nastanejo pri praktični uporabi zakonodaje o napotitvi delavcev na delo, ter pozorno spremljati napredek, dosežen pri izboljševanju dostopa do informacij in upravnega sodelovanja, vključno z razvijanjem morebitnega elektronskega sistema za izmenjavo informacij.

| (8) | Odbor mora biti sestavljen iz strokovnjakov, ki predstavljajo nacionalne organe, ki so v vsaki državi članici pristojni in odgovorni za ali vključeni v izvajanje, uporabo in nadziranje pravil, ki se uporabljajo za napotitev delavcev na delo v okviru opravljanja storitev. Ti strokovnjaki morajo imeti obsežno znanje, kompetence in izkušnje na različnih zadevnih področjih politike. Specializirani organi, pristojni za nadzor zakonodaje, kot so inšpektorati za delo, in socialni partnerji so lahko v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso zastopani v odboru. |
| --- | --- |

(8)

Odbor mora biti sestavljen iz strokovnjakov, ki predstavljajo nacionalne organe, ki so v vsaki državi članici pristojni in odgovorni za ali vključeni v izvajanje, uporabo in nadziranje pravil, ki se uporabljajo za napotitev delavcev na delo v okviru opravljanja storitev. Ti strokovnjaki morajo imeti obsežno znanje, kompetence in izkušnje na različnih zadevnih področjih politike. Specializirani organi, pristojni za nadzor zakonodaje, kot so inšpektorati za delo, in socialni partnerji so lahko v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso zastopani v odboru.

| (9) | Odbor mora tudi formalno in redno vključevati socialne partnerje na evropski ravni, zlasti tiste, ki predstavljajo sektorje z visoko stopnjo napotenih delavcev, kot so gradbeništvo, delo prek agencij za začasno zaposlovanje, gostinstvo, kmetijstvo in transport. Odbor mora imeti na voljo strokovno znanje strokovnjakov s specifičnimi kompetencami za posamezna področja, ki so vključena na njegov program. |
| --- | --- |

(9)

Odbor mora tudi formalno in redno vključevati socialne partnerje na evropski ravni, zlasti tiste, ki predstavljajo sektorje z visoko stopnjo napotenih delavcev, kot so gradbeništvo, delo prek agencij za začasno zaposlovanje, gostinstvo, kmetijstvo in transport. Odbor mora imeti na voljo strokovno znanje strokovnjakov s specifičnimi kompetencami za posamezna področja, ki so vključena na njegov program.

| (10) | Predstavniki držav EGP in Efte, Nadzorni organ Efte, države pristopnice in države kandidatke ter Švica lahko sodelujejo kot opazovalci. |
| --- | --- |

(10)

Predstavniki držav EGP in Efte, Nadzorni organ Efte, države pristopnice in države kandidatke ter Švica lahko sodelujejo kot opazovalci.

| (11) | Za člane je treba določiti pravila o razkrivanju podatkov, brez poseganja v Pravilnik Komisije o varnosti iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (4). |
| --- | --- |

(11)

Za člane je treba določiti pravila o razkrivanju podatkov, brez poseganja v Pravilnik Komisije o varnosti iz Priloge k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (4).

| (12) | Osebne podatke, ki se nanašajo na člane, je treba obdelati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5). |
| --- | --- |

(12)

Osebne podatke, ki se nanašajo na člane, je treba obdelati v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5).

| (13) | Nastali stroški se financirajo v skladu s Sklepom št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress (6) – |
| --- | --- |

(13)

Nastali stroški se financirajo v skladu s Sklepom št. 1672/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o uvedbi programa Skupnosti za zaposlovanje in socialno solidarnost – Progress (6) –

SKLENILA:

Člen 1

Ustanovi se odbor strokovnjakov z imenom „Odbor strokovnjakov za napotitev delavcev na delo“ (v nadaljnjem besedilu: odbor).

Člen 2

Naloge

Naloge odbora so:

| 1. | podpirati države članice in jim pomagati pri opredeljevanju in spodbujanju izmenjav izkušenj in dobrih praks; |
| --- | --- |

1.

podpirati države članice in jim pomagati pri opredeljevanju in spodbujanju izmenjav izkušenj in dobrih praks;

| 2. | spodbujati izmenjavo ustreznih informacij, vključno z informacijami o obstoječih oblikah (dvostranskega) upravnega sodelovanja med državami članicami in/ali socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

2.

spodbujati izmenjavo ustreznih informacij, vključno z informacijami o obstoječih oblikah (dvostranskega) upravnega sodelovanja med državami članicami in/ali socialnimi partnerji;

| 3. | preučiti vsa vprašanja, težave in posebna vprašanja, ki lahko nastanejo pri izvajanju in praktični uporabi Direktive 96/71/ES ali nacionalnih izvedbenih ukrepov ter izvajanju Direktive v praksi; |
| --- | --- |

3.

preučiti vsa vprašanja, težave in posebna vprašanja, ki lahko nastanejo pri izvajanju in praktični uporabi Direktive 96/71/ES ali nacionalnih izvedbenih ukrepov ter izvajanju Direktive v praksi;

| 4. | preučiti kakršne koli težave, ki lahko nastanejo pri uporabi člena 3(10) Direktive 96/71/ES; |
| --- | --- |

4.

preučiti kakršne koli težave, ki lahko nastanejo pri uporabi člena 3(10) Direktive 96/71/ES;

| 5. | nadzorovati napredek, dosežen pri izboljšanju dostopa do informacij in upravnega sodelovanja, in v tem okviru med drugim oceniti različne možnosti za ustrezno tehnično podporo informacijski izmenjavi, potrebni za izboljšanje upravnega sodelovanja, vključno z elektronskim sistemom za izmenjavo informacij; |
| --- | --- |

5.

nadzorovati napredek, dosežen pri izboljšanju dostopa do informacij in upravnega sodelovanja, in v tem okviru med drugim oceniti različne možnosti za ustrezno tehnično podporo informacijski izmenjavi, potrebni za izboljšanje upravnega sodelovanja, vključno z elektronskim sistemom za izmenjavo informacij;

| 6. | preučiti možnosti za povečanje učinkovitega upoštevanja in uveljavljanja pravic delavcev ter po potrebi varstva njihovega položaja; |
| --- | --- |

6.

preučiti možnosti za povečanje učinkovitega upoštevanja in uveljavljanja pravic delavcev ter po potrebi varstva njihovega položaja;

| 7. | začeti temeljito preiskavo praktičnih težav čezmejnega izvajanja, da se razrešijo obstoječe težave, izboljša praktična uporaba obstoječih pravnih instrumentov in po potrebi izboljša medsebojna pomoč med državami članicami. |
| --- | --- |

7.

začeti temeljito preiskavo praktičnih težav čezmejnega izvajanja, da se razrešijo obstoječe težave, izboljša praktična uporaba obstoječih pravnih instrumentov in po potrebi izboljša medsebojna pomoč med državami članicami.

Člen 3

Člani – imenovanje

1.   Vsaka država članica v odbor imenuje dva predstavnika. Imenuje lahko tudi dva namestnika.

Države članice morajo v imenovanje svojih predstavnikov vključiti javne organe, kot so inšpektorati za delo, pristojne za nadzor zakonodaje, ki se nanaša na napotene delavce. V skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso lahko vključijo tudi socialne partnerje.

2.   Predstavniki socialnih partnerjev na ravni Skupnosti in predstavniki socialnih partnerjev v sektorjih z visoko stopnjo napotenih delavcev lahko na sestankih odbora sodelujejo kot opazovalci, v skladu s postopki, ki so jih določile njihove organizacije in Komisija.

Predstavnike imenuje Komisija na predlog zadevnih socialnih partnerjev na ravni Skupnosti ali na ravni sektorjev.

To skupino opazovalcev sestavlja največ 20 članov v naslednji sestavi:

| — | 5 članov, ki zastopajo delodajalske organizacije na ravni Skupnosti, |
| --- | --- |

—

5 članov, ki zastopajo delodajalske organizacije na ravni Skupnosti,

| — | 5 članov, ki zastopajo delavske organizacije na ravni Skupnosti, |
| --- | --- |

—

5 članov, ki zastopajo delavske organizacije na ravni Skupnosti,

| — | največ 10 predstavnikov socialnih partnerjev (enakomerno porazdeljenih med delodajalske in delavske organizacije) iz sektorjev z visoko stopnjo napotenih delavcev. |
| --- | --- |

—

največ 10 predstavnikov socialnih partnerjev (enakomerno porazdeljenih med delodajalske in delavske organizacije) iz sektorjev z visoko stopnjo napotenih delavcev.

3.   Tudi predstavniki držav EGP in Efte, Nadzorni organ Efte, države pristopnice in države kandidatke ter Švica lahko sodelujejo na sestankih odbora kot opazovalci.

4.   Imena članov se zberejo, obdelajo in objavijo v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta.

Člen 4

Delovanje

1.   Odboru predseduje Komisija.

2.   V dogovoru s Komisijo se lahko ustanovijo podskupine za preučitev posebnih vprašanj v okviru nalog, ki jih določi odbor. Take podskupine se razpustijo takoj po opravljeni nalogi.

3.   V dogovoru s Komisijo so lahko k sodelovanju na razpravah odbora ali podskupin, če je koristno ali potrebno ter za posamezne primere, povabljeni strokovnjaki, med katerimi so lahko predstavniki mednarodnih organizacij s posebnim strokovnim znanjem o zadevi, o kateri se razpravlja.

4.   Odbor in njegove podskupine se običajno sestajajo v prostorih Komisije v skladu z določenimi postopki in časovnim razporedom. Odbor se lahko sestane na drugih krajih, zlasti na predlog države članice, ki želi gostiti odbor ali katero od njegovih podskupin, v zvezi z dogodkom, ki je posebno pomemben za odbor, njegove podskupine ali navedeno državo članico.

Komisija zagotovi tajniške storitve. Sestankov odbora in njegovih podskupin se lahko udeležujejo drugi uradniki Komisije, ki jih zanimajo razprave.

5.   Odbor sprejme svoj poslovnik na podlagi standardnega poslovnika, ki ga je sprejela Komisija.

6.   Člani ne smejo razkriti podatkov, do katerih imajo dostop v okviru sodelovanja pri razpravah odbora ali podskupine, če se po mnenju Komisije nanašajo na zaupne zadeve.

7.   Komisija lahko na internetu v izvirnem jeziku zadevnega dokumenta objavi vsak povzetek, sklep, del sklepa ali delovni dokument odbora.

Člen 5

Povračilo stroškov

Komisija povrne potne stroške in, kadar je to primerno, dnevnice članov, opazovalcev in povabljenih strokovnjakov v zvezi z dejavnostmi odbora v skladu s pravili Komisije o nadomestilih za zunanje strokovnjake.

Člani, opazovalci in povabljeni strokovnjaki za svoje storitve niso plačani.

Potrebe po človeških in upravnih virih se pokrijejo z dodelitvijo sredstev, ki se lahko odobrijo vodilnemu generalnemu direktoratu v okviru letnega postopka dodeljevanja sredstev ob upoštevanju proračunskih omejitev.

Člen 6

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne učinkovati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 19. decembra 2008

Za Komisijo

Vladimír ŠPIDLA

Član Komisije

---

(1)  UL L 18, 21.1.1997, str. 1.

1

(2)  COM(2007) 304 konč.

2

(3)  UL C 85, 4.4.2008, str. 1.

3

(4)  UL L 317, 3.12.2001, str. 1.

4

(5)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

5

(6)  UL L 315, 15.11.2006, str. 1.

6

---

| 13.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 8/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 8/29

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. decembra 2008

o skladnosti standarda EN 1273:2005 v zvezi z otroškimi hojcami s splošno varnostno zahtevo Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta in objavi sklicevanja na standard v Uradnem listu

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8616)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/18/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (1) in zlasti prvega pododstavka člena 4(2) Direktive,

po posvetovanju s Stalnim odborom, ustanovljenim v skladu s členom 5 Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3(1) Direktive 2001/95/ES proizvajalce obvezuje, da dajo na trg le varne proizvode. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3(1) Direktive 2001/95/ES proizvajalce obvezuje, da dajo na trg le varne proizvode.

| (2) | V skladu s členom 3(2) Direktive 2001/95/ES se proizvod šteje za varnega, kar zadeva nevarnost in vrste nevarnosti, zajete v ustreznih nacionalnih standardih, kadar je v skladu z neobvezujočimi nacionalnimi standardi, ki prenašajo evropske standarde, sklicevanja na katere mora Komisija objaviti v Uradnem listu Evropske unije v skladu s členom 4(2) Direktive. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 3(2) Direktive 2001/95/ES se proizvod šteje za varnega, kar zadeva nevarnost in vrste nevarnosti, zajete v ustreznih nacionalnih standardih, kadar je v skladu z neobvezujočimi nacionalnimi standardi, ki prenašajo evropske standarde, sklicevanja na katere mora Komisija objaviti v Uradnem listu Evropske unije v skladu s členom 4(2) Direktive.

| (3) | V skladu s členom 4(1) Direktive morajo evropski organi za standardizacijo evropske standarde določiti na podlagi mandata, ki ga določi Komisija; Komisija objavi sklicevanja na take standarde. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 4(1) Direktive morajo evropski organi za standardizacijo evropske standarde določiti na podlagi mandata, ki ga določi Komisija; Komisija objavi sklicevanja na take standarde.

| (4) | Člen 4(2) Direktive določa postopek za objavo sklicevanj na standarde, ki so jih evropski uradi za standardizacijo sprejeli pred začetkom veljavnosti Direktive. Če se ti standardi skladajo s splošno varnostno zahtevo, se Komisija odloči, da sklicevanja na te standarde objavi v Uradnem listu Evropske unije. V teh primerih Komisija na lastno pobudo ali zahtevo države članice po postopku iz člena 15(2) Direktive odloči, ali zadevni standard izpolnjuje splošno varnostno zahtevo. Komisija se za objavo sklicevanja odloči po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 5 Direktive 98/34/ES. Komisija o svoji odločitvi obvesti države članice. |
| --- | --- |

(4)

Člen 4(2) Direktive določa postopek za objavo sklicevanj na standarde, ki so jih evropski uradi za standardizacijo sprejeli pred začetkom veljavnosti Direktive. Če se ti standardi skladajo s splošno varnostno zahtevo, se Komisija odloči, da sklicevanja na te standarde objavi v Uradnem listu Evropske unije. V teh primerih Komisija na lastno pobudo ali zahtevo države članice po postopku iz člena 15(2) Direktive odloči, ali zadevni standard izpolnjuje splošno varnostno zahtevo. Komisija se za objavo sklicevanja odloči po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 5 Direktive 98/34/ES. Komisija o svoji odločitvi obvesti države članice.

| (5) | Otroške hojce so pripomočki, ki otrokom, ki še ne hodijo, pomagajo pri samostojnem gibanju. Podatki iz zadnjih 20 let o nujni pomoči v bolnišnicah po Evropi in Združenih državah Amerika stalno kažejo, da pri uporabi otroških hojc obstaja nevarnost padca, saj se poveča mobilnost in hitrost otrok, ki še ne stojijo ali hodijo sami. |
| --- | --- |

(5)

Otroške hojce so pripomočki, ki otrokom, ki še ne hodijo, pomagajo pri samostojnem gibanju. Podatki iz zadnjih 20 let o nujni pomoči v bolnišnicah po Evropi in Združenih državah Amerika stalno kažejo, da pri uporabi otroških hojc obstaja nevarnost padca, saj se poveča mobilnost in hitrost otrok, ki še ne stojijo ali hodijo sami.

| (6) | Nesreče pri uporabi otroških hojc ponavadi nastanejo pri padcu po stopnicah ali prevrnitvi, zlasti kadar otroci poskušajo prehoditi neravne površine, kot so pragovi vrat ali robovi preprog. Poškodbe, ki nastanejo pri takšnih nesrečah, so zelo resne, saj gre večinoma za poškodbe otrokove glave. |
| --- | --- |

(6)

Nesreče pri uporabi otroških hojc ponavadi nastanejo pri padcu po stopnicah ali prevrnitvi, zlasti kadar otroci poskušajo prehoditi neravne površine, kot so pragovi vrat ali robovi preprog. Poškodbe, ki nastanejo pri takšnih nesrečah, so zelo resne, saj gre večinoma za poškodbe otrokove glave.

| (7) | Septembra 1997 je Komisija podelila mandat (3) CEN (Evropski odbor za standardizacijo), da bi ta v ustreznem standardu, ki ga je takrat oblikoval, obravnaval posebna tveganja za varnost, ki jih povzročata povečana mobilnost in hitrost zaradi uporabe otroških hojc pri otrocih, ki še ne hodijo. |
| --- | --- |

(7)

Septembra 1997 je Komisija podelila mandat (3) CEN (Evropski odbor za standardizacijo), da bi ta v ustreznem standardu, ki ga je takrat oblikoval, obravnaval posebna tveganja za varnost, ki jih povzročata povečana mobilnost in hitrost zaradi uporabe otroških hojc pri otrocih, ki še ne hodijo.

| (8) | Komisija je prvo različico standarda EN 1273, ki ga je sprejel CEN leta 2001, ocenila kot nezadovoljivo, saj v standardu niso bila obravnavana posebna tveganja, opisana v mandatu. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je prvo različico standarda EN 1273, ki ga je sprejel CEN leta 2001, ocenila kot nezadovoljivo, saj v standardu niso bila obravnavana posebna tveganja, opisana v mandatu.

| (9) | Revidirana različica standarda EN 1273 iz maja 2005 pa predpisuje, kakor je bilo zahtevano v mandatu Komisije, preizkuse stabilnosti in oblikovne zahteve, namenjene zmanjšanju poškodb, ki nastanejo pri padcu po stopnicah ali prevrnitvi. |
| --- | --- |

(9)

Revidirana različica standarda EN 1273 iz maja 2005 pa predpisuje, kakor je bilo zahtevano v mandatu Komisije, preizkuse stabilnosti in oblikovne zahteve, namenjene zmanjšanju poškodb, ki nastanejo pri padcu po stopnicah ali prevrnitvi.

| (10) | Uporaba standarda EN 1273:2005 je razširjena pri organih za nadzor trga v državah članicah, kakor potrjujejo sporočila RAPEX, ki se sklicujejo na ta standard. Poleg tega se nekatere države članice sklicujejo na ta standard v svoji zakonodaji o varnosti proizvodov za nego otrok (4). |
| --- | --- |

(10)

Uporaba standarda EN 1273:2005 je razširjena pri organih za nadzor trga v državah članicah, kakor potrjujejo sporočila RAPEX, ki se sklicujejo na ta standard. Poleg tega se nekatere države članice sklicujejo na ta standard v svoji zakonodaji o varnosti proizvodov za nego otrok (4).

| (11) | S strožjimi varnostnimi zahtevami standarda EN 1273:2005 za preprečitev padca po stopnicah ali prevrnitve se izboljšuje pasivno preprečevanje nesreč, ki nastajajo pri uporabi otroških hojc. |
| --- | --- |

(11)

S strožjimi varnostnimi zahtevami standarda EN 1273:2005 za preprečitev padca po stopnicah ali prevrnitve se izboljšuje pasivno preprečevanje nesreč, ki nastajajo pri uporabi otroških hojc.

| (12) | Komisija meni, da je standard EN 1273:2005 v skladu s splošno varnostno zahtevo. Ker je bil standard sprejet na podlagi mandata, podeljenega pred začetkom veljavnosti Direktive 2001/95/ES, je treba objaviti sklicevanje na EN 1273:2005 v skladu s postopkom iz prvega pododstavka člena 4(2). |
| --- | --- |

(12)

Komisija meni, da je standard EN 1273:2005 v skladu s splošno varnostno zahtevo. Ker je bil standard sprejet na podlagi mandata, podeljenega pred začetkom veljavnosti Direktive 2001/95/ES, je treba objaviti sklicevanje na EN 1273:2005 v skladu s postopkom iz prvega pododstavka člena 4(2).

| (13) | Ta odločba o skladnosti standarda EN 1273:2005 s splošno varnostno zahtevo se sprejme na pobudo Komisije. |
| --- | --- |

(13)

Ta odločba o skladnosti standarda EN 1273:2005 s splošno varnostno zahtevo se sprejme na pobudo Komisije.

| (14) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora Direktive 2001/95/ES – |
| --- | --- |

(14)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora Direktive 2001/95/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Standard EN 1273:2005 „Izdelki za otroke – Hojce – Varnostne zahteve in preskusne metode“ je glede tveganja, ki ga obravnava, v skladu s splošno varnostno zahtevo Direktive 2001/95/ES.

Člen 2

Sklicevanje na standard EN 1273:2005 se objavi v seriji C Uradnega lista Evropske unije.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 22. decembra 2008

Za Komisijo

Meglena KUNEVA

Članica Komisije

---

(1)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

1

(2)  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

2

(3)  Mandat M/253 z dne 14. septembra 1997.

3

(4)  Francija: Avis relatif à l’application du décret no 91-1292 du 20 décembre 1991 relatif à la prévention des risques résultant de l’usage des articles de puériculture (UL z dne 8. aprila 2008).

4

o

Avstrija: Kinderlaufhilfenverordnung 2007, Uradni list Avstrije, 7. avgusta 2008.

---

| 13.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 8/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 8/31

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 9. januarja 2009

o spremembi Odločbe Komisije 2008/655/ES o odobritvi načrtov cepljenja v izrednih okoliščinah proti bolezni modrikastega jezika v nekaterih državah članicah in določitvi finančnega prispevka Skupnosti za leti 2007 in 2008

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8966)

(Verodostojna so samo besedila v francoskem, nizozemskem, češkem, danskem, nemškem, španskem, italijanskem, portugalskem in švedskem jeziku)

(2009/19/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/75/ES z dne 20. novembra 2000 o določitvi posebnih določb za boj zoper in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika (1) in zlasti člena 9(2) Direktive,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 90/424/EGS z dne 26. junija 1990 o odhodkih na področju veterine (2) in zlasti člena 3(3) in (4) ter druge alinee 3(5) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Komisije 2008/655/ES z dne 24. julija 2008 o odobritvi načrtov cepljenja v izrednih okoliščinah proti bolezni modrikastega jezika v nekaterih državah članicah in določitvi finančnega prispevka Skupnosti za leti 2007 in 2008 (3) so bili odobreni načrti cepljenja v Belgiji, Češki, Danski, Nemčiji, Španiji, Franciji, Italiji, Luksemburgu, Nizozemski in Portugalski ter je bil določen najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Komisije 2008/655/ES z dne 24. julija 2008 o odobritvi načrtov cepljenja v izrednih okoliščinah proti bolezni modrikastega jezika v nekaterih državah članicah in določitvi finančnega prispevka Skupnosti za leti 2007 in 2008 (3) so bili odobreni načrti cepljenja v Belgiji, Češki, Danski, Nemčiji, Španiji, Franciji, Italiji, Luksemburgu, Nizozemski in Portugalski ter je bil določen najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti.

| (2) | V drugem polletju leta 2008 je bolezen modrikastega jezika izbruhnila v več državah članicah. Zlasti bolezen modrikastega jezika serotipa 8 se je prvič pojavila v Avstriji in na Švedskem. Novi izbruhi bolezni modrikastega jezika serotipa 8 so bili ugotovljeni na Danskem in v Španiji. Poleg tega se je serotip 1 bolezni modrikastega jezika dodatno razširil v Franciji, Španiji in na Portugalskem. |
| --- | --- |

(2)

V drugem polletju leta 2008 je bolezen modrikastega jezika izbruhnila v več državah članicah. Zlasti bolezen modrikastega jezika serotipa 8 se je prvič pojavila v Avstriji in na Švedskem. Novi izbruhi bolezni modrikastega jezika serotipa 8 so bili ugotovljeni na Danskem in v Španiji. Poleg tega se je serotip 1 bolezni modrikastega jezika dodatno razširil v Franciji, Španiji in na Portugalskem.

| (3) | Ker so se izbruhi bolezni v Avstriji in na Švedskem pojavili po objavi Odločbe 2008/655/ES, sta navedeni državi članici predložili svoja načrta cepljena prepozno za rok iz člena 4(2) navedene odločbe. Zato določbe o vmesnih poročilih, vključno s tistimi o zmanjšanju prispevka Skupnosti, se ne uporabljajo za navedeni državi članici. |
| --- | --- |

(3)

Ker so se izbruhi bolezni v Avstriji in na Švedskem pojavili po objavi Odločbe 2008/655/ES, sta navedeni državi članici predložili svoja načrta cepljena prepozno za rok iz člena 4(2) navedene odločbe. Zato določbe o vmesnih poročilih, vključno s tistimi o zmanjšanju prispevka Skupnosti, se ne uporabljajo za navedeni državi članici.

| (4) | Zadevne države članice so obvestile Komisijo in druge države članice o pojavu bolezni. Navedene države članice so predstavile svoje nove ali spremenjene načrte za cepljenje v izrednih okoliščinah, v katerih so navedle približno število odmerkov cepiva za uporabo v letih 2007 in 2008 ter predvidene stroške izvajanja navedenega cepljenja. Komisija je iz veterinarskega in finančnega vidika ocenila nova načrta, ki sta ju predložili Avstrija in Švedska, ter spremenjene načrte, ki so jih predložile Danska, Španija, Francija, Nizozemska in Portugalska, in ugotovila, da so načrti v skladu z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti. Zato je treba v skladu s členom 9(2) Direktive 2000/75/ES odobriti cepljenje živali proti bolezni modrikastega jezika v zadevnih državah članicah. |
| --- | --- |

(4)

Zadevne države članice so obvestile Komisijo in druge države članice o pojavu bolezni. Navedene države članice so predstavile svoje nove ali spremenjene načrte za cepljenje v izrednih okoliščinah, v katerih so navedle približno število odmerkov cepiva za uporabo v letih 2007 in 2008 ter predvidene stroške izvajanja navedenega cepljenja. Komisija je iz veterinarskega in finančnega vidika ocenila nova načrta, ki sta ju predložili Avstrija in Švedska, ter spremenjene načrte, ki so jih predložile Danska, Španija, Francija, Nizozemska in Portugalska, in ugotovila, da so načrti v skladu z ustrezno veterinarsko zakonodajo Skupnosti. Zato je treba v skladu s členom 9(2) Direktive 2000/75/ES odobriti cepljenje živali proti bolezni modrikastega jezika v zadevnih državah članicah.

| (5) | Upravičenost izdatkov je trenutno omejena na stroške, plačane v obdobju med 1. novembrom 2007 in 31. decembrom 2008. Vendar načrti cepljenja v izrednih okoliščinah potekajo do konca leta 2008. Zato mora operativni dogodek izvedbe cepljenja določiti upravičenost izdatkov. Ukrepi, katerih operativni dogodek spada v prej navedeno obdobje, so upravičeni do sofinanciranja. |
| --- | --- |

(5)

Upravičenost izdatkov je trenutno omejena na stroške, plačane v obdobju med 1. novembrom 2007 in 31. decembrom 2008. Vendar načrti cepljenja v izrednih okoliščinah potekajo do konca leta 2008. Zato mora operativni dogodek izvedbe cepljenja določiti upravičenost izdatkov. Ukrepi, katerih operativni dogodek spada v prej navedeno obdobje, so upravičeni do sofinanciranja.

| (6) | Odločbo 2008/655/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2008/655/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2008/655/ES se spremeni:

| 1. | V členu 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Načrti cepljenja, sestavljeni iz tehničnih in finančnih določb, ki so jih predložili Belgija, Češka, Danska, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Portugalska in Švedska, se s to odločbo odobrijo za obdobje od 1. novembra 2007 do 31. decembra 2008.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Načrti cepljenja, sestavljeni iz tehničnih in finančnih določb, ki so jih predložili Belgija, Češka, Danska, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Portugalska in Švedska, se s to odločbo odobrijo za obdobje od 1. novembra 2007 do 31. decembra 2008.“

| 2. | V členu 2(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Belgija, Češka, Danska, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Portugalska in Švedska so zaradi izrednih ukrepov, sprejetih za boj proti bolezni modrikastega jezika v letih 2007 in 2008, upravičeni do posebnega prispevka Skupnosti za cepljenje proti bolezni modrikastega jezika v izrednih okoliščinah iz člena 1, ki znaša:“ |
| --- | --- |

2.

V členu 2(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Belgija, Češka, Danska, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Avstrija, Portugalska in Švedska so zaradi izrednih ukrepov, sprejetih za boj proti bolezni modrikastega jezika v letih 2007 in 2008, upravičeni do posebnega prispevka Skupnosti za cepljenje proti bolezni modrikastega jezika v izrednih okoliščinah iz člena 1, ki znaša:“

| 3. | V členu 4(1) se črka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | končnega finančnega poročila v računalniški obliki v skladu s Prilogo o stroških, ki so za države članice nastali v obdobju od 1. novembra 2007 do 31. decembra 2008 in bili plačani pred predložitvijo poročila;“ |
| --- | --- | --- |

3.

V členu 4(1) se črka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

končnega finančnega poročila v računalniški obliki v skladu s Prilogo o stroških, ki so za države članice nastali v obdobju od 1. novembra 2007 do 31. decembra 2008 in bili plačani pred predložitvijo poročila;“

| 4. | V členu 4(1) se doda naslednji pododstavek:
  „Vendar se odstavek 1(a) in (b) ter odstavek 2 ne uporabljata za načrta, ki sta ju predložili Avstrija in Švedska.“ |
| --- | --- |

4.

V členu 4(1) se doda naslednji pododstavek:

„Vendar se odstavek 1(a) in (b) ter odstavek 2 ne uporabljata za načrta, ki sta ju predložili Avstrija in Švedska.“

Člen 2

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo, Češko republiko, Kraljevino Dansko, Zvezno republiko Nemčijo, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Portugalsko republiko in Kraljevino Švedsko.

V Bruslju, 9. januarja 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 327, 22.12.2000, str. 74.

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 19.

2

(3)  UL L 214, 9.8.2008, str. 66.

3

---

Popravki

| 13.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 8/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 8/33

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 543/2008 z dne 16. junija 2008 o uvedbi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede tržnih standardov za perutninsko meso

(
  Uradni list Evropske unije L 157 z dne 17. junija 2008
  )

| 1. | Tabela v Prilogi IV na straneh 66 in 67 se nadomesti z naslednjo tabelo: |
| --- | --- |

1.

Tabela v Prilogi IV na straneh 66 in 67 se nadomesti z naslednjo tabelo:

„PRILOGA IV

Člen 11(1) –   Način reje

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Хранен с ... % ...
  гъска, хранена с овес | Alimentado con ... % de ...
  Oca engordada con avena | Krmena z ... % (čím) ...
  Husa krmená ovsem | Fodret med ... % ...
  Havrefodret gås | Gefüttert mit ... % ...
  Hafermastgans | Söödetud ..., mis sisaldab ... % ...
  Kaeraga toidetud hani | Έχει τραφεί με ... % ...
  Χήνα που παχαίνεται με βρώμη | Fed with ... % of ...
  Oats fed goose | Alimenté avec ... % de ...
  Oie nourrie à l'avoine | Alimentato con il ... % di ...
  Oca ingrassata con avena | Baroti ar ... % ...
  ar auzām barotas zosis |
| b) | Екстензивно закрито
  (отгледан на закрито) | Sistema extensivo en gallinero | Extenzivní v hale | Ekstensivt staldopdræt
  (skrabe ...) | Extensive Bodenhaltung | Ekstensiivne seespidamine
  (lindlas pidamine) | Εκτατικής εκτροφής | Extensive indoor
  (barnreared) | Élevé à l'intérieur:
  système extensif | Estensivo al coperto | Turēšana galvenokārt telpās
  (“Audzēti kūtī”) |
| c) | Свободен начин на отглеждане | Gallinero con salida libre | Volný výběh | Fritgående | Freilandhaltung | Vabapidamine | Ελεύθερης βοσκής | Free range | Sortant à l'extérieur | All'aperto | Brīvā turēšana |
| d) | Традиционен свободен начин на отглеждане | Granja al aire libre | Tradiční volný výběh | Frilands ... | Bäuerliche Freilandhaltung | Traditsiooniline vabapidamine | Παραδοσιακής ελεύθερης βοσκής | Traditional free range | Fermier-élevé en plein air | Rurale all'aperto | Tradicionālā brīvā turēšana |
| e) | Свободен начин на отглеждане – пълна свобода | Granja de cría en libertad | Volný výběh – úplná volnost | Frilands ... opdrættet i fuld frihed | Bäuerliche Freilandhaltung
  Unbegrenzter Auslauf | Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine | Απεριόριστης ελεύθερης βοσκής | Free-range — total freedom | Fermier-élevé en liberté | Rurale in libertà | Brīvā turēšana – pilnīgā brīvībā |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

a)

Хранен с ... % ...

гъска, хранена с овес

Alimentado con ... % de ...

Oca engordada con avena

Krmena z ... % (čím) ...

Husa krmená ovsem

Fodret med ... % ...

Havrefodret gås

Gefüttert mit ... % ...

Hafermastgans

Söödetud ..., mis sisaldab ... % ...

Kaeraga toidetud hani

Έχει τραφεί με ... % ...

Χήνα που παχαίνεται με βρώμη

Fed with ... % of ...

Oats fed goose

Alimenté avec ... % de ...

Oie nourrie à l'avoine

Alimentato con il ... % di ...

Oca ingrassata con avena

Baroti ar ... % ...

ar auzām barotas zosis

b)

Екстензивно закрито

(отгледан на закрито)

Sistema extensivo en gallinero

Extenzivní v hale

Ekstensivt staldopdræt

(skrabe ...)

Extensive Bodenhaltung

Ekstensiivne seespidamine

(lindlas pidamine)

Εκτατικής εκτροφής

Extensive indoor

(barnreared)

Élevé à l'intérieur:

système extensif

Estensivo al coperto

Turēšana galvenokārt telpās

(“Audzēti kūtī”)

c)

Свободен начин на отглеждане

Gallinero con salida libre

Volný výběh

Fritgående

Freilandhaltung

Vabapidamine

Ελεύθερης βοσκής

Free range

Sortant à l'extérieur

All'aperto

Brīvā turēšana

d)

Традиционен свободен начин на отглеждане

Granja al aire libre

Tradiční volný výběh

Frilands ...

Bäuerliche Freilandhaltung

Traditsiooniline vabapidamine

Παραδοσιακής ελεύθερης βοσκής

Traditional free range

Fermier-élevé en plein air

Rurale all'aperto

Tradicionālā brīvā turēšana

e)

Свободен начин на отглеждане – пълна свобода

Granja de cría en libertad

Volný výběh – úplná volnost

Frilands ... opdrættet i fuld frihed

Bäuerliche Freilandhaltung

Unbegrenzter Auslauf

Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine

Απεριόριστης ελεύθερης βοσκής

Free-range — total freedom

Fermier-élevé en liberté

Rurale in libertà

Brīvā turēšana – pilnīgā brīvībā

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Lesinta ... % ...
  Avižomis penėtos žąsys | ... %-ban ...-val/vel etetve
  Zabbal etetett liba | Mitmugħa bi ... % ta’ ...
  Wiżża mitmugħa bilħafur | Gevoed met ... % ...
  Met haver vetgemeste gans | Żywione z udziałem ... % ...
  tucz owsiany (gęsi) | Alimentado com ... % de ...
  Ganso engordado com aveia | Furajate cu ... % de ...
  Gâște furajate cu ovăz | Kŕmené ... % ...
  husi kŕmené ovsom | Krmljeno z ... %
  gos, krmljena z ovsom | Ruokittu rehulla, joka sisältää ... %
  Kauralla ruokittu hanhi | Utfodrad med ... % ...
  Havreutfodrad gås |
| b) | Ekstensyvus paukščių auginimas patalpose
  (tvartuose) | Istállóban külterjesen tartott | Imrobbija ġewwa: sistema estensiva | Scharrel ... binnengehouden | Ekstensywny chów ściółkowy | Produção extensiva em interior | Crescute în spații închise – sistem extensiv | Chované na hlbokej podstielke (chov v hale) | Ekstenzivna zaprta reja | Laajaperäinen sisäkasvatus | Extensivt uppfödd inomhus |
| c) | Laisvai auginami paukščiai | Szabadtartás | Trobbija fil-beraħ
  (free range) | Scharrel ... met uitloop | Chów wybiegowy | Produção em semiliberdade | Creștere liberă | Výbehový chov (chov v exteriéri) | Prosta reja | Vapaa laidun | Tillgång till utomhusvistelse |
| d) | Tradiciškai laisvai auginami paukščiai | Hagyományos szabadtartás | Trobbija fil-beraħ tradizzjonali | Boerenscharrel ... met uitloop
  Hoeve ... met uitloop | Tradycyjny chów wybiegowy | Produção ao ar livre | Creștere liberă tradițională | Chované navol'no | Tradicionalna prosta reja | Vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa | Traditionell utomhusvistelse |
| e) | Visiškoje laisvėje auginami paukščiai | Teljes szabadtartás | Trobbija fil-beraħ – libertà totali | Boerenscharrel ... met vrije uitloop
  Hoeve ... met vrije uitloop | Chów wybiegowy bez ograniczeń | Produção em liberdade | Creștere liberă totală | Úplne vol'ný chov | Prosta reja – neomejen izpust | Vapaa laidun – täydellinen liikkumavapaus | Uppfödd i full frihet“ |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

a)

Lesinta ... % ...

Avižomis penėtos žąsys

... %-ban ...-val/vel etetve

Zabbal etetett liba

Mitmugħa bi ... % ta’ ...

Wiżża mitmugħa bilħafur

Gevoed met ... % ...

Met haver vetgemeste gans

Żywione z udziałem ... % ...

tucz owsiany (gęsi)

Alimentado com ... % de ...

Ganso engordado com aveia

Furajate cu ... % de ...

Gâște furajate cu ovăz

Kŕmené ... % ...

husi kŕmené ovsom

Krmljeno z ... %

gos, krmljena z ovsom

Ruokittu rehulla, joka sisältää ... %

Kauralla ruokittu hanhi

Utfodrad med ... % ...

Havreutfodrad gås

b)

Ekstensyvus paukščių auginimas patalpose

(tvartuose)

Istállóban külterjesen tartott

Imrobbija ġewwa: sistema estensiva

Scharrel ... binnengehouden

Ekstensywny chów ściółkowy

Produção extensiva em interior

Crescute în spații închise – sistem extensiv

Chované na hlbokej podstielke (chov v hale)

Ekstenzivna zaprta reja

Laajaperäinen sisäkasvatus

Extensivt uppfödd inomhus

c)

Laisvai auginami paukščiai

Szabadtartás

Trobbija fil-beraħ

(free range)

Scharrel ... met uitloop

Chów wybiegowy

Produção em semiliberdade

Creștere liberă

Výbehový chov (chov v exteriéri)

Prosta reja

Vapaa laidun

Tillgång till utomhusvistelse

d)

Tradiciškai laisvai auginami paukščiai

Hagyományos szabadtartás

Trobbija fil-beraħ tradizzjonali

Boerenscharrel ... met uitloop

Hoeve ... met uitloop

Tradycyjny chów wybiegowy

Produção ao ar livre

Creștere liberă tradițională

Chované navol'no

Tradicionalna prosta reja

Vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa

Traditionell utomhusvistelse

e)

Visiškoje laisvėje auginami paukščiai

Teljes szabadtartás

Trobbija fil-beraħ – libertà totali

Boerenscharrel ... met vrije uitloop

Hoeve ... met vrije uitloop

Chów wybiegowy bez ograniczeń

Produção em liberdade

Creștere liberă totală

Úplne vol'ný chov

Prosta reja – neomejen izpust

Vapaa laidun – täydellinen liikkumavapaus

Uppfödd i full frihet“

| 2. | Stran 82, Priloga XI: |
| --- | --- |

2.

Stran 82, Priloga XI:

besedilo:

„Nemčija

| Bundesforschungsanstalt für Ernährung und Lebensmittel |
| --- |
| Standort Kulmbach |
| E.C.-Baumann-Straße 20 |
| D-95326 Kulmbach [...] |

Bundesforschungsanstalt für Ernährung und Lebensmittel

Standort Kulmbach

E.C.-Baumann-Straße 20

D-95326 Kulmbach [...]

Italija

| Ministero Politiche Agricole e Forestali |
| --- |
| Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari |
| Laboratorio di Modena |
| Via Jacopo Cavedone n. 29 |
| I-41100 Modena [...] |

Ministero Politiche Agricole e Forestali

Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari

Laboratorio di Modena

Via Jacopo Cavedone n. 29

I-41100 Modena [...]

Madžarska

| Országos Élelmiszervizsgáló Intézet |
| --- |
| Budapest 94. Pf. 1740 |
| Mester u. 81. |
| HU-1465“ |

Országos Élelmiszervizsgáló Intézet

Budapest 94. Pf. 1740

Mester u. 81.

HU-1465“

se glasi:

„Nemčija

| Max Rubner-Institut |
| --- |
| Bundesforschungsinstitut für Ernährung und Lebensmittel |
| (Federal Research Institute of Nutrition and Food) |
| - Institut für Sicherheit und Qualität bei Fleisch - |
| (Department of Safety and Quality of Meat) |
| E.-C.-Baumann-Str. 20 |
| D-95326 Kulmbach [...] |

Max Rubner-Institut

Bundesforschungsinstitut für Ernährung und Lebensmittel

(Federal Research Institute of Nutrition and Food)

- Institut für Sicherheit und Qualität bei Fleisch -

(Department of Safety and Quality of Meat)

E.-C.-Baumann-Str. 20

D-95326 Kulmbach [...]

Italija

| Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- |
| Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari |
| Laboratorio di Modena |
| Via Jacopo Cavedone N. 29 |
| IT – 41100 Modena [...] |

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari

Laboratorio di Modena

Via Jacopo Cavedone N. 29

IT – 41100 Modena [...]

Madžarska

| Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- |
| (Central Agricultural Office Food and Feed Safety Directorate) |
| Budapest 94. Pf. 1740 |
| Mester u. 81 |
| HU-1465“. |

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

(Central Agricultural Office Food and Feed Safety Directorate)

Budapest 94. Pf. 1740

Mester u. 81

HU-1465“.

---

13.1.2009

| 13.1.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 8/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 8/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---