# Europeiska unionens L 53/2009

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 53 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången26 februari 2009 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 53

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången26 februari 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 157/2009 av den 25 februari 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 158/2009 av den 25 februari 2009 om fastställande av tilldelningskoefficienten för utfärdande av importlicenser från och med den 16 till och med den 20 februari 2009 för sockerprodukter inom ramen för tullkvoter och förmånsavtal | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 159/2009 av den 25 februari 2009 om godkännande av mindre ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Chabichou du Poitou (SUB)) | 8 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 157/2009 av den 25 februari 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

Kommissionens förordning (EG) nr 158/2009 av den 25 februari 2009 om fastställande av tilldelningskoefficienten för utfärdande av importlicenser från och med den 16 till och med den 20 februari 2009 för sockerprodukter inom ramen för tullkvoter och förmånsavtal

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 159/2009 av den 25 februari 2009 om godkännande av mindre ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Chabichou du Poitou (SUB))

8

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/157/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 16 juli 2008 om det stöd som Frankrike har genomfört till förmån för koncernen IFP (C 51/05 [ex NN 84/05])
  [delgivet med nr K(2008) 1330]

   (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/158/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 23 februari 2009 om antagande av arbetsplanen för 2009 för genomförande av det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) och om urvals-, tilldelnings- och andra kriterier för finansiella bidrag till åtgärder under detta program (
  1
  ) | 41 |
| | | 2009/159/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 25 februari 2009 om beviljande av undantag för Österrike i enlighet med beslut 2008/671/EG om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 5875–5905 MHz för säkerhetsrelaterade tillämpningar i intelligenta transportsystem (ITS)
  [delgivet med nr K(2009) 1136] | 74 |
| | | RIKTLINJER |
| | | Europeiska centralbanken |
| | | 2009/160/EG |
| | * | Europeiska centralbankens riktlinje av den 19 december 2008 om ändring av riktlinje ECB/2007/9 om monetär statistik samt statistik över finansinstitut och finansmarknader (omarbetning) (ECB/2008/31) | 76 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/157/EG

*

Kommissionens beslut av den 16 juli 2008 om det stöd som Frankrike har genomfört till förmån för koncernen IFP (C 51/05 [ex NN 84/05])
  [delgivet med nr K(2008) 1330]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 1330]

1

13

2009/158/EG

*

Kommissionens beslut av den 23 februari 2009 om antagande av arbetsplanen för 2009 för genomförande av det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) och om urvals-, tilldelnings- och andra kriterier för finansiella bidrag till åtgärder under detta program (
  1
  )

1

41

2009/159/EG

*

Kommissionens beslut av den 25 februari 2009 om beviljande av undantag för Österrike i enlighet med beslut 2008/671/EG om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 5875–5905 MHz för säkerhetsrelaterade tillämpningar i intelligenta transportsystem (ITS)
  [delgivet med nr K(2009) 1136]

[delgivet med nr K(2009) 1136]

74

RIKTLINJER

Europeiska centralbanken

2009/160/EG

*

Europeiska centralbankens riktlinje av den 19 december 2008 om ändring av riktlinje ECB/2007/9 om monetär statistik samt statistik över finansinstitut och finansmarknader (omarbetning) (ECB/2008/31)

(ECB/2008/31)

76

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 26.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 157/2009

av den 25 februari 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 26 februari 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 februari 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 50,9 |
| SN | 127,1 |
| TN | 101,1 |
| TR | 82,8 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | MA | 102,4 |
| MK | 143,3 |
| TR | 171,9 |
| ZZ | 139,2 |
| 0709 90 70 | MA | 59,9 |
| TR | 131,6 |
| ZZ | 95,8 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 45,1 |
| IL | 49,0 |
| MA | 49,7 |
| TN | 52,8 |
| TR | 65,6 |
| ZZ | 52,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,5 |
| MA | 94,9 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 101,5 |
| JM | 95,1 |
| MA | 72,9 |
| PK | 48,7 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 50 10 | MA | 53,4 |
| TR | 59,1 |
| ZZ | 56,3 |
| 0808 10 80 | CA | 89,6 |
| CL | 67,7 |
| CN | 72,7 |
| MK | 25,7 |
| US | 113,4 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 20 50 | AR | 85,3 |
| CL | 73,7 |
| CN | 46,2 |
| US | 96,7 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 79,7 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

50,9

SN

127,1

TN

101,1

TR

82,8

ZZ

90,5

0707 00 05

MA

102,4

MK

143,3

TR

171,9

ZZ

139,2

0709 90 70

MA

59,9

TR

131,6

ZZ

95,8

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

45,1

IL

49,0

MA

49,7

TN

52,8

TR

65,6

ZZ

52,4

0805 20 10

IL

141,5

MA

94,9

TR

71,0

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

101,5

JM

95,1

MA

72,9

PK

48,7

TR

65,3

ZZ

76,7

0805 50 10

MA

53,4

TR

59,1

ZZ

56,3

0808 10 80

CA

89,6

CL

67,7

CN

72,7

MK

25,7

US

113,4

ZZ

73,8

0808 20 50

AR

85,3

CL

73,7

CN

46,2

US

96,7

ZA

96,8

ZZ

79,7

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 26.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 158/2009

av den 25 februari 2009

om fastställande av tilldelningskoefficienten för utfärdande av importlicenser från och med den 16 till och med den 20 februari 2009 för sockerprodukter inom ramen för tullkvoter och förmånsavtal

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 950/2006 av den 28 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2006/2007, 2007/2008 och 2008/2009 för import av produkter från sockersektorn inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal (2), särskilt artikel 5.3, och

av följande skäl:

| (1) | Från och med den 16 till och med den 20 februari 2009 lämnades det i enlighet med rådets förordningar (EG) nr 950/2006 och/eller (EG) nr 508/2007 av den 7 maj 2007 om öppnande av tullkvoter för import till Bulgarien och Rumänien av rårörsocker för raffinering under regleringsåren 2006/2007, 2007/2008 och 2008/2009 (3) in ansökningar om importlicenser till de behöriga myndigheterna för en kvantitet som motsvarar eller överskrider den tillgängliga kvantiteten för löpnummer 09.4351 (2008–2009). |
| --- | --- |

(1)

Från och med den 16 till och med den 20 februari 2009 lämnades det i enlighet med rådets förordningar (EG) nr 950/2006 och/eller (EG) nr 508/2007 av den 7 maj 2007 om öppnande av tullkvoter för import till Bulgarien och Rumänien av rårörsocker för raffinering under regleringsåren 2006/2007, 2007/2008 och 2008/2009 (3) in ansökningar om importlicenser till de behöriga myndigheterna för en kvantitet som motsvarar eller överskrider den tillgängliga kvantiteten för löpnummer 09.4351 (2008–2009).

| (2) | Kommissionen bör därför fastställa en tilldelningskoefficient så att licenser kan utfärdas i proportion till den tillgängliga kvantiteten och meddela medlemsstaterna att den gällande gränsen har uppnåtts. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen bör därför fastställa en tilldelningskoefficient så att licenser kan utfärdas i proportion till den tillgängliga kvantiteten och meddela medlemsstaterna att den gällande gränsen har uppnåtts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden från och med den 16 till och med den 20 februari 2009 i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 950/2006 och/eller artikel 3 i förordning (EG) nr 508/2007 ska licenser utfärdas inom ramen för de kvantiteter som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 februari 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 1.

2

(3)  EUT L 122, 11.5.2007, s. 1.

3

---

BILAGA

Förmånssocker AVS–Indien

Kapitel IV i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2008/2009

| Löpnummer | Land | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Uppnådd |
| 09.4333 | Elfenbenskusten | 100 | |
| 09.4334 | Kongo | 100 | |
| 09.4335 | Fiji | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | Indien | 0 | Uppnådd |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Moçambique | 0 | Uppnådd |
| 09.4344 | Saint Kitts och Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Swaziland | 0 | Uppnådd |
| 09.4347 | Tanzania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad och Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | Uppnådd |

Löpnummer

Land

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009

Gräns

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Uppnådd

09.4333

Elfenbenskusten

100

09.4334

Kongo

100

09.4335

Fiji

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

Indien

0

Uppnådd

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Moçambique

0

Uppnådd

09.4344

Saint Kitts och Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Swaziland

0

Uppnådd

09.4347

Tanzania

100

09.4348

Trinidad och Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Uppnådd

Förmånssocker AVS–Indien

Kapitel IV i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret juli–september 2009

| Löpnummer | Land | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Elfenbenskusten | — | |
| 09.4334 | Kongo | — | |
| 09.4335 | Fiji | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | Indien | 0 | Uppnådd |
| 09.4338 | Jamaica | — | |
| 09.4339 | Kenya | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Moçambique | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts och Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Swaziland | 100 | |
| 09.4347 | Tanzania | — | |
| 09.4348 | Trinidad och Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Löpnummer

Land

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009

Gräns

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Elfenbenskusten

—

09.4334

Kongo

—

09.4335

Fiji

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

Indien

0

Uppnådd

09.4338

Jamaica

—

09.4339

Kenya

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Moçambique

100

09.4344

Saint Kitts och Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Swaziland

100

09.4347

Tanzania

—

09.4348

Trinidad och Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

—

09.4351

Zimbabwe

—

Tilläggssocker

Kapitel V i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2008/2009

| Löpnummer | Land | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indien | — | |
| 09.4316 | Länder som undertecknat AVS-protokollet | — | |

Löpnummer

Land

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009

Gräns

09.4315

Indien

—

09.4316

Länder som undertecknat AVS-protokollet

—

Socker enligt CXL-medgivanden

Kapitel VI i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2008/2009

| Löpnummer | Land | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australien | 0 | Uppnådd |
| 09.4318 | Brasilien | 0 | Uppnådd |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Uppnådd |
| 09.4320 | Andra icke-medlemsländer | 0 | Uppnådd |

Löpnummer

Land

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009

Gräns

09.4317

Australien

0

Uppnådd

09.4318

Brasilien

0

Uppnådd

09.4319

Kuba

0

Uppnådd

09.4320

Andra icke-medlemsländer

0

Uppnådd

Balkansocker

Kapitel VII i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2008/2009

| Löpnummer | Land | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanien | 100 | |
| 09.4325 | Bosnien och Hercegovina | 0 | Uppnådd |
| 09.4326 | Serbien och Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 100 | |
| 09.4328 | Kroatien | 100 | |

Löpnummer

Land

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009

Gräns

09.4324

Albanien

100

09.4325

Bosnien och Hercegovina

0

Uppnådd

09.4326

Serbien och Kosovo (1)

100

09.4327

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

100

09.4328

Kroatien

100

Socker för exceptionell eller industriell import

Kapitel VIII i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2008/2009

| Löpnummer | Typ | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Exceptionell import | — | |
| 09.4390 | Industriell import | 100 | |

Löpnummer

Typ

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009

Gräns

09.4380

Exceptionell import

—

09.4390

Industriell import

100

Tilläggssocker enligt ekonomiska partnerskapsavtal

Kapitel VIIIa i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2008/2009

| Löpnummer | Land | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komorerna, Madagaskar, Mauritius, Seychellerna, Zambia, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenya, Rwanda, Tanzania, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Swaziland | 100 | |
| 09.4434 | Moçambique | 0 | Uppnådd |
| 09.4435 | Antigua och Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Dominica, Dominikanska republiken, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts och Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Surinam, Trinidad och Tobago | 0 | Uppnådd |
| 09.4436 | Dominikanska republiken | 0 | Uppnådd |
| 09.4437 | Fiji, Papua Nya Guinea | 100 | |

Löpnummer

Land

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009

Gräns

09.4431

Komorerna, Madagaskar, Mauritius, Seychellerna, Zambia, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Kenya, Rwanda, Tanzania, Uganda

100

09.4433

Swaziland

100

09.4434

Moçambique

0

Uppnådd

09.4435

Antigua och Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Dominica, Dominikanska republiken, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts och Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Surinam, Trinidad och Tobago

0

Uppnådd

09.4436

Dominikanska republiken

0

Uppnådd

09.4437

Fiji, Papua Nya Guinea

100

Import av socker inom ramen för de övergångstullkvoter som öppnats för Bulgarien och Rumänien

Artikel 1 i förordning (EG) nr 508/2007

Regleringsåret 2008/2009

| Löpnummer | Typ | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgarien | 0 | Uppnådd |
| 09.4366 | Rumänien | 100 | |

Löpnummer

Typ

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 16.2.2009-20.2.2009

Gräns

09.4365

Bulgarien

0

Uppnådd

09.4366

Rumänien

100

---

(1)  Enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.

---

| 26.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 159/2009

av den 25 februari 2009

om godkännande av mindre ändringar av produktspecifikationen för en skyddad beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Chabichou du Poitou (SUB))

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 9.2 andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 9.1 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 och artikel 17.2 i samma förordning har kommissionen granskat Frankrikes begäran om godkännande av en ändring av uppgifterna i produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Chabichou du Poitou”, som registrerats genom kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 9.1 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 och artikel 17.2 i samma förordning har kommissionen granskat Frankrikes begäran om godkännande av en ändring av uppgifterna i produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Chabichou du Poitou”, som registrerats genom kommissionens förordning (EG) nr 1107/96 (2).

| (2) | Syftet med begäran är att produktspecifikationen ska ändras genom att man preciserar villkoren för användning av behandlingsmetoder och tillsatser i mjölken och vid tillverkning av ”Chabichou du Poitou”. Dessa metoder garanterar att beteckningens grundläggande egenskaper bevaras. |
| --- | --- |

(2)

Syftet med begäran är att produktspecifikationen ska ändras genom att man preciserar villkoren för användning av behandlingsmetoder och tillsatser i mjölken och vid tillverkning av ”Chabichou du Poitou”. Dessa metoder garanterar att beteckningens grundläggande egenskaper bevaras.

| (3) | Kommissionen har granskat denna ändring och funnit att den är befogad. Eftersom ändringen är en mindre ändring enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 510/2006 får kommissionen godkänna den utan det förfarande som anges i artiklarna 5, 6 och 7 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har granskat denna ändring och funnit att den är befogad. Eftersom ändringen är en mindre ändring enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 510/2006 får kommissionen godkänna den utan det förfarande som anges i artiklarna 5, 6 och 7 i den förordningen.

| (4) | I enlighet med artikel 18.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1898/2006 (3) och artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 bör en sammanfattning av produktspecifikationen offentliggöras. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 18.2 i kommissionens förordning (EG) nr 1898/2006 (3) och artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 bör en sammanfattning av produktspecifikationen offentliggöras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Produktspecifikation för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Chabichou du Poitou” ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

En sammanfattning av innehållet i produktspecifikationen finns i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 februari 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EGT L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUT L 369, 23.12.2006, s. 1.

3

---

BILAGA I

I produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Chabichou du Poitou” godkänns följande ändringar:

”Framställningsmetod”

Punkt 5 i produktspecifikationen som beskriver framställningsmetoden ska kompletteras med följande:

”(...) Löpläggningen får uteslutande ske med hjälp av löpe.

Det är inte tillåtet att koncentrera mjölken genom att reducera vattenhalten före koaguleringen.

Utöver mjölkråvaror får endast löpe, oskadliga bakteriekulturer, jäst, mögelkulturer, kalciumklorid och salt tillsättas som ingredienser, processtekniska hjälpmedel eller tillsatser i mjölken eller under tillverkningen.

(...) Konservering av mjölkråvaror, produkter under framställning, ostmassa eller färskost vid en temperatur under 0 °C är inte tillåten.

(...) Konservering av färskost eller ost under mognadslagring i förändrad atmosfär är inte tillåten.”

---

BILAGA II

SAMMANFATTNING

Rådets förordning (EG) nr 510/2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel

”CHABICHOU DU POITOU”

EG-nr: FR-PDO-0117-0115/29.3.2006

SUB (X) SGB ( )

I denna sammanfattning anges de viktigaste uppgifterna i produktspecifikationen i informationssyfte.

1.   Behörig myndighet i medlemsstaten

| Namn | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adress | : | 51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE |
| Tfn | : | +33 153898000 |
| Fax | : | +33 153898060 |
| E-post | : | info@inao.gouv.fr |

Namn

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Adress

:

51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE

Tfn

:

+33 153898000

Fax

:

+33 153898060

E-post

:

info@inao.gouv.fr

2.   Grupp

| Namn | : | Syndicat de défense du Chabichou du Poitou |
| --- | --- | --- |
| Adress | : | Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE |
| Tfn | : | +33 549447480 |
| Fax | : | +33 549467905 |
| E-post | : | filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr |
| Sammansättning | : | Producenter/bearbetningsföretag (X) Annan ( ) |

Namn

:

Syndicat de défense du Chabichou du Poitou

Adress

:

Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE

Tfn

:

+33 549447480

Fax

:

+33 549467905

E-post

:

filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr

Sammansättning

:

Producenter/bearbetningsföretag (X) Annan ( )

3.   Produkttyp

| Klass 1.3: | Ost |
| --- | --- |

Klass 1.3:

Ost

4.   Produktspecifikation

(Sammanfattning av kraven i artikel 4.2 i förordning (EG) nr 510/2006)

4.1   Namn

”Chabichou du Poitou”

4.2   Beskrivning

En mjuk opressad getost med tunn skorpa och vit ostmassa i form av en liten stympad kon, kallad ”bonde”, som är ungefär 6 centimeter hög, väger i genomsnitt 120 gram och har en fetthalt på 45 %.

4.3   Geografiskt område

Departementet Vienne

Kantonerna Châtellerault, Charroux, Civray, Couhé, Gençay, Lencloître, Lusignan, Mirebeau, Moncontour, Neuville, Poitiers, Saint-Georges-lès-Baillargeaux, Saint-Julien-l'Ars, La Villedieu-du-Clain, Vivonne och Vouillé: Samtliga kommuner.

Kommunerna Arçay, Availles-en-Châtellerault, Beaumont, Berthegon, Bonneuil-Matours, Bouresse, Cenon, Chalais, Chauvigny, Chouppes, Coussay, Curzay-sur-Dive, Dercé, Glenouzé, Guesnes, Lhommaizé, Loudun, Maulay, Mauprévoir, Messemé, Monthoiron, Monts-sur-Guesnes, Moussac, Mouterre-Silly, Prinçay, Queaux, Ranton, La Roche-Rigault, Saint-Laon, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Martin-l'Ars, Saires, Sammarçolles, Sérigny, Ternay, Verrières, Verrue, Le Vigeant och Vouneuil-sur-Vienne

Departementet Deux-Sèvres:

Kantonerna Airvault, Celles-sur-Belle, Chef-Boutonne, Lezay, Mazières-en-Gâtine, Melle, Ménigoute, La Mothe-Saint-Héray, Saint-Loup-Lamairé, Saint-Maixent-l'Ecole-2, Saint-Maixent-l'Ecole-Ville, Sauzé-Vaussais, Thénezay, Thouars-1 och Thouars-Ville: Samtliga kommuner.

Kommunerna Augé, Asnières-en-Poitou, Azay-le-Brûlé, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, La Crèche, Chérigné, Ensigné, Geay, Glénay, Juillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Luzay, Paizay-le-Chapt, Périgné, Pierrefitte, Prahecq, Saint-Martin-de-Bernegoue, Sainte-Gemme, Saint-Varent, Saivres, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Vernoux-sur-Boutonne, Villefollet, Villiers-sur-Chizé och Vouillé.

Departementet Charente:

Kommunerna Adjots, Benest, Bernac, Bioussac, Le Bouchage, Brettes, Champagne-Mouton, La Chèvrerie, Condac, Courcôme, Empuré, La Faye, La Forêt-de-Tessé, Londigny, Longré, La Magdeleine, Montjean, Nanteuil-en-Vallée, Paizay-Naudoin-Embourie, Raix, Ruffec, Saint-Gourson, Saint-Martin-du-Clocher, Souvigné, Taizé-Aizié, Theil-Rabier, Vieux-Ruffec, Villefagnan och Villiers-le-Roux

4.4   Bevis på ursprung

Mjölkproducenter, förädlingsanläggningar och lagringsanläggningar fyller i en ”lämplighetsförsäkran”, som registreras hos INAO och som ger detta institut möjlighet att identifiera samtliga aktörer. De ska ställa samtliga register och dokument som behövs för att kontrollera mjölkens och ostarnas ursprung, kvalitet och produktionsförhållanden till INAO:s förfogande.

Som ett led i kontrollen av egenskaperna hos en produkt med ursprungsbeteckning görs en analytisk och organoleptisk undersökning för att garantera produktens kvalitet och typiska egenskaper.

4.5   Framställningsmetod

Mjölkproduktionen samt framställningen och mognadslagringen av osten ska ske inom det geografiska området.

Hel getmjölk, med liten tillsats av löpe och mjölksyrekoagulerad. Färsk ostmassa, i förväg avrunnen eller ej, placeras i en perforerad stympad kon., Avrinning sker under mellan 18 och 24 timmar, den saltas på ytan, torkas mellan 24 och 48 timmar och lagras därefter i minst tio dagar i en temperatur på 10–12° Celsius och med en luftfuktighet på mellan 80 och 90 %.

4.6   Samband

Namnet kommer från det arabiska ordet ”chebli”, som betyder get. Osten började att tillverkas av saracener som stannade kvar i området efter nederlaget 732, förvisade till en kulle i närheten av staden Poitiers kallad Chabichou. Den omnämns 1782 i skriften ”Guide du voyageur à Poitiers” av Charles de Cherge, utgör ett kännetecken för Poitou-landskapet och hyllas i en sonett av Emile Bergerat 1910 liksom i en sång från 1914. Ansökan om ursprungsbeteckning gjordes 1989, och osten erhöll en ursprungsbeteckning 1990.

Den är knuten till den geografiska plats som kallas Poitou-sockeln (Seuil de Poitou) och produktionen har utvecklats inom ett område som är homogent genom sin kalkhaltiga jord, getuppfödningstradition och närvaro av tillverkare och bearbetare av Chabichou du Poitou.

4.7   Kontrollorgan

| Namn | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adress | : | 51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE |
| Tfn | : | +33 153898000 |
| Fax | : | +33 153898060 |
| E-post | : | info@inao.gouv.fr |

Namn

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Adress

:

51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE

Tfn

:

+33 153898000

Fax

:

+33 153898060

E-post

:

info@inao.gouv.fr

INAO är ett offentligt administrativt organ med status som juridisk person, som är underställt jordbruksministeriet.

| Namn | : | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Adress | : | 59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE |
| Tfn | : | +33 144871717 |
| Fax | : | + 33 144973037 |

Namn

:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)

Adress

:

59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE

Tfn

:

+33 144871717

Fax

:

- 33 144973037

DGCCRF är en avdelning inom ekonomi-, industri- och arbetsmarknadsministeriet.

4.8   Märkning

Produkterna måste förses med uppgifterna ”Appellation d'Origine Contrôlée” och produktens namn.

Påskriften ”Appellation d'Origine” är obligatorisk.

Påskriften ”Fabrication fermière” eller ”Fromage fermier” får anges.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 26.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/13

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 16 juli 2008

om det stöd som Frankrike har genomfört till förmån för koncernen IFP (C 51/05 [ex NN 84/05])

[delgivet med nr K(2008) 1330]

(Endast den franska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2009/157/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Kommissionen mottog i en skrivelse av den 25 november 2004, diarieförd den 29 november 2004 med nummer CP221/2004, ett klagomål angående ett eventuellt olovligt statligt stöd till Institut Français du Pétrole (IFP) och ett av dotterbolagen, företaget Axens. Den klagande har begärt att få vara anonym av rädsla för negativa konsekvenser på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen mottog i en skrivelse av den 25 november 2004, diarieförd den 29 november 2004 med nummer CP221/2004, ett klagomål angående ett eventuellt olovligt statligt stöd till Institut Français du Pétrole (IFP) och ett av dotterbolagen, företaget Axens. Den klagande har begärt att få vara anonym av rädsla för negativa konsekvenser på marknaden.

| (2) | Genom en skrivelse av den 21 december 2005 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende denna åtgärd. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 21 december 2005 underrättade kommissionen Frankrike om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende denna åtgärd.

| (3) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på den aktuella åtgärden. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter på den aktuella åtgärden.

| (4) | Genom en skrivelse av den 16 januari 2006, diarieförd samma dag, begärde Frankrike att tidsfristen för att inkomma med synpunkter skulle förlängas med en månad, vilket kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 19 januari 2006. Frankrike överlämnade sina synpunkter till kommissionen genom en skrivelse av den 23 februari 2006, diarieförd samma dag. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 16 januari 2006, diarieförd samma dag, begärde Frankrike att tidsfristen för att inkomma med synpunkter skulle förlängas med en månad, vilket kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 19 januari 2006. Frankrike överlämnade sina synpunkter till kommissionen genom en skrivelse av den 23 februari 2006, diarieförd samma dag.

| (5) | Genom en skrivelse av den 15 mars 2006, diarieförd samma dag, begärde företaget UOP att tidsfristen för att lämna in synpunkter skulle förlängas med en månad, vilket kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 22 mars 2006. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 15 mars 2006, diarieförd samma dag, begärde företaget UOP att tidsfristen för att lämna in synpunkter skulle förlängas med en månad, vilket kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 22 mars 2006.

| (6) | Genom en skrivelse av den 17 mars 2006, diarieförd samma dag, begärde företaget Haldor Topsoe A/S att tidsfristen för att lämna in synpunkter skulle förlängas med en månad, vilket kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 22 mars 2006. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse av den 17 mars 2006, diarieförd samma dag, begärde företaget Haldor Topsoe A/S att tidsfristen för att lämna in synpunkter skulle förlängas med en månad, vilket kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 22 mars 2006.

| (7) | Företaget Axens överlämnade sina synpunkter på åtgärden i fråga till kommissionen genom en skrivelse av den 20 mars 2006, diarieförd den 22 mars 2006. |
| --- | --- |

(7)

Företaget Axens överlämnade sina synpunkter på åtgärden i fråga till kommissionen genom en skrivelse av den 20 mars 2006, diarieförd den 22 mars 2006.

| (8) | Genom en skrivelse av den 12 april 2006, diarieförd samma dag, begärde företaget Haldor Topsoe A/S att tidsfristen för att lämna in synpunkter skulle förlängas till den 24 april 2006, vilket kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 19 april 2006. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 12 april 2006, diarieförd samma dag, begärde företaget Haldor Topsoe A/S att tidsfristen för att lämna in synpunkter skulle förlängas till den 24 april 2006, vilket kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 19 april 2006.

| (9) | Företaget UOP överlämnade sina synpunkter på åtgärden i fråga till kommissionen genom en skrivelse av den 18 april 2006, diarieförd den 19 april 2006. |
| --- | --- |

(9)

Företaget UOP överlämnade sina synpunkter på åtgärden i fråga till kommissionen genom en skrivelse av den 18 april 2006, diarieförd den 19 april 2006.

| (10) | Genom en skrivelse av den 19 april 2006 uppmanade kommissionen klaganden att lämna in en icke-konfidentiell version av sitt klagomål. Denna version överlämnades till kommissionen genom en skrivelse av den 26 april 2006, diarieförd den 27 april 2006. |
| --- | --- |

(10)

Genom en skrivelse av den 19 april 2006 uppmanade kommissionen klaganden att lämna in en icke-konfidentiell version av sitt klagomål. Denna version överlämnades till kommissionen genom en skrivelse av den 26 april 2006, diarieförd den 27 april 2006.

| (11) | Genom en skrivelse av den 3 maj 2006, diarieförd samma dag, begärde företaget Haldor Topsoe A/S ytterligare en förlängd tidsfrist, vilket kommissionen avslog genom en skrivelse av den 4 maj 2006. |
| --- | --- |

(11)

Genom en skrivelse av den 3 maj 2006, diarieförd samma dag, begärde företaget Haldor Topsoe A/S ytterligare en förlängd tidsfrist, vilket kommissionen avslog genom en skrivelse av den 4 maj 2006.

| (12) | Genom en skrivelse av den 22 juni 2006 överlämnade kommissionen kopior på UOP:s och Axens synpunkter och på klagomålet till Frankrike. Dessutom begärde kommissionen kompletterande upplysningar. Genom en skrivelse av den 4 juli 2006, diarieförd den 5 juli 2006, begärde Frankrike en förlängning av tidsfristen, vilket kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 7 juli 2006. Genom en skrivelse av den 8 september 2006, diarieförd av kommissionen den 12 september 2006, överlämnade Frankrike sina kommentarer på de berörda parternas framlagda synpunkter samt sina svar på kommissionens följdfrågor. |
| --- | --- |

(12)

Genom en skrivelse av den 22 juni 2006 överlämnade kommissionen kopior på UOP:s och Axens synpunkter och på klagomålet till Frankrike. Dessutom begärde kommissionen kompletterande upplysningar. Genom en skrivelse av den 4 juli 2006, diarieförd den 5 juli 2006, begärde Frankrike en förlängning av tidsfristen, vilket kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 7 juli 2006. Genom en skrivelse av den 8 september 2006, diarieförd av kommissionen den 12 september 2006, överlämnade Frankrike sina kommentarer på de berörda parternas framlagda synpunkter samt sina svar på kommissionens följdfrågor.

| (13) | Dessutom informerade Frankrike genom en skrivelse av den 18 juli 2006, diarieförd den 19 juli 2006, kommissionen om att IFP hade omvandlats till en offentlig institution av industriellt och kommersiellt slag. |
| --- | --- |

(13)

Dessutom informerade Frankrike genom en skrivelse av den 18 juli 2006, diarieförd den 19 juli 2006, kommissionen om att IFP hade omvandlats till en offentlig institution av industriellt och kommersiellt slag.

| (14) | Genom en skrivelse av den 13 oktober 2006 begärde kommissionen kompletterande upplysningar från Frankrike. Frankrike lämnade in dessa upplysningar till kommissionen genom en skrivelse av den 24 oktober 2006, diarieförd den 26 oktober 2006. |
| --- | --- |

(14)

Genom en skrivelse av den 13 oktober 2006 begärde kommissionen kompletterande upplysningar från Frankrike. Frankrike lämnade in dessa upplysningar till kommissionen genom en skrivelse av den 24 oktober 2006, diarieförd den 26 oktober 2006.

| (15) | Frankrike och kommissionen höll ett arbetsmöte den 15 juni 2007. |
| --- | --- |

(15)

Frankrike och kommissionen höll ett arbetsmöte den 15 juni 2007.

| (16) | Genom en skrivelse av den 19 juni 2007 begärde kommissionen kompletterande upplysningar från Frankrike. Frankrike begärde genom en skrivelse av den 10 juli 2007 att tidsfristen skulle förlängas till den 31 augusti 2007. Kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 11 juli 2007 en förlängd tidsfrist till den 13 augusti 2007. De kompletterande upplysningarna överlämnades till kommissionen av Frankrike genom skrivelser av den 9 och 22 augusti 2007, diarieförda den 9 respektive den 22 augusti 2007. |
| --- | --- |

(16)

Genom en skrivelse av den 19 juni 2007 begärde kommissionen kompletterande upplysningar från Frankrike. Frankrike begärde genom en skrivelse av den 10 juli 2007 att tidsfristen skulle förlängas till den 31 augusti 2007. Kommissionen beviljade genom en skrivelse av den 11 juli 2007 en förlängd tidsfrist till den 13 augusti 2007. De kompletterande upplysningarna överlämnades till kommissionen av Frankrike genom skrivelser av den 9 och 22 augusti 2007, diarieförda den 9 respektive den 22 augusti 2007.

2.   BESKRIVNING

2.1   Koncernen IFP

| (17) | Fram till 2006 var IFP ett privaträttsligt företag (3) utan kapital eller aktieägare som stod under den franska regeringens ekonomiska och finansiella kontroll (4). Enligt dekret nr 2006–797 av den 6 juli 2006, som antagits med tillämpning av lag nr 2005–781 av den 13 juli 2005, är IFP en offentlig institution av industriellt och kommersiellt slag. Kommissionen har undersökt förekomsten av statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget till följd av denna ändring i stadgarna inom ramen för ett annat förfarande (NN 11/08). |
| --- | --- |

(17)

Fram till 2006 var IFP ett privaträttsligt företag (3) utan kapital eller aktieägare som stod under den franska regeringens ekonomiska och finansiella kontroll (4). Enligt dekret nr 2006–797 av den 6 juli 2006, som antagits med tillämpning av lag nr 2005–781 av den 13 juli 2005, är IFP en offentlig institution av industriellt och kommersiellt slag. Kommissionen har undersökt förekomsten av statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget till följd av denna ändring i stadgarna inom ramen för ett annat förfarande (NN 11/08).

| (18) | Enligt dessa stadgar har IFP tre uppgifter: forskning och utveckling inom områdena för råolje- och gasprospektering, raffineringsteknik samt petrokemisk teknik, utbildning av ingenjörer och tekniker samt information och dokumentation för dessa sektorer. De övergripande riktlinjerna fastställs för femårsperioder genom ett målkontrakt som ingås med staten. |
| --- | --- |

(18)

Enligt dessa stadgar har IFP tre uppgifter: forskning och utveckling inom områdena för råolje- och gasprospektering, raffineringsteknik samt petrokemisk teknik, utbildning av ingenjörer och tekniker samt information och dokumentation för dessa sektorer. De övergripande riktlinjerna fastställs för femårsperioder genom ett målkontrakt som ingås med staten.

| (19) | I gengäld får IFP ett årligt budgetanslag. Detta offentliga stöd uppgick till 144 miljoner euro 2005 och till 167,5 miljoner euro 2006 (5). |
| --- | --- |

(19)

I gengäld får IFP ett årligt budgetanslag. Detta offentliga stöd uppgick till 144 miljoner euro 2005 och till 167,5 miljoner euro 2006 (5).

| (20) | Företaget Axens bildades den 29 maj 2001 (med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2001) genom en sammanslagning av företaget Procatalyse SA (helägt dotterbolag till ISIS, som i sin tur vid den tidpunkten kontrollerades till 52,8 procent av IFP) och IFP:s industriavdelning som vid den tidpunkten lades ut på entreprenad. Den 22 oktober 2001 återköpte IFP ISIS andel i Axens. För närvarande innehar alltså IFP 100 procent av Axens kapital. Axens är verksamt på marknaden för katalysatorer och teknik för raffineringsindustri och petrokemisk industri. Företagets konsoliderade omsättning uppgick till 304,9 miljoner euro 2005 och till 308,45 miljoner euro 2006, varav verksamheten med processlicensiering motsvarade ungefär en tredjedel av omsättningen (6). Företaget hade 636 anställda 2006 (7). Företagets andel av världsmarknaden för befintliga licensierade raffineringsenheter uppskattas till 7 procent (8). |
| --- | --- |

(20)

Företaget Axens bildades den 29 maj 2001 (med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2001) genom en sammanslagning av företaget Procatalyse SA (helägt dotterbolag till ISIS, som i sin tur vid den tidpunkten kontrollerades till 52,8 procent av IFP) och IFP:s industriavdelning som vid den tidpunkten lades ut på entreprenad. Den 22 oktober 2001 återköpte IFP ISIS andel i Axens. För närvarande innehar alltså IFP 100 procent av Axens kapital. Axens är verksamt på marknaden för katalysatorer och teknik för raffineringsindustri och petrokemisk industri. Företagets konsoliderade omsättning uppgick till 304,9 miljoner euro 2005 och till 308,45 miljoner euro 2006, varav verksamheten med processlicensiering motsvarade ungefär en tredjedel av omsättningen (6). Företaget hade 636 anställda 2006 (7). Företagets andel av världsmarknaden för befintliga licensierade raffineringsenheter uppskattas till 7 procent (8).

| (21) | Dessutom innehar IFP direkt eller indirekt (via det finansiella holdingbolaget IFP Investissements) samtliga andelar i flera företag, bland annat Beicip-Franlab och Prosernat. Beicip-Franlab är ett kommersiellt företag som bildades av IFP 1967. Det är specialiserat på att ge ut och distribuera programvara inom området för prospektering och utvinning och utför även studier och tillhandahåller rådgivning. År 2006 uppgick omsättningen till 42 miljoner euro och företaget hade 166 anställda (9). Prosernat är ett kommersiellt företag som förvärvades 2001 i samband med att ISIS överlät IFP Investissements till IFP. Detta företag tillhandahåller studier och tjänster och även utrustningspaket på området för gasbehandling och svavelåtervinning. År 2006 uppgick omsättningen till 49,9 miljoner euro och företaget hade 71 anställda (10). |
| --- | --- |

(21)

Dessutom innehar IFP direkt eller indirekt (via det finansiella holdingbolaget IFP Investissements) samtliga andelar i flera företag, bland annat Beicip-Franlab och Prosernat. Beicip-Franlab är ett kommersiellt företag som bildades av IFP 1967. Det är specialiserat på att ge ut och distribuera programvara inom området för prospektering och utvinning och utför även studier och tillhandahåller rådgivning. År 2006 uppgick omsättningen till 42 miljoner euro och företaget hade 166 anställda (9). Prosernat är ett kommersiellt företag som förvärvades 2001 i samband med att ISIS överlät IFP Investissements till IFP. Detta företag tillhandahåller studier och tjänster och även utrustningspaket på området för gasbehandling och svavelåtervinning. År 2006 uppgick omsättningen till 49,9 miljoner euro och företaget hade 71 anställda (10).

2.2   Kommissionens tidigare beslut

| (22) | Sedan 1944 då IFP bildades har företaget tagit emot intäkterna av en skatteliknande avgift på vissa oljeprodukter. Överföringen av denna avgift behandlades i kommissionens beslut 96/615/EG av den 29 maj 1996 beträffande förlängningen av den avgift som tas ut på vissa oljeprodukter till förmån för det franska oljeinstitutet (IFP) under perioden 1993–1997 (11) där det konstaterades att utbetalningen av en skatteliknande avgift till IFP under perioden 1993–1997 inte omfattades av artikel 87.1 i fördraget i enlighet med tillämpningen av punkt 2.4 i gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (12) från 1996 (nedan kallade 1996 års FoU-ramar). |
| --- | --- |

(22)

Sedan 1944 då IFP bildades har företaget tagit emot intäkterna av en skatteliknande avgift på vissa oljeprodukter. Överföringen av denna avgift behandlades i kommissionens beslut 96/615/EG av den 29 maj 1996 beträffande förlängningen av den avgift som tas ut på vissa oljeprodukter till förmån för det franska oljeinstitutet (IFP) under perioden 1993–1997 (11) där det konstaterades att utbetalningen av en skatteliknande avgift till IFP under perioden 1993–1997 inte omfattades av artikel 87.1 i fördraget i enlighet med tillämpningen av punkt 2.4 i gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (12) från 1996 (nedan kallade 1996 års FoU-ramar).

| (23) | Den 3 oktober 1997 anmälde Frankrike ett nytt dekret till kommissionen om den skatteliknande avgift som tas ut på vissa oljeprodukter till förmån för IFP utan väsentliga ändringar för perioden 1998–2002. Kommissionen gjorde i sitt beslut av den 4 februari 1998 (13) inga invändningar mot tillämpningen under perioden 1998–2002. |
| --- | --- |

(23)

Den 3 oktober 1997 anmälde Frankrike ett nytt dekret till kommissionen om den skatteliknande avgift som tas ut på vissa oljeprodukter till förmån för IFP utan väsentliga ändringar för perioden 1998–2002. Kommissionen gjorde i sitt beslut av den 4 februari 1998 (13) inga invändningar mot tillämpningen under perioden 1998–2002.

2.3   Exklusiva avtal mellan IFP och Axens

| (24) | Genom skrivelser av den 1 mars och 18 maj 2001 (nedan kallade skrivelserna 2001) informerade Frankrike kommissionen om ett förslag till omorganisation av IFP:s forskningsverksamhet inom områdena för raffinering, petrokemi och gas och bad kommissionen bekräfta att detta förslag inte skulle påverka kommissionens analys i sina tidigare beslut. |
| --- | --- |

(24)

Genom skrivelser av den 1 mars och 18 maj 2001 (nedan kallade skrivelserna 2001) informerade Frankrike kommissionen om ett förslag till omorganisation av IFP:s forskningsverksamhet inom områdena för raffinering, petrokemi och gas och bad kommissionen bekräfta att detta förslag inte skulle påverka kommissionens analys i sina tidigare beslut.

| (25) | Enligt förslaget skulle marknadsföringen av resultaten på området överlåtas på en affärsdrivande organisation som skulle inrättas genom ett samarbete mellan IFP:s industriavdelning och företaget Procatalyse, som indirekt kontrollerades av IFP och som var specialiserat på industriell utveckling, tillverkning och försäljning av alla slags kemiska produkter. |
| --- | --- |

(25)

Enligt förslaget skulle marknadsföringen av resultaten på området överlåtas på en affärsdrivande organisation som skulle inrättas genom ett samarbete mellan IFP:s industriavdelning och företaget Procatalyse, som indirekt kontrollerades av IFP och som var specialiserat på industriell utveckling, tillverkning och försäljning av alla slags kemiska produkter.

| (26) | Utöver överföringen av huvudverksamheten från IFP:s industriavdelning, däribland befintliga kunder och kontrakt, som gjordes i gengäld mot en majoritetsandel av det nya dotterbolaget, innebar projektet att IFP och dotterbolaget undertecknade följande avtal:






  a) | Ett exklusivt ramlicensavtal som löper på tio år och som innebär att dotterbolaget får utnyttja IFP:s nuvarande och kommande immateriella rättigheter framför allt i fråga om processer inom sitt verksamhetsområde för att tillhandahålla ingenjörstjänster till sina kunder i samband med dessa processer och överföra rätten att använda den aktuella tekniken till dem i form av överlåtelser av patentlicenser. |
| --- | --- | --- |

(26)

Utöver överföringen av huvudverksamheten från IFP:s industriavdelning, däribland befintliga kunder och kontrakt, som gjordes i gengäld mot en majoritetsandel av det nya dotterbolaget, innebar projektet att IFP och dotterbolaget undertecknade följande avtal:

a)

Ett exklusivt ramlicensavtal som löper på tio år och som innebär att dotterbolaget får utnyttja IFP:s nuvarande och kommande immateriella rättigheter framför allt i fråga om processer inom sitt verksamhetsområde för att tillhandahålla ingenjörstjänster till sina kunder i samband med dessa processer och överföra rätten att använda den aktuella tekniken till dem i form av överlåtelser av patentlicenser.

| b) | Ett exklusivt produktlicensavtal som löper på tio år och som innebär att dotterbolaget får utnyttja IFP:s nuvarande och kommande teknik inom sitt verksamhetsområde för att tillverka och till sina kunder sälja katalysatorer, adsorbenter, bindningsämnen, utrustning, andra produkter och program som utvecklas av IFP. |
| --- | --- |

b)

Ett exklusivt produktlicensavtal som löper på tio år och som innebär att dotterbolaget får utnyttja IFP:s nuvarande och kommande teknik inom sitt verksamhetsområde för att tillverka och till sina kunder sälja katalysatorer, adsorbenter, bindningsämnen, utrustning, andra produkter och program som utvecklas av IFP.

| c) | En överenskommelse om industriforskning som löper på tio år och som innebär att [IFP ska erbjuda dotterbolaget resultatet av sin forskning inom området för raffinering och petrokemi så att dotterbolaget om det så önskar kan fortsätta forskningen i ett gemensamt projekt med IFP och sedan utnyttja resultaten. Om dotterbolaget inte utnyttjar denna möjlighet får IFP erbjuda andra företag resultaten. Varje partner ska själv stå för sina kostnader för att delta i projektet och för resultaten av forskningsprojektet. IFP behåller äganderätten till produkterna och processerna, medan dotterbolaget innehar äganderätten till de olika etapperna i industrialiseringen av produkterna och processerna] (14). |
| --- | --- |

c)

En överenskommelse om industriforskning som löper på tio år och som innebär att [IFP ska erbjuda dotterbolaget resultatet av sin forskning inom området för raffinering och petrokemi så att dotterbolaget om det så önskar kan fortsätta forskningen i ett gemensamt projekt med IFP och sedan utnyttja resultaten. Om dotterbolaget inte utnyttjar denna möjlighet får IFP erbjuda andra företag resultaten. Varje partner ska själv stå för sina kostnader för att delta i projektet och för resultaten av forskningsprojektet. IFP behåller äganderätten till produkterna och processerna, medan dotterbolaget innehar äganderätten till de olika etapperna i industrialiseringen av produkterna och processerna] (14).

| (27) | I gengäld ska dotterbolaget dels betala en del av intäkterna från licensavtalen till IFP, dels betala en avgift [...] (15) för tillgången till IFP:s forskningskapacitet [...] (15). |
| --- | --- |

(27)

I gengäld ska dotterbolaget dels betala en del av intäkterna från licensavtalen till IFP, dels betala en avgift [...] (15) för tillgången till IFP:s forskningskapacitet [...] (15).

| (28) | Kommissionen ansåg att förslaget till omorganisation av IFP var förenligt med villkoren i sitt beslut av den 4 februari 1998 beträffande förlängningen för perioden 1998–2002 av den skatteliknande avgift som tas ut på vissa oljeprodukter och informerade Frankrike om detta genom tjänstebrev D/52473 av den 19 juni 2001. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen ansåg att förslaget till omorganisation av IFP var förenligt med villkoren i sitt beslut av den 4 februari 1998 beträffande förlängningen för perioden 1998–2002 av den skatteliknande avgift som tas ut på vissa oljeprodukter och informerade Frankrike om detta genom tjänstebrev D/52473 av den 19 juni 2001.

| (29) | I enlighet med förslaget bildades företaget Axens, dotterbolag till IFP, den 29 maj 2001. Avtalen mellan IFP och Axens trädde i kraft den 1 januari 2001 med en giltighetstid på tio år. |
| --- | --- |

(29)

I enlighet med förslaget bildades företaget Axens, dotterbolag till IFP, den 29 maj 2001. Avtalen mellan IFP och Axens trädde i kraft den 1 januari 2001 med en giltighetstid på tio år.

| (30) | Genom en skrivelse av den 27 november 2002 meddelade Frankrike kommissionen att inkomsterna från den skatteliknande avgiften skulle ersättas med ett budgetanslag till IFP från och med den 1 januari 2003. |
| --- | --- |

(30)

Genom en skrivelse av den 27 november 2002 meddelade Frankrike kommissionen att inkomsterna från den skatteliknande avgiften skulle ersättas med ett budgetanslag till IFP från och med den 1 januari 2003.

2.4   Exklusiva avtal mellan IFP och Beicip-Franlab

| (31) | Ett exklusivt avtal om utveckling, marknadsföring och användning undertecknades den 28 maj 2003 med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2003 och med en giltighetstid på tio år. Avtalet innebär att [IFP ska erbjuda Beicip-Franlab resultatet av sin forskning om algoritmer, modeller eller metoder som utvecklats av IFP inom området för prospektering och utvinning (och att Beicip-Franlab får begära att IFP ska utveckla produkter på den grundvalen. IFP ska ha den fullständiga äganderätten över utvecklade programvaruprodukter. Beicip-Franlab ska stå för IFP:s samtliga produktutvecklingskostnader och betala ut olika kompletterande ersättningar för underhåll och användanderätt] (14). |
| --- | --- |

(31)

Ett exklusivt avtal om utveckling, marknadsföring och användning undertecknades den 28 maj 2003 med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2003 och med en giltighetstid på tio år. Avtalet innebär att [IFP ska erbjuda Beicip-Franlab resultatet av sin forskning om algoritmer, modeller eller metoder som utvecklats av IFP inom området för prospektering och utvinning (och att Beicip-Franlab får begära att IFP ska utveckla produkter på den grundvalen. IFP ska ha den fullständiga äganderätten över utvecklade programvaruprodukter. Beicip-Franlab ska stå för IFP:s samtliga produktutvecklingskostnader och betala ut olika kompletterande ersättningar för underhåll och användanderätt] (14).

| (32) | Ett tilläggsavtal undertecknades den 16 december 2005 med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2005. Genom detta avtal ändrades ersättningsvillkoren, men principen om att Beicip-Franlab skulle stå för samtliga utvecklingskostnader kvarstår. |
| --- | --- |

(32)

Ett tilläggsavtal undertecknades den 16 december 2005 med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2005. Genom detta avtal ändrades ersättningsvillkoren, men principen om att Beicip-Franlab skulle stå för samtliga utvecklingskostnader kvarstår.

2.5   Exklusiva avtal mellan IFP och Prosernat

| (33) | Ett ramlicensavtal och en överenskommelse om industriell forskning undertecknades mellan IFP och Prosernat den 18 augusti 2003 med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2002 och med en giltighetstid på tio år. Enligt avtalet och överenskommelsen ska [IFP erbjuda Prosernat resultatet av sin forskning inom området för behandlingsteknik för gas och svavelåtervinning. IFP har äganderätten till korrelationer, processer och särskild utrustning för dessa processer. Om Prosernat är intresserad av att marknadsföra dem, får företaget på egen bekostnad, och med bibehållen äganderätt, ombesörja industrialiseringen av dessa processer och kan sedan få en exklusiv licenskoncession för dem] (14). |
| --- | --- |

(33)

Ett ramlicensavtal och en överenskommelse om industriell forskning undertecknades mellan IFP och Prosernat den 18 augusti 2003 med retroaktiv verkan från och med den 1 januari 2002 och med en giltighetstid på tio år. Enligt avtalet och överenskommelsen ska [IFP erbjuda Prosernat resultatet av sin forskning inom området för behandlingsteknik för gas och svavelåtervinning. IFP har äganderätten till korrelationer, processer och särskild utrustning för dessa processer. Om Prosernat är intresserad av att marknadsföra dem, får företaget på egen bekostnad, och med bibehållen äganderätt, ombesörja industrialiseringen av dessa processer och kan sedan få en exklusiv licenskoncession för dem] (14).

| (34) | Som ersättning för processlicenserna ska Prosernat betala en avgift på [...] (15) av den årliga omsättning som utgörs av intäkterna för underlicenser för de fyra första åren. Ersättningsnivån ska ändras till [...] (15) efter de fyra första åren. Ersättningsnivån för utrustning fastställs från fall till fall. Ersättningen till IFP för Prosernats tillgång till resultaten av forskningsarbetet uppgår till [...] (15) av Prosernats totala årliga omsättning. |
| --- | --- |

(34)

Som ersättning för processlicenserna ska Prosernat betala en avgift på [...] (15) av den årliga omsättning som utgörs av intäkterna för underlicenser för de fyra första åren. Ersättningsnivån ska ändras till [...] (15) efter de fyra första åren. Ersättningsnivån för utrustning fastställs från fall till fall. Ersättningen till IFP för Prosernats tillgång till resultaten av forskningsarbetet uppgår till [...] (15) av Prosernats totala årliga omsättning.

3.   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (35) | I beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen följande tvivel i fråga om den franska statens ingripande till stöd för IFP-koncernen och Frankrikes motivering till detta. |
| --- | --- |

(35)

I beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet uttryckte kommissionen följande tvivel i fråga om den franska statens ingripande till stöd för IFP-koncernen och Frankrikes motivering till detta.

| (36) | För det första ansåg kommissionen att de villkor som fastställts i dess tidigare beslut inte längre uppfylldes. De tidigare besluten fattades av följande skäl:






  a) | Det förekom inte något direkt stöd till IFP eftersom IFP var ett icke vinstdrivande forskningscenter som inte deltog i någon kommersiell verksamhet. I enlighet med punkt 2.4 första stycket i 1996 års FoU-ramar avser bestämmelserna i artikel 87.1 i fördraget som allmän regel inte offentlig finansiering av FoU-verksamheter som genomförs av offentliga institutioner för högre utbildning eller forskning utan vinstsyfte. |
| --- | --- | --- |

(36)

För det första ansåg kommissionen att de villkor som fastställts i dess tidigare beslut inte längre uppfylldes. De tidigare besluten fattades av följande skäl:

a)

Det förekom inte något direkt stöd till IFP eftersom IFP var ett icke vinstdrivande forskningscenter som inte deltog i någon kommersiell verksamhet. I enlighet med punkt 2.4 första stycket i 1996 års FoU-ramar avser bestämmelserna i artikel 87.1 i fördraget som allmän regel inte offentlig finansiering av FoU-verksamheter som genomförs av offentliga institutioner för högre utbildning eller forskning utan vinstsyfte.

| b) | Det förekom inte något indirekt stöd till företag som tar del av IFP:s forskning eftersom den eventuella fördelen av resultatöverföringen var öppen för alla företag utan diskriminering. I detta avseende konstaterade kommissionen att IFP hade fyra metoder för att överföra sina forskningsresultat till företagen: spridning till allmänheten, tillhandahållande av tjänster som faktureras till IFP:s verkliga kostnader, forskningssamarbete och licensförsäljning. I de båda senare fallen ansåg kommissionen att även om företagen inte stod för samtliga forskningskostnader så var denna fördel tillänglig för alla företag utan diskriminering, oberoende av företagens nationalitet. |
| --- | --- |

b)

Det förekom inte något indirekt stöd till företag som tar del av IFP:s forskning eftersom den eventuella fördelen av resultatöverföringen var öppen för alla företag utan diskriminering. I detta avseende konstaterade kommissionen att IFP hade fyra metoder för att överföra sina forskningsresultat till företagen: spridning till allmänheten, tillhandahållande av tjänster som faktureras till IFP:s verkliga kostnader, forskningssamarbete och licensförsäljning. I de båda senare fallen ansåg kommissionen att även om företagen inte stod för samtliga forskningskostnader så var denna fördel tillänglig för alla företag utan diskriminering, oberoende av företagens nationalitet.

| c) | Det förekom inte något indirekt stöd till företag som IFP var delägare i, eftersom IFP samarbetade med dessa företag på samma villkor som med andra företag som man inte var delägare i. Eftersom det även fanns andra aktieägare, IFP var minoritetsägare i de företag som var verksamma inom dess forskningsområde och IFP samarbetade på samma villkor med de företagen som med andra där man inte hade några ägarandelar, konstaterade kommissionen att de företagen inte fick någon förmånligare behandling. |
| --- | --- |

c)

Det förekom inte något indirekt stöd till företag som IFP var delägare i, eftersom IFP samarbetade med dessa företag på samma villkor som med andra företag som man inte var delägare i. Eftersom det även fanns andra aktieägare, IFP var minoritetsägare i de företag som var verksamma inom dess forskningsområde och IFP samarbetade på samma villkor med de företagen som med andra där man inte hade några ägarandelar, konstaterade kommissionen att de företagen inte fick någon förmånligare behandling.

| (37) | Kommissionen konstaterade däremot att IFP sedan 2001 hade inlett en vinstdrivande verksamhet som blivit alltmer strukturerad och omfattande, genom bildandet av Axens på marknaden för raffineringsteknik och petrokemisk teknik och genom ingåendet av exklusiva forsknings- och licensavtal med Axens. Detta vinstdrivande dotterbolag, som IFP innehar aktiemajoriteten i, har alltså privilegierat tillträde till IFP:s FoU-verksamhet inom sitt verksamhetsområde. Därför ansåg kommissionen i sitt beslut om att inleda förfarandet att de skäl som låg till grund för besluten 1996 och 1998 inte längre var giltiga och att punkt 2.4 första stycket i 1996 års FoU-ramar inte längre var tillämplig på Axens verksamhetsområde. Kommissionen konstaterade alltså att det förekom statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget till förmån för IFP och dess dotterbolag Axens. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen konstaterade däremot att IFP sedan 2001 hade inlett en vinstdrivande verksamhet som blivit alltmer strukturerad och omfattande, genom bildandet av Axens på marknaden för raffineringsteknik och petrokemisk teknik och genom ingåendet av exklusiva forsknings- och licensavtal med Axens. Detta vinstdrivande dotterbolag, som IFP innehar aktiemajoriteten i, har alltså privilegierat tillträde till IFP:s FoU-verksamhet inom sitt verksamhetsområde. Därför ansåg kommissionen i sitt beslut om att inleda förfarandet att de skäl som låg till grund för besluten 1996 och 1998 inte längre var giltiga och att punkt 2.4 första stycket i 1996 års FoU-ramar inte längre var tillämplig på Axens verksamhetsområde. Kommissionen konstaterade alltså att det förekom statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget till förmån för IFP och dess dotterbolag Axens.

| (38) | Eftersom IFP dessutom innehade aktiemajoriteten i två andra vinstdrivande dotterbolag, Beicip-Franlab och Prosernat, och hade undertecknat exklusiva avtal med dessa dotterbolag kunde kommissionen inte heller utesluta att det förekom statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget inom dotterbolagen Beicip-Franlabs och Prosernats verksamhetsområde. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom IFP dessutom innehade aktiemajoriteten i två andra vinstdrivande dotterbolag, Beicip-Franlab och Prosernat, och hade undertecknat exklusiva avtal med dessa dotterbolag kunde kommissionen inte heller utesluta att det förekom statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget inom dotterbolagen Beicip-Franlabs och Prosernats verksamhetsområde.

| (39) | Kommissionen analyserade därefter stödets förenlighet utifrån olika bestämmelser i EG-fördraget. Den drog slutsatsen att det eventuella stödet med hänsyn till dess mål endast kunde analyseras mot bakgrund av bestämmelserna i artikel 87.3 c i fördraget och framför allt mot bakgrund av 1996 års FoU-ramar. Eftersom Frankrike inte hade lämnat någon motivering i det avseendet uttryckte kommissionen tvivel om att de villkor som krävs för att godkänna statligt stöd enligt dessa bestämmelser var uppfyllda. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen analyserade därefter stödets förenlighet utifrån olika bestämmelser i EG-fördraget. Den drog slutsatsen att det eventuella stödet med hänsyn till dess mål endast kunde analyseras mot bakgrund av bestämmelserna i artikel 87.3 c i fördraget och framför allt mot bakgrund av 1996 års FoU-ramar. Eftersom Frankrike inte hade lämnat någon motivering i det avseendet uttryckte kommissionen tvivel om att de villkor som krävs för att godkänna statligt stöd enligt dessa bestämmelser var uppfyllda.

| (40) | Därför uppmanade kommissionen Frankrike att lämna synpunkter på följande punkter:






  a) | Uppgifter som gör det möjligt att fastställa i vilken omfattning IFP och dess dotterbolag kan betraktas som tydligt åtskilda enheter vilkas förbindelser följer marknadsmässiga villkor. |
| --- | --- | --- |

(40)

Därför uppmanade kommissionen Frankrike att lämna synpunkter på följande punkter:

a)

Uppgifter som gör det möjligt att fastställa i vilken omfattning IFP och dess dotterbolag kan betraktas som tydligt åtskilda enheter vilkas förbindelser följer marknadsmässiga villkor.

| b) | En tydlig avgränsning i enlighet med kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (16) mellan den ekonomiska och icke-ekonomiska verksamheten hos IFP och dess dotterbolag för att förtydliga i vilken omfattning den offentliga subventionen stöder koncernens kommersiella verksamhet. |
| --- | --- |

b)

En tydlig avgränsning i enlighet med kommissionens direktiv 80/723/EEG av den 25 juni 1980 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag (16) mellan den ekonomiska och icke-ekonomiska verksamheten hos IFP och dess dotterbolag för att förtydliga i vilken omfattning den offentliga subventionen stöder koncernens kommersiella verksamhet.

| c) | En noggrann demonstration av hur eventuellt stöd är förenligt med gemenskapens bestämmelser för stöd till FoU. |
| --- | --- |

c)

En noggrann demonstration av hur eventuellt stöd är förenligt med gemenskapens bestämmelser för stöd till FoU.

4.   FRANKRIKES SYNPUNKTER PÅ INLEDANDET AV DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

4.1   Bakgrunden till det pågående förfarandet

| (41) | För det första understryker Frankrike att systemet för finansiering av IFP har varit föremål för två beslut av kommissionen där det konstaterats att det inte förelåg statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(41)

För det första understryker Frankrike att systemet för finansiering av IFP har varit föremål för två beslut av kommissionen där det konstaterats att det inte förelåg statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget.

| (42) | För det andra påminner Frankrike om att omorganisationen 2001 innebar att IFP:s kommersiella verksamhet på området för raffinering och petrokemi, som tidigare dels bedrevs internt av IFP:s industriavdelning, dels bedrevs av företaget Procatalyse, som indirekt kontrollerades av IFP, överfördes till dotterbolag. Frankrike anser att syftet med omorganisationen var att koncentrera IFP:s verksamhet till det uppdrag av allmänt intresse som det hade fått av staten, stöd till forskning och utveckling på området för olja, ny energiteknik och miljö. |
| --- | --- |

(42)

För det andra påminner Frankrike om att omorganisationen 2001 innebar att IFP:s kommersiella verksamhet på området för raffinering och petrokemi, som tidigare dels bedrevs internt av IFP:s industriavdelning, dels bedrevs av företaget Procatalyse, som indirekt kontrollerades av IFP, överfördes till dotterbolag. Frankrike anser att syftet med omorganisationen var att koncentrera IFP:s verksamhet till det uppdrag av allmänt intresse som det hade fått av staten, stöd till forskning och utveckling på området för olja, ny energiteknik och miljö.

| (43) | I detta sammanhang anser Frankrike att skrivelserna 2001 utgjorde anmälningar i den mening som avses i artikel 88.3 i fördraget. Frankrike uppger att skrivelsen som överlämnades den 5 mars 2001 innehöll en informationsnot, ett ifyllt anmälningsformulär (17) och fem tekniska bilagor som bl.a. innehöll överenskommelsen om industriell forskning och licensavtalen. Dessutom påminner Frankrike om det efterföljande mötet (18) och informationsutbytet (19) och påpekar att man hade fått ett mottagningsbevis av kommissionen som var daterat den 7 maj 2001 (20). Frankrike påminner om att man uppmanade kommissionen att bekräfta att förslaget till omorganisation inte skulle påverka kommissionens analys i sina tidigare beslut. |
| --- | --- |

(43)

I detta sammanhang anser Frankrike att skrivelserna 2001 utgjorde anmälningar i den mening som avses i artikel 88.3 i fördraget. Frankrike uppger att skrivelsen som överlämnades den 5 mars 2001 innehöll en informationsnot, ett ifyllt anmälningsformulär (17) och fem tekniska bilagor som bl.a. innehöll överenskommelsen om industriell forskning och licensavtalen. Dessutom påminner Frankrike om det efterföljande mötet (18) och informationsutbytet (19) och påpekar att man hade fått ett mottagningsbevis av kommissionen som var daterat den 7 maj 2001 (20). Frankrike påminner om att man uppmanade kommissionen att bekräfta att förslaget till omorganisation inte skulle påverka kommissionens analys i sina tidigare beslut.

| (44) | Därför anser Frankrike att tjänstebrev D/52473 av den 19 juni 2001, där kommissionen angav att det framlagda förslaget till omorganisation av IFP uppfyllde villkoren i kommissionens beslut av den 4 februari 1998 beträffande förlängningen av den avgift som tas ut på vissa oljeprodukter till perioden 1998–2002, hade skapat berättigade förväntningar. Frankrike påminner om att kommissionen i den skrivelsen ansåg att förslaget till omorganisation varken ändrade IFP:s verksamhets karaktär eller de franska företagens ställning gentemot andra företag i gemenskapen i fråga om verksamheten med att kommersialisera processer. Inte heller gjorde kommissionen några invändningar mot förslagen till avtal, särskilt i fråga om förhandsrätten som den ändå hade informerats om genom kommunikationen med Frankrike sedan den 5 mars 2001. Därför anser Frankrike att dess förväntningar på att bildandet av Axens och undertecknandet av avtalen mellan IFP och Axens inte skulle innebära att det förelåg statligt stöd var berättigade. Frankrike hävdar att bildandet av Axens och undertecknandet av avtalen mellan IFP och Axens genomfördes i enlighet med det förslag som överlämnades till kommissionen i mars 2001. |
| --- | --- |

(44)

Därför anser Frankrike att tjänstebrev D/52473 av den 19 juni 2001, där kommissionen angav att det framlagda förslaget till omorganisation av IFP uppfyllde villkoren i kommissionens beslut av den 4 februari 1998 beträffande förlängningen av den avgift som tas ut på vissa oljeprodukter till perioden 1998–2002, hade skapat berättigade förväntningar. Frankrike påminner om att kommissionen i den skrivelsen ansåg att förslaget till omorganisation varken ändrade IFP:s verksamhets karaktär eller de franska företagens ställning gentemot andra företag i gemenskapen i fråga om verksamheten med att kommersialisera processer. Inte heller gjorde kommissionen några invändningar mot förslagen till avtal, särskilt i fråga om förhandsrätten som den ändå hade informerats om genom kommunikationen med Frankrike sedan den 5 mars 2001. Därför anser Frankrike att dess förväntningar på att bildandet av Axens och undertecknandet av avtalen mellan IFP och Axens inte skulle innebära att det förelåg statligt stöd var berättigade. Frankrike hävdar att bildandet av Axens och undertecknandet av avtalen mellan IFP och Axens genomfördes i enlighet med det förslag som överlämnades till kommissionen i mars 2001.

| (45) | När det gäller senare ändringar som kommissionen inte underrättats om framför Frankrike följande argument: Dels anser Frankrike att IFP:s övertagande av 100 procent av kontrollen över Prosernat och Axens i slutet av 2001 inte kan hänföras till ett val av IFP eftersom detta genomfördes av flera oberoende aktörer. Dessutom påpekar Frankrike att kommissionen i sitt tjänstebrev D/52473 av den 19 juni 2001 ansåg att det faktum att IFP behöll minst en majoritetsandel av den nya organisationen var en garanti för att det inte skulle förekomma diskriminering. Vidare hävdar Frankrike att avtalen mellan IFP och Prosernat liknade avtalen mellan IFP och Axens och att man därför inte hade ansett det vara nödvändigt att överlämna dem till kommissionen. Slutligen ansåg Frankrike att det inte var nödvändigt att översända avtalet mellan IFP och Beicip-Franlab till kommissionen eftersom det i avtalet föreskrevs en fullständig täckning av IFP:s kostnader. |
| --- | --- |

(45)

När det gäller senare ändringar som kommissionen inte underrättats om framför Frankrike följande argument: Dels anser Frankrike att IFP:s övertagande av 100 procent av kontrollen över Prosernat och Axens i slutet av 2001 inte kan hänföras till ett val av IFP eftersom detta genomfördes av flera oberoende aktörer. Dessutom påpekar Frankrike att kommissionen i sitt tjänstebrev D/52473 av den 19 juni 2001 ansåg att det faktum att IFP behöll minst en majoritetsandel av den nya organisationen var en garanti för att det inte skulle förekomma diskriminering. Vidare hävdar Frankrike att avtalen mellan IFP och Prosernat liknade avtalen mellan IFP och Axens och att man därför inte hade ansett det vara nödvändigt att överlämna dem till kommissionen. Slutligen ansåg Frankrike att det inte var nödvändigt att översända avtalet mellan IFP och Beicip-Franlab till kommissionen eftersom det i avtalet föreskrevs en fullständig täckning av IFP:s kostnader.

| (46) | Frankrike påpekar att man informerade kommissionen om förändringen av systemet för finansiering av IFP genom en skrivelse av den 27 november 2002. |
| --- | --- |

(46)

Frankrike påpekar att man informerade kommissionen om förändringen av systemet för finansiering av IFP genom en skrivelse av den 27 november 2002.

4.2   IFP:s efterlevnad av direktiv 80/723/EEG

| (47) | Frankrike anser att den princip om redovisning uppdelad per verksamhet som fastställs i artikel 1 i direktiv 80/723/EEG följs. Frankrike uppger att IFP:s budget är uppdelad i fem resultatenheter, ett informationsuppdrag samt en post för grundforskning, vilket innebär att det går att särskilja IFP:s olika verksamheter. |
| --- | --- |

(47)

Frankrike anser att den princip om redovisning uppdelad per verksamhet som fastställs i artikel 1 i direktiv 80/723/EEG följs. Frankrike uppger att IFP:s budget är uppdelad i fem resultatenheter, ett informationsuppdrag samt en post för grundforskning, vilket innebär att det går att särskilja IFP:s olika verksamheter.

| (48) | Dessutom ger Frankrike en beskrivning av hur projekten klassificeras inom dessa resultatenheter:






  a) | Projekt för att förvärva kompetens, som ofta utvecklas i samarbete med andra forskningsinstitut och vars målsättning är att få fram nya idéer. |
| --- | --- | --- |

(48)

Dessutom ger Frankrike en beskrivning av hur projekten klassificeras inom dessa resultatenheter:

a)

Projekt för att förvärva kompetens, som ofta utvecklas i samarbete med andra forskningsinstitut och vars målsättning är att få fram nya idéer.

| b) | Industriella forskningsprojekt bedrivs av IFP med eller utan samarbete med tredje part. När det gäller resultatenheten Exploration-Production (prospektering och produktion) handlar det om att hitta lösningar som kan utmynna i metoder, programvara, kemiska tillsatser, utrustning, processer och sakkunskap. När det gäller resultatavdelningen Raffinage-Pétrochimie (raffinering-petrokemi) handlar det om utveckling av processer och resurser för att framställa drivmedel, bränslen och petrokemiska mellanprodukter ur alla tillgängliga kolkällor. |
| --- | --- |

b)

Industriella forskningsprojekt bedrivs av IFP med eller utan samarbete med tredje part. När det gäller resultatenheten Exploration-Production (prospektering och produktion) handlar det om att hitta lösningar som kan utmynna i metoder, programvara, kemiska tillsatser, utrustning, processer och sakkunskap. När det gäller resultatavdelningen Raffinage-Pétrochimie (raffinering-petrokemi) handlar det om utveckling av processer och resurser för att framställa drivmedel, bränslen och petrokemiska mellanprodukter ur alla tillgängliga kolkällor.

| c) | Projekten inom Equipments du métier (branschutrustning) handlar om utveckling av testbanker, försöksutrustning, experimentanläggningar och försöksslingor samt utveckling av särskilda programvaror och förvaltning av databaser. |
| --- | --- |

c)

Projekten inom Equipments du métier (branschutrustning) handlar om utveckling av testbanker, försöksutrustning, experimentanläggningar och försöksslingor samt utveckling av särskilda programvaror och förvaltning av databaser.

| d) | Projekten inom Activités Support (supportverksamhet) omfattar kvalitetsaspekter, uppföljning av program och förvaltning av immateriell äganderätt. |
| --- | --- |

d)

Projekten inom Activités Support (supportverksamhet) omfattar kvalitetsaspekter, uppföljning av program och förvaltning av immateriell äganderätt.

| (49) | Slutligen informerade Frankrike om IFP:s analytiska redovisningssystem som gör det möjligt att bokföra intäkter (utanför det statliga budgetanslaget) och avgifter per projekt inom varje resultatenhet. |
| --- | --- |

(49)

Slutligen informerade Frankrike om IFP:s analytiska redovisningssystem som gör det möjligt att bokföra intäkter (utanför det statliga budgetanslaget) och avgifter per projekt inom varje resultatenhet.

4.3   Åtskillnaden mellan IFP och dess dotterbolag

| (50) | Frankrike ifrågasätter kommissionens slutsats att IFP och Axens utgör en ekonomisk enhet. Frankrike anser att IFP och dess dotterbolag är skilda enheter med olika typer av uppdrag. |
| --- | --- |

(50)

Frankrike ifrågasätter kommissionens slutsats att IFP och Axens utgör en ekonomisk enhet. Frankrike anser att IFP och dess dotterbolag är skilda enheter med olika typer av uppdrag.

| (51) | För det första anser Frankrike att IFP:s forskningsverksamhet är ett uppdrag av allmänt intresse som ingår i en nationellt erkänd strategi för att garantera en långsiktig försörjningstrygghet för råolja. |
| --- | --- |

(51)

För det första anser Frankrike att IFP:s forskningsverksamhet är ett uppdrag av allmänt intresse som ingår i en nationellt erkänd strategi för att garantera en långsiktig försörjningstrygghet för råolja.

| (52) | För det andra anser Frankrike att det i sammanhanget inte är relevant att hänvisa till företagsbegreppet i bilaga I till kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (21) (nedan kallad rekommendationen om små och medelstora företag). Frankrike påminner också om gemenskapens rättspraxis som innebär att det faktum att ett dotterbolag ägs till 100 procent av moderbolaget inte är tillräckligt för att bevisa att det senare innehar kontrollen. Dessutom påpekar Frankrike att ett exklusivt avtal inte är ett tecken på bristande självständighet. Om så vore fallet skulle artikel 81 i fördraget, som gäller sådana avtal mellan oberoende företag, inte ha något syfte. Slutligen anser Frankrike att IFP:s och Axens gemensamma image på marknaden är en nödvändig följd av att Axens distribuerar produkter som har utvecklats på grundval av IFP:s forskning och att denna gemensamma image inte är samma sak som brist på självständigt uppträdande. |
| --- | --- |

(52)

För det andra anser Frankrike att det i sammanhanget inte är relevant att hänvisa till företagsbegreppet i bilaga I till kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (21) (nedan kallad rekommendationen om små och medelstora företag). Frankrike påminner också om gemenskapens rättspraxis som innebär att det faktum att ett dotterbolag ägs till 100 procent av moderbolaget inte är tillräckligt för att bevisa att det senare innehar kontrollen. Dessutom påpekar Frankrike att ett exklusivt avtal inte är ett tecken på bristande självständighet. Om så vore fallet skulle artikel 81 i fördraget, som gäller sådana avtal mellan oberoende företag, inte ha något syfte. Slutligen anser Frankrike att IFP:s och Axens gemensamma image på marknaden är en nödvändig följd av att Axens distribuerar produkter som har utvecklats på grundval av IFP:s forskning och att denna gemensamma image inte är samma sak som brist på självständigt uppträdande.

| (53) | För det tredje lämnar Frankrike uppgifter som ska visa att IFP:s dotterbolag är självständiga. Varje dotterbolag utarbetar sin egen strategi och den godkänns av dotterbolagets ledning som inte enbart består av företrädare för IFP. Dessutom följer de avtal som har ingåtts mellan IFP och dess dotterbolag bestämmelserna i gemenskapsrätten i fråga om reglerade avtal. IFP:s företrädare deltar inte i omröstningar som handlar om dessa avtal. Varje dotterbolag har egna kommittéer och en fullständigt självständig förvaltning under aktieägarnas kontroll, som utövas genom klassisk redovisning. Dessutom förklarar Frankrike att IFP och dess dotterbolag har tillgång till finansiella tjänster och redovisningstjänster som är oberoende av varandra såväl organisatoriskt som geografiskt och även har olika informations- och ledningssystem. Slutligen konstaterar Frankrike att IFP:s dotterbolag fritt definierar vilka produkter och tjänster som de ska marknadsföra. Frankrike förtydligar att Axens fritt får välja att godta eller avvisa de arbeten som IFP lägger fram och beskriver flera exempel på processer där Axens har kompletterat sina forskningsbehov genom andra kontraktsstyrda förbindelser. |
| --- | --- |

(53)

För det tredje lämnar Frankrike uppgifter som ska visa att IFP:s dotterbolag är självständiga. Varje dotterbolag utarbetar sin egen strategi och den godkänns av dotterbolagets ledning som inte enbart består av företrädare för IFP. Dessutom följer de avtal som har ingåtts mellan IFP och dess dotterbolag bestämmelserna i gemenskapsrätten i fråga om reglerade avtal. IFP:s företrädare deltar inte i omröstningar som handlar om dessa avtal. Varje dotterbolag har egna kommittéer och en fullständigt självständig förvaltning under aktieägarnas kontroll, som utövas genom klassisk redovisning. Dessutom förklarar Frankrike att IFP och dess dotterbolag har tillgång till finansiella tjänster och redovisningstjänster som är oberoende av varandra såväl organisatoriskt som geografiskt och även har olika informations- och ledningssystem. Slutligen konstaterar Frankrike att IFP:s dotterbolag fritt definierar vilka produkter och tjänster som de ska marknadsföra. Frankrike förtydligar att Axens fritt får välja att godta eller avvisa de arbeten som IFP lägger fram och beskriver flera exempel på processer där Axens har kompletterat sina forskningsbehov genom andra kontraktsstyrda förbindelser.

4.4   Förekomsten av statligt stöd

| (54) | Frankrike anser att finansieringen av IFP, som inte är en vinstdrivande organisation, inte utgör statligt stöd i enlighet med 2.4 första stycket i 1996 års FoU-ramar. |
| --- | --- |

(54)

Frankrike anser att finansieringen av IFP, som inte är en vinstdrivande organisation, inte utgör statligt stöd i enlighet med 2.4 första stycket i 1996 års FoU-ramar.

| (55) | För det första påpekar Frankrike att det i punkt 2.4 andra stycket i 1996 års FoU-ramar anges följande: ”Om resultaten av sådana offentligt finansierade FoU-arbeten ställs till gemenskapsföretags förfogande på ett icke-diskriminerande sätt, utgår kommissionen från principen att detta normalt inte ska betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 92.1 [nu artikel 87] i Romfördraget.” |
| --- | --- |

(55)

För det första påpekar Frankrike att det i punkt 2.4 andra stycket i 1996 års FoU-ramar anges följande: ”Om resultaten av sådana offentligt finansierade FoU-arbeten ställs till gemenskapsföretags förfogande på ett icke-diskriminerande sätt, utgår kommissionen från principen att detta normalt inte ska betraktas som statligt stöd i den mening som avses i artikel 92.1 [nu artikel 87] i Romfördraget.”

| (56) | Frankrike påpekar i detta sammanhang att IFP utför ett stort antal forskningsarbeten vars resultat ställs till gemenskapsföretagens förfogande utan diskriminering. Bland de metoder som används för att se till att resultaten av denna verksamhet görs tillgängliga kan nämnas en akademisk tidskrift och framställning av artiklar, presentationer av arbeten vid kongresser, offentliggörande och utläggning på nätet av arbeten, deltagande i vetenskapliga sammanslutningar och inrättande av partnerskap med andra forskningscenter samt forskarutbildningar. |
| --- | --- |

(56)

Frankrike påpekar i detta sammanhang att IFP utför ett stort antal forskningsarbeten vars resultat ställs till gemenskapsföretagens förfogande utan diskriminering. Bland de metoder som används för att se till att resultaten av denna verksamhet görs tillgängliga kan nämnas en akademisk tidskrift och framställning av artiklar, presentationer av arbeten vid kongresser, offentliggörande och utläggning på nätet av arbeten, deltagande i vetenskapliga sammanslutningar och inrättande av partnerskap med andra forskningscenter samt forskarutbildningar.

| (57) | Frankrike förklarar att tre fjärdedelar av forskningsbudgeten för resultatenheten Exploration-Production är avsatta för grundforskning vars resultat i huvudsak sprids utan diskriminering. När det gäller resultatenheten Raffinage-Pétrochimie anger Frankrike att resultaten av en mängd forskningsarbeten också sprids utan diskriminering. |
| --- | --- |

(57)

Frankrike förklarar att tre fjärdedelar av forskningsbudgeten för resultatenheten Exploration-Production är avsatta för grundforskning vars resultat i huvudsak sprids utan diskriminering. När det gäller resultatenheten Raffinage-Pétrochimie anger Frankrike att resultaten av en mängd forskningsarbeten också sprids utan diskriminering.

| (58) | För det andra anser Frankrike att kommissionens slutsats i sina beslut 1996 och 1998 om att ”det kan konstateras att IFP, även om det inte alltid fakturerar den faktiska kostnaden för forskningen, inte bedriver någon diskriminering när det gäller de företag till vilka de överlåter resultat av den forskning som det bedriver såväl i egen regi som i samarbete” fortfarande är giltig. |
| --- | --- |

(58)

För det andra anser Frankrike att kommissionens slutsats i sina beslut 1996 och 1998 om att ”det kan konstateras att IFP, även om det inte alltid fakturerar den faktiska kostnaden för forskningen, inte bedriver någon diskriminering när det gäller de företag till vilka de överlåter resultat av den forskning som det bedriver såväl i egen regi som i samarbete” fortfarande är giltig.

| (59) | Här understryker Frankrike att IFP inom området för prospektering och produktion bedriver industriforskning för många industripartners räkning i form av enkla samarbeten eller gemensamma industriprojekt (Joint Industrial Projects) med flera kunder som är öppna för alla deltagare. |
| --- | --- |

(59)

Här understryker Frankrike att IFP inom området för prospektering och produktion bedriver industriforskning för många industripartners räkning i form av enkla samarbeten eller gemensamma industriprojekt (Joint Industrial Projects) med flera kunder som är öppna för alla deltagare.

| (60) | När det gäller marknaden för raffinering och petrokemi anser Frankrike att Axens utbetalningar för arbeten som IFP har erbjudit dem motsvarar marknadsvillkoren. Utöver denna ekonomiska ersättning har Axens kostnader för att utföra kompletterande uppgifter som krävs för att utnyttja forskningsresultaten och även ytterligare kostnader för att utnyttja andra tekniker och produkter än dem som kommer från IFP. Frankrike anser att den stora andel av omsättningen som går till forskningsverksamhet är ett tydligt tecken på att Axens inte har någon konkurrensfördel av den forskning som IFP bedriver för deras räkning. Frankrike lämnar uppgifter för att visa att Axens utgifter för forskningsverksamhet är tydligt högre än genomsnittet för sektorn. |
| --- | --- |

(60)

När det gäller marknaden för raffinering och petrokemi anser Frankrike att Axens utbetalningar för arbeten som IFP har erbjudit dem motsvarar marknadsvillkoren. Utöver denna ekonomiska ersättning har Axens kostnader för att utföra kompletterande uppgifter som krävs för att utnyttja forskningsresultaten och även ytterligare kostnader för att utnyttja andra tekniker och produkter än dem som kommer från IFP. Frankrike anser att den stora andel av omsättningen som går till forskningsverksamhet är ett tydligt tecken på att Axens inte har någon konkurrensfördel av den forskning som IFP bedriver för deras räkning. Frankrike lämnar uppgifter för att visa att Axens utgifter för forskningsverksamhet är tydligt högre än genomsnittet för sektorn.

| (61) | För övrigt bekräftar Frankrike att trots Axens förhandsrätt kommer en stor del av den forskning som bedrivs inom resultatenheten Raffinage-Pétrochimie olika industripartner från olika medlemsstater till del. |
| --- | --- |

(61)

För övrigt bekräftar Frankrike att trots Axens förhandsrätt kommer en stor del av den forskning som bedrivs inom resultatenheten Raffinage-Pétrochimie olika industripartner från olika medlemsstater till del.

| (62) | Frankrike konstaterar därför att det statliga ingripandet till förmån för IFP inte är statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget och att IFP:s dotterbolag inte har någon fördel av sin tillgång till den forskning som IFP bedriver för deras räkning. |
| --- | --- |

(62)

Frankrike konstaterar därför att det statliga ingripandet till förmån för IFP inte är statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget och att IFP:s dotterbolag inte har någon fördel av sin tillgång till den forskning som IFP bedriver för deras räkning.

4.5   Ett eventuellt statligt stöds förenlighet med fördraget

| (63) | Frankrike påpekar att om det statliga ingripandet till förmån för IFP ska betraktas som statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget till förmån för Axens, skulle detta stöd i vilket fall som helst vara förenligt med den gemensamma marknaden. Frankrike lägger fram uppgifter för att visa att stödet kan anses förenligt med fördraget med tillämpning av det undantag som anges i artikel 87.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(63)

Frankrike påpekar att om det statliga ingripandet till förmån för IFP ska betraktas som statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget till förmån för Axens, skulle detta stöd i vilket fall som helst vara förenligt med den gemensamma marknaden. Frankrike lägger fram uppgifter för att visa att stödet kan anses förenligt med fördraget med tillämpning av det undantag som anges i artikel 87.3 c i fördraget.

| (64) | För det första anser Frankrike att den statliga finansieringen av Axens industriforskning inte överskrider de tak som fastställs i 1996 års FoU-ramar och lämnar uppgifter om beloppen av IFP:s avgifter för den industriforskning som bedrivits tillsammans med Axens och den finansiella ersättning som Axens har betalat. [...] (15) |
| --- | --- |

(64)

För det första anser Frankrike att den statliga finansieringen av Axens industriforskning inte överskrider de tak som fastställs i 1996 års FoU-ramar och lämnar uppgifter om beloppen av IFP:s avgifter för den industriforskning som bedrivits tillsammans med Axens och den finansiella ersättning som Axens har betalat. [...] (15)

| (65) | För det andra uppger Frankrike att ett eventuellt stöd till Axens skulle få en stimulerande effekt. Frankrike lägger fram statistik som visar en gradvis ökning både vad gäller Axens utgifter för FoU och dess FoU-tillgångar och förhållandet mellan interna kostnader och omsättningen. Dessutom ger Frankrike exempel på projekt som Axens inte hade kunnat genomföra utan stöd från IFP. Slutligen hävdar Frankrike att alla konkurrenter till Axens, särskilt de amerikanska, får stora offentliga stöd. |
| --- | --- |

(65)

För det andra uppger Frankrike att ett eventuellt stöd till Axens skulle få en stimulerande effekt. Frankrike lägger fram statistik som visar en gradvis ökning både vad gäller Axens utgifter för FoU och dess FoU-tillgångar och förhållandet mellan interna kostnader och omsättningen. Dessutom ger Frankrike exempel på projekt som Axens inte hade kunnat genomföra utan stöd från IFP. Slutligen hävdar Frankrike att alla konkurrenter till Axens, särskilt de amerikanska, får stora offentliga stöd.

| (66) | Slutligen påminner Frankrike om den strategiska betydelsen av statliga stöd till innovation och FoU, vilket kommissionen erkänt inom ramen för nylanseringen av Lissabonstrategin och som ingår i handlingsplanen för statliga stöd. |
| --- | --- |

(66)

Slutligen påminner Frankrike om den strategiska betydelsen av statliga stöd till innovation och FoU, vilket kommissionen erkänt inom ramen för nylanseringen av Lissabonstrategin och som ingår i handlingsplanen för statliga stöd.

5.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

5.1   Innehållet i det klagomål som ledde till att förfarandet inleddes

| (67) | Den klagande har begärt att få vara anonym av rädsla för negativa ekonomiska konsekvenser. Den klagande anser sina intressen vara direkt hotade av Frankrikes stöd till IFP och/eller dess dotterbolag Axens. Sedan Axens bildades 2001 har företaget, som är en konkurrent till de klagande, bedrivit en aggressiv affärspolitik i fråga om licenser för teknik som helt och hållet utvecklats genom FoU-verksamheten hos moderbolaget IFP. |
| --- | --- |

(67)

Den klagande har begärt att få vara anonym av rädsla för negativa ekonomiska konsekvenser. Den klagande anser sina intressen vara direkt hotade av Frankrikes stöd till IFP och/eller dess dotterbolag Axens. Sedan Axens bildades 2001 har företaget, som är en konkurrent till de klagande, bedrivit en aggressiv affärspolitik i fråga om licenser för teknik som helt och hållet utvecklats genom FoU-verksamheten hos moderbolaget IFP.

| (68) | Den klagande inriktar sig på IFP:s särskilda verksamhetsområden, dvs. tekniker och katalysatorer för raffinering, gasbehandling och petrokemisk produktion samt Axens licensverksamhet inom dessa områden. Den klagande anser att Axens inom dessa områden är en direkt konkurrent till andra aktörer på marknaden utan att själv behöva täcka sina FoU-kostnader, eftersom Axens är ensam distributör av teknik som IFP har utvecklat med hjälp av det statliga finansiella stödet. Dessutom anser den klagande att IFP/Axens tillsammans kan bedriva FoU-verksamhet som inte skulle vara lönsam för aktörer som inte får stöd. |
| --- | --- |

(68)

Den klagande inriktar sig på IFP:s särskilda verksamhetsområden, dvs. tekniker och katalysatorer för raffinering, gasbehandling och petrokemisk produktion samt Axens licensverksamhet inom dessa områden. Den klagande anser att Axens inom dessa områden är en direkt konkurrent till andra aktörer på marknaden utan att själv behöva täcka sina FoU-kostnader, eftersom Axens är ensam distributör av teknik som IFP har utvecklat med hjälp av det statliga finansiella stödet. Dessutom anser den klagande att IFP/Axens tillsammans kan bedriva FoU-verksamhet som inte skulle vara lönsam för aktörer som inte får stöd.

| (69) | Den klagande anser att det går att identifiera delar av statligt stöd i den direkta statliga subventionen till förmån för IFP, IFP:s inrättande och kapitalisering av det vinstdrivande dotterbolaget Axens, finansieringen av enheten för raffinering och petrokemi vid IFP, vars enda distributör är Axens, samt de exklusiva tekniklicenser som IFP beviljar Axens. |
| --- | --- |

(69)

Den klagande anser att det går att identifiera delar av statligt stöd i den direkta statliga subventionen till förmån för IFP, IFP:s inrättande och kapitalisering av det vinstdrivande dotterbolaget Axens, finansieringen av enheten för raffinering och petrokemi vid IFP, vars enda distributör är Axens, samt de exklusiva tekniklicenser som IFP beviljar Axens.

| (70) | Den klagande menar att den nuvarande statliga finansieringen av IFP och Axens, som inte har anmälts till kommissionen och som inte omfattas av något av kommissionens tidigare beslut, utgör olagligt statligt stöd. Den klagande betonar de faktiska skillnaderna mellan slutsatserna i kommissionens tidigare beslut och den nuvarande situationen för IFP och Axens:






  — | Dotterbolaget Axens är en affärsdrivande organisation. |
| --- | --- | --- |

(70)

Den klagande menar att den nuvarande statliga finansieringen av IFP och Axens, som inte har anmälts till kommissionen och som inte omfattas av något av kommissionens tidigare beslut, utgör olagligt statligt stöd. Den klagande betonar de faktiska skillnaderna mellan slutsatserna i kommissionens tidigare beslut och den nuvarande situationen för IFP och Axens:

—

Dotterbolaget Axens är en affärsdrivande organisation.

| — | Axens har exklusiv eller förmånlig tillgång till IFP:s tjänster eller forskningsresultat. |
| --- | --- |

—

Axens har exklusiv eller förmånlig tillgång till IFP:s tjänster eller forskningsresultat.

| — | IFP äger 100 procent av Axens kapital. |
| --- | --- |

—

IFP äger 100 procent av Axens kapital.

| — | Majoriteten av aktörerna på teknikmarknaden, klaganden inbegripen, får inga subventioner. De subventionerade verksamheterna hos enheten IFP/Axens leder till snedvridna priser. |
| --- | --- |

—

Majoriteten av aktörerna på teknikmarknaden, klaganden inbegripen, får inga subventioner. De subventionerade verksamheterna hos enheten IFP/Axens leder till snedvridna priser.

| (71) | Därför anser den klagande att IFP i betydande omfattning har avvikit från formen för en offentlig institution för forskning utan vinstsyfte i enlighet med punkt 2.4 i 1996 års FoU-ramar genom den affärsdrivande verksamheten i dotterbolaget Axens. Den klagande anser att IFP och Axens är en ekonomisk enhet som agerar på marknaden i direkt konkurrens med andra aktörer. Den klagande hävdar att flera faktorer pekar på att IFP och Axens måste betraktas som en gemensam ekonomisk enhet, det vill säga som ett företag i enlighet med artikel 87.1 i fördraget:






  — | IFP äger 100 procent av Axens kapital. |
| --- | --- | --- |

(71)

Därför anser den klagande att IFP i betydande omfattning har avvikit från formen för en offentlig institution för forskning utan vinstsyfte i enlighet med punkt 2.4 i 1996 års FoU-ramar genom den affärsdrivande verksamheten i dotterbolaget Axens. Den klagande anser att IFP och Axens är en ekonomisk enhet som agerar på marknaden i direkt konkurrens med andra aktörer. Den klagande hävdar att flera faktorer pekar på att IFP och Axens måste betraktas som en gemensam ekonomisk enhet, det vill säga som ett företag i enlighet med artikel 87.1 i fördraget:

—

IFP äger 100 procent av Axens kapital.

| — | IFP agerar som aktiv aktieägare genom att delta i utformningen av dotterbolagens strategier. |
| --- | --- |

—

IFP agerar som aktiv aktieägare genom att delta i utformningen av dotterbolagens strategier.

| — | Anställda från Axens och IFP besöker potentiella kunder tillsammans. |
| --- | --- |

—

Anställda från Axens och IFP besöker potentiella kunder tillsammans.

| — | Axens använder sitt namn i samband med teknik från IFP (vilket framgår av att Axens logotyp innehåller IFP:s logotyp). |
| --- | --- |

—

Axens använder sitt namn i samband med teknik från IFP (vilket framgår av att Axens logotyp innehåller IFP:s logotyp).

| (72) | De resurser som den franska staten har beviljat enheten IFP/Axens för att finansiera forskning på områdena för raffineringsteknik, gasbehandling och petrokemi består av offentliga resurser. Den klagande uppskattar att IFP:s FoU-kostnader på dessa områden uppgår till omkring 100 miljoner euro, men Axens betalar högst hälften av dessa kostnader till sitt moderbolag. Den klagande bedömer därför att stödet till enheten IFP/Axens uppgår till 50 miljoner euro per år. |
| --- | --- |

(72)

De resurser som den franska staten har beviljat enheten IFP/Axens för att finansiera forskning på områdena för raffineringsteknik, gasbehandling och petrokemi består av offentliga resurser. Den klagande uppskattar att IFP:s FoU-kostnader på dessa områden uppgår till omkring 100 miljoner euro, men Axens betalar högst hälften av dessa kostnader till sitt moderbolag. Den klagande bedömer därför att stödet till enheten IFP/Axens uppgår till 50 miljoner euro per år.

| (73) | Konkurrensfördelen består enligt den klagande i att enheten IFP/Axens inte fullt ut har stått för sina FoU-kostnader och de på så sätt har kunnat utöva prispress på marknaden för de berörda områdena. Den klagande anser att en sådan fördel innebär en risk för att andra aktörer trängs ut från marknaden. |
| --- | --- |

(73)

Konkurrensfördelen består enligt den klagande i att enheten IFP/Axens inte fullt ut har stått för sina FoU-kostnader och de på så sätt har kunnat utöva prispress på marknaden för de berörda områdena. Den klagande anser att en sådan fördel innebär en risk för att andra aktörer trängs ut från marknaden.

| (74) | Enligt den klagande är teknikmarknaden global, eller åtminstone europeisk. Det statliga stödet till förmån för enheten IFP/Axens påverkar alltså handeln inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(74)

Enligt den klagande är teknikmarknaden global, eller åtminstone europeisk. Det statliga stödet till förmån för enheten IFP/Axens påverkar alltså handeln inom gemenskapen.

| (75) | Därför menar den klagande att det statliga stödet till enheten IFP/Axens är statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(75)

Därför menar den klagande att det statliga stödet till enheten IFP/Axens är statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i fördraget.

| (76) | Den klagande hävdar att eftersom utvecklingen av raffineringsteknik är en verksamhet som ligger nära marknaden och vars resultat går att marknadsföra direkt, omfattas den inte av den definition av verksamheter före det konkurrensutsatta stadiet som anges i 1996 års FoU-ramar. Alltså är stödet till enheten IFP/Axens ett driftstöd som inte är förenligt med bestämmelserna för statligt stöd i fördraget. |
| --- | --- |

(76)

Den klagande hävdar att eftersom utvecklingen av raffineringsteknik är en verksamhet som ligger nära marknaden och vars resultat går att marknadsföra direkt, omfattas den inte av den definition av verksamheter före det konkurrensutsatta stadiet som anges i 1996 års FoU-ramar. Alltså är stödet till enheten IFP/Axens ett driftstöd som inte är förenligt med bestämmelserna för statligt stöd i fördraget.

| (77) | Den klagande understryker att även om man skulle betrakta verksamheten i enheten IFP/Axens som verksamhet före det konkurrensutsatta stadiet, så överskrider stödet det tak som fastställs för den typen av verksamhet i 1996 års FoU-ramar, nämligen 25 procent, och kanske även taket på 50 procent för industriell forskning. |
| --- | --- |

(77)

Den klagande understryker att även om man skulle betrakta verksamheten i enheten IFP/Axens som verksamhet före det konkurrensutsatta stadiet, så överskrider stödet det tak som fastställs för den typen av verksamhet i 1996 års FoU-ramar, nämligen 25 procent, och kanske även taket på 50 procent för industriell forskning.

| (78) | Om man förutsätter att det är fråga om FoU-verksamhet som motsvarar definitionen i 1996 års FoU-ramar, anser den klagande att det är tveksamt om stödet har någon stimulanseffekt. Enligt den klagande avskräcker stödet till enheten IFP/Axens de andra marknadsaktörerna från att investera i FoU inom dessa områden eftersom deras intäkter påverkas av förekomsten av statligt stöd och de inte kan kompensera för sina FoU-kostnader. |
| --- | --- |

(78)

Om man förutsätter att det är fråga om FoU-verksamhet som motsvarar definitionen i 1996 års FoU-ramar, anser den klagande att det är tveksamt om stödet har någon stimulanseffekt. Enligt den klagande avskräcker stödet till enheten IFP/Axens de andra marknadsaktörerna från att investera i FoU inom dessa områden eftersom deras intäkter påverkas av förekomsten av statligt stöd och de inte kan kompensera för sina FoU-kostnader.

| (79) | Därför drar den klagande slutsatsen att det statliga stödet till enheten IFP/Axens är olagligt och oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(79)

Därför drar den klagande slutsatsen att det statliga stödet till enheten IFP/Axens är olagligt och oförenligt med den gemensamma marknaden.

5.2   Axens synpunkter

| (80) | För det första påpekar företaget Axens att det bildades 2001 för att i en enda affärsdrivande enhet samla de verksamheter i IFP som berörde raffineringsprocesser och petrokemiska processer och verksamheterna i det dotterbolag som producerade katalysatorer. Företaget uppger att det har tillgång till alla funktioner (ekonomiskt, juridiskt, personalmässigt) för att utöva sin verksamhet helt självständigt och att den dagliga förvaltningen sköts inom företaget och att företagets styrelseordförande och verkställande direktör har ansvaret för detta. Ett mycket begränsat antal beslut fattas på styrelsenivå och aktieägaren låter ledningen agera mycket självständigt i fråga om affärsbeslut och industriella beslut. Därför ifrågasätter företaget kommissionens analys som går ut på att IFP och Axens utgör en ekonomisk enhet. |
| --- | --- |

(80)

För det första påpekar företaget Axens att det bildades 2001 för att i en enda affärsdrivande enhet samla de verksamheter i IFP som berörde raffineringsprocesser och petrokemiska processer och verksamheterna i det dotterbolag som producerade katalysatorer. Företaget uppger att det har tillgång till alla funktioner (ekonomiskt, juridiskt, personalmässigt) för att utöva sin verksamhet helt självständigt och att den dagliga förvaltningen sköts inom företaget och att företagets styrelseordförande och verkställande direktör har ansvaret för detta. Ett mycket begränsat antal beslut fattas på styrelsenivå och aktieägaren låter ledningen agera mycket självständigt i fråga om affärsbeslut och industriella beslut. Därför ifrågasätter företaget kommissionens analys som går ut på att IFP och Axens utgör en ekonomisk enhet.

| (81) | För det andra påpekar Axens att omorganisationen 2001 genomfördes i enlighet med det förslag som kommissionen uttryckligen godkänt. Axens anser att de därför hade berättigade förväntningar att den rättsliga och finansiella ramen var giltig och att ett ifrågasättande av den skulle utgöra ett allvarligt hinder för företagets utveckling. |
| --- | --- |

(81)

För det andra påpekar Axens att omorganisationen 2001 genomfördes i enlighet med det förslag som kommissionen uttryckligen godkänt. Axens anser att de därför hade berättigade förväntningar att den rättsliga och finansiella ramen var giltig och att ett ifrågasättande av den skulle utgöra ett allvarligt hinder för företagets utveckling.

| (82) | För det tredje framför Axens att majoriteten av aktörerna på marknaderna för tekniker och katalysatorer för raffinering och petrokemi har tillgång till en kombination av forskning som bedrivs både internt och i partnerskap. Företaget Criterion, dotterbolag till Shell, får tillgång till moderbolagets forskning, ABB Lummus har avtal med Chevron och Shell, UOP med Total och andra operatörer och Albermale har avtal med ExxonMobil. Axens påpekar att samarbetet med IFP ska ses i detta sammanhang och att det har utformats på ett öppet sätt genom de tre forsknings- och licensavtalen. Avtalen bygger på klassisk affärslogik sett ur varje partner synvinkel. Axens anser att den andel av dess omsättning som avsätts till FoU-verksamhet är jämförbar med de belopp som konkurrenterna satsar och att detta är ytterligare ett bevis på att Axens inte har någon fördel av sina förbindelser med IFP. |
| --- | --- |

(82)

För det tredje framför Axens att majoriteten av aktörerna på marknaderna för tekniker och katalysatorer för raffinering och petrokemi har tillgång till en kombination av forskning som bedrivs både internt och i partnerskap. Företaget Criterion, dotterbolag till Shell, får tillgång till moderbolagets forskning, ABB Lummus har avtal med Chevron och Shell, UOP med Total och andra operatörer och Albermale har avtal med ExxonMobil. Axens påpekar att samarbetet med IFP ska ses i detta sammanhang och att det har utformats på ett öppet sätt genom de tre forsknings- och licensavtalen. Avtalen bygger på klassisk affärslogik sett ur varje partner synvinkel. Axens anser att den andel av dess omsättning som avsätts till FoU-verksamhet är jämförbar med de belopp som konkurrenterna satsar och att detta är ytterligare ett bevis på att Axens inte har någon fördel av sina förbindelser med IFP.

| (83) | Slutligen understryker Axens att företaget är utsatt för en mycket kraftig konkurrens från de andra aktörerna som ofta får aktivt stöd av sina hemländer. I Förenta staterna har Department of Energy anslagit en budget på hundratals miljoner US-dollar för att stödja projekt. |
| --- | --- |

(83)

Slutligen understryker Axens att företaget är utsatt för en mycket kraftig konkurrens från de andra aktörerna som ofta får aktivt stöd av sina hemländer. I Förenta staterna har Department of Energy anslagit en budget på hundratals miljoner US-dollar för att stödja projekt.

5.3   UOP:s synpunkter

| (84) | Företaget UOP Limited har sitt huvudkontor i Förenade kungariket. Företaget förfogar över två produktionsanläggningar i Förenade kungariket och i Italien och är verksamt i sjutton medlemsstater. Det är specialiserat på konstruktion, teknik, licenser och tjänster för processer, t.ex. råoljeförädling, framställning av rena bränslen, avsvavling av bränslen och petrokemisk teknik. Dessutom producerar företaget katalysatorer, molekylärfilter, absorbenter och annan specialutrustning. |
| --- | --- |

(84)

Företaget UOP Limited har sitt huvudkontor i Förenade kungariket. Företaget förfogar över två produktionsanläggningar i Förenade kungariket och i Italien och är verksamt i sjutton medlemsstater. Det är specialiserat på konstruktion, teknik, licenser och tjänster för processer, t.ex. råoljeförädling, framställning av rena bränslen, avsvavling av bränslen och petrokemisk teknik. Dessutom producerar företaget katalysatorer, molekylärfilter, absorbenter och annan specialutrustning.

| (85) | UOP och enheten IFP/Axens är konkurrenter på området för tekniker för framställning och avsvavling av bensin, produktion och extraktion av aromatiska bränslen samt på området för katalysatorer för ett stort antal processer för framställning av rena bränslen. UOP välkomnar att det formella undersökningsförfarandet har inletts i fråga om stödet till IFP och håller i stort sett med om kommissionens slutsatser. |
| --- | --- |

(85)

UOP och enheten IFP/Axens är konkurrenter på området för tekniker för framställning och avsvavling av bensin, produktion och extraktion av aromatiska bränslen samt på området för katalysatorer för ett stort antal processer för framställning av rena bränslen. UOP välkomnar att det formella undersökningsförfarandet har inletts i fråga om stödet till IFP och håller i stort sett med om kommissionens slutsatser.

| (86) | För det första har UOP noterat en tydlig utveckling i IFP:s verksamhet under de senaste åren. IFP sägs ha omorganiserat en licensverksamhet som hade förhållandevis liten betydelse och som var öppen för alla företag så att den nu konkurrerar direkt med privata aktörer på processmarknaden. UOP påpekar att gemenskapens rättspraxis kräver att när en stat beslutar sig för att agera som ekonomisk aktör måste den följa samma villkor som privata aktörer. UOP anser att ett verksamhetsunderskott på över 555 miljoner euro under de tre senaste åren inte är acceptabelt för en vanlig aktieägare. |
| --- | --- |

(86)

För det första har UOP noterat en tydlig utveckling i IFP:s verksamhet under de senaste åren. IFP sägs ha omorganiserat en licensverksamhet som hade förhållandevis liten betydelse och som var öppen för alla företag så att den nu konkurrerar direkt med privata aktörer på processmarknaden. UOP påpekar att gemenskapens rättspraxis kräver att när en stat beslutar sig för att agera som ekonomisk aktör måste den följa samma villkor som privata aktörer. UOP anser att ett verksamhetsunderskott på över 555 miljoner euro under de tre senaste åren inte är acceptabelt för en vanlig aktieägare.

| (87) | I detta sammanhang har UOP uppmanat kommissionen att utfärda ett föreläggande till Frankrike om att tillfälligt upphäva det offentliga stödet till förmån för IFP i enlighet med artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (22). |
| --- | --- |

(87)

I detta sammanhang har UOP uppmanat kommissionen att utfärda ett föreläggande till Frankrike om att tillfälligt upphäva det offentliga stödet till förmån för IFP i enlighet med artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (22).

| (88) | För det andra anser UOP att det faktum att enheten IFP/Axens inte behöver täcka samtliga sina FoU-kostnader inte bara har gjort det möjligt för dem att skaffa sig en betydande andel av marknaden för raffineringsteknik och petrokemisk teknik utan även att hota konkurrenternas lönsamhet. Dessutom hävdar UOP att stödet inte har någon stimulerande effekt eftersom den FoU-verksamhet som bedrivs av enheten IFP/Axens ligger så nära marknaden och är så liten. Slutligen anser UOP att en eventuell fördel av stödet med god marginal uppvägs av risken för att privata aktörer trängs ut från de berörda marknaderna, eftersom UOP menar att privata aktörer på medellång sikt måste dra ner på sina FoU-kostnader för att behålla sin konkurrenskraft gentemot en konkurrent som får stora stöd. |
| --- | --- |

(88)

För det andra anser UOP att det faktum att enheten IFP/Axens inte behöver täcka samtliga sina FoU-kostnader inte bara har gjort det möjligt för dem att skaffa sig en betydande andel av marknaden för raffineringsteknik och petrokemisk teknik utan även att hota konkurrenternas lönsamhet. Dessutom hävdar UOP att stödet inte har någon stimulerande effekt eftersom den FoU-verksamhet som bedrivs av enheten IFP/Axens ligger så nära marknaden och är så liten. Slutligen anser UOP att en eventuell fördel av stödet med god marginal uppvägs av risken för att privata aktörer trängs ut från de berörda marknaderna, eftersom UOP menar att privata aktörer på medellång sikt måste dra ner på sina FoU-kostnader för att behålla sin konkurrenskraft gentemot en konkurrent som får stora stöd.

| (89) | För det tredje delar UOP kommissionens slutsats att IFP och dess dotterbolag är en ekonomisk enhet. Ägarstrukturen, personalen i ledningen, de förmånliga förbindelserna och graden av ekonomisk integration mellan IFP och dotterbolaget Axens leder till den slutsatsen. UOP betonar att den ekonomiska integrationen mellan de båda enheterna framgår av att Axens är ensam distributör av teknik som utvecklats av IFP och är den första och eventuellt enda mottagaren av IFP:s resultat. Dessa avtal visar enligt UOP att IFP och Axens tveklöst är beroende av varandra, arbetar tillsammans och har identiska intressen på marknaden. Dessutom anser UOP att IFP som ensam ägare kan styra Axens strategi på kort och medellång sikt. |
| --- | --- |

(89)

För det tredje delar UOP kommissionens slutsats att IFP och dess dotterbolag är en ekonomisk enhet. Ägarstrukturen, personalen i ledningen, de förmånliga förbindelserna och graden av ekonomisk integration mellan IFP och dotterbolaget Axens leder till den slutsatsen. UOP betonar att den ekonomiska integrationen mellan de båda enheterna framgår av att Axens är ensam distributör av teknik som utvecklats av IFP och är den första och eventuellt enda mottagaren av IFP:s resultat. Dessa avtal visar enligt UOP att IFP och Axens tveklöst är beroende av varandra, arbetar tillsammans och har identiska intressen på marknaden. Dessutom anser UOP att IFP som ensam ägare kan styra Axens strategi på kort och medellång sikt.

| (90) | För det fjärde anser UOP i likhet med kommissionen att den andel av IFP:s budget som går till FoU som bedrivs i samarbete med Axens, eller för Axens räkning, måste finansieras med marknadsintäkter för att undvika fördelar för enheten IFP/Axens. |
| --- | --- |

(90)

För det fjärde anser UOP i likhet med kommissionen att den andel av IFP:s budget som går till FoU som bedrivs i samarbete med Axens, eller för Axens räkning, måste finansieras med marknadsintäkter för att undvika fördelar för enheten IFP/Axens.

| (91) | För det femte uppmanar UOP kommissionen att hålla i minnet att licensmarknaden för processtekniker är speciell när den undersöker om den FoU-verksamhet som bedrivs av IFP/Axens motsvarar de forskningskategorier som anges i bilaga I till 1996 års FoU-ramar. Detta eftersom enheten IFP/Axens inte marknadsför någon produkt eller tjänst, utan en process. UOP menar att även om industrin vanligtvis betraktar utvecklingen av en säljbar process som ”FoU” får kommissionen inte glömma bort att denna verksamhet kommer efter den typ av FoU-verksamheter som avses i 1996 års FoU-ramar. I detta avseende hävdar UOP att FoU hos industri som arbetar med raffineringsprocesser och petrokemiska processer kan delas upp i tre etapper:






  a) | Grundforskning, där nya material- och processkoncept utvecklas i en så kallad huvudstudie (23). |
| --- | --- | --- |

(91)

För det femte uppmanar UOP kommissionen att hålla i minnet att licensmarknaden för processtekniker är speciell när den undersöker om den FoU-verksamhet som bedrivs av IFP/Axens motsvarar de forskningskategorier som anges i bilaga I till 1996 års FoU-ramar. Detta eftersom enheten IFP/Axens inte marknadsför någon produkt eller tjänst, utan en process. UOP menar att även om industrin vanligtvis betraktar utvecklingen av en säljbar process som ”FoU” får kommissionen inte glömma bort att denna verksamhet kommer efter den typ av FoU-verksamheter som avses i 1996 års FoU-ramar. I detta avseende hävdar UOP att FoU hos industri som arbetar med raffineringsprocesser och petrokemiska processer kan delas upp i tre etapper:

a)

Grundforskning, där nya material- och processkoncept utvecklas i en så kallad huvudstudie (23).

| b) | En etapp där processer och material utvecklas utifrån de framtagna material- och processkoncepten för att kunna tillämpa dem kommersiellt. |
| --- | --- |

b)

En etapp där processer och material utvecklas utifrån de framtagna material- och processkoncepten för att kunna tillämpa dem kommersiellt.

| c) | En etapp för att utveckla tillämpningar, då man konstruerar verktyg som gör det möjligt att förhandsberäkna reproducerbara resultat och framställa material för att kunna marknadsföra processen i ett konkurrensutsatt läge. |
| --- | --- |

c)

En etapp för att utveckla tillämpningar, då man konstruerar verktyg som gör det möjligt att förhandsberäkna reproducerbara resultat och framställa material för att kunna marknadsföra processen i ett konkurrensutsatt läge.

| (92) | UOP anser att etapperna b) och c) är en integrerad del av den kommersiella utvecklingen. |
| --- | --- |

(92)

UOP anser att etapperna b) och c) är en integrerad del av den kommersiella utvecklingen.

| (93) | Slutligen vill UOP, som visserligen delar kommissionens analys av IFP och dotterbolaget Axens som en ekonomisk enhet, lämna några kompletterande uppgifter för det fall kommissionen vid utgången av det formella undersökningsförfarandet konstaterar att IFP och Axens utgör två separata ekonomiska enheter. UOP menar att marknaden för processer omfattar produkter som inte går att jämföra. Det enda sättet att garantera att Axens betalar ett marknadspris för IFP:s resultat skulle alltså vara att hålla ett anbudsförfarande. Därför anser UOP att Axens förhandsrätt är en fördel eftersom IFP på så sätt avsäger sig möjligheten att erbjuda sina resultat genom ett anbudsförfarande där kontraktet går till den marknadsaktör som ger det bästa anbudet. |
| --- | --- |

(93)

Slutligen vill UOP, som visserligen delar kommissionens analys av IFP och dotterbolaget Axens som en ekonomisk enhet, lämna några kompletterande uppgifter för det fall kommissionen vid utgången av det formella undersökningsförfarandet konstaterar att IFP och Axens utgör två separata ekonomiska enheter. UOP menar att marknaden för processer omfattar produkter som inte går att jämföra. Det enda sättet att garantera att Axens betalar ett marknadspris för IFP:s resultat skulle alltså vara att hålla ett anbudsförfarande. Därför anser UOP att Axens förhandsrätt är en fördel eftersom IFP på så sätt avsäger sig möjligheten att erbjuda sina resultat genom ett anbudsförfarande där kontraktet går till den marknadsaktör som ger det bästa anbudet.

6.   FRANKRIKES KOMMENTARER AVSEENDE SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (94) | Frankrikes kommentarer gäller UOP:s synpunkter och klagomålet. |
| --- | --- |

(94)

Frankrikes kommentarer gäller UOP:s synpunkter och klagomålet.

6.1   Svar på UOP:s synpunkter

| (95) | För det första ifrågasätter Frankrike UOP:s påstående att IFP/Axens är en gemensam enhet och hävdar bestämt att Axens är självständigt i förhållande till IFP. IFP är ett forsknings-, utbildnings- och dokumentationsinstitut, vilket skiljer det i grunden från dotterbolaget Axens och från UOP Limited. |
| --- | --- |

(95)

För det första ifrågasätter Frankrike UOP:s påstående att IFP/Axens är en gemensam enhet och hävdar bestämt att Axens är självständigt i förhållande till IFP. IFP är ett forsknings-, utbildnings- och dokumentationsinstitut, vilket skiljer det i grunden från dotterbolaget Axens och från UOP Limited.

| (96) | När det gäller Axens självständighet i förhållande till IFP påminner Frankrike om att enligt gemenskapens ständiga rättspraxis är ägandestrukturen för ett dotterbolags aktiekapital i sig inte tillräcklig för att avgöra om detta dotterbolag ska betraktas som ekonomiskt självständigt i förhållande till moderbolaget. Axens ägs visserligen till 100 procent av IFP, men är fullständigt oberoende på marknaden. Detta oberoende bekräftas av flera faktorer:






  a) | Axens har en självständig beslutsprocess och en egen finans- och personalorganisation. |
| --- | --- | --- |

(96)

När det gäller Axens självständighet i förhållande till IFP påminner Frankrike om att enligt gemenskapens ständiga rättspraxis är ägandestrukturen för ett dotterbolags aktiekapital i sig inte tillräcklig för att avgöra om detta dotterbolag ska betraktas som ekonomiskt självständigt i förhållande till moderbolaget. Axens ägs visserligen till 100 procent av IFP, men är fullständigt oberoende på marknaden. Detta oberoende bekräftas av flera faktorer:

a)

Axens har en självständig beslutsprocess och en egen finans- och personalorganisation.

| b) | Axens fastställer fritt sin affärspolicy samt sina försäljningsmål och bruttomarginaler. |
| --- | --- |

b)

Axens fastställer fritt sin affärspolicy samt sina försäljningsmål och bruttomarginaler.

| c) | Axens agerar på marknaden för raffinering och petrokemi under eget namn och för egen räkning och har rätt att ingå avtal utan förhandstillstånd från IFP. |
| --- | --- |

c)

Axens agerar på marknaden för raffinering och petrokemi under eget namn och för egen räkning och har rätt att ingå avtal utan förhandstillstånd från IFP.

| d) | Axens är ekonomiskt självständigt i förhållande till IFP, inom de noggrant fastställda begränsningar som anges i företagets stadgar och det är inte ensam distributör av teknik från IFP. |
| --- | --- |

d)

Axens är ekonomiskt självständigt i förhållande till IFP, inom de noggrant fastställda begränsningar som anges i företagets stadgar och det är inte ensam distributör av teknik från IFP.

| (97) | När det gäller IFP som icke vinstdrivande forskningsinstitut upprepar Frankrike att IFP är ett forskningsinstitut vars främsta mål är att bedriva forskning och sprida resultaten av den forskningen genom utbildning, offentliggörande och överföring av teknik. Vinsterna från verksamheten återinvesteras i forskning eller i spridning av forskningsresultat. |
| --- | --- |

(97)

När det gäller IFP som icke vinstdrivande forskningsinstitut upprepar Frankrike att IFP är ett forskningsinstitut vars främsta mål är att bedriva forskning och sprida resultaten av den forskningen genom utbildning, offentliggörande och överföring av teknik. Vinsterna från verksamheten återinvesteras i forskning eller i spridning av forskningsresultat.

| (98) | För det andra är de resurser som staten överfört till IFP inte statligt stöd enligt punkt 2.4 första stycket i 1996 års FoU-ramar, varför Frankrike ifrågasätter UOP:s påstående att dessa resurser (24) utgör driftstöd. |
| --- | --- |

(98)

För det andra är de resurser som staten överfört till IFP inte statligt stöd enligt punkt 2.4 första stycket i 1996 års FoU-ramar, varför Frankrike ifrågasätter UOP:s påstående att dessa resurser (24) utgör driftstöd.

| (99) | För det tredje hävdar UOP att så gott som hela det offentliga stödet till IFP har gått till att finansiera marknadsinriktad verksamhet och att 1996 års FoU-ramar därför inte är tillämpliga. Frankrike bestrider detta påstående och erinrar om att IFP i första hand har ett uppdrag av gemensamt intresse, nämligen att bedriva grundforskning och utnyttja resultaten, och att samtidigt bedriva utbildning och sprida sina kunskaper, vilket inte får sammanblandas med de strikt affärsmässiga mål som privata aktörer som UOP och Axens har. |
| --- | --- |

(99)

För det tredje hävdar UOP att så gott som hela det offentliga stödet till IFP har gått till att finansiera marknadsinriktad verksamhet och att 1996 års FoU-ramar därför inte är tillämpliga. Frankrike bestrider detta påstående och erinrar om att IFP i första hand har ett uppdrag av gemensamt intresse, nämligen att bedriva grundforskning och utnyttja resultaten, och att samtidigt bedriva utbildning och sprida sina kunskaper, vilket inte får sammanblandas med de strikt affärsmässiga mål som privata aktörer som UOP och Axens har.

| (100) | Dessutom består IFP:s forskning för Axens räkning inom ramen för avtalet om industriell forskning av dels tekniska genomförbarhetsstudier, dels industriell forskning. IFP bedriver ingen forskning före det konkurrensutsatta stadiet för Axens räkning, utan Axens har ansvaret för och finansierar denna forskning. De räkenskapsöversikter som Frankrike överlämnade i sina synpunkter i februari 2006 visar att IFP helt och hållet följer bestämmelserna i direktiv 80/723/EEG, varför Frankrike anser att budgetanslaget verkligen används för att utföra uppdraget av allmänt intresse och finansiera FoU-verksamhet i den mening som avses i 1996 års FoU-ramar. |
| --- | --- |

(100)

Dessutom består IFP:s forskning för Axens räkning inom ramen för avtalet om industriell forskning av dels tekniska genomförbarhetsstudier, dels industriell forskning. IFP bedriver ingen forskning före det konkurrensutsatta stadiet för Axens räkning, utan Axens har ansvaret för och finansierar denna forskning. De räkenskapsöversikter som Frankrike överlämnade i sina synpunkter i februari 2006 visar att IFP helt och hållet följer bestämmelserna i direktiv 80/723/EEG, varför Frankrike anser att budgetanslaget verkligen används för att utföra uppdraget av allmänt intresse och finansiera FoU-verksamhet i den mening som avses i 1996 års FoU-ramar.

| (101) | För det fjärde hävdar UOP att Axens har en fördel av sin förhandsrätt och inte betalar ett marknadspris för den rätten. Frankrike understryker att man måste bedöma det totala ekonomiska resultatet av de ersättningar som Axens betalar till IFP. Vid sidan av utdelningar fastställdes delarna i denna totala ersättning (som består ersättning för förhandsrätten samt ersättning för ramlicensavtal och produktlicenser) år 2001 på rationella ekonomiska grunder. Syftet är att garantera att Axens inte ska få någon ekonomisk fördel av sina förbindelser med IFP och se till att IFP får en rimlig och stabil årlig avkastning, oberoende av den kombination som följer av Axens försäljning, för att minska IFP:s risk för alltför stora resursvariationer. |
| --- | --- |

(101)

För det fjärde hävdar UOP att Axens har en fördel av sin förhandsrätt och inte betalar ett marknadspris för den rätten. Frankrike understryker att man måste bedöma det totala ekonomiska resultatet av de ersättningar som Axens betalar till IFP. Vid sidan av utdelningar fastställdes delarna i denna totala ersättning (som består ersättning för förhandsrätten samt ersättning för ramlicensavtal och produktlicenser) år 2001 på rationella ekonomiska grunder. Syftet är att garantera att Axens inte ska få någon ekonomisk fördel av sina förbindelser med IFP och se till att IFP får en rimlig och stabil årlig avkastning, oberoende av den kombination som följer av Axens försäljning, för att minska IFP:s risk för alltför stora resursvariationer.

| (102) | Frankrike hävdar att det endast är denna totala ersättning, som Axens själv står för och redovisar i sin totala omsättning, som ska granskas med hänsyn till marknadsvillkoren. Mot bakgrund av detta utgör förhandsrätten ingen konkurrensfördel för Axens och den snedvrider inte konkurrensen. |
| --- | --- |

(102)

Frankrike hävdar att det endast är denna totala ersättning, som Axens själv står för och redovisar i sin totala omsättning, som ska granskas med hänsyn till marknadsvillkoren. Mot bakgrund av detta utgör förhandsrätten ingen konkurrensfördel för Axens och den snedvrider inte konkurrensen.

| (103) | Slutligen ifrågasätter Frankrike även påståendet att förekomsten av vad som påstås vara olagligt statligt stöd till enheten IFP/Axens skulle ha skadat konkurrenterna och hindrat en dynamisk innovation. Frankrike påpekar att UOP Limited är den enda konkurrent, av de många som finns, som har överlämnat synpunkter till kommissionen. Frankrike understryker också att det inte läggs fram några bevis på dessa påstådda skador. |
| --- | --- |

(103)

Slutligen ifrågasätter Frankrike även påståendet att förekomsten av vad som påstås vara olagligt statligt stöd till enheten IFP/Axens skulle ha skadat konkurrenterna och hindrat en dynamisk innovation. Frankrike påpekar att UOP Limited är den enda konkurrent, av de många som finns, som har överlämnat synpunkter till kommissionen. Frankrike understryker också att det inte läggs fram några bevis på dessa påstådda skador.

| (104) | Därför anser Frankrike att dynamiken i innovationsverksamheten inte hindras på marknaden för raffinering och petrokemi. På marknaden för licenser för teknik och katalysatorer visar för övrigt en analys av marknadsandelarna en tydlig dominans för UOP-koncernen. Om det alltså finns något inflytande på marknaden menar Frankrike att det i så fall ligger hos UOP:s chef, inte hos Axens. Om UOP:s marknadsinflytande har minskat beror detta på UOP:s egna strategiska misstag på avsvavlingsmarknaden, där UOP inte har gjort några investeringar och därmed ställt sig utanför en mycket lönsam verksamhet. |
| --- | --- |

(104)

Därför anser Frankrike att dynamiken i innovationsverksamheten inte hindras på marknaden för raffinering och petrokemi. På marknaden för licenser för teknik och katalysatorer visar för övrigt en analys av marknadsandelarna en tydlig dominans för UOP-koncernen. Om det alltså finns något inflytande på marknaden menar Frankrike att det i så fall ligger hos UOP:s chef, inte hos Axens. Om UOP:s marknadsinflytande har minskat beror detta på UOP:s egna strategiska misstag på avsvavlingsmarknaden, där UOP inte har gjort några investeringar och därmed ställt sig utanför en mycket lönsam verksamhet.

6.2   Svar på det anonyma klagomålet

| (105) | För det första påpekar Frankrike på nytt att omorganisationen av IFP:s verksamhet faktiskt anmäldes till kommissionen. De skrivelser 2001 där Frankrike informerade kommissionen om förslaget till omorganisation för att överföra IFP:s kommersiella verksamhet till dotterbolag utgjorde faktiskt anmälningar i den mening som avses i artikel 88.3 i fördraget. |
| --- | --- |

(105)

För det första påpekar Frankrike på nytt att omorganisationen av IFP:s verksamhet faktiskt anmäldes till kommissionen. De skrivelser 2001 där Frankrike informerade kommissionen om förslaget till omorganisation för att överföra IFP:s kommersiella verksamhet till dotterbolag utgjorde faktiskt anmälningar i den mening som avses i artikel 88.3 i fördraget.

| (106) | För det andra påminner Frankrike om de argument man framförde i sina synpunkter (se avsnitt 4.3) och som svar på UOP:s synpunkter UOP (se skäl 95 och följande) som motsäger påståendet om att IFP och Axens utgör en ekonomisk enhet. |
| --- | --- |

(106)

För det andra påminner Frankrike om de argument man framförde i sina synpunkter (se avsnitt 4.3) och som svar på UOP:s synpunkter UOP (se skäl 95 och följande) som motsäger påståendet om att IFP och Axens utgör en ekonomisk enhet.

| (107) | För det tredje hävdar Frankrike bestämt att IFP:s forskningsverksamhet inom ramen för resultatenheten Raffinage-Pétrochimie kommer olika industriella partner från flera stater till del [...] (15) och inte bara Axens, som den klagande hävdar. |
| --- | --- |

(107)

För det tredje hävdar Frankrike bestämt att IFP:s forskningsverksamhet inom ramen för resultatenheten Raffinage-Pétrochimie kommer olika industriella partner från flera stater till del [...] (15) och inte bara Axens, som den klagande hävdar.

| (108) | För det fjärde påpekar Frankrike att i motsats till den klagandes påstående om att över hälften av Axens intäkter skulle genereras av försäljning av processlicenser och tillhörande tjänster, så uppgår den del av verksamheten som kallas processlicenser (process licensing) i Axens omsättning för åren 2003, 2004 och 2005 till 36 procent, 38 procent respektive 31 procent. |
| --- | --- |

(108)

För det fjärde påpekar Frankrike att i motsats till den klagandes påstående om att över hälften av Axens intäkter skulle genereras av försäljning av processlicenser och tillhörande tjänster, så uppgår den del av verksamheten som kallas processlicenser (process licensing) i Axens omsättning för åren 2003, 2004 och 2005 till 36 procent, 38 procent respektive 31 procent.

| (109) | För det femte bestrider Frankrike den klagandes påstående om att Axens inte har några egna forskningsmöjligheter. Tvärtom har Axens egna personalresurser och materiella resurser för att bedriva utvecklingsarbete före det konkurrensutsatta stadiet för att godkänna produkter innan de släpps ut på marknaden: dimensioneringsprogram, processimuleringsverktyg, utvärderingsapparatur för katalysatorer och pilotinstallationer för utveckling av katalysatorer och simulering av sammanlänkning av enskilda etapper inför en industriell extrapolering. Dessutom har Axens tillräckliga resurser för att slutföra utvecklingen av produkter och processer från andra parter än från IFP. |
| --- | --- |

(109)

För det femte bestrider Frankrike den klagandes påstående om att Axens inte har några egna forskningsmöjligheter. Tvärtom har Axens egna personalresurser och materiella resurser för att bedriva utvecklingsarbete före det konkurrensutsatta stadiet för att godkänna produkter innan de släpps ut på marknaden: dimensioneringsprogram, processimuleringsverktyg, utvärderingsapparatur för katalysatorer och pilotinstallationer för utveckling av katalysatorer och simulering av sammanlänkning av enskilda etapper inför en industriell extrapolering. Dessutom har Axens tillräckliga resurser för att slutföra utvecklingen av produkter och processer från andra parter än från IFP.

| (110) | För det sjätte bekräftar Frankrike på nytt att IFP genom sitt uppdrag och sin verksamhet fortfarande uppfyller kraven på ett icke vinstdrivande institut som helt och hållet utför ett uppdrag av allmänt intresse från staten. Frankrike menar att denna analys bekräftas av hur IFP och dess dotterbolag fungerar och är organiserade, eftersom IFP har sett till att de affärsdrivande dotterbolagen är fullständigt självständiga och oberoende. Frankrike anser därför att finansieringen av IFP, som är ett icke vinstdrivande institut, inte utgör statligt stöd i enlighet med punkt 2.4 första stycket i 1996 års FoU-ramar. |
| --- | --- |

(110)

För det sjätte bekräftar Frankrike på nytt att IFP genom sitt uppdrag och sin verksamhet fortfarande uppfyller kraven på ett icke vinstdrivande institut som helt och hållet utför ett uppdrag av allmänt intresse från staten. Frankrike menar att denna analys bekräftas av hur IFP och dess dotterbolag fungerar och är organiserade, eftersom IFP har sett till att de affärsdrivande dotterbolagen är fullständigt självständiga och oberoende. Frankrike anser därför att finansieringen av IFP, som är ett icke vinstdrivande institut, inte utgör statligt stöd i enlighet med punkt 2.4 första stycket i 1996 års FoU-ramar.

| (111) | För det sjunde avvisar Frankrike särskilt påståendet att IFP:s forskning ska liknas vid en enkel utveckling av processteknik (technology process) som kan användas direkt av vinstdrivande företag för industriell produktion. Frankrike lämnar i detta sammanhang närmare uppgifter om utvecklingscyklerna för processer och produkter. |
| --- | --- |

(111)

För det sjunde avvisar Frankrike särskilt påståendet att IFP:s forskning ska liknas vid en enkel utveckling av processteknik (technology process) som kan användas direkt av vinstdrivande företag för industriell produktion. Frankrike lämnar i detta sammanhang närmare uppgifter om utvecklingscyklerna för processer och produkter.

| (112) | För det åttonde hänvisar Frankrike till de synpunkter som lämnades in vid inledningen av förfarandet angående den klagandes påstående om att ersättningen för IFP:s forskning för Axens räkning inte följde marknadsvillkoren (se skäl 60). |
| --- | --- |

(112)

För det åttonde hänvisar Frankrike till de synpunkter som lämnades in vid inledningen av förfarandet angående den klagandes påstående om att ersättningen för IFP:s forskning för Axens räkning inte följde marknadsvillkoren (se skäl 60).

| (113) | För det nionde bestrider Frankrike påståendet om att det eventuella stödet till Axens skulle ha uppgått till 50 miljoner euro för 2003 och stöder sig på de räkenskaper som överlämnats. |
| --- | --- |

(113)

För det nionde bestrider Frankrike påståendet om att det eventuella stödet till Axens skulle ha uppgått till 50 miljoner euro för 2003 och stöder sig på de räkenskaper som överlämnats.

| (114) | Slutligen anser Frankrike, i motsats till vad den klagande hävdar, att Axens konkurrenter mycket ofta tar emot offentligt stöd (direkt eller indirekt) för att fullfölja sin FoU-verksamhet. UOP-koncernen har t.ex. tagit emot finansiering för sina interna FoU-program från National Institute of standards and technologies (NIST). Dessutom lägger de ut en del av sin forskning genom partnerskap med institut, forskningslaboratorier och universitet som i sin tur tar emot offentliga medel. UOP samarbetar med Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Synchrotron Catalysis Consortium vid universitetet i Delaware, och även med College of Engineering vid universitetet i Illinois i Urbanakampanjen och dessutom med den norska forskningsorganisationen SINTEF. |
| --- | --- |

(114)

Slutligen anser Frankrike, i motsats till vad den klagande hävdar, att Axens konkurrenter mycket ofta tar emot offentligt stöd (direkt eller indirekt) för att fullfölja sin FoU-verksamhet. UOP-koncernen har t.ex. tagit emot finansiering för sina interna FoU-program från National Institute of standards and technologies (NIST). Dessutom lägger de ut en del av sin forskning genom partnerskap med institut, forskningslaboratorier och universitet som i sin tur tar emot offentliga medel. UOP samarbetar med Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Synchrotron Catalysis Consortium vid universitetet i Delaware, och även med College of Engineering vid universitetet i Illinois i Urbanakampanjen och dessutom med den norska forskningsorganisationen SINTEF.

7.   BEDÖMNING

7.1   Förekomst av statligt stöd

7.1.1   Identifiering av potentiella stödmottagare

| (115) | I sina beslut från 1996 och 1998 ansåg kommissionen att det offentliga stödet till IFP:s FoU-verksamhet inte omfattades av tillämpningsområdet för artikel 87.1 i fördraget eftersom IFP var ett icke vinstdrivande forskningsorgan som inte deltog i kommersiell verksamhet. |
| --- | --- |

(115)

I sina beslut från 1996 och 1998 ansåg kommissionen att det offentliga stödet till IFP:s FoU-verksamhet inte omfattades av tillämpningsområdet för artikel 87.1 i fördraget eftersom IFP var ett icke vinstdrivande forskningsorgan som inte deltog i kommersiell verksamhet.

| (116) | Av de anledningar som anges i skäl 37 i det här beslutet ifrågasätter kommissionen emellertid delvis denna analys. Framför allt anser kommissionen att IFP via dotterbolagen Axens, Beicip-Franlab och Prosernat har deltagit i ekonomisk verksamhet på marknaderna för raffineringsteknik och petrokemisk teknik, marknaden för rådgivning och oljeutvinning och utveckling av programvara för oljeutvinning och svavelåtervinning (nedan kallade de berörda marknaderna). Därför måste det undersökas om det offentliga bidrag som har betalats ut till IFP utgör statligt stöd på de berörda marknaderna. |
| --- | --- |

(116)

Av de anledningar som anges i skäl 37 i det här beslutet ifrågasätter kommissionen emellertid delvis denna analys. Framför allt anser kommissionen att IFP via dotterbolagen Axens, Beicip-Franlab och Prosernat har deltagit i ekonomisk verksamhet på marknaderna för raffineringsteknik och petrokemisk teknik, marknaden för rådgivning och oljeutvinning och utveckling av programvara för oljeutvinning och svavelåtervinning (nedan kallade de berörda marknaderna). Därför måste det undersökas om det offentliga bidrag som har betalats ut till IFP utgör statligt stöd på de berörda marknaderna.

| (117) | För att avgöra om det föreligger statligt stöd har kommissionen identifierat potentiella stödmottagare. Kommissionen anser att ur konkurrenssynpunkt kan IFP och dess dotterbolag Axens, Beicip-Franlab och Prosernat inte betraktas som separata ekonomiska aktörer. För det första innehar IFP direkt 100 procent av Axens aktiekapital och 100 procent av Beicip-Franlabs aktiekapital och innehar även indirekt 100 procent av Prosernats aktiekapital. |
| --- | --- |

(117)

För att avgöra om det föreligger statligt stöd har kommissionen identifierat potentiella stödmottagare. Kommissionen anser att ur konkurrenssynpunkt kan IFP och dess dotterbolag Axens, Beicip-Franlab och Prosernat inte betraktas som separata ekonomiska aktörer. För det första innehar IFP direkt 100 procent av Axens aktiekapital och 100 procent av Beicip-Franlabs aktiekapital och innehar även indirekt 100 procent av Prosernats aktiekapital.

| (118) | Kommissionen använder vanligen aktieägarstrukturen i sin konkurrensanalys som tecken på hur oberoende ett företag är. Här påminner kommissionen om att beaktandet av aktieägarstrukturen i enlighet med artikel 3.3 i bilagan till rekommendationen om små och medelstora företag gör det möjligt att utesluta att koncerner klassificeras som små och medelstora företag i och med att deras ekonomiska inflytande är högre än för ett litet eller medelstort företag. Enligt rekommendationen om små och medelstora företag är företag knutna till varandra när ett företag innehar majoriteten av rösträtterna för aktieägare i ett annat företag. Denna rekommendation följs även i andra meddelanden från kommissionen, framför allt i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (25) för att avgöra huruvida ett företag är oberoende. Ägarstrukturen nämns även i artikel 5.4 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (26) (nedan kallad EG-förordningen om koncentrationer) och i artikel 1.2 i kommissionens förordning (EG) nr 772/2004 av den 27 april 2004 om tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget på grupper av avtal om tekniköverföring (27). |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen använder vanligen aktieägarstrukturen i sin konkurrensanalys som tecken på hur oberoende ett företag är. Här påminner kommissionen om att beaktandet av aktieägarstrukturen i enlighet med artikel 3.3 i bilagan till rekommendationen om små och medelstora företag gör det möjligt att utesluta att koncerner klassificeras som små och medelstora företag i och med att deras ekonomiska inflytande är högre än för ett litet eller medelstort företag. Enligt rekommendationen om små och medelstora företag är företag knutna till varandra när ett företag innehar majoriteten av rösträtterna för aktieägare i ett annat företag. Denna rekommendation följs även i andra meddelanden från kommissionen, framför allt i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (25) för att avgöra huruvida ett företag är oberoende. Ägarstrukturen nämns även i artikel 5.4 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (26) (nedan kallad EG-förordningen om koncentrationer) och i artikel 1.2 i kommissionens förordning (EG) nr 772/2004 av den 27 april 2004 om tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget på grupper av avtal om tekniköverföring (27).

| (119) | Utöver kriteriet med ägarstrukturen tar kommissionen hänsyn till andra faktorer som sammantaget bekräftar slutsatsen att IFP och dess dotterbolag sett ur marknadskonkurrenternas synvinkel inte går att särskilja. EG-domstolens konstaterade i sin dom i målet SA Intermills mot kommissionen (28) att ”trots det faktum att vart och ett av dem har status som självständig juridisk person i förhållande till det tidigare Intermillsbolaget, tillsammans utgör en enhetlig grupp, åtminstone i förhållande till stödet från de belgiska myndigheterna. Kommissionen kunde därför med rätta betrakta hela gruppen som ett enda ’företag’ med hänsyn till tillämpningen av artikel 92 i fördraget.” |
| --- | --- |

(119)

Utöver kriteriet med ägarstrukturen tar kommissionen hänsyn till andra faktorer som sammantaget bekräftar slutsatsen att IFP och dess dotterbolag sett ur marknadskonkurrenternas synvinkel inte går att särskilja. EG-domstolens konstaterade i sin dom i målet SA Intermills mot kommissionen (28) att ”trots det faktum att vart och ett av dem har status som självständig juridisk person i förhållande till det tidigare Intermillsbolaget, tillsammans utgör en enhetlig grupp, åtminstone i förhållande till stödet från de belgiska myndigheterna. Kommissionen kunde därför med rätta betrakta hela gruppen som ett enda ’företag’ med hänsyn till tillämpningen av artikel 92 i fördraget.”

| (120) | När det gäller IFP:s och dess dotterbolags uppdrag och verksamheter konstaterar kommissionen att även om IFP:s viktigaste mål och stadgar skiljer sig från dotterbolagens finns utnyttjande av resultaten av IFP:s FoU-verksamhet med bland de prioriteringar som staten fastställt i målkontraktet med IFP och ingår i IFP:s utvecklingsstrategi. Det handlar om att ”ge ekonomisk avkastning på FoU-insatserna, vilket kommer att förstärka forskningsansträngningarna” genom att utnyttja möjligheterna på marknaden.






  — | När det gäller området för raffinering och petrokemi anges det i målkontraktet att ”IFP har som målsättning att under innevarande decennium utvidga sitt operationsområde och utöka sina marknadsandelar för att bli en aktör som inte kan bortse ifrån på världsmarknaden. (...) [Det handlar om att] stärka det nya centrum som bildas av IFP:s industriavdelning och Procatalyse [Axens], som kommer att dra fördel av draghjälpen från licensförsäljningen och göra mesta möjliga av potentialen hos IFP:s FoU inom detta område.” |
| --- | --- | --- |

(120)

När det gäller IFP:s och dess dotterbolags uppdrag och verksamheter konstaterar kommissionen att även om IFP:s viktigaste mål och stadgar skiljer sig från dotterbolagens finns utnyttjande av resultaten av IFP:s FoU-verksamhet med bland de prioriteringar som staten fastställt i målkontraktet med IFP och ingår i IFP:s utvecklingsstrategi. Det handlar om att ”ge ekonomisk avkastning på FoU-insatserna, vilket kommer att förstärka forskningsansträngningarna” genom att utnyttja möjligheterna på marknaden.

—

När det gäller området för raffinering och petrokemi anges det i målkontraktet att ”IFP har som målsättning att under innevarande decennium utvidga sitt operationsområde och utöka sina marknadsandelar för att bli en aktör som inte kan bortse ifrån på världsmarknaden. (...) [Det handlar om att] stärka det nya centrum som bildas av IFP:s industriavdelning och Procatalyse [Axens], som kommer att dra fördel av draghjälpen från licensförsäljningen och göra mesta möjliga av potentialen hos IFP:s FoU inom detta område.”

| — | På området för prospektering och produktion ”bör man från fall till fall utnyttja ’koncernkompetensen’ på bästa sätt, särskilt kompetensen hos de direkta dotterbolagen och utnyttja alla synergieffekter som går för att skapa en så effektiv marknadstäckning som möjligt” (29). |
| --- | --- |

—

På området för prospektering och produktion ”bör man från fall till fall utnyttja ’koncernkompetensen’ på bästa sätt, särskilt kompetensen hos de direkta dotterbolagen och utnyttja alla synergieffekter som går för att skapa en så effektiv marknadstäckning som möjligt” (29).

| (121) | När det gäller den faktiska kontrollen av dotterbolagen har kommissionen tagit hänsyn dels till att personer från IFP:s ledning ingår i dotterbolagens beslutsfattande organ, dels till de resultatenheter som berör strategiska riktlinjer och avgörande beslut:






  — | Axens: Den 10 november 2005 ingick sex av nio medlemmar i styrelsen också i IFP:s ledning och dessutom var fem av dessa också medlemmar i IFP:s verkställande kommitté. Styrelsen har ensam rätt att anta Axens budget, investeringsplan och årliga finansieringsplan. Investeringar på mer än 762 000 euro måste godkännas av styrelsen. |
| --- | --- | --- |

(121)

När det gäller den faktiska kontrollen av dotterbolagen har kommissionen tagit hänsyn dels till att personer från IFP:s ledning ingår i dotterbolagens beslutsfattande organ, dels till de resultatenheter som berör strategiska riktlinjer och avgörande beslut:

—

Axens: Den 10 november 2005 ingick sex av nio medlemmar i styrelsen också i IFP:s ledning och dessutom var fem av dessa också medlemmar i IFP:s verkställande kommitté. Styrelsen har ensam rätt att anta Axens budget, investeringsplan och årliga finansieringsplan. Investeringar på mer än 762 000 euro måste godkännas av styrelsen.

| — | Beicip-Franlab: Den 1 januari 2003 var tre av sju medlemmar i Beicip-Franlabs övervakningsråd också medlemmar i IFP:s ledning. Enligt Beicip-Franlab ska övervakningsrådet utöva en ständig kontroll av ledningens förvaltning. |
| --- | --- |

—

Beicip-Franlab: Den 1 januari 2003 var tre av sju medlemmar i Beicip-Franlabs övervakningsråd också medlemmar i IFP:s ledning. Enligt Beicip-Franlab ska övervakningsrådet utöva en ständig kontroll av ledningens förvaltning.

| — | Prosernat: Den 1 januari 2003 var tre av fem medlemmar i Prosernats styrelse också medlemmar i IFP:s verkställande kommitté. Prosernats styrelse fattar beslut om strategiska planer, den årliga budgeten, inrättandet av nya verksamheter, gemensamma överenskommelser mellan företag. |
| --- | --- |

—

Prosernat: Den 1 januari 2003 var tre av fem medlemmar i Prosernats styrelse också medlemmar i IFP:s verkställande kommitté. Prosernats styrelse fattar beslut om strategiska planer, den årliga budgeten, inrättandet av nya verksamheter, gemensamma överenskommelser mellan företag.

| (122) | Kommissionen noterar att de exklusiva avtalen, som är reglerade kontrakt, styrs av tydliga bestämmelser om att IFP:s företrädare i styrelsen inte ska delta i omröstningar om frågor som gäller de exklusiva avtalen. Men även om IFP:s företrädare inte deltar i omröstningen så gör andra styrelsemedlemmar, som även tillhör IFP:s ledning, det. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen noterar att de exklusiva avtalen, som är reglerade kontrakt, styrs av tydliga bestämmelser om att IFP:s företrädare i styrelsen inte ska delta i omröstningar om frågor som gäller de exklusiva avtalen. Men även om IFP:s företrädare inte deltar i omröstningen så gör andra styrelsemedlemmar, som även tillhör IFP:s ledning, det.

| (123) | Kommissionen håller med om att exklusiva avtal i sig inte är ett bevis på att ett företag inte är självständigt. Kommissionen konstaterar emellertid att dessa avtal är nödvändiga för dotterbolagens ekonomiska verksamhet. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen håller med om att exklusiva avtal i sig inte är ett bevis på att ett företag inte är självständigt. Kommissionen konstaterar emellertid att dessa avtal är nödvändiga för dotterbolagens ekonomiska verksamhet.

| (124) | Dessutom tar kommissionen hänsyn till att dotterbolagens möjligheter till forskningssamarbete med andra företag regleras strikt i de exklusiva avtalen. Inte heller kan IFP inleda ett projekt inom de berörda dotterbolagens verksamhetsområden om dessa inte vill genomföra forskningsprojektet efter att ha utnyttjat sin förhandsrätt (30). På samma sätt har IFP förhandsrätt till all forskning som de berörda dotterbolagen vill bedriva. Det är först när IFP har utövat sin förhandsrätt som de berörda dotterbolagen kan föreslå forskningsprojektet till andra företag (31). Kommissionen anser att dessa begränsningar visar att det finns en stor ekonomisk integration mellan IFP och de berörda dotterbolagen. |
| --- | --- |

(124)

Dessutom tar kommissionen hänsyn till att dotterbolagens möjligheter till forskningssamarbete med andra företag regleras strikt i de exklusiva avtalen. Inte heller kan IFP inleda ett projekt inom de berörda dotterbolagens verksamhetsområden om dessa inte vill genomföra forskningsprojektet efter att ha utnyttjat sin förhandsrätt (30). På samma sätt har IFP förhandsrätt till all forskning som de berörda dotterbolagen vill bedriva. Det är först när IFP har utövat sin förhandsrätt som de berörda dotterbolagen kan föreslå forskningsprojektet till andra företag (31). Kommissionen anser att dessa begränsningar visar att det finns en stor ekonomisk integration mellan IFP och de berörda dotterbolagen.

| (125) | Dessutom har kommissionen tagit hänsyn till att det finns kontrakt om att tillhandahålla framför allt lokaler och personal:






  — | För Axens: lokaler, personalmatsal, personal, administrativa tjänster. |
| --- | --- | --- |

(125)

Dessutom har kommissionen tagit hänsyn till att det finns kontrakt om att tillhandahålla framför allt lokaler och personal:

—

För Axens: lokaler, personalmatsal, personal, administrativa tjänster.

| — | För Beicip-Franlab: kassaförvaltning, personal. |
| --- | --- |

—

För Beicip-Franlab: kassaförvaltning, personal.

| — | För Prosernat: juridiska och finansiella tjänster. |
| --- | --- |

—

För Prosernat: juridiska och finansiella tjänster.

| (126) | När det gäller hur IFP och dess dotterbolag uppfattas på de berörda marknaderna anser kommissionen att flera saker tyder på att IFP och dess dotterbolag har en gemensam närvaro och image hos sina kunder och konkurrenter. Utöver att ”IFP Group Technologies” finns med i Axens och Prosernats logotyper finns det direktlänkar mellan dotterbolagens och IFP:s webbplatser. På sina webbplatser nämner Axens och Prosernat dessutom IFP:s FoU-verksamhet bland sina verksamhetsområden (32). På samma sätt kallar sig Beicip-Franlabs kontor i Bahrain för ”IFP Middle East Consulting”. Dessutom deltar IFP och Axens gemensamt i olika konferenser (33). Kommissionen har också hittat flera hänvisningar till IFP/Axens som en enhet i reklam och publikationer (34) och på webbplatser för aktörer inom sektorn (35). |
| --- | --- |

(126)

När det gäller hur IFP och dess dotterbolag uppfattas på de berörda marknaderna anser kommissionen att flera saker tyder på att IFP och dess dotterbolag har en gemensam närvaro och image hos sina kunder och konkurrenter. Utöver att ”IFP Group Technologies” finns med i Axens och Prosernats logotyper finns det direktlänkar mellan dotterbolagens och IFP:s webbplatser. På sina webbplatser nämner Axens och Prosernat dessutom IFP:s FoU-verksamhet bland sina verksamhetsområden (32). På samma sätt kallar sig Beicip-Franlabs kontor i Bahrain för ”IFP Middle East Consulting”. Dessutom deltar IFP och Axens gemensamt i olika konferenser (33). Kommissionen har också hittat flera hänvisningar till IFP/Axens som en enhet i reklam och publikationer (34) och på webbplatser för aktörer inom sektorn (35).

| (127) | Slutligen konstaterar kommissionen att det finns en skärningspunkt mellan IFP:s och dotterbolagens Axens, Beicip-Franlabs och Prosernats verksamhetsområden, vilket förstärker behovet av att betrakta IFP-koncernen som ett enda företag. |
| --- | --- |

(127)

Slutligen konstaterar kommissionen att det finns en skärningspunkt mellan IFP:s och dotterbolagens Axens, Beicip-Franlabs och Prosernats verksamhetsområden, vilket förstärker behovet av att betrakta IFP-koncernen som ett enda företag.

| (128) | Slutligen är målet att utnyttja FoU-resultaten kärnan IFP:s utvecklingsstrategi, precis som anges i målkontraktet med staten. Dessutom innebär innehavet av dotterbolagens kapital och närvaron av personal i ledande befattningar från IFP i dotterbolagens styrelser att IFP har en rättslig och faktisk kontroll över de berörda dotterbolagen. Slutligen visar de exklusiva avtalen mellan IFP och de berörda dotterbolagen inom deras kärnverksamheter att det finns en ekonomisk integration mellan enheterna. IFP:s och dotterbolagens gemensamma image och närvaro på de berörda marknaderna är ytterligare en indikator. Därför anser kommissionen att det med hänsyn till sin beslutspraxis och EG-domstolens rättspraxis inte går att särskilja de berörda dotterbolagen från deras moderbolag IFP som ekonomiska aktörer på de berörda marknaderna. |
| --- | --- |

(128)

Slutligen är målet att utnyttja FoU-resultaten kärnan IFP:s utvecklingsstrategi, precis som anges i målkontraktet med staten. Dessutom innebär innehavet av dotterbolagens kapital och närvaron av personal i ledande befattningar från IFP i dotterbolagens styrelser att IFP har en rättslig och faktisk kontroll över de berörda dotterbolagen. Slutligen visar de exklusiva avtalen mellan IFP och de berörda dotterbolagen inom deras kärnverksamheter att det finns en ekonomisk integration mellan enheterna. IFP:s och dotterbolagens gemensamma image och närvaro på de berörda marknaderna är ytterligare en indikator. Därför anser kommissionen att det med hänsyn till sin beslutspraxis och EG-domstolens rättspraxis inte går att särskilja de berörda dotterbolagen från deras moderbolag IFP som ekonomiska aktörer på de berörda marknaderna.

| (129) | Med hänsyn till ovanstående anser kommissionen att mottagarna av ett eventuellt statligt stöd är enheterna IFP, Axens, Beicip-Franlab och Prosernat för deras verksamheter på marknaderna för raffineringsteknik och petrokemisk teknik, marknaden för rådgivning och oljeutvinning och utveckling av programvara för oljeutvinning samt marknaden för teknik för gasbehandling och svavelåtervinning. |
| --- | --- |

(129)

Med hänsyn till ovanstående anser kommissionen att mottagarna av ett eventuellt statligt stöd är enheterna IFP, Axens, Beicip-Franlab och Prosernat för deras verksamheter på marknaderna för raffineringsteknik och petrokemisk teknik, marknaden för rådgivning och oljeutvinning och utveckling av programvara för oljeutvinning samt marknaden för teknik för gasbehandling och svavelåtervinning.

7.1.2   Fastställande av den selektiva fördel som finansierats med statliga medel

| (130) | Eftersom det har visats att IFP genom sina dotterbolag Axens, Beicip-Franlab och Prosernat utövar ekonomisk verksamhet kan det offentliga stöd som staten har beviljat IFP inom de tre dotterbolagens verksamhetsområde omfattas av artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(130)

Eftersom det har visats att IFP genom sina dotterbolag Axens, Beicip-Franlab och Prosernat utövar ekonomisk verksamhet kan det offentliga stöd som staten har beviljat IFP inom de tre dotterbolagens verksamhetsområde omfattas av artikel 87.1 i fördraget.

| (131) | Den fråga kommissionen måste besvara innan den avgör om det föreligger någon konkurrensfördel är huruvida den offentliga finansieringen av IFP även gynnar företagets ekonomiska verksamhet på de berörda marknaderna. Därför har kommissionen förtydligat sin tolkning av stödbegreppet när en och samma enhet utövar både ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet i de nya gemenskapsbestämmelserna för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (36) 2006, som avspeglar kommissionens inställning i frågan: ”Om en och samma forskningsorganisation bedriver verksamheter av såväl ekonomisk som icke-ekonomisk art ska, för att undvika korssubventionering av den ekonomiska verksamheten, offentlig finansiering av de icke-ekonomiska verksamheterna inte omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget, under förutsättning att de två typerna av verksamhet och deras kostnader och finansiering klart kan skiljas från varandra. Bevis för att kostnaderna har fördelats korrekt kan utgöras av universitetens eller forskningsorganisationernas årsredovisningar.” (37) |
| --- | --- |

(131)

Den fråga kommissionen måste besvara innan den avgör om det föreligger någon konkurrensfördel är huruvida den offentliga finansieringen av IFP även gynnar företagets ekonomiska verksamhet på de berörda marknaderna. Därför har kommissionen förtydligat sin tolkning av stödbegreppet när en och samma enhet utövar både ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet i de nya gemenskapsbestämmelserna för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (36) 2006, som avspeglar kommissionens inställning i frågan: ”Om en och samma forskningsorganisation bedriver verksamheter av såväl ekonomisk som icke-ekonomisk art ska, för att undvika korssubventionering av den ekonomiska verksamheten, offentlig finansiering av de icke-ekonomiska verksamheterna inte omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget, under förutsättning att de två typerna av verksamhet och deras kostnader och finansiering klart kan skiljas från varandra. Bevis för att kostnaderna har fördelats korrekt kan utgöras av universitetens eller forskningsorganisationernas årsredovisningar.” (37)

| (132) | Kommissionen måste med andra ord avgöra om det förekommer en korssubventionering av den ekonomiska verksamheten genom den statliga finansieringen av IFP:s icke-ekonomiska verksamhet. För att kunna göra detta undersökte kommissionen IFP:s räkenskaper för att identifiera hur stor del av den offentliga subventioneringen som eventuellt går till den kommersiella verksamheten. Eftersom IFP och de berörda dotterbolagen är separata juridiska enheter är deras räkenskaper åtskilda. Kommissionen anser att om det förekommer subventionering av den ekonomiska verksamheten är den ett resultat av nivån på de ersättningar som de berörda dotterbolagen betalar till sitt moderbolag och hur detta avspeglas i IFP:s räkenskaper. |
| --- | --- |

(132)

Kommissionen måste med andra ord avgöra om det förekommer en korssubventionering av den ekonomiska verksamheten genom den statliga finansieringen av IFP:s icke-ekonomiska verksamhet. För att kunna göra detta undersökte kommissionen IFP:s räkenskaper för att identifiera hur stor del av den offentliga subventioneringen som eventuellt går till den kommersiella verksamheten. Eftersom IFP och de berörda dotterbolagen är separata juridiska enheter är deras räkenskaper åtskilda. Kommissionen anser att om det förekommer subventionering av den ekonomiska verksamheten är den ett resultat av nivån på de ersättningar som de berörda dotterbolagen betalar till sitt moderbolag och hur detta avspeglas i IFP:s räkenskaper.

| (133) | För det första noterar kommissionen att IFP:s budget är strukturerad efter verksamhetsområde i sju resultatenheter, vilket gör det möjligt att särskilja FoU-verksamhet, utbildningsverksamhet, spridning av kunskaper och förvaltning av IFP:s portfölj. |
| --- | --- |

(133)

För det första noterar kommissionen att IFP:s budget är strukturerad efter verksamhetsområde i sju resultatenheter, vilket gör det möjligt att särskilja FoU-verksamhet, utbildningsverksamhet, spridning av kunskaper och förvaltning av IFP:s portfölj.

| (134) | I detta sammanhang anser kommissionen att de räkenskaper som är relevanta för undersökningen är dem som gäller resultatenheten Raffinage-Pétrochimie för verksamheter inom området för raffineringsteknik och petrokemisk teknik samt för verksamheter inom området för svavelåtervinningsteknik och även räkenskaperna för resultatenheten Exploration-Production för verksamheter inom rådgivning och oljeutvinning och utveckling av programvara för oljeutvinning samt verksamheter inom området för gasbehandlingsteknik. Kommissionen anser att den offentliga finansieringen av projekt som bedrivs inom ramen för posten Recherche exploratoire (grundforskning) inte är relevant för denna undersökning eftersom dessa projekt gäller grundforskning i enlighet med bilaga I i 1996 års FoU-ramar, medför hög risk och inte riktar sig till ett särskilt dotterbolag. |
| --- | --- |

(134)

I detta sammanhang anser kommissionen att de räkenskaper som är relevanta för undersökningen är dem som gäller resultatenheten Raffinage-Pétrochimie för verksamheter inom området för raffineringsteknik och petrokemisk teknik samt för verksamheter inom området för svavelåtervinningsteknik och även räkenskaperna för resultatenheten Exploration-Production för verksamheter inom rådgivning och oljeutvinning och utveckling av programvara för oljeutvinning samt verksamheter inom området för gasbehandlingsteknik. Kommissionen anser att den offentliga finansieringen av projekt som bedrivs inom ramen för posten Recherche exploratoire (grundforskning) inte är relevant för denna undersökning eftersom dessa projekt gäller grundforskning i enlighet med bilaga I i 1996 års FoU-ramar, medför hög risk och inte riktar sig till ett särskilt dotterbolag.

| (135) | För det andra anser kommissionen att det analytiska bokföringssystem som tillämpas inom IFP gör det möjligt att verkligen fördela intäkter (vid sidan av det statliga budgetanslaget) och kostnader inom varje resultatenhet. I det avseendet konstaterar kommissionen att IFP:s analytiska bokföring bygger på projektbegreppet. Projekten grupperas i resultatenheter. Inom varje resultatenhet delas projekten in efter segment eller typ. Fördelningen av kostnader och intäkter inom varje resultatenhet görs projektvis. För övrigt konstaterar kommissionen att IFP:s budget och årsredovisningar granskas av två externa och oberoende revisorer. |
| --- | --- |

(135)

För det andra anser kommissionen att det analytiska bokföringssystem som tillämpas inom IFP gör det möjligt att verkligen fördela intäkter (vid sidan av det statliga budgetanslaget) och kostnader inom varje resultatenhet. I det avseendet konstaterar kommissionen att IFP:s analytiska bokföring bygger på projektbegreppet. Projekten grupperas i resultatenheter. Inom varje resultatenhet delas projekten in efter segment eller typ. Fördelningen av kostnader och intäkter inom varje resultatenhet görs projektvis. För övrigt konstaterar kommissionen att IFP:s budget och årsredovisningar granskas av två externa och oberoende revisorer.

| (136) | För det tredje noterar kommissionen att resultatenheterna förfogar över egna medel och att det statliga budgetanslaget analytiskt sett inte går till resultatenheterna. Eventuellt kan detta leda till ett räkenskapsunderskott mellan de intäkter och kostnader som bokförs för dem. De egna medlen består av ersättningar för tjänster, licensavgifter och utdelningar från dotterbolagen. |
| --- | --- |

(136)

För det tredje noterar kommissionen att resultatenheterna förfogar över egna medel och att det statliga budgetanslaget analytiskt sett inte går till resultatenheterna. Eventuellt kan detta leda till ett räkenskapsunderskott mellan de intäkter och kostnader som bokförs för dem. De egna medlen består av ersättningar för tjänster, licensavgifter och utdelningar från dotterbolagen.

| (137) | För det fjärde konstaterar kommissionen att IFP:s totala kostnader för ett visst projekt beaktas och inte enbart omfattar de direkta projektkostnaderna (inköp av materiel och insatsmaterial som inte utgör fasta tillgångar, externa tjänster, flyttningar, försäkring, dokumentation, underhåll och särskilda lokaler för projekten) utan även de indirekta kostnaderna (löner och sociala avgifter för de anställda, avskrivningar på materiella och immateriella tillgångar, allmänna omkostnader). De indirekta kostnaderna påförs projektet i förhållande till antal persontimmar enligt en timtaxa som beräknas per personalkategori (ingenjör, tekniker osv.). Kommissionen anser att denna fördelningsmetod är ändamålsenlig ur bokföringssynpunkt för de aktuella verksamheterna. |
| --- | --- |

(137)

För det fjärde konstaterar kommissionen att IFP:s totala kostnader för ett visst projekt beaktas och inte enbart omfattar de direkta projektkostnaderna (inköp av materiel och insatsmaterial som inte utgör fasta tillgångar, externa tjänster, flyttningar, försäkring, dokumentation, underhåll och särskilda lokaler för projekten) utan även de indirekta kostnaderna (löner och sociala avgifter för de anställda, avskrivningar på materiella och immateriella tillgångar, allmänna omkostnader). De indirekta kostnaderna påförs projektet i förhållande till antal persontimmar enligt en timtaxa som beräknas per personalkategori (ingenjör, tekniker osv.). Kommissionen anser att denna fördelningsmetod är ändamålsenlig ur bokföringssynpunkt för de aktuella verksamheterna.

| (138) | För det femte konstaterar kommissionen att kostnader för horisontella projekt inom resultatenheterna för segmenten Equipements du métier och Activités Support också återförs till varje projekt antingen direkt eller i förhållande till de totala kostnaderna för det segment som projektet tillhör (kompetensuppbyggnad eller industriell forskning). |
| --- | --- |

(138)

För det femte konstaterar kommissionen att kostnader för horisontella projekt inom resultatenheterna för segmenten Equipements du métier och Activités Support också återförs till varje projekt antingen direkt eller i förhållande till de totala kostnaderna för det segment som projektet tillhör (kompetensuppbyggnad eller industriell forskning).

| (139) | Slutligen konstaterar kommissionen att de ytterligare tjänster som anges i skäl 125 omfattas av avtal mellan IFP och de berörda dotterbolagen. De fullständiga kostnaderna för dessa tjänster faktureras av IFP och förs upp på de berörda resultatenheterna. |
| --- | --- |

(139)

Slutligen konstaterar kommissionen att de ytterligare tjänster som anges i skäl 125 omfattas av avtal mellan IFP och de berörda dotterbolagen. De fullständiga kostnaderna för dessa tjänster faktureras av IFP och förs upp på de berörda resultatenheterna.

| (140) | Därmed kan kommissionen dra slutsatsen att kostnaderna för resultatenheterna Raffinage-Pétrochimie samt Exploration-Production faktiskt avspeglar samtliga kostnader för IPF:s verksamhet inom de berörda marknaderna. |
| --- | --- |

(140)

Därmed kan kommissionen dra slutsatsen att kostnaderna för resultatenheterna Raffinage-Pétrochimie samt Exploration-Production faktiskt avspeglar samtliga kostnader för IPF:s verksamhet inom de berörda marknaderna.

| (141) | Kommissionen noterar emellertid att det inte råder någon direkt överensstämmelse mellan resultatenheterna Raffinage-Pétrochimie och Exploration-Production å ena sidan och de berörda dotterbolagens verksamhetsområden å den andra. För att använda terminologin i forskningsavtalen omfattar resultatenheterna med andra ord verksamhetsområden som är exklusiva för dotterbolagen, men även områden som inte är det. |
| --- | --- |

(141)

Kommissionen noterar emellertid att det inte råder någon direkt överensstämmelse mellan resultatenheterna Raffinage-Pétrochimie och Exploration-Production å ena sidan och de berörda dotterbolagens verksamhetsområden å den andra. För att använda terminologin i forskningsavtalen omfattar resultatenheterna med andra ord verksamhetsområden som är exklusiva för dotterbolagen, men även områden som inte är det.

| (142) | Resultatenheten Raffinage-Pétrochimie omfattar dels IFP:s FoU-verksamhet på området för svavelåtervinningsteknik, vars resultat utnyttjas av dotterbolaget Prosernat, området för raffineringsteknik och petrokemi, GTL (gas to liquid), mineraloljor för diesel, vars resultat utnyttjas av dotterbolaget Axens, samt inom området för CTL (coal to liquid), biomassa (utom mineraloljor för diesel) och vätgasproduktion, vars resultat utnyttjas i samarbete med andra industriella partner. |
| --- | --- |

(142)

Resultatenheten Raffinage-Pétrochimie omfattar dels IFP:s FoU-verksamhet på området för svavelåtervinningsteknik, vars resultat utnyttjas av dotterbolaget Prosernat, området för raffineringsteknik och petrokemi, GTL (gas to liquid), mineraloljor för diesel, vars resultat utnyttjas av dotterbolaget Axens, samt inom området för CTL (coal to liquid), biomassa (utom mineraloljor för diesel) och vätgasproduktion, vars resultat utnyttjas i samarbete med andra industriella partner.

| (143) | Resultatenheten Exploration-Production IFP:s FoU-verksamhet på området för rådgivning och oljeutvinning och utveckling av programvara för oljeutvinning, vars resultat utnyttjas av dotterbolaget Beicip-Franlab, området för gasbehandlingsteknik, vars resultat utnyttjas av dotterbolaget Prosernat, men även området för koldioxidåtervinning och vätgastransport, vars resultat utnyttjas i samarbete med andra industriella partner. |
| --- | --- |

(143)

Resultatenheten Exploration-Production IFP:s FoU-verksamhet på området för rådgivning och oljeutvinning och utveckling av programvara för oljeutvinning, vars resultat utnyttjas av dotterbolaget Beicip-Franlab, området för gasbehandlingsteknik, vars resultat utnyttjas av dotterbolaget Prosernat, men även området för koldioxidåtervinning och vätgastransport, vars resultat utnyttjas i samarbete med andra industriella partner.

| (144) | Dessutom tar kommissionen hänsyn till att flera projekt som har bedrivits inom resultatenheterna Raffinage-Pétrochimie och Exploration-Production i fråga om segmentet Acquisition de compétences (kompetensuppbyggnad) utgör grundforskning i den mening som avses i bilaga I i 1996 års FoU-ramar och att resultatet av de projekten i stor utsträckning sprids till gemenskapsföretag utan diskriminering. Syftet med dessa projekt är att få fram nya idéer genom kreativ forskning som ligger mycket långt från det konkurrensutsatta stadiet och även att utveckla kompetens. Frankrike har överlämnat en förteckning till kommissionen över de projekt som har bedrivits inom dessa segment tillsammans med beskrivningar av dem. För övrigt konstaterar kommissionen att IFP sprider resultatet av detta arbete genom en rad olika verktyg, t.ex. genom sin egen vetenskapliga tidskrift Oil & Gas Science and Technology, som är tillgänglig på nätet kostnadsfritt, och genom att delta i kongresser, publicera arbeten, delta i partnerskap med andra forskningscenter och genom forskarutbildningar. |
| --- | --- |

(144)

Dessutom tar kommissionen hänsyn till att flera projekt som har bedrivits inom resultatenheterna Raffinage-Pétrochimie och Exploration-Production i fråga om segmentet Acquisition de compétences (kompetensuppbyggnad) utgör grundforskning i den mening som avses i bilaga I i 1996 års FoU-ramar och att resultatet av de projekten i stor utsträckning sprids till gemenskapsföretag utan diskriminering. Syftet med dessa projekt är att få fram nya idéer genom kreativ forskning som ligger mycket långt från det konkurrensutsatta stadiet och även att utveckla kompetens. Frankrike har överlämnat en förteckning till kommissionen över de projekt som har bedrivits inom dessa segment tillsammans med beskrivningar av dem. För övrigt konstaterar kommissionen att IFP sprider resultatet av detta arbete genom en rad olika verktyg, t.ex. genom sin egen vetenskapliga tidskrift Oil & Gas Science and Technology, som är tillgänglig på nätet kostnadsfritt, och genom att delta i kongresser, publicera arbeten, delta i partnerskap med andra forskningscenter och genom forskarutbildningar.

| (145) | Med hänsyn till det som framförs i skäl 133–139 anser kommissionen att IFP:s analytiska bokföringssystem gör det möjligt att spåra samtliga kostnader och intäkter i samband med dess ekonomiska verksamheter. Kommissionen påpekar dock att det i den faktiska strukturen i IFP:s räkenskaper måste göras en noggrann analys, projekt för projekt, av resultatenheternas räkenskaper för att särskilja ekonomisk verksamhet från icke-ekonomisk verksamhet. Därför anser kommissionen att IFP i framtiden bör organisera och offentliggöra sina redovisningar på ett sätt som gör det möjligt att tydligare skilja de ekonomiska verksamheterna från de icke-ekonomiska, t.ex. genom att samla de ekonomiska verksamheterna inom en och samma resultatenhet i enlighet med principerna i direktiv 2006/111/EG. |
| --- | --- |

(145)

Med hänsyn till det som framförs i skäl 133–139 anser kommissionen att IFP:s analytiska bokföringssystem gör det möjligt att spåra samtliga kostnader och intäkter i samband med dess ekonomiska verksamheter. Kommissionen påpekar dock att det i den faktiska strukturen i IFP:s räkenskaper måste göras en noggrann analys, projekt för projekt, av resultatenheternas räkenskaper för att särskilja ekonomisk verksamhet från icke-ekonomisk verksamhet. Därför anser kommissionen att IFP i framtiden bör organisera och offentliggöra sina redovisningar på ett sätt som gör det möjligt att tydligare skilja de ekonomiska verksamheterna från de icke-ekonomiska, t.ex. genom att samla de ekonomiska verksamheterna inom en och samma resultatenhet i enlighet med principerna i direktiv 2006/111/EG.

| (146) | Efter granskningen av räkenskaperna för IFP:s resultatavdelningar kan kommissionen fastställa storleken av IFP:s kostnader för FoU-projekt och egna medel inom dotterbolagen Axens och Prosernats exklusiva verksamhetsområden, dvs. raffineringsteknik och petrokemisk teknik, GTL och mineraloljor för diesel, samt teknik för gasbehandling och svavelåtervinning:
  Tabell 1









  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Kostnader | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Egna medel | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Bokfört underskott | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |

(146)

Efter granskningen av räkenskaperna för IFP:s resultatavdelningar kan kommissionen fastställa storleken av IFP:s kostnader för FoU-projekt och egna medel inom dotterbolagen Axens och Prosernats exklusiva verksamhetsområden, dvs. raffineringsteknik och petrokemisk teknik, GTL och mineraloljor för diesel, samt teknik för gasbehandling och svavelåtervinning:

Tabell 1

(EUR)

2003

2004

2005

2006

Kostnader

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Egna medel

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Bokfört underskott

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

| (147) | Dessa uppgifter visar att det finns ett bokfört underskott, vilket innebär att IFP:s kommersiella verksamhet inom områdena för raffineringsteknik och petrokemisk teknik, GTL och mineraloljor för diesel samt teknik för gasbehandling och svavelåtervinning inte finansieras fullt ut genom egna medel utan alltså drar fördel av den statliga finansieringen av IFP. Detta utgör en selektiv fördel som finansieras med statliga medel. |
| --- | --- |

(147)

Dessa uppgifter visar att det finns ett bokfört underskott, vilket innebär att IFP:s kommersiella verksamhet inom områdena för raffineringsteknik och petrokemisk teknik, GTL och mineraloljor för diesel samt teknik för gasbehandling och svavelåtervinning inte finansieras fullt ut genom egna medel utan alltså drar fördel av den statliga finansieringen av IFP. Detta utgör en selektiv fördel som finansieras med statliga medel.

| (148) | Det samlade underskottet under 2003–2006 uppgår för de båda berörda marknaderna till [mindre än 50 miljoner euro] (15). Detta belopp är emellertid betydligt mindre än vad UOP hävdat. |
| --- | --- |

(148)

Det samlade underskottet under 2003–2006 uppgår för de båda berörda marknaderna till [mindre än 50 miljoner euro] (15). Detta belopp är emellertid betydligt mindre än vad UOP hävdat.

| (149) | IFP:s verksamhet på området för rådgivning och oljeutvinning och utveckling av programvara för oljeutvinning förtjänar ett särskilt omnämnande. Kommissionen konstaterar att det i utvecklingsavtalet mellan IFP och dotterbolaget Beicip-Franlab, ändrat genom tillägget som undertecknades den 16 december 2005 och som tillämpas från och med den 1 januari 2005, fastställs att Beicip-Franlab ska ersätta IFP för samtliga kostnader, uppräknade med lagstadgad ränta, för IFP:s arbete inom Beicip-Franlabs verksamhetsområde, däribland forskning om algoritmer, modeller och metoder. Dessutom har kommissionen kontrollerat Beicip-Franlabs ersättningar till IFP 2003 och 2004 och konstaterar att dessa i stort sett täcker kostnaderna för det arbete som IFP har utfört på dotterbolagets exklusiva område. |
| --- | --- |

(149)

IFP:s verksamhet på området för rådgivning och oljeutvinning och utveckling av programvara för oljeutvinning förtjänar ett särskilt omnämnande. Kommissionen konstaterar att det i utvecklingsavtalet mellan IFP och dotterbolaget Beicip-Franlab, ändrat genom tillägget som undertecknades den 16 december 2005 och som tillämpas från och med den 1 januari 2005, fastställs att Beicip-Franlab ska ersätta IFP för samtliga kostnader, uppräknade med lagstadgad ränta, för IFP:s arbete inom Beicip-Franlabs verksamhetsområde, däribland forskning om algoritmer, modeller och metoder. Dessutom har kommissionen kontrollerat Beicip-Franlabs ersättningar till IFP 2003 och 2004 och konstaterar att dessa i stort sett täcker kostnaderna för det arbete som IFP har utfört på dotterbolagets exklusiva område.

| (150) | Kommissionen kan därför dra slutsatsen att IFP:s och Beicip-Franlabs verksamhet i sin helhet finansieras med intäkterna från marknaden för rådgivning och oljeutvinning och utveckling av programvara för oljeutvinning. IFP och Beicip-Franlab har alltså ingen konkurrensfördel på den marknaden. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen kan därför dra slutsatsen att IFP:s och Beicip-Franlabs verksamhet i sin helhet finansieras med intäkterna från marknaden för rådgivning och oljeutvinning och utveckling av programvara för oljeutvinning. IFP och Beicip-Franlab har alltså ingen konkurrensfördel på den marknaden.

7.1.3   Slutsatser om förekomsten av stöd

| (151) | Sammanfattningsvis avlägsnar sig vissa av IFP:s verksamheter från området för dess icke-ekonomiska verksamhet eftersom de utnyttjas kommersiellt av dotterbolagen. Kommissionen har därför dragit slutsatsen att de berörda dotterbolagen inte kan betraktas som självständiga aktörer i förhållande till moderbolaget, eftersom deras verksamheter är integrerade i IFP:s utvecklingsstrategi, IFP inte bara utövar rättslig utan även faktisk kontroll, de exklusiva avtalen pekar på en stark ekonomisk integrering och IFP och de berörda dotterbolagen har en gemensam image hos aktörerna i de berörda sektorerna. |
| --- | --- |

(151)

Sammanfattningsvis avlägsnar sig vissa av IFP:s verksamheter från området för dess icke-ekonomiska verksamhet eftersom de utnyttjas kommersiellt av dotterbolagen. Kommissionen har därför dragit slutsatsen att de berörda dotterbolagen inte kan betraktas som självständiga aktörer i förhållande till moderbolaget, eftersom deras verksamheter är integrerade i IFP:s utvecklingsstrategi, IFP inte bara utövar rättslig utan även faktisk kontroll, de exklusiva avtalen pekar på en stark ekonomisk integrering och IFP och de berörda dotterbolagen har en gemensam image hos aktörerna i de berörda sektorerna.

| (152) | För övrigt har IFP i sin kommersiella verksamhet – med undantag av dotterbolaget Beicip-Franlabs verksamhetsområde – delvis tillgång till offentlig finansiering, vilket är en selektiv fördel eftersom den endast ges till ett enda företag. Dessutom kommer denna finansiering från staten. |
| --- | --- |

(152)

För övrigt har IFP i sin kommersiella verksamhet – med undantag av dotterbolaget Beicip-Franlabs verksamhetsområde – delvis tillgång till offentlig finansiering, vilket är en selektiv fördel eftersom den endast ges till ett enda företag. Dessutom kommer denna finansiering från staten.

| (153) | Kommissionen anser att även övriga kriterier för statligt stöd uppfylls för Axens och Prosernats verksamhetsområden. |
| --- | --- |

(153)

Kommissionen anser att även övriga kriterier för statligt stöd uppfylls för Axens och Prosernats verksamhetsområden.

| (154) | Alla bidrag till Axens och Prosernats verksamhetsområden stärker IFP:s och dotterbolagens konkurrenskraft och kan innebära en snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(154)

Alla bidrag till Axens och Prosernats verksamhetsområden stärker IFP:s och dotterbolagens konkurrenskraft och kan innebära en snedvridning av konkurrensen.

| (155) | När det gäller IFP och Axens har kommissionen tagit del av uppgifterna från Frankrike, som även upprepas av Axens i deras synpunkter, som går ut på att bevisa att dotterbolaget Axens har betydligt högre kostnader för kompletterande kostnader som finansieras av Axens egna medel än andra företag inom sektorn. Även om så är fallet anser kommissionen att det höga beloppet inte visar att det inte finns någon fördel, eftersom det av IFP:s bokföring tydligt framgår att det finns ett underskott mellan kostnader och intäkter på Axens verksamhetsområde. |
| --- | --- |

(155)

När det gäller IFP och Axens har kommissionen tagit del av uppgifterna från Frankrike, som även upprepas av Axens i deras synpunkter, som går ut på att bevisa att dotterbolaget Axens har betydligt högre kostnader för kompletterande kostnader som finansieras av Axens egna medel än andra företag inom sektorn. Även om så är fallet anser kommissionen att det höga beloppet inte visar att det inte finns någon fördel, eftersom det av IFP:s bokföring tydligt framgår att det finns ett underskott mellan kostnader och intäkter på Axens verksamhetsområde.

| (156) | När det gäller IFP:s och Prosernats verksamhetsområde har kommissionen tagit del av Frankrikes synpunkter om att samarbetet inom flertalet projekt inom området för prospektering och utvinning av olja är öppet utan diskriminering för många industriella partner. Det går dock inte att bortse ifrån att vissa projekt omfattas av exklusiva avtal mellan IFP och Prosernat och att samarbetet med andra industriella partner är strängt reglerade och begränsade i det sammanhanget. Därav följer att Prosernat har en selektiv fördel som är finansierad av statliga medel. |
| --- | --- |

(156)

När det gäller IFP:s och Prosernats verksamhetsområde har kommissionen tagit del av Frankrikes synpunkter om att samarbetet inom flertalet projekt inom området för prospektering och utvinning av olja är öppet utan diskriminering för många industriella partner. Det går dock inte att bortse ifrån att vissa projekt omfattas av exklusiva avtal mellan IFP och Prosernat och att samarbetet med andra industriella partner är strängt reglerade och begränsade i det sammanhanget. Därav följer att Prosernat har en selektiv fördel som är finansierad av statliga medel.

| (157) | Dessutom kan denna snedvridning av konkurrensen påverka handeln inom gemenskapen eftersom de berörda dotterbolagens verksamhetsområden ligger inom sektorer som utgör konkurrensutsatta globala marknader. Marknaden för raffineringsteknik och petrokemisk teknik är en global marknad som har varit öppen för konkurrens sedan 1950-talet. IFP:s och Axens största konkurrenter på marknaden är företagen UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe och ConocoPhillips. På marknaden för gasbehandlings- och svavelåtervinningsteknik konkurrerar IFP och Prosernat med leverantörer av utrustning för gasbehandling, som företagen KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE och GPS, med utfärdare av licenser för teknik för att avlägsna koldioxid och svavel ur gas, som UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos och Huntsman samt med företag som är specialiserade på svavel, som Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI och CBI & TPA. |
| --- | --- |

(157)

Dessutom kan denna snedvridning av konkurrensen påverka handeln inom gemenskapen eftersom de berörda dotterbolagens verksamhetsområden ligger inom sektorer som utgör konkurrensutsatta globala marknader. Marknaden för raffineringsteknik och petrokemisk teknik är en global marknad som har varit öppen för konkurrens sedan 1950-talet. IFP:s och Axens största konkurrenter på marknaden är företagen UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe och ConocoPhillips. På marknaden för gasbehandlings- och svavelåtervinningsteknik konkurrerar IFP och Prosernat med leverantörer av utrustning för gasbehandling, som företagen KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE och GPS, med utfärdare av licenser för teknik för att avlägsna koldioxid och svavel ur gas, som UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos och Huntsman samt med företag som är specialiserade på svavel, som Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI och CBI & TPA.

| (158) | Därför avvisar kommissionen Frankrikes argument om att samtliga villkor för att betrakta det offentliga bidraget till IFP:s och dess dotterbolag Axens och Prosernats verksamheter som statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

(158)

Därför avvisar kommissionen Frankrikes argument om att samtliga villkor för att betrakta det offentliga bidraget till IFP:s och dess dotterbolag Axens och Prosernats verksamheter som statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget inte är uppfyllda.

| (159) | Slutligen förtydligar kommissionen att frågan om förekomsten av ytterligare statligt stöd enligt 87.1 i fördraget till följd av den nya stadgan för offentliga institutioner av industriellt och kommersiellt slag och den eventuella obegränsade statliga garantin för IFP som denna stadga innebär (38) är föremål för en särskild undersökning av kommissionen inom ramen för ett annat förfarande (NN 11/2008). Denna separata undersökning har framför allt möjliggjorts av att denna nya stadga inrättades för ganska kort tid sedan, jämfört med de åtgärder som undersöks i det här beslutet. |
| --- | --- |

(159)

Slutligen förtydligar kommissionen att frågan om förekomsten av ytterligare statligt stöd enligt 87.1 i fördraget till följd av den nya stadgan för offentliga institutioner av industriellt och kommersiellt slag och den eventuella obegränsade statliga garantin för IFP som denna stadga innebär (38) är föremål för en särskild undersökning av kommissionen inom ramen för ett annat förfarande (NN 11/2008). Denna separata undersökning har framför allt möjliggjorts av att denna nya stadga inrättades för ganska kort tid sedan, jämfört med de åtgärder som undersöks i det här beslutet.

7.2   Stödets laglighet

| (160) | Kommissionen har visat att IFP och dess dotterbolag Axens och Prosernat har en selektiv fördel finansierad med statliga medel Denna fördel är en följd av att kostnaderna för FoU-verksamheten inom Axens och Prosernats verksamhetsområden inte täcks av egna medel. Att IFP:s kostnader inte täcks på Axens och Prosernats områden är en följd av överföringsmekanismer inom koncernen, som införs genom de exklusiva avtalen mellan IFP och Axens samt mellan IFP och Prosernat. Kommissionen anser därför att förekomsten av stöd är en följd av kombinationen av att det finns kommersiella dotterbolag och att det har ingåtts exklusiva avtal mellan dessa dotterbolag och moderbolaget, eftersom dessa avtal inte garanterar fullständig täckning av det arbete som IFP utför för Axens och Prosernats räkning. Avtalen mellan IFP och Axens trädde i kraft den 1 januari 2001 och avtalen mellan IFP och Prosernat trädde i kraft den 1 januari 2002. |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen har visat att IFP och dess dotterbolag Axens och Prosernat har en selektiv fördel finansierad med statliga medel Denna fördel är en följd av att kostnaderna för FoU-verksamheten inom Axens och Prosernats verksamhetsområden inte täcks av egna medel. Att IFP:s kostnader inte täcks på Axens och Prosernats områden är en följd av överföringsmekanismer inom koncernen, som införs genom de exklusiva avtalen mellan IFP och Axens samt mellan IFP och Prosernat. Kommissionen anser därför att förekomsten av stöd är en följd av kombinationen av att det finns kommersiella dotterbolag och att det har ingåtts exklusiva avtal mellan dessa dotterbolag och moderbolaget, eftersom dessa avtal inte garanterar fullständig täckning av det arbete som IFP utför för Axens och Prosernats räkning. Avtalen mellan IFP och Axens trädde i kraft den 1 januari 2001 och avtalen mellan IFP och Prosernat trädde i kraft den 1 januari 2002.

| (161) | Kommissionen noterar Frankrikes synpunkter, som sammanfattas i avsnitt 4.1. Framför allt förstår kommissionen att Frankrike anser sig ha anmält det väsentliga i de strukturella och avtalsmässiga förändringarna till kommissionen 2001. Icke desto mindre anser kommissionen att utvecklingen i IFP:s kommersiella verksamhet sedan 2001 genom dotterbolagen är av sådan omfattning att den i hög grad påverkar alla föregående ekonomiska och rättsliga analyser. Därför vidhåller kommissionen sin bedömning om stödets olaglighet i punkt 3.2 i beslutet om att inleda ett förfarande och att stödet i fråga måste betraktas som olagligt från och med den dag då kommissionens beslut från 1998 upphörde att gälla, det vill säga från och med den 1 januari 2003. |
| --- | --- |

(161)

Kommissionen noterar Frankrikes synpunkter, som sammanfattas i avsnitt 4.1. Framför allt förstår kommissionen att Frankrike anser sig ha anmält det väsentliga i de strukturella och avtalsmässiga förändringarna till kommissionen 2001. Icke desto mindre anser kommissionen att utvecklingen i IFP:s kommersiella verksamhet sedan 2001 genom dotterbolagen är av sådan omfattning att den i hög grad påverkar alla föregående ekonomiska och rättsliga analyser. Därför vidhåller kommissionen sin bedömning om stödets olaglighet i punkt 3.2 i beslutet om att inleda ett förfarande och att stödet i fråga måste betraktas som olagligt från och med den dag då kommissionens beslut från 1998 upphörde att gälla, det vill säga från och med den 1 januari 2003.

| (162) | Kommissionen noterar Frankrikes och Axens synpunkter om mottagarnas berättigade förväntningar. Eftersom kommissionen med hänsyn till de följande uppgifterna anser att det stöd som har beviljats IFP och dess dotterbolag är förenligt med den gemensamma marknaden behöver kommissionen inte uttala sig i den här frågan. |
| --- | --- |

(162)

Kommissionen noterar Frankrikes och Axens synpunkter om mottagarnas berättigade förväntningar. Eftersom kommissionen med hänsyn till de följande uppgifterna anser att det stöd som har beviljats IFP och dess dotterbolag är förenligt med den gemensamma marknaden behöver kommissionen inte uttala sig i den här frågan.

7.3   Krav på föreläggande om att avbryta åtgärden

| (163) | Kommissionen har inte godtagit UOP:s krav på ett beslut om att förelägga Frankrike att avbryta utbetalningarna av allt olagligt stöd. Dels är det offentliga stödet till IFP den främsta finansieringskällan för andra verksamheter än den ekonomiska verksamhet som IFP och dotterbolagen Axens och Prosernat bedriver, till exempel utbildning, grundläggande forskning och FoU-samarbete och även till spridning av FoU-resultat, som kommissionen anser i princip är icke-ekonomisk verksamhet och som motsvarar mer än 90 procent av det offentliga stödet till IFP. Dels anser kommissionen att ett sådant beslut inte skulle vara relevant eftersom det var rimligt att anta att åtminstone en del av stödet är förenligt med bestämmelserna. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen har inte godtagit UOP:s krav på ett beslut om att förelägga Frankrike att avbryta utbetalningarna av allt olagligt stöd. Dels är det offentliga stödet till IFP den främsta finansieringskällan för andra verksamheter än den ekonomiska verksamhet som IFP och dotterbolagen Axens och Prosernat bedriver, till exempel utbildning, grundläggande forskning och FoU-samarbete och även till spridning av FoU-resultat, som kommissionen anser i princip är icke-ekonomisk verksamhet och som motsvarar mer än 90 procent av det offentliga stödet till IFP. Dels anser kommissionen att ett sådant beslut inte skulle vara relevant eftersom det var rimligt att anta att åtminstone en del av stödet är förenligt med bestämmelserna.

7.4   Grund för granskningen av stödets förenlighet

| (164) | Innan det går att granska de forskningsfaser som avses i 1996 års FoU-ramar måste kommissionen avgöra om den verksamhet som IFP bedriver och som är föremål för statligt stöd verkligen är forskning och utveckling. För att göra detta utgår kommissionen från Frascatimanualen (39) som innehåller definitioner av FoU och klassificeringar av de grundläggande verksamheterna. |
| --- | --- |

(164)

Innan det går att granska de forskningsfaser som avses i 1996 års FoU-ramar måste kommissionen avgöra om den verksamhet som IFP bedriver och som är föremål för statligt stöd verkligen är forskning och utveckling. För att göra detta utgår kommissionen från Frascatimanualen (39) som innehåller definitioner av FoU och klassificeringar av de grundläggande verksamheterna.

| (165) | Manualen innehåller kriterier för att skilja FoU från vetenskaplig, teknisk och industriell verksamhet i anslutning till denna. Det grundläggande kriteriet för FoU är enligt manualen att det finns ett betydande nytt inslag och att en vetenskaplig och/eller teknisk fråga besvaras. |
| --- | --- |

(165)

Manualen innehåller kriterier för att skilja FoU från vetenskaplig, teknisk och industriell verksamhet i anslutning till denna. Det grundläggande kriteriet för FoU är enligt manualen att det finns ett betydande nytt inslag och att en vetenskaplig och/eller teknisk fråga besvaras.

| (166) | Dessutom finns kompletterande kriterier, särskilt i fråga om projektmål, okända egenskaper hos fenomen, strukturer eller relationer som projekten gäller, det nya i tillämpningen av befintlig kunskap och eller teknik, stark sannolikhet att projekten leder till ny förståelse (mer omfattande eller djupgående) av fenomen, relationer eller behandlingsprinciper som kan vara av intresse för mer än en organisation, patenterbara resultat, typ av personal som arbetar med projekten, vilka metoder som används, den övergripande karaktären hos slutsatser och resultat av ett projekt och, i förekommande fall, huruvida projektet vanligtvis klassificeras bland andra verksamhetskategorier. |
| --- | --- |

(166)

Dessutom finns kompletterande kriterier, särskilt i fråga om projektmål, okända egenskaper hos fenomen, strukturer eller relationer som projekten gäller, det nya i tillämpningen av befintlig kunskap och eller teknik, stark sannolikhet att projekten leder till ny förståelse (mer omfattande eller djupgående) av fenomen, relationer eller behandlingsprinciper som kan vara av intresse för mer än en organisation, patenterbara resultat, typ av personal som arbetar med projekten, vilka metoder som används, den övergripande karaktären hos slutsatser och resultat av ett projekt och, i förekommande fall, huruvida projektet vanligtvis klassificeras bland andra verksamhetskategorier.

| (167) | Slutligen anges i Frascatimanualen att ”om huvudmålsättningen med arbetet är att bidra med nya tekniska förbättringar till en produkt eller en process omfattas arbetet av definitionen av FoU. Om produkten eller processen eller metoden till stor del är ’fast’ och om huvudmålet är att skapa avsättningsmöjligheter, utarbeta förproduktionsplaner eller kontrollera att ett produktions- eller kontrollsystem fungerar, är detta inte FoU.„ |
| --- | --- |

(167)

Slutligen anges i Frascatimanualen att ”om huvudmålsättningen med arbetet är att bidra med nya tekniska förbättringar till en produkt eller en process omfattas arbetet av definitionen av FoU. Om produkten eller processen eller metoden till stor del är ’fast’ och om huvudmålet är att skapa avsättningsmöjligheter, utarbeta förproduktionsplaner eller kontrollera att ett produktions- eller kontrollsystem fungerar, är detta inte FoU.„

| (168) | Kommissionen noterar att den verksamhet som IFP bedriver i samarbete med Axens handlar om att utveckla nya processer och produkter (katalysatorer, adsorbenter) för att framställa drivmedel, bränslen och petrokemiska produkter till lägre kostnad och på ett miljövänligt sätt ur alla tillgängliga kolkällor. Den verksamhet som IFP bedriver i samarbete med Prosernat handlar om att utveckla nya processer och ny utrustning för naturgasbehandling och svavelåtervinning. |
| --- | --- |

(168)

Kommissionen noterar att den verksamhet som IFP bedriver i samarbete med Axens handlar om att utveckla nya processer och produkter (katalysatorer, adsorbenter) för att framställa drivmedel, bränslen och petrokemiska produkter till lägre kostnad och på ett miljövänligt sätt ur alla tillgängliga kolkällor. Den verksamhet som IFP bedriver i samarbete med Prosernat handlar om att utveckla nya processer och ny utrustning för naturgasbehandling och svavelåtervinning.

| (169) | I detta sammanhang ligger det nya i projekten i deras sammansättning, relationer till och/eller egenskaper för de processer eller produkter som de är inriktade mot. För varje projekt fastställs spärrpunkter. Som exempel har IFP drivit ett projekt för att utveckla en ny produktionsprocess för högoktaniga paraffinbaser utifrån mycket högre halter än vad som behandlas i dagsläget, för att kunna lösa problemet med att minska aromathalten i bensinreserven. |
| --- | --- |

(169)

I detta sammanhang ligger det nya i projekten i deras sammansättning, relationer till och/eller egenskaper för de processer eller produkter som de är inriktade mot. För varje projekt fastställs spärrpunkter. Som exempel har IFP drivit ett projekt för att utveckla en ny produktionsprocess för högoktaniga paraffinbaser utifrån mycket högre halter än vad som behandlas i dagsläget, för att kunna lösa problemet med att minska aromathalten i bensinreserven.

| (170) | Dessutom beaktar kommissionen att det arbete som får offentligt stöd utförs innan processer och produkter har godkänts. För övrigt konstaterar kommissionen att resultaten av de projekt som bedrivs har stor räckvidd och är patentskyddade, att personalen som arbetar med dessa projekt framför allt är forskare och tekniker och att metoderna bygger på experiment, tolkning och modellbygge. Slutligen konstaterar kommissionen att verksamhet av samma slag som bedrivs av andra aktörer inom sektorn vanligtvis klassificeras som forskningsverksamhet (40). |
| --- | --- |

(170)

Dessutom beaktar kommissionen att det arbete som får offentligt stöd utförs innan processer och produkter har godkänts. För övrigt konstaterar kommissionen att resultaten av de projekt som bedrivs har stor räckvidd och är patentskyddade, att personalen som arbetar med dessa projekt framför allt är forskare och tekniker och att metoderna bygger på experiment, tolkning och modellbygge. Slutligen konstaterar kommissionen att verksamhet av samma slag som bedrivs av andra aktörer inom sektorn vanligtvis klassificeras som forskningsverksamhet (40).

| (171) | Kommissionen kan därför inte godta den klagandes påstående att de verksamheter som omfattas av detta förfarande inte kan betraktas som FoU. Tvärtom anser kommissionen att den verksamhet som bedrivs av IFP i samarbete med dotterbolagen verkligen omfattas av FoU-området. |
| --- | --- |

(171)

Kommissionen kan därför inte godta den klagandes påstående att de verksamheter som omfattas av detta förfarande inte kan betraktas som FoU. Tvärtom anser kommissionen att den verksamhet som bedrivs av IFP i samarbete med dotterbolagen verkligen omfattas av FoU-området.

| (172) | Eftersom det är fråga om statligt stöd till FoU ska bestämmelserna om statligt stöd till forskning och utveckling tillämpas vid bedömningen av stödets förenlighet. I den mån som det stöd som uppstår på grund av att det finns kommersiella dotterbolag som IFP har ingått exklusiva avtal med mellan den 1 januari 2001 och den 1 januari 2003 ska betraktas som olagligt från och med den 1 januari 2003 ska undersökningen av förenligheten utföras på grundval av bestämmelserna i 1996 års FoU-ramar. |
| --- | --- |

(172)

Eftersom det är fråga om statligt stöd till FoU ska bestämmelserna om statligt stöd till forskning och utveckling tillämpas vid bedömningen av stödets förenlighet. I den mån som det stöd som uppstår på grund av att det finns kommersiella dotterbolag som IFP har ingått exklusiva avtal med mellan den 1 januari 2001 och den 1 januari 2003 ska betraktas som olagligt från och med den 1 januari 2003 ska undersökningen av förenligheten utföras på grundval av bestämmelserna i 1996 års FoU-ramar.

7.5   Stödets förenlighet

7.5.1   Forskningsfaser

| (173) | I bilaga I till 1996 års FoU-ramar definieras industriell forskning och utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet:






  a) | Med industriell forskning avses planerad forskning och kritisk analys, som ”syftar till att utveckla ny kunskap, för att sådan kunskap ska kunna användas för att utveckla nya produkter, tillverkningsprocesser eller tjänster, eller för att markant förbättra befintliga produkter, tillverkningsprocesser eller tjänster”. |
| --- | --- | --- |

(173)

I bilaga I till 1996 års FoU-ramar definieras industriell forskning och utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet:

a)

Med industriell forskning avses planerad forskning och kritisk analys, som ”syftar till att utveckla ny kunskap, för att sådan kunskap ska kunna användas för att utveckla nya produkter, tillverkningsprocesser eller tjänster, eller för att markant förbättra befintliga produkter, tillverkningsprocesser eller tjänster”.

| b) | Utveckling före det konkurrensutsatta stadiet består av ”överföring av industriella forskningsresultat till en metod, utkast eller skiss till nya, ändrade eller förbättrade varor, processer eller tjänster oberoende av om de är avsedda för försäljning eller användning, fram till skapandet av den första prototypen som dock inte ska kunna användas i kommersiella syften. Det kan även inbegripa alternativa konceptuella utformningar och skisser av varor, processer eller tjänster och inledande demonstrationer eller pilotprojekt under förutsättning att dessa projekt inte kan omvandlas eller användas för industriell tillämpning eller kommersiellt utnyttjande. Det inbegriper inte rutinmässiga eller återkommande ändringar av befintliga varor, tillverkningsmetoder, tillverkningsprocesser, tjänster eller andra pågående verksamheter även om dessa ändringar kan innebära förbättringar.” |
| --- | --- |

b)

Utveckling före det konkurrensutsatta stadiet består av ”överföring av industriella forskningsresultat till en metod, utkast eller skiss till nya, ändrade eller förbättrade varor, processer eller tjänster oberoende av om de är avsedda för försäljning eller användning, fram till skapandet av den första prototypen som dock inte ska kunna användas i kommersiella syften. Det kan även inbegripa alternativa konceptuella utformningar och skisser av varor, processer eller tjänster och inledande demonstrationer eller pilotprojekt under förutsättning att dessa projekt inte kan omvandlas eller användas för industriell tillämpning eller kommersiellt utnyttjande. Det inbegriper inte rutinmässiga eller återkommande ändringar av befintliga varor, tillverkningsmetoder, tillverkningsprocesser, tjänster eller andra pågående verksamheter även om dessa ändringar kan innebära förbättringar.”

| (174) | Kommissionen undersökte arbetsflödet och fördelningen av arbete till följd av avtalet om industriell forskning mellan IFP och Axens och även de fullständiga förteckningar över och förklaringar av projekt som bedrivits mellan 2003 och 2006 som Frankrike överlämnat: |
| --- | --- |

(174)

Kommissionen undersökte arbetsflödet och fördelningen av arbete till följd av avtalet om industriell forskning mellan IFP och Axens och även de fullständiga förteckningar över och förklaringar av projekt som bedrivits mellan 2003 och 2006 som Frankrike överlämnat:

| (175) | IFP bedriver forskning. Syftet med detta arbete är att säkerställa genomförbarhet genom att sammanställa och jämföra genomförbarhetsstudier som utförs före den industriella forskningen i den mening som avses i 1996 års FoU-ramar:






  a) | För en katalysator: prover på mycket små mängder (gram), ofta i form av pulver, prepareras och testas för att undersöka kemiska reaktioner. Denna etapp leder till en beskrivning av ett förfarande för preparering av ett katalysatorprov som visar en aktivitet och/eller selektivitet som undersöks. |
| --- | --- | --- |

(175)

IFP bedriver forskning. Syftet med detta arbete är att säkerställa genomförbarhet genom att sammanställa och jämföra genomförbarhetsstudier som utförs före den industriella forskningen i den mening som avses i 1996 års FoU-ramar:

a)

För en katalysator: prover på mycket små mängder (gram), ofta i form av pulver, prepareras och testas för att undersöka kemiska reaktioner. Denna etapp leder till en beskrivning av ett förfarande för preparering av ett katalysatorprov som visar en aktivitet och/eller selektivitet som undersöks.

| b) | För en teknik eller en process: genomförbarheten kontrolleras genom numeriska simuleringar, undersökningar av flödesscheman och experiment med koncept. |
| --- | --- |

b)

För en teknik eller en process: genomförbarheten kontrolleras genom numeriska simuleringar, undersökningar av flödesscheman och experiment med koncept.

| (176) | Dessutom görs en preliminär undersökning av patent för att kontrollera att forskningen är innovativ. När arbetena är slutförda lägger IFP fram en vetenskaplig och teknisk dokumentation för dotterbolaget som utövar sin förhandsrätt. |
| --- | --- |

(176)

Dessutom görs en preliminär undersökning av patent för att kontrollera att forskningen är innovativ. När arbetena är slutförda lägger IFP fram en vetenskaplig och teknisk dokumentation för dotterbolaget som utövar sin förhandsrätt.

| (177) | Om Axens vill gå vidare med forskningen med utgångspunkt i en sådan dokumentation utför IFP den industriella forskningen, ”som syftar till att förvärva eller vidareutveckla kunskap, som gör det möjligt att utveckla nya processer, produkter eller tekniker, eller vidareutveckla befintliga sådana” (41). Arbetet handlar om att undersöka eller utveckla nya syntetiseringsmetoder på en nivå som inte hänger samman med den industriella. Kommissionen anser att detta arbete syftar till att validera metoder och omfattas av 1996 års FoU-ramar:






  a) | För en katalysator omfattar denna fas experiment med nya syntetiseringsmetoder. Den formel som tagits fram under forskningsarbetet testas på prover i storleksordningen kilogram. Denna förändring av skalan medför ofta skillnader i struktur och egenskaper. En sammanfattning och detaljerade analyser av de föroreningar som bildas genom katalysatorn genomförs och effekterna av föreningar av inhibitorer och gifter studeras. |
| --- | --- | --- |

(177)

Om Axens vill gå vidare med forskningen med utgångspunkt i en sådan dokumentation utför IFP den industriella forskningen, ”som syftar till att förvärva eller vidareutveckla kunskap, som gör det möjligt att utveckla nya processer, produkter eller tekniker, eller vidareutveckla befintliga sådana” (41). Arbetet handlar om att undersöka eller utveckla nya syntetiseringsmetoder på en nivå som inte hänger samman med den industriella. Kommissionen anser att detta arbete syftar till att validera metoder och omfattas av 1996 års FoU-ramar:

a)

För en katalysator omfattar denna fas experiment med nya syntetiseringsmetoder. Den formel som tagits fram under forskningsarbetet testas på prover i storleksordningen kilogram. Denna förändring av skalan medför ofta skillnader i struktur och egenskaper. En sammanfattning och detaljerade analyser av de föroreningar som bildas genom katalysatorn genomförs och effekterna av föreningar av inhibitorer och gifter studeras.

| b) | För en process syftar forskningen till att undersöka grundfaktorer i tekniken, lämpliga förhållanden för att utveckla katalysatorn och dimensionering av reaktionssystemet. En numerisk modell utarbetas med utgångspunkt från en sammanställning av de erhållna resultaten. |
| --- | --- |

b)

För en process syftar forskningen till att undersöka grundfaktorer i tekniken, lämpliga förhållanden för att utveckla katalysatorn och dimensionering av reaktionssystemet. En numerisk modell utarbetas med utgångspunkt från en sammanställning av de erhållna resultaten.

| (178) | När det industriella forskningsarbetet är slutfört överlämnar IFP dokumentationen för katalysatorn eller processen till dotterbolaget. I detta skede kan Axens besluta sig för att gå vidare med utveckling före det konkurrensutsatta stadiet för att förbereda en industrialisering. Arbetet i denna fas omfattar tester och konsolidering av resultaten från den fas som beskrivs i skäl 177 på prototyper som är representativa för den industriella kedjan:






  a) | För en katalysator tillverkas ett försöksparti av produkten i en skala som är representativ för den industriella kedjan och man anpassar de förfaranden som utvecklats under den industriella forskningen. Anpassningen kan i förekommande fall innebära förändringar i de råvaror som används på grund av kostnader, hygien, säkerhet eller miljöhänsyn. Prototyperna testas med en referensbelastning och ändras för att åstadkomma önskat resultat. Tester utförs för att komplettera sammanställningen över katalysatorns resultat. Det är endast i denna fas som beslut om analytikernas och arbetslagens val fastställs. |
| --- | --- | --- |

(178)

När det industriella forskningsarbetet är slutfört överlämnar IFP dokumentationen för katalysatorn eller processen till dotterbolaget. I detta skede kan Axens besluta sig för att gå vidare med utveckling före det konkurrensutsatta stadiet för att förbereda en industrialisering. Arbetet i denna fas omfattar tester och konsolidering av resultaten från den fas som beskrivs i skäl 177 på prototyper som är representativa för den industriella kedjan:

a)

För en katalysator tillverkas ett försöksparti av produkten i en skala som är representativ för den industriella kedjan och man anpassar de förfaranden som utvecklats under den industriella forskningen. Anpassningen kan i förekommande fall innebära förändringar i de råvaror som används på grund av kostnader, hygien, säkerhet eller miljöhänsyn. Prototyperna testas med en referensbelastning och ändras för att åstadkomma önskat resultat. Tester utförs för att komplettera sammanställningen över katalysatorns resultat. Det är endast i denna fas som beslut om analytikernas och arbetslagens val fastställs.

| b) | För en process utförs en riskanalys och industriella flödesscheman över processer eller en kombination av processer framställs tillsammans med en vitbok om processerna där händelserna beskrivs närmare. |
| --- | --- |

b)

För en process utförs en riskanalys och industriella flödesscheman över processer eller en kombination av processer framställs tillsammans med en vitbok om processerna där händelserna beskrivs närmare.

| (179) | För övrigt inrättas en expertkommitté som ska fastställa och validera godkännandefaserna för produkten eller processen. Det är först efter godkännandet, som gör det möjligt att kontrollera att miljö- och säkerhetskrav verkligen uppfylls, som beslutet om att släppa ut processen och/eller produkten på marknaden fattas och som produkten och/eller processen kan lanseras som industriell råvara (42). De produkter och processer som detta arbete resulterar i kommersialiseras alltså endast efter det att de har godkänts och utgör inte industriell råvara under detta arbete. |
| --- | --- |

(179)

För övrigt inrättas en expertkommitté som ska fastställa och validera godkännandefaserna för produkten eller processen. Det är först efter godkännandet, som gör det möjligt att kontrollera att miljö- och säkerhetskrav verkligen uppfylls, som beslutet om att släppa ut processen och/eller produkten på marknaden fattas och som produkten och/eller processen kan lanseras som industriell råvara (42). De produkter och processer som detta arbete resulterar i kommersialiseras alltså endast efter det att de har godkänts och utgör inte industriell råvara under detta arbete.

| (180) | Kommissionen anser att detta arbete inte kan räknas som rutinverksamhet inom den industriella kedjan eftersom det ligger utanför ramen för det industriella utnyttjandet. Därför konstaterar kommissionen att dessa arbeten är utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet i den mening som avses i 1996 års FoU-ramar. Dessutom finansieras kostnaderna för detta arbete helt och hållet av Axens egna medel. |
| --- | --- |

(180)

Kommissionen anser att detta arbete inte kan räknas som rutinverksamhet inom den industriella kedjan eftersom det ligger utanför ramen för det industriella utnyttjandet. Därför konstaterar kommissionen att dessa arbeten är utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet i den mening som avses i 1996 års FoU-ramar. Dessutom finansieras kostnaderna för detta arbete helt och hållet av Axens egna medel.

| (181) | När det gäller IFP:s samarbete med dotterbolaget Prosernat konstaterar kommissionen att arbetsflödet och arbetsfördelningen mellan IFP och Prosernat styrs genom ett avtal om industriell forskning på området för gasbehandlings- och avsvavlingsteknik och följer samma mall som det industriella forskningsavtalet mellan IFP och Axens. Denna slutsats bekräftas av undersökningen av de fullständiga förteckningar över och förklaringar till de projekt som utförts mellan 2003 och 2006 som Frankrike har överlämnat. |
| --- | --- |

(181)

När det gäller IFP:s samarbete med dotterbolaget Prosernat konstaterar kommissionen att arbetsflödet och arbetsfördelningen mellan IFP och Prosernat styrs genom ett avtal om industriell forskning på området för gasbehandlings- och avsvavlingsteknik och följer samma mall som det industriella forskningsavtalet mellan IFP och Axens. Denna slutsats bekräftas av undersökningen av de fullständiga förteckningar över och förklaringar till de projekt som utförts mellan 2003 och 2006 som Frankrike har överlämnat.

| (182) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att den verksamhet som finansieras genom statliga medel verkligen är förenlig med de forskningsfaser som definieras i bilaga I till 1996 års FoU-ramar. Dessutom finansieras de verksamheter som ligger närmast marknaden, det vill säga utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet och kommersiell utveckling, i sin helhet genom dotterbolagens egna medel utifrån intäkter från marknaden och den offentliga finansieringen berör endast faserna i den industriella forskningen. Därför kan kommissionen inte godta UOP:s påstående att det statliga stödet till IFP och dotterbolagen Axens och Prosernat utgör driftstöd. |
| --- | --- |

(182)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att den verksamhet som finansieras genom statliga medel verkligen är förenlig med de forskningsfaser som definieras i bilaga I till 1996 års FoU-ramar. Dessutom finansieras de verksamheter som ligger närmast marknaden, det vill säga utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet och kommersiell utveckling, i sin helhet genom dotterbolagens egna medel utifrån intäkter från marknaden och den offentliga finansieringen berör endast faserna i den industriella forskningen. Därför kan kommissionen inte godta UOP:s påstående att det statliga stödet till IFP och dotterbolagen Axens och Prosernat utgör driftstöd.

7.5.2   Stödberättigande kostnader

| (183) | I bilaga II till 1996 års FoU-ramar fastställs vilka kostnader som kan beaktas vid beräkningen av stödnivån för forskning och utveckling:






  — | Kostnader för personal (forskare, tekniker och annan stödpersonal som uteslutande arbetar med forskningsverksamhet). |
| --- | --- | --- |

(183)

I bilaga II till 1996 års FoU-ramar fastställs vilka kostnader som kan beaktas vid beräkningen av stödnivån för forskning och utveckling:

—

Kostnader för personal (forskare, tekniker och annan stödpersonal som uteslutande arbetar med forskningsverksamhet).

| — | Kostnader för instrument, utrustning, mark och byggnader som uteslutande och permanent används för forskningsverksamhet (utom när de avyttras på affärsmässiga grunder). |
| --- | --- |

—

Kostnader för instrument, utrustning, mark och byggnader som uteslutande och permanent används för forskningsverksamhet (utom när de avyttras på affärsmässiga grunder).

| — | Kostnader för konsulttjänster och liknande tjänster som enbart avser forskning, inbegripet forskning som köps in, tekniskt kunnande, patent osv. |
| --- | --- |

—

Kostnader för konsulttjänster och liknande tjänster som enbart avser forskning, inbegripet forskning som köps in, tekniskt kunnande, patent osv.

| — | Andra allmänna omkostnader som direkt uppkommit till följd av forskningen. |
| --- | --- |

—

Andra allmänna omkostnader som direkt uppkommit till följd av forskningen.

| — | Andra löpande kostnader (såsom kostnader för material, insatsvaror och andra liknande kostnader), som direkt uppkommit till följd av forskningen. |
| --- | --- |

—

Andra löpande kostnader (såsom kostnader för material, insatsvaror och andra liknande kostnader), som direkt uppkommit till följd av forskningen.

| (184) | I bilaga II till 1996 års FoU-ramar anges dessutom att om kostnaderna orsakas även av annan verksamhet, bl.a. av andra FoU-arbeten, ska de fördelas mellan den subventionerade verksamheten och övriga verksamheter. |
| --- | --- |

(184)

I bilaga II till 1996 års FoU-ramar anges dessutom att om kostnaderna orsakas även av annan verksamhet, bl.a. av andra FoU-arbeten, ska de fördelas mellan den subventionerade verksamheten och övriga verksamheter.

| (185) | Kommissionen noterar dels att de direkta projektkostnaderna gäller utläggning på entreprenad, flyttning, försäkring och dokumentation samt möbler och insatsvaror. Detta motsvarar kostnaderna för konsulttjänster och liknande tjänster, andra allmänna omkostnader respektive andra löpande kostnader. Kommissionen konstaterar att dessa kostnader direkt och uteslutande uppstår till följd av forskningsverksamheten. |
| --- | --- |

(185)

Kommissionen noterar dels att de direkta projektkostnaderna gäller utläggning på entreprenad, flyttning, försäkring och dokumentation samt möbler och insatsvaror. Detta motsvarar kostnaderna för konsulttjänster och liknande tjänster, andra allmänna omkostnader respektive andra löpande kostnader. Kommissionen konstaterar att dessa kostnader direkt och uteslutande uppstår till följd av forskningsverksamheten.

| (186) | Kommissionen noterar vidare att andra kostnader för projektet omfattar kostnader för forskningspersonal, avskrivningar, materiella och immateriella tillgångar samt andra allmänna omkostnader, vilket motsvarar personalkostnader, kostnader för instrument, utrustning, mark och byggnader samt andra löpande kostnader. Dessa kostnader uppstår som en direkt följd av forskningsverksamheten och fördelas på de olika forskningsprojekten i förhållande till hur mycket tid forskningspersonalen lägger på respektive projekt. |
| --- | --- |

(186)

Kommissionen noterar vidare att andra kostnader för projektet omfattar kostnader för forskningspersonal, avskrivningar, materiella och immateriella tillgångar samt andra allmänna omkostnader, vilket motsvarar personalkostnader, kostnader för instrument, utrustning, mark och byggnader samt andra löpande kostnader. Dessa kostnader uppstår som en direkt följd av forskningsverksamheten och fördelas på de olika forskningsprojekten i förhållande till hur mycket tid forskningspersonalen lägger på respektive projekt.

| (187) | De kostnader för horisontella FoU-projekt som gäller metoder och utrustning som används i andra FoU-projekt kan för övrigt jämställas med de övriga löpande kostnader som uppstår som en direkt följd av forskningsverksamheten. Kostnaderna för de horisontella kostnaderna fördelas i förhållande till kostnaderna för varje FoU-projekt. Kommissionen anser att de fördelningsmetoder som används är tillfredsställande. |
| --- | --- |

(187)

De kostnader för horisontella FoU-projekt som gäller metoder och utrustning som används i andra FoU-projekt kan för övrigt jämställas med de övriga löpande kostnader som uppstår som en direkt följd av forskningsverksamheten. Kostnaderna för de horisontella kostnaderna fördelas i förhållande till kostnaderna för varje FoU-projekt. Kommissionen anser att de fördelningsmetoder som används är tillfredsställande.

| (188) | Kommissionen drar därför slutsatsen att projektkostnaderna uppfyller kraven på stödberättigande kostnader i bilaga II i 1996 års FoU-ramar. |
| --- | --- |

(188)

Kommissionen drar därför slutsatsen att projektkostnaderna uppfyller kraven på stödberättigande kostnader i bilaga II i 1996 års FoU-ramar.

7.5.3   Stödnivå

| (189) | Enligt punkt 5.4 i 1996 års FoU-ramar är den högsta tillåtna stödnivån för tekniska genomförbarhetsstudier, innan verksamhet med industriell forskning inleds, 75 procent. Enligt punkt 5.3 i FoU-ramarna är den högsta tillåtna stödnivån för industriell forskning 50 procent. Enligt punkt 5.5 i FoU-ramarna är den högsta tillåtna stödnivån för utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet 25 procent. Enligt punkt 5.9 i samma ramar får stödnivån för verksamhet som samtidigt omfattar industriell forskning och utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet inte överstiga det viktade genomsnittet av de nivåer på omfattningen av stödet som är godkända för dessa båda slag av forskning. |
| --- | --- |

(189)

Enligt punkt 5.4 i 1996 års FoU-ramar är den högsta tillåtna stödnivån för tekniska genomförbarhetsstudier, innan verksamhet med industriell forskning inleds, 75 procent. Enligt punkt 5.3 i FoU-ramarna är den högsta tillåtna stödnivån för industriell forskning 50 procent. Enligt punkt 5.5 i FoU-ramarna är den högsta tillåtna stödnivån för utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet 25 procent. Enligt punkt 5.9 i samma ramar får stödnivån för verksamhet som samtidigt omfattar industriell forskning och utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet inte överstiga det viktade genomsnittet av de nivåer på omfattningen av stödet som är godkända för dessa båda slag av forskning.

| (190) | För det första påpekar kommissionen att IFP med egna medel, genom ersättningarna från dotterbolagen och utan statliga finansiella insatser, har finansierat mer än 50 procent av sina kostnader för tekniska genomförbarhetsstudier och industriell forskning mellan 2003 och 2006. Kommissionen noterar att den högsta tillåtna stödnivån sannolikt är högre än 50 procent om man tar hänsyn till andelen tekniska genomförbarhetsstudier som kan vara berättigade till en stödnivå på 75 procent. Nedanstående tabell har upprättats av kommissionen på grundval av projektförteckningarna med uppgifter om årliga kostnader per projekt och forskningsfas samt IFP:s redovisningar. Kommissionen har följt en konservativ metod och tagit med samtliga direkta och indirekta kostnader (43) som hänförs till Axens och Prosernats exklusiva verksamhetsområden, samtidigt som alla intäkter utom dem från Axens och Prosernats har uteslutits (44).
  Tabell 2 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal projekt per år (45) |
| IFP/Axens verksamhetsområde | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| IFP/Prosernats verksamhetsområde | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Totalt | 48 | 54 | 55 | 68 |
| Årlig kostnad för tekniska genomförbarhetsstudier (EUR) |
| IFP/Axens verksamhetsområde | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| IFP/Prosernats verksamhetsområde | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Totalt | 5 759 184 | 4 032 859 | 4 392 411 | 7 393 767 |
| Årlig kostnad för industriell forskning (EUR) |
| IFP/Axens verksamhetsområde | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| IFP/Prosernats verksamhetsområde | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Totalt | 40 180 231 | 48 536 142 | 38 183 597 | 49 007 913 |
| Egna medel (EUR) |
| Belopp | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Årligt statligt stöd (EUR) |
| Belopp | 18 958 910 | 19 243 217 | 8 952 630 | 11 280 522 |
| Stödnivå | 41 % | 37 % | 21 % | 20 % |
| Högsta tillåtna stödnivå (46) | 53 % | 52 % | 53 % | 53 % |

(190)

För det första påpekar kommissionen att IFP med egna medel, genom ersättningarna från dotterbolagen och utan statliga finansiella insatser, har finansierat mer än 50 procent av sina kostnader för tekniska genomförbarhetsstudier och industriell forskning mellan 2003 och 2006. Kommissionen noterar att den högsta tillåtna stödnivån sannolikt är högre än 50 procent om man tar hänsyn till andelen tekniska genomförbarhetsstudier som kan vara berättigade till en stödnivå på 75 procent. Nedanstående tabell har upprättats av kommissionen på grundval av projektförteckningarna med uppgifter om årliga kostnader per projekt och forskningsfas samt IFP:s redovisningar. Kommissionen har följt en konservativ metod och tagit med samtliga direkta och indirekta kostnader (43) som hänförs till Axens och Prosernats exklusiva verksamhetsområden, samtidigt som alla intäkter utom dem från Axens och Prosernats har uteslutits (44).

Tabell 2

2003

2004

2005

2006

Antal projekt per år (45)

IFP/Axens verksamhetsområde

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

IFP/Prosernats verksamhetsområde

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Totalt

48

54

55

68

Årlig kostnad för tekniska genomförbarhetsstudier (EUR)

IFP/Axens verksamhetsområde

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

IFP/Prosernats verksamhetsområde

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Totalt

5 759 184

4 032 859

4 392 411

7 393 767

Årlig kostnad för industriell forskning (EUR)

IFP/Axens verksamhetsområde

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

IFP/Prosernats verksamhetsområde

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Totalt

40 180 231

48 536 142

38 183 597

49 007 913

Egna medel (EUR)

Belopp

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Årligt statligt stöd (EUR)

Belopp

18 958 910

19 243 217

8 952 630

11 280 522

Stödnivå

41 %

37 %

21 %

20 %

Högsta tillåtna stödnivå (46)

53 %

52 %

53 %

53 %

| (191) | För det andra noterar kommissionen att den andel av IFP:s och dotterbolagens forskning som finansieras med egna medel troligen är ännu högre om man tar hänsyn till utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet, för vilken den högsta tillåtna stödnivån uppgår till 25 procent. Utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet finansieras i själva verket fullt ut av Axens och Prosernats egna medel, utan finansiellt stöd från staten eller IFP. |
| --- | --- |

(191)

För det andra noterar kommissionen att den andel av IFP:s och dotterbolagens forskning som finansieras med egna medel troligen är ännu högre om man tar hänsyn till utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet, för vilken den högsta tillåtna stödnivån uppgår till 25 procent. Utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet finansieras i själva verket fullt ut av Axens och Prosernats egna medel, utan finansiellt stöd från staten eller IFP.

| (192) | För det tredje har kommissionen kontrollerat efterlevnaden av de högsta tillåtna stödnivåerna per forskningsfas utifrån de årliga projektförteckningarna 2003–2006. För de efterföljande åren måste Frankrike översända årliga rapporter till kommissionen så att den kan kontrollera att de högsta tillåtna stödnivåerna per forskningsfas och per projekt respekteras. Denna rapport ska omfatta samtliga projekt som bedrivs inom Axens och Prosernats verksamhetsområden och ska innehålla uppgifter om kostnaderna för dessa fördelade per forskningsfas, den offentliga finansieringens storlek och vilka egna medel som IFP och dess dotterbolag har anslagit. Kommissionen anser att stödandelen måste ligga under 50 procent för att garantera att den högsta tillåtna stödnivån inte överskrids. |
| --- | --- |

(192)

För det tredje har kommissionen kontrollerat efterlevnaden av de högsta tillåtna stödnivåerna per forskningsfas utifrån de årliga projektförteckningarna 2003–2006. För de efterföljande åren måste Frankrike översända årliga rapporter till kommissionen så att den kan kontrollera att de högsta tillåtna stödnivåerna per forskningsfas och per projekt respekteras. Denna rapport ska omfatta samtliga projekt som bedrivs inom Axens och Prosernats verksamhetsområden och ska innehålla uppgifter om kostnaderna för dessa fördelade per forskningsfas, den offentliga finansieringens storlek och vilka egna medel som IFP och dess dotterbolag har anslagit. Kommissionen anser att stödandelen måste ligga under 50 procent för att garantera att den högsta tillåtna stödnivån inte överskrids.

| (193) | Slutligen konstaterar kommissionen att efterlevnaden av de tillåtna stödnivåerna i stor utsträckning beror på hur stora egna medel IFP disponerar för sina projekt inom de berörda områdena. Dessa egna medel består framför allt av de ersättningar som dotterbolagen Axens och Prosernat betalar till IFP. Därför anser kommissionen att det bör införas en klausul i de exklusiva avtalen för att reglera dessa ersättningar och garantera att en lägsta ersättning som inte är en schablonersättning och som ska täcka minst 25 procent av kostnaderna för genomförbarhetsstudier innan industriell forskning inleds, 50 procent av kostnaderna för industriell forskning och, i förekommande fall, 75 procent av kostnaderna för utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet som utförs av IFP inom dotterbolagens verksamhetsområden betalas till moderbolaget (47). |
| --- | --- |

(193)

Slutligen konstaterar kommissionen att efterlevnaden av de tillåtna stödnivåerna i stor utsträckning beror på hur stora egna medel IFP disponerar för sina projekt inom de berörda områdena. Dessa egna medel består framför allt av de ersättningar som dotterbolagen Axens och Prosernat betalar till IFP. Därför anser kommissionen att det bör införas en klausul i de exklusiva avtalen för att reglera dessa ersättningar och garantera att en lägsta ersättning som inte är en schablonersättning och som ska täcka minst 25 procent av kostnaderna för genomförbarhetsstudier innan industriell forskning inleds, 50 procent av kostnaderna för industriell forskning och, i förekommande fall, 75 procent av kostnaderna för utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet som utförs av IFP inom dotterbolagens verksamhetsområden betalas till moderbolaget (47).

| (194) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att de stödnivåer som är tillåtna enligt 1996 års FoU-ramar följs i den mån som de villkor som anges i skäl 192 och 193 uppfylls. |
| --- | --- |

(194)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att de stödnivåer som är tillåtna enligt 1996 års FoU-ramar följs i den mån som de villkor som anges i skäl 192 och 193 uppfylls.

7.5.4   Kumulering

| (195) | Bestämmelserna om kumulering i punkt 5.12 i 1996 års FoU-ramar uppfylls. Kommissionen har beräknat det sammanlagda beloppet av den offentliga finansieringen, oavsett ursprung. |
| --- | --- |

(195)

Bestämmelserna om kumulering i punkt 5.12 i 1996 års FoU-ramar uppfylls. Kommissionen har beräknat det sammanlagda beloppet av den offentliga finansieringen, oavsett ursprung.

7.5.5   Stimulanseffekt

| (196) | För det första noterar kommissionen att IFP:s och dotterbolagens forskningsverksamhet syftar – på statens initiativ – till att skapa en långsiktig energiförsörjningstrygghet. Råolja har stor strategisk betydelse för dagens ekonomi i medlemsstaterna, framför allt på grund av dess framträdande roll inom transport och kemi. IFP:s och dotterbolagens verksamhet ska ses i ett trefaldigt sammanhang där efterfrågan på energi ökar, framför allt på grund av att rörlighet och handel ökar, råolje- och naturgasreserverna gradvis töms och att utsläppen av växthusgaser behöver minskas. Kommissionen noterar att IFP:s och dotterbolagens forskning framför allt har följande prioriteringar:






  a) | Förnya reserverna och öka råolje- och gasproduktionen. Det handlar inte bara om att förbättra träffsäkerheten i prospekteringen och öka utvinningsgraden ur fyndigheter utan även att möjliggöra utnyttjande av icke-konventionella resurser (ultradjuphavsborrningar, extratung råolja, oljesand osv.). Som exempel kan nämnas att ett av de största arbetena inom detta område handlar om att utveckla en process för naturgas med höga halter svavelväte och koldioxid. |
| --- | --- | --- |

(196)

För det första noterar kommissionen att IFP:s och dotterbolagens forskningsverksamhet syftar – på statens initiativ – till att skapa en långsiktig energiförsörjningstrygghet. Råolja har stor strategisk betydelse för dagens ekonomi i medlemsstaterna, framför allt på grund av dess framträdande roll inom transport och kemi. IFP:s och dotterbolagens verksamhet ska ses i ett trefaldigt sammanhang där efterfrågan på energi ökar, framför allt på grund av att rörlighet och handel ökar, råolje- och naturgasreserverna gradvis töms och att utsläppen av växthusgaser behöver minskas. Kommissionen noterar att IFP:s och dotterbolagens forskning framför allt har följande prioriteringar:

a)

Förnya reserverna och öka råolje- och gasproduktionen. Det handlar inte bara om att förbättra träffsäkerheten i prospekteringen och öka utvinningsgraden ur fyndigheter utan även att möjliggöra utnyttjande av icke-konventionella resurser (ultradjuphavsborrningar, extratung råolja, oljesand osv.). Som exempel kan nämnas att ett av de största arbetena inom detta område handlar om att utveckla en process för naturgas med höga halter svavelväte och koldioxid.

| b) | Utforma högeffektiva och rena raffineringsprocesser. Detta handlar om att optimera produktionen av bränslen och petrokemiska baser och samtidigt minska raffineringsindustrins och den petrokemiska industrins miljöpåverkan. Utnyttjande av icke-konventionella fyndigheter innebär också att omvandlingstekniker måste utvecklas. Detta arbete omfattar framför allt forskning om hydrokrackning. |
| --- | --- |

b)

Utforma högeffektiva och rena raffineringsprocesser. Detta handlar om att optimera produktionen av bränslen och petrokemiska baser och samtidigt minska raffineringsindustrins och den petrokemiska industrins miljöpåverkan. Utnyttjande av icke-konventionella fyndigheter innebär också att omvandlingstekniker måste utvecklas. Detta arbete omfattar framför allt forskning om hydrokrackning.

| c) | Utveckla innovativa bränslen och motortekniker för att minska fordons utsläpp och bränsleförbrukning. Här är användning av gasbränslen med hög vätehalt ett av de viktigaste områdena. |
| --- | --- |

c)

Utveckla innovativa bränslen och motortekniker för att minska fordons utsläpp och bränsleförbrukning. Här är användning av gasbränslen med hög vätehalt ett av de viktigaste områdena.

| d) | Diversifiera energikällorna för bränsleproduktion. Ett prioriterat område här är framställning av syntetiska bränslen ur olika energikällor (biomassa, gas eller kol). |
| --- | --- |

d)

Diversifiera energikällorna för bränsleproduktion. Ett prioriterat område här är framställning av syntetiska bränslen ur olika energikällor (biomassa, gas eller kol).

| (197) | Kommissionen konstaterar att IFP:s forskningsprogram granskas av tekniska kommittéer vars sammansättning och verksamhet regleras av det ansvariga ministeriet och som gör det möjligt att kontrollera att prioriteringarna följs. |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen konstaterar att IFP:s forskningsprogram granskas av tekniska kommittéer vars sammansättning och verksamhet regleras av det ansvariga ministeriet och som gör det möjligt att kontrollera att prioriteringarna följs.

| (198) | För det andra noterar kommissionen att utvecklingen av ny energiteknik, framför allt biobränslen och gasåtervinning, ingår bland gemenskapens prioriteringar för forskning, energipolitik och miljöpolitik. |
| --- | --- |

(198)

För det andra noterar kommissionen att utvecklingen av ny energiteknik, framför allt biobränslen och gasåtervinning, ingår bland gemenskapens prioriteringar för forskning, energipolitik och miljöpolitik.

| (199) | För det tredje konstaterar kommissionen att IFP och dotterbolagen tack vare det offentliga bidraget har kunnat fullfölja kompletterande forskning som inte annars inte hade kunnat genomföras på grund av de tekniska riskerna eller den stora graden av osäkerhet i fråga om avkastning på investeringarna. Framför allt på området för raffineringsteknik och petrokemisk teknik innebär de stora risker som är förknippade med industriella råvaror att företagen som är verksamma på denna marknad måste vara mycket selektiva i sina FoU-projekt. Som exempel kan nämnas att IFP och Axens har kunnat genomföra följande forskningsprojekt: Nya katalysatorer och tekniker på området för vätebehandling av medeltunga destillat, effektivare adsorbenter och tekniker för framställning av p-xylen, nya processer på området för GNL med hjälp av nya koncept och tekniker som har utvecklats på kylningsområdet, nya renare och effektivare processer för att framställa biodiesel ur mineraloljor. |
| --- | --- |

(199)

För det tredje konstaterar kommissionen att IFP och dotterbolagen tack vare det offentliga bidraget har kunnat fullfölja kompletterande forskning som inte annars inte hade kunnat genomföras på grund av de tekniska riskerna eller den stora graden av osäkerhet i fråga om avkastning på investeringarna. Framför allt på området för raffineringsteknik och petrokemisk teknik innebär de stora risker som är förknippade med industriella råvaror att företagen som är verksamma på denna marknad måste vara mycket selektiva i sina FoU-projekt. Som exempel kan nämnas att IFP och Axens har kunnat genomföra följande forskningsprojekt: Nya katalysatorer och tekniker på området för vätebehandling av medeltunga destillat, effektivare adsorbenter och tekniker för framställning av p-xylen, nya processer på området för GNL med hjälp av nya koncept och tekniker som har utvecklats på kylningsområdet, nya renare och effektivare processer för att framställa biodiesel ur mineraloljor.

| (200) | För det fjärde konstaterar kommissionen att det sedan 2002 har förekommit en positiv utveckling av olika indikatorer på den FoU som har bedrivits av IFP och dotterbolagen Axens och Prosernat. De medel och den personal som IFP och dotterbolagen Axens och Prosernat har anslagit till de senares exklusiva verksamheter har ökat samtidigt som det statliga stödet har minskat med 41 procent under perioden 2003–2006:
  Tabell 3







  Indikatorernas utveckling 2003–2006 | IFP/Axens | IFP/Prosernat |
| --- | --- | --- | --- |
| FoU-utgifter inom det exklusiva området | [...] (**) | [...] (**) |
| FoU-personal inom det exklusiva området | [...] (**) | [...] (**) |

(200)

För det fjärde konstaterar kommissionen att det sedan 2002 har förekommit en positiv utveckling av olika indikatorer på den FoU som har bedrivits av IFP och dotterbolagen Axens och Prosernat. De medel och den personal som IFP och dotterbolagen Axens och Prosernat har anslagit till de senares exklusiva verksamheter har ökat samtidigt som det statliga stödet har minskat med 41 procent under perioden 2003–2006:

Tabell 3

Indikatorernas utveckling 2003–2006

IFP/Axens

IFP/Prosernat

FoU-utgifter inom det exklusiva området

[...] (**)

[...] (**)

FoU-personal inom det exklusiva området

[...] (**)

[...] (**)

| (201) | För det femte konstaterar kommissionen att FoU-utgifternas andel av omsättningen är särskilt hög. Inom Prosernats verksamhetsområde uppgick den till 9 procent 2006. Inom Axens verksamhetsområde var FoU-utgifternas andel 13 procent 2006 vilket är tydligt högre än vad som normalt observeras inom sektorn. För fyra referensföretag inom Axens bransch låg FoU-utgifternas andel av omsättningen på mellan 2,3 och 10 procent (48). |
| --- | --- |

(201)

För det femte konstaterar kommissionen att FoU-utgifternas andel av omsättningen är särskilt hög. Inom Prosernats verksamhetsområde uppgick den till 9 procent 2006. Inom Axens verksamhetsområde var FoU-utgifternas andel 13 procent 2006 vilket är tydligt högre än vad som normalt observeras inom sektorn. För fyra referensföretag inom Axens bransch låg FoU-utgifternas andel av omsättningen på mellan 2,3 och 10 procent (48).

| (202) | För det sjätte beaktar kommissionen att IFP och dess dotterbolag möter olika och ständigt skiftande regelverk i olika geografiska områden när det gäller tillämpningsområdet för deras forskning. Framför allt har raffineringssektorn sedan 2000 ställts inför en mängd nya, allt strängare miljönormer. Till de rent vetenskapliga och tekniska riskerna med FoU-projekten ska alltså läggas stora risker i fråga om regelverken. Dessutom är det svårt att skydda resultatet av IFP:s och dotterbolagens forskning, dels på grund av det stora antal länder där resultaten utnyttjas och dels på grund av de stora skillnaderna i patentlagstiftning i de olika staterna. |
| --- | --- |

(202)

För det sjätte beaktar kommissionen att IFP och dess dotterbolag möter olika och ständigt skiftande regelverk i olika geografiska områden när det gäller tillämpningsområdet för deras forskning. Framför allt har raffineringssektorn sedan 2000 ställts inför en mängd nya, allt strängare miljönormer. Till de rent vetenskapliga och tekniska riskerna med FoU-projekten ska alltså läggas stora risker i fråga om regelverken. Dessutom är det svårt att skydda resultatet av IFP:s och dotterbolagens forskning, dels på grund av det stora antal länder där resultaten utnyttjas och dels på grund av de stora skillnaderna i patentlagstiftning i de olika staterna.

| (203) | För det sjunde anser kommissionen i motsats till vad UOP hävdar att det offentliga bidraget till IFP och Axens inte, vare sig till utformning eller proportioner, riskerar att hämma de dynamiska incitamenten på marknaden för raffineringsteknik. Först och främst noterar kommissionen att utbudet på denna marknad är mycket diversifierat för ett begränsat antal kunder. En världsomfattande beräkning av antalet raffineringsenheter eller petrokemiska enheter i funktion 2005 omfattade sju processtyper. Dessutom väljer kunderna teknik med hänsyn till olika kriterier, där några – exempelvis installationskostnader och lönsamhet – anses vara kritiska men inte påverkar forskningsprojekt som får stöd. Slutligen konstaterar kommissionen att vissa konkurrenter till IFP och Axens har ett mycket starkt konkurrensläge som bör göra det möjligt för dem att fortsätta sina FoU-planer på marknaden. UOP innehar motsvarande 57 procent av världsmarknaden räknat i befintliga licensierade raffineringsenheter, medan IFP och Axens andel uppgår till 7 procent. |
| --- | --- |

(203)

För det sjunde anser kommissionen i motsats till vad UOP hävdar att det offentliga bidraget till IFP och Axens inte, vare sig till utformning eller proportioner, riskerar att hämma de dynamiska incitamenten på marknaden för raffineringsteknik. Först och främst noterar kommissionen att utbudet på denna marknad är mycket diversifierat för ett begränsat antal kunder. En världsomfattande beräkning av antalet raffineringsenheter eller petrokemiska enheter i funktion 2005 omfattade sju processtyper. Dessutom väljer kunderna teknik med hänsyn till olika kriterier, där några – exempelvis installationskostnader och lönsamhet – anses vara kritiska men inte påverkar forskningsprojekt som får stöd. Slutligen konstaterar kommissionen att vissa konkurrenter till IFP och Axens har ett mycket starkt konkurrensläge som bör göra det möjligt för dem att fortsätta sina FoU-planer på marknaden. UOP innehar motsvarande 57 procent av världsmarknaden räknat i befintliga licensierade raffineringsenheter, medan IFP och Axens andel uppgår till 7 procent.

| (204) | Slutligen konstaterar kommissionen att EU:s handelspartner också anslår stora budgetar för finansiering av forskning på energiområdet. Det amerikanska energidepartementet hade t.ex. en budget på 5 794 miljarder US-dollar 2005 och den har ständigt ökat under ett femtontal år. Detta departement subventionerar många forskningsprogram, bl.a. på området för biodiesel. Kommissionen noterar att IFP:s och Axens konkurrenter också får stora offentliga stöd. Detta gäller framför allt UOP som får medel från National Institute of Standards and Technology för sin forskning på området för katalysatorer (49). Dessutom får UOP indirekt offentligt stöd genom ett flertal partnerskap med forskningsinstitut och universitet. |
| --- | --- |

(204)

Slutligen konstaterar kommissionen att EU:s handelspartner också anslår stora budgetar för finansiering av forskning på energiområdet. Det amerikanska energidepartementet hade t.ex. en budget på 5 794 miljarder US-dollar 2005 och den har ständigt ökat under ett femtontal år. Detta departement subventionerar många forskningsprogram, bl.a. på området för biodiesel. Kommissionen noterar att IFP:s och Axens konkurrenter också får stora offentliga stöd. Detta gäller framför allt UOP som får medel från National Institute of Standards and Technology för sin forskning på området för katalysatorer (49). Dessutom får UOP indirekt offentligt stöd genom ett flertal partnerskap med forskningsinstitut och universitet.

| (205) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att stödet till IFP och dess dotterbolag Axens och Prosernat har en stimulanseffekt på det strategiska forskningsområdet, den kvalitativa och kvantitativa forskningsutvecklingen och även på riskerna och svårigheterna i de berörda verksamhetsområdena. Dessutom anser den inte att stödet riskerar att hämma innovationsdynamiken på marknaderna. Kommissionen tar för övrigt hänsyn till det stöd som andra stater ger IFP:s konkurrenter. |
| --- | --- |

(205)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att stödet till IFP och dess dotterbolag Axens och Prosernat har en stimulanseffekt på det strategiska forskningsområdet, den kvalitativa och kvantitativa forskningsutvecklingen och även på riskerna och svårigheterna i de berörda verksamhetsområdena. Dessutom anser den inte att stödet riskerar att hämma innovationsdynamiken på marknaderna. Kommissionen tar för övrigt hänsyn till det stöd som andra stater ger IFP:s konkurrenter.

| (206) | Den årsrapport som Frankrike ska överlämna till kommissionen fram till dess att de exklusiva avtalen mellan IFP och Axens och Prosernat löper ut måste visa att denna stimulanseffekt fortfarande föreligger. |
| --- | --- |

(206)

Den årsrapport som Frankrike ska överlämna till kommissionen fram till dess att de exklusiva avtalen mellan IFP och Axens och Prosernat löper ut måste visa att denna stimulanseffekt fortfarande föreligger.

7.6   Slutsats

| (207) | Med beaktande av samtliga ovan angivna omständigheter drar kommissionen slutsatsen att det stöd som har beviljats IFP och dess dotterbolag Axens och Prosernat är förenligt med bestämmelserna i 1996 års FoU-ramar under förutsättning att de villkor som anges i skäl 192, 193 och 206 uppfylls. |
| --- | --- |

(207)

Med beaktande av samtliga ovan angivna omständigheter drar kommissionen slutsatsen att det stöd som har beviljats IFP och dess dotterbolag Axens och Prosernat är förenligt med bestämmelserna i 1996 års FoU-ramar under förutsättning att de villkor som anges i skäl 192, 193 och 206 uppfylls.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det stöd som Frankrike har genomfört till förmån för Institut Français du Pétrole (IFP) och dess dotterbolag Beicip-Franlab utgör inte ett stöd enligt artikel 87.1 i fördraget.

Artikel 2

1.   Det stöd som Frankrike har genomfört till förmån för IFP och dess dotterbolag Axens och Prosernat utgör ett statligt stöd som omfattas av artikel 87.1 i fördraget.

2.   Detta stöd är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget på de villkor som föreskrivs i artiklarna 3–6 i detta beslut.

Artikel 3

1.   Detta beslut är giltigt till dess att de exklusiva avtal mellan IFP och dess dotterbolag Axens och Prosernat (nedan kallade exklusiva avtal) som är i ikraft dagen för detta beslut upphör att gälla.

2.   Alla förlängningar eller ändringar av de exklusiva avtalen måste anmälas till kommissionen.

Artikel 4

1.   IFP ska strukturera och offentliggöra sina räkenskaper på ett sätt som gör det möjligt att tydligt särskilja den ekonomiska verksamheten från den icke-ekonomiska.

2.   Fram till dess att de exklusiva avtalen upphör att gälla ska Frankrike till kommissionen överlämna årliga finansiella rapporter så att kommissionen kan kontrollera storleken av de offentliga medel som anslås till IFP:s verksamhet inom Axens och Prosernats exklusiva verksamhetsområden.

Artikel 5

1.   Fram till dess att de exklusiva avtalen löper ut ska Frankrike till kommissionen överlämna en detaljerad årlig rapport över de projekt som IFP bedriver inom Axens och Prosernats exklusiva verksamhetsområden, med angivelser för varje projekt av kostnaderna per forskningsfas, beloppet av offentliga medel som har anslagits och stödets stimulanseffekt.

2.   Frankrike ska göra separata anmälningar till kommissionen av stöd som överskrider de tak som anges i gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation 2006.

Artikel 6

De exklusiva avtalen ska ändras så att de föreskriver en lägsta ersättning till IFP från Axens och Prosernat som ska täcka minst 25 procent av kostnaderna för genomförbarhetsstudier innan industriell forskning inleds, 50 procent av kostnaderna för industriell forskning och 75 procent av kostnaderna för utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet för IFP inom de områden som omfattas av de exklusiva avtalen.

Artikel 7

Frankrike ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike.

Utfärdat i Bryssel den 16 juli 2008.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 42, 18.2.2006, s. 5.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Enligt lag nr 43–612 av den 17 november 1943 om förvaltningen av yrkesintressen.

3

(4)  Dekret nr 2003–204 av den 5 mars 2003 och dekret nr 55–733 av den 26 maj 1955.

4

(5)  Källa: IFP:s ekonomiska rapport 2006.

5

Källa

(6)  Källa: Axens konsoliderade räkenskaper 2006.

6

Källa

(7)  Källa: Axens konsoliderade räkenskaper 2006.

7

Källa

(8)  Källa: Uppgifter från de franska myndigheterna.

8

Källa

(9)  Källa: Beicip-Franlabs konsoliderade räkenskaper 2006.

9

Källa

(10)  Källa: Prosernat räkenskaper 2006.

10

Källa

(11)  EGT L 272, 25.10.1996, s. 53.

11

(12)  EGT C 45, 17.2.1996, s. 5.

12

(13)  EGT C 192, 19.6.1998, s. 4.

13

(14)  Omformulering p.g.a. sekretesskyddad uppgift.

14

(15)  Sekretesskyddad uppgift.

15

(16)  EGT L 195, 29.7.1980, s. 35. Direktivet upphävt genom direktiv 2006/111/EG (EUT L 318, 17.11.2006, s. 17).

16

(17)  På sidan 8 i anmälningsformuläret anges att ”den franska staten underrättar er härmed om att IFP har för avsikt att omorganisera verksamheten inom koncernen på området för raffinering/petrokemi”.

17

(18)  Det hölls ett möte mellan kommissionen och Frankrike den 4 maj 2001.

18

(19)  Frankrikes skrivelse av den 18 maj 2001 innehöll kompletterande uppgifter om förhandsrätten och om att import skulle omfattas av den avgift som inrättats till förmån för IFP.

19

(20)  På mottagningsbeviset angavs att det ”i bilagan finns för övrigt en redogörelse för planerade åtgärder i enlighet med det anmälningsformulär som föreskrivs i artikel 88.3 i fördraget”.

20

(21)  EUT L 124, 20.5.2003, s. 36.

21

(22)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

22

(23)  På engelska proof of principle.

23

proof of principle

(24)  Detta belopp uppgår enligt UOP till 555 miljoner euro under de tre senaste åren, vilket enligt Frankrike verkar motsvara de belopp som IFP har tagit emot genom budgetanslagen för åren 2003, 2004 och 2005 (dvs. i verkligheten exakt 507 miljoner euro).

24

(25)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2, fotnot 22.

25

(26)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

26

(27)  EUT L 123, 27.4.2004, s. 11.

27

(28)  Dom av den 14 november 1984 i mål 323/82, REG 1984, s. 3809.

28

(29)  Målkontrakt 2001–2005, s. 3.

29

(30)  [...] (**).

30

(31)  [...] (**).

31

(32)  Utdrag från Axens webbplats: ”Axens är ett företag som verkar på marknaden för raffinering, petrokemi och naturgas och som erbjuder ledande produkter som processer, katalysatorer, adsorbenter och utrustning som bygger på nästan 50 år av FoU och industriella framgångar.” Utdrag från Prosernats webbplats: ”Kombinationen av all den vetenskapliga kompetens och know-how i fråga om utveckling som finns hos Prosernats moderbolag IFP och Prosernats industriella erfarenheter erbjuder en unik möjlighet att omvandla innovativa idéer till industriell verklighet.”

32

(33)  Exempel: Se IFP/Axens gemensamma representation vid den tionde kongressen för Société Française de Génie des Procédés (http://inpact.inp-toulouse.fr/SFGP/pageaccueil.html).

33

(34)  Se bl.a. ”Liquefin, developed and commercialised by IFP-Axens” i New liquefaction process promises lower costs, Oil & Gas Journal, 19/08/2002, ”IFP is the world’s second largest process licensor in refining and petrochemicals (via its subsidiary Axens) and is an internationally center of excellence in exploration and production.” (IFP är världens näst största leverantör av licenser för raffineringsprocesser och petrokemiska processer (genom sitt dotterbolag Axens) och är ett internationellt erkänt centrum för spetskompetens i fråga om prospektering och produktion), www.tmcnet.com, 15.12.2005.

34

New liquefaction process promises lower costs

IFP is the world’s second largest process licensor in refining and petrochemicals (via its subsidiary Axens) and is an internationally center of excellence in exploration and production

(35)  Se bl.a. webbplatsen www.topsoe.com där det hänvisas till enheter med licens från ”IFP/Axens”, hänvisningarna till ”IFP (Axens)” på webbplatsen för Nexant, ett rådgivningsföretag inom energisektorn (http://nexant.ecnext.com/coms2/summary_0255–3019_ITM) och presentationen av projektet GTL Eni-IFP/Axens på http://gcceu-conference.epu.ntua.gr

35

(36)  EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

36

(37)  Punkt 3.1.1 första stycket.

37

(38)  Se beslut om att inleda ett förfarande av den 29 november 2007 – Obegränsade statliga garantier till La Poste (C 56/07).

38

(39)  Utgiven av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) 2002.

39

(40)  Se webbplatsen för SINTEF: http://www.sintef.no/default.aspx?id = 490

40

(41)  Artikel 1–22 i avtalet om industriell forskning.

41

(42)  Med industriell råvara avses en kommersiell råvaruenhet som konstrueras inom ramen för en underlicens för processen för en tredjepart eller den första kommersiella avgiften för den använda produkten.

42

industriell råvara

(43)  Inklusive kostnader för horisontella projekt, se skäl 138.

43

(44)  Egna medel består av utdelningar och ersättningar samt andra intäkter, t.ex. patentinkomster. Kommissionen har endast räknat med de ersättningar som betalats in av Axens och Prosernat i sin undersökning.

44

(45)  Vissa projekt sträcker sig över flera år. För grundlighetens skull avses med antal projekt det antal projekt som pågår under ett visst år. Beloppen redovisas icke kumulativt för ett visst år.

45

antal projekt

(46)  Viktat genomsnitt av de tillåtna stödnivåerna för industriell forskning och genomförbarhetsstudier i enlighet med punkt 5.9 i 1996 års FoU-ramar.

46

(47)  Dessa procentandelar är förenliga med stöd som motsvarar 75 procent av kostnaderna för genomförbarhetsstudier innan industriell forskning inleds, 50 procent av kostnaderna för industriell forskning respektive 25 procent av kostnaderna för utvecklingsverksamhet före det konkurrensutsatta stadiet.

47

(48)  Källa: Yahoo finance.

48

Källa

(49)  Källa: pressmeddelande från UOP och NIST.

49

Källa

---

| 26.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/41

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 23 februari 2009

om antagande av arbetsplanen för 2009 för genomförande av det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) och om urvals-, tilldelnings- och andra kriterier för finansiella bidrag till åtgärder under detta program

(Text av betydelse för EES)

(2009/158/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG av den 23 oktober 2007 om inrättande av ett andra gemenskapsprogram för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) (1), särskilt artikel 8.1,

med beaktande av kommissionens beslut 2004/858/EG av den 15 december 2004 om inrättandet av ett genomförandeorgan med namnet ”Genomförandeorgan för folkhälsoprogrammet” för förvaltning av gemenskapsåtgärder inom folkhälsoområdet – med tillämpning av rådets förordning (EG) nr 58/2003 (2), särskilt artikel 6, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut nr 1350/2007/EG (nedan kallat programbeslutet) inrättades det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013), nedan kallat det andra hälsoprogrammet. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut nr 1350/2007/EG (nedan kallat programbeslutet) inrättades det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013), nedan kallat det andra hälsoprogrammet.

| (2) | Det andra hälsoprogrammet ska komplettera, stödja och förstärka medlemsstaternas politik och bidra till ökad solidaritet och ökat välstånd i Europeiska unionen. Målet för programmet är att förbättra medborgarnas sociala trygghet och främja deras hälsa. Detta innebär också att skapa större jämlikhet på hälsoområdet och att utarbeta och sprida information och kunskap om hälsofrågor. |
| --- | --- |

(2)

Det andra hälsoprogrammet ska komplettera, stödja och förstärka medlemsstaternas politik och bidra till ökad solidaritet och ökat välstånd i Europeiska unionen. Målet för programmet är att förbättra medborgarnas sociala trygghet och främja deras hälsa. Detta innebär också att skapa större jämlikhet på hälsoområdet och att utarbeta och sprida information och kunskap om hälsofrågor.

| (3) | Enligt artikel 8 i programbeslutet ska kommissionen anta en årlig arbetsplan med prioriteringsområden och åtgärder, inklusive fördelningen av finansiella medel och kriterier för hur stor gemenskapens procentandel av det ekonomiska stödet ska vara, däribland kriterier för bedömning av om nyttovärdet är exceptionellt stort eller inte, och arrangemangen för att genomföra de gemensamma strategier och åtgärder som anges i artikel 9 i beslutet. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 8 i programbeslutet ska kommissionen anta en årlig arbetsplan med prioriteringsområden och åtgärder, inklusive fördelningen av finansiella medel och kriterier för hur stor gemenskapens procentandel av det ekonomiska stödet ska vara, däribland kriterier för bedömning av om nyttovärdet är exceptionellt stort eller inte, och arrangemangen för att genomföra de gemensamma strategier och åtgärder som anges i artikel 9 i beslutet.

| (4) | Enligt artikel 8 i programbeslutet ska kommissionen anta urvalskriterier, tilldelningskriterier och andra kriterier för det ekonomiska stödet till åtgärder inom programmet i enlighet med artikel 4 i beslutet. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 8 i programbeslutet ska kommissionen anta urvalskriterier, tilldelningskriterier och andra kriterier för det ekonomiska stödet till åtgärder inom programmet i enlighet med artikel 4 i beslutet.

| (5) | Enligt artikel 6 i beslut 2004/858/EG ska genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor, som utför vissa uppgifter för genomförande av folkhälsoprogrammet, erhålla ett anslag för detta syfte. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 6 i beslut 2004/858/EG ska genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor, som utför vissa uppgifter för genomförande av folkhälsoprogrammet, erhålla ett anslag för detta syfte.

| (6) | Enligt artikel 75 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3) (nedan kallad budgetförordningen) ska ett utgiftsåtagande föregås av ett finansieringsbeslut som fattats av en institution eller av de myndigheter till vilka ansvaret för sådana beslut delegerats. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 75 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3) (nedan kallad budgetförordningen) ska ett utgiftsåtagande föregås av ett finansieringsbeslut som fattats av en institution eller av de myndigheter till vilka ansvaret för sådana beslut delegerats.

| (7) | Enligt artikel 110 i budgetförordningen ska bidragen omfattas av ett arbetsprogram som ska offentliggöras vid budgetårets början. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 110 i budgetförordningen ska bidragen omfattas av ett arbetsprogram som ska offentliggöras vid budgetårets början.

| (8) | Enligt artikel 166 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) (nedan kallad genomförandebestämmelserna för budgetförordningen) ska det årliga arbetsprogrammet på bidragsområdet antas av kommissionen. I arbetsprogrammet ska grundrättsakten anges, liksom syftet, tidsplanen för meddelandena om ansökningsomgångar med ungefärliga belopp samt förväntade resultat. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 166 i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) (nedan kallad genomförandebestämmelserna för budgetförordningen) ska det årliga arbetsprogrammet på bidragsområdet antas av kommissionen. I arbetsprogrammet ska grundrättsakten anges, liksom syftet, tidsplanen för meddelandena om ansökningsomgångar med ungefärliga belopp samt förväntade resultat.

| (9) | Enligt artikel 90 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen ska beslutet om antagande av det årliga arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen anses utgöra finansieringsbeslut i den mening som avses i artikel 75 i budgetförordningen, förutsatt att det är tillräckligt detaljerat för ändamålet. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 90 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen ska beslutet om antagande av det årliga arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen anses utgöra finansieringsbeslut i den mening som avses i artikel 75 i budgetförordningen, förutsatt att det är tillräckligt detaljerat för ändamålet.

| (10) | Enligt artikel 168.1 c och f i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen kan bidrag beviljas utan ansökningsomgång till organisationer som rättsligt eller de facto innehar ett monopol, vilket vederbörligen ska motiveras. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 168.1 c och f i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen kan bidrag beviljas utan ansökningsomgång till organisationer som rättsligt eller de facto innehar ett monopol, vilket vederbörligen ska motiveras.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013). |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från kommittén för det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Arbetsplanen för 2009 för genomförandet av det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) enligt bilaga I och urvalskriterierna, tilldelningskriterierna och övriga kriterier för ekonomiskt stöd till åtgärder enligt det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) enligt bilagorna II, IV och V antas härmed.

De ska utgöra finansieringsbeslut för bidrag och kontrakt som kan tilldelas utan att det krävs ett kommissionsbeslut.

2.   Ändringar inom den högsta vägledande budgeten för varje särskild åtgärd vilka sammanlagt inte överstiger 20 % anses inte vara betydande, förutsatt att de inte väsentligen påverkar arbetsplanens beskaffenhet och syften. Den utanordnare som avses i artikel 59 i budgetförordningen får anta sådana ändringar i enlighet med principerna för sund ekonomisk förvaltning.

3.   Generaldirektören för hälsa och konsumentskydd ska säkerställa det övergripande genomförandet av denna arbetsplan.

Artikel 2

Bidrag enligt denna arbetsplan till organisationer som rättsligt eller de facto innehar ett monopol tilldelas enligt villkoren i artikel 168.1 c och f i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen.

Artikel 3

De budgetanslag som behövs för förvaltningen av programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2008–2013) ska delegeras till Genomförandeorgan för hälso- och konsumentfrågor enligt de villkor och inom de beloppsgränser som fastställs i arbetsplanen i bilaga I.

Bidraget till genomförandeorganets driftsbudget som tas upp i budgetpost 17 01 04 30 ska utbetalas till genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor.

Artikel 4

De anslag som omfattas av arbetsplanen i bilaga I får användas för att betala dröjsmålsränta i enlighet med artikel 83 i budgetförordningen.

Utfärdat i Bryssel den 23 februari 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 301, 20.11.2007, s. 3.

1

(2)  EUT L 369, 16.12.2004, s. 73.

2

(3)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

3

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1.

4

---

BILAGA I

Årlig arbetsplan 2009 inklusive budgetkonsekvenser och finansieringskriterier för bidrag

1.   ALLMÄN BAKGRUND

1.1   Politisk och rättslig bakgrund

Genom beslut nr 1350/2007/EG (nedan kallat programbeslutet) inrättades det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013) (nedan kallat det andra hälsoprogrammet).

Det andra hälsoprogrammet ska komplettera, stödja och ge ett mervärde åt den politik som förs i medlemsstaterna och bidra till ökad solidaritet och ökat välstånd i Europeiska unionen. Programmets mål är att förbättra medborgarnas hälsoskydd, att främja deras hälsa och minska ojämlikhet i fråga om hälsa, samt ta fram och sprida information och kunskap om hälsa.

I artikel 8.1 i programbeslutet anges att kommissionen ska anta följande:

| a) | Den årliga arbetsplanen för programmets genomförande, där följande ska anges:






  i) | Prioriteringsområden och åtgärder, inklusive fördelningen av ekonomiska medel. |
| --- | --- | --- |

a)

Den årliga arbetsplanen för programmets genomförande, där följande ska anges:

i)

Prioriteringsområden och åtgärder, inklusive fördelningen av ekonomiska medel.

| ii) | Kriterier för hur stor gemenskapens procentandel av det ekonomiska stödet ska vara, inklusive kriterier för bedömning av huruvida nyttovärdet är exceptionellt stort eller inte. |
| --- | --- |

ii)

Kriterier för hur stor gemenskapens procentandel av det ekonomiska stödet ska vara, inklusive kriterier för bedömning av huruvida nyttovärdet är exceptionellt stort eller inte.

| iii) | Arrangemangen för att genomföra de gemensamma strategier och åtgärder som avses i artikel 9. |
| --- | --- |

iii)

Arrangemangen för att genomföra de gemensamma strategier och åtgärder som avses i artikel 9.

| b) | Urvalskriterier, tilldelningskriterier och andra kriterier för det ekonomiska stödet till åtgärder inom programmet i enlighet med artikel 4. |
| --- | --- |

b)

Urvalskriterier, tilldelningskriterier och andra kriterier för det ekonomiska stödet till åtgärder inom programmet i enlighet med artikel 4.

Enligt artikel 75 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget ska ett utgiftsåtagande föregås av ett finansieringsbeslut som fattats av en institution eller av de myndigheter till vilka ansvaret för sådana beslut delegerats. Enligt artikel 90 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen ska beslutet om antagande av det årliga arbetsprogram som avses i artikel 110 i budgetförordningen anses utgöra finansieringsbeslut, förutsatt att det är tillräckligt detaljerat för ändamålet. Syftet med detta dokument är att uppfylla dessa krav och ange de olika insatser som planeras för 2009, som är det andra året för genomförande av det andra hälsoprogrammet.

Genomförandeorganet för hälso- och konsumentfrågor bistår kommissionen i genomförandet av arbetsplanen för 2009 i enlighet med bestämmelserna i denna arbetsplan och kommissionens beslut K(2008) 4943 av den 9 september 2008, varigenom befogenheter delegeras till organet.

1.2   Resurser

I programbeslutet fastställs en finansieringsram på 321 500 000 euro för perioden 1 januari 2008–31 december 2013.

Budgetmyndigheten har godkänt en total budget på 48 480 000 euro (1) för 2009 för budgetposterna 17 03 06 och 17 01 04 02.

| Budgetpost | EUR |
| --- | --- |
| 17 03 06 – Gemenskapsåtgärder på hälsoområdet | 47 000 000 |
| 17 01 04 02 – Administrativa utgifter | 1 480 000 |
| Totalt | 48 480 000 |

Budgetpost

EUR

17 03 06 – Gemenskapsåtgärder på hälsoområdet

47 000 000

17 01 04 02 – Administrativa utgifter

1 480 000

Totalt

48 480 000

Budgetposten ”17 01 04 02 – Administrativa utgifter” kommer att användas vid anordnandet av seminarier och expertmöten, till publikationer och annan kommunikationsverksamhet samt till övriga aktuella utgifter för att bidra till att programmålen genomförs. Kommissionen ska även fortsatt ansvara för genomförandet av denna budgetpost.

Bidrag från Eftaländer som är medlemmar i EES (Island, Liechtenstein och Norge) samt från de kandidatländer som deltar i programmet beräknas till 1 163 520 euro från EES/Eftaländerna och 138 000 euro från Kroatien (2).

Den totala budgeten för 2009 beräknas därför uppgå till 49 781 520 euro.

| — | Den totala driftsbudgeten beräknas till 48 261 000 euro. |
| --- | --- |

—

Den totala driftsbudgeten beräknas till 48 261 000 euro.

| — | Den totala administrativa budgeten beräknas till 1 520 520 euro. |
| --- | --- |

—

Den totala administrativa budgeten beräknas till 1 520 520 euro.

Budgetposten för administrativa anslag till genomförandeorganet är 17 01 04 30.

1.2.1   Vägledande belopp

De belopp som anges i följande kapitel är vägledande. I enlighet med artikel 90.4 i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen är icke-väsentliga ändringar i storleksordningen +/- 20 % av varje post möjliga i varje finansieringsmekanism.

2.   FINANSIERINGSMEKANISMER

Det vidare utbudet av finansieringsmekanismer som erbjuds enligt det andra hälsoprogrammet kommer att genomföras från och med 2009. Budgeten för inbjudan att lämna projektförslag har skurits ned och större fokus har satts på anbudsförfaranden och andra finansieringsmekanismer, som gemensamma åtgärder och administrationsbidrag, i syfte att optimera effektiviteten och mervärdet hos de finansierade åtgärderna samt sörja för att medlen kanaliseras mer direkt till att uppfylla programmets mål. Om emellertid medel från driftsbudgeten ännu skulle vara tillgängliga i slutet av 2009 kommer de i första hand att omfördelas till finansiering av bidrag som valts genom inbjudan att lämna projektförslag 2009.

Genomförandeorganet kommer att ansvara för genomförandet av alla finansieringsmekanismer med undantag av punkt 2.9 som kommissionen direkt ansvarar för. Anbud och information kommer att publiceras på genomförandeorganets webbplats (3).

2.1   Inbjudan att lämna projektförslag

Bidragen bör finansieras via budgetpost 17 03 06 – Gemenskapsåtgärder på hälsoområdet. Det totala vägledande beloppet för inbjudan att lämna projektförslag beräknas till 24 130 500 euro (ca 50 % av driftsbudgeten).

En inbjudan att lämna projektförslag kommer att publiceras i Europeiska unionens officiella tidning i slutet av februari 2009 (preliminärt datum). I denna beskrivs finansieringsområdena, urvals- och tilldelningskriterierna samt förfarandena för ansökan och godkännande.

Alla projekt måste innebära ett högt europeiskt mervärde, vara nyskapande till sin art och bör normalt inte löpa längre tid än tre år. Projektets förväntade resultat bör mätas med lämpliga indikatorer, företrädesvis indikatorn för friska levnadsår. Alla förslag bör innehålla relevant information om hur jämställdhetsperspektivet och jämlikhet i fråga om hälsa kommer att beaktas.

Alla förslag måste i förekommande fall peka på möjliga synergieffekter med pågående forskning som finansieras inom hälsotemat och angränsande teman inom det sjunde ramprogrammet för forskning (4).

Vid tilldelningen av medel för inbjudan att lämna projektförslag kommer jämvikt mellan programmets olika delar att eftersträvas, samtidigt som förslagens kvalitet och omfattning beaktas, såvida inte särskilda hot mot folkhälsan (t.ex. en influensapandemi) motiverar en omfördelning av medel.

Eftersom gemenskapsbidraget är avsett att vara ett incitament och ska komplettera egen finansiering, ska minst 40 % av kostnaderna för projektet täckas med andra medel. Det normala bidraget motsvarar därför högst 60 % per projekt av de bidragsberättigande kostnaderna för de berörda projekten. Den högsta procentuella andelen bestäms från fall till fall.

Finansieringsandelen från gemenskapen kan för varje mottagare (dvs. varje huvudmottagare och associerad mottagare) uppgå till högst 80 % av de bidragsberättigande kostnaderna, om förslaget har ett exceptionellt stort nyttovärde, i enlighet med vad som anges i punkt 3.1. Högst 10 % av antalet finansierade projekt får dock gemenskapsfinansieras till mer än 60 %.

Det bör noteras att det vägledande beloppet för gemenskapens finansiella deltagande i de utvalda projekten kan avvika med –10 % till +10 % från det belopp som bidragsmottagaren begärt.

Urvalskriterier, tilldelningskriterier och andra kriterier för det ekonomiska stödet till åtgärder inom programmet i enlighet med artikel 4 i programbeslutet återfinns i bilaga II.

Uppgifter om kostnader för resa och uppehälle återfinns i bilaga III.

2.2   Anbudsinfordringar

Tjänsteupphandling bör finansieras via budgetpost 17 03 06 – Gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet. Ett vägledande antal kontrakt specificeras i punkterna 3.2, 3.3 respektive 3.4 i denna arbetsplan. Alla kontrakt är tjänstekontrakt.

Det totala vägledande beloppet för anbudsinfordringar uppgår till 9 652 000 euro (ca 20 % av driftsbudgeten). Den vägledande tidsperioden för anbudsinfordringarna är det första halvåret.

2.3   Gemensamma åtgärder

Gemensamma åtgärder bör finansieras via budgetpost 17 03 06 – Gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet. Det totala vägledande beloppet beräknas till 7 239 000 euro (ca 15 % av driftsbudgeten).

Vissa åtgärder under 2009 kommer att kunna finansieras som gemensamma åtgärder av gemenskapen och en eller flera medlemsstater och de behöriga myndigheterna i andra länder som deltar i programmet. Deltagande länder kommer att inbjudas att lämna in förslag för gemensamma åtgärder som i punkterna 3.2, 3.3 och 3.4 i denna arbetsplan uttryckligen definieras som sådana.

Gemenskapsstöd kan endast tilldelas ett offentligt eller ideellt organ som den berörda medlemsstaten eller den behöriga myndigheten har utsett genom ett öppet förfarande och som kommissionen har godkänt.

I detta fall ska gemenskapens stöd till gemensamma åtgärder vara högst 50 %, utom för åtgärder med exceptionellt stort nyttovärde, varvid gemenskapens stöd ska uppgå till högst 70 %. Gemensamma åtgärder med exceptionellt stort nyttovärde är sådana åtgärder som

| — | uppfyller kriterierna i punkt 3.1, och |
| --- | --- |

—

uppfyller kriterierna i punkt 3.1, och

| — | där organ från minst tio av de deltagande länderna deltar eller organ från tre deltagande länder deltar och där åtgärden har föreslagits av ett organ från en medlemsstat som har anslutit sig till Europeiska unionen efter den 1 maj 2004 eller av ett kandidatland. |
| --- | --- |

—

där organ från minst tio av de deltagande länderna deltar eller organ från tre deltagande länder deltar och där åtgärden har föreslagits av ett organ från en medlemsstat som har anslutit sig till Europeiska unionen efter den 1 maj 2004 eller av ett kandidatland.

Urvals- och tilldelningskriterierna återfinns i bilaga IV. Förfarandet för att lämna in förslag för gemensamma åtgärder kommer att offentliggöras med inbjudan att lämna förslag för gemensamma åtgärder, tillsammans med kriterierna och sista ansökningsdatum, i slutet av februari 2009.

Uppgifter om kostnader för resa och uppehälle återfinns i bilaga III.

2.4   Administrationsbidrag

Bidrag till administrativa kostnader bör finansieras via budgetpost 17 03 06 – Gemenskapsåtgärder på hälsoområdet. Det totala vägledande beloppet beräknas till 2 500 000 euro (ca 5 % av driftsbudgeten).

Ekonomiskt stöd för insatser kan ges till europeiska organisationer som uppfyller kriterierna i bilaga V.

Företräde ges organisationer med verksamhet på de områden som anges i punkterna 3.2, 3.3 och 3.4 i denna arbetsplan och på områdena gränsöverskridande hälso- och sjukvård, sällsynta sjukdomar, hälso- och sjukvårdspersonal, patientsäkerhet, donation och transplantation av organ, förebyggande och bekämpning av cancer, vaccinering mot influensa, återhållsam användning av antibiotika, vaccination av barn, psykisk hälsa och ungdomshälsa.

En inbjudan att lämna förslag kommer att publiceras i Europeiska unionens officiella tidning i slutet av februari 2009. I denna beskrivs finansieringsområdena, urvals- och tilldelningskriterierna samt förfarandena för ansökan och godkännande.

Det ekonomiska stödet får inte överstiga 60 % av utgifterna för genomförandet av de bidragsberättigande insatserna. I sådana fall där åtgärden har ett exceptionellt stort nyttovärde ska gemenskapens stöd uppgå till högst 80 %. Exceptionellt stort nyttovärde innebär att insatserna har ett mycket betydande europeiskt mervärde, såsom anges i punkt 3.1.

Enligt artikel 4.2 i den tillämpliga rättsakten kan det i fråga om förlängt stöd enligt punkt 1 b medges undantag från principen om att gradvis minska stödet till icke-statliga organ och specialiserade nätverk.

2.5   Konferenser på området folkhälsa och riskbedömning

Ekonomiska bidrag till konferenser som anordnas inom området folkhälsa och riskbedömning bör finansieras via budgetpost 17 03 06 – Gemenskapsåtgärder på hälsoområdet. Det totala vägledande beloppet beräknas uppgå till 1 100 000 euro: 300 000 euro för konferenser anordnade av unionens ordförandeskap och 800 000 euro för övriga konferenser.

Av administrativa skäl måste konferenser som är bidragsberättigande för samfinansiering hållas under de två sista månaderna 2009 eller 2010.

2.5.1   Konferenser anordnade av Europeiska unionens ordförandeskap

Tre konferenser som anordnas av Europeiska unionens ordförandeskap, en för varje ordförandeskap (andra halvåret 2009 respektive 2010) kan komma i fråga för samfinansiering från gemenskapens sida med högst 100 000 euro var, med en högsta finansieringsandel på 50 % gemenskapsmedel av de totala bidragsberättigande kostnaderna. De politiska spörsmål som behandlas på dessa konferenser ska vara att förbättra medborgarnas hälsoskydd, främja hälsa, minska ojämlikhet i fråga om hälsa samt utarbeta och sprida information och kunskap om hälsa.

Dessa konferenser, som i hög grad är av politisk natur och samlar företrädare på högsta nivå både från nationella myndigheter och från EU:s institutioner, ska uteslutande organiseras av den medlemsstat som innehar ordförandeskapet. Med hänsyn till ordförandeskapets unika ställning inom gemenskapens verksamhet ska den medlemsstat som ansvarar för anordnandet av konferensen anses inneha det rättsliga monopolet.

Enligt artikel 168.1 c i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen kan bidrag beviljas utan meddelande om ansökningsomgång till organisationer som rättsligt eller de facto innehar ett monopol, vederbörligen motiverat i tilldelningsbeslutet.

Ordförandeskapet ska via den ständiga representationen lämna en bidragsansökan till kommissionen för den konferens som ansökan avser minst fyra månader före konferensen. Denna bidragsansökan ska innehålla uppgift om konferensens tema, ett utkast till program, preliminär budget och sammansättningen av den vetenskapliga kommittén och organisationskommittén.

2.5.2   Övriga konferenser

Ekonomiska bidrag från gemenskapen i enlighet med artikel 2.2 i programbeslutet och punkt 3 i bilagan till detta kan beviljas för anordnande av konferenser som

| — | handlar om ett eller flera av de prioriterade målen i arbetsplanen, enligt beskrivningen i punkterna 3.2, 3.3 och 3.4: gränsöverskridande hälso- och sjukvård, sällsynta sjukdomar, hälso- och sjukvårdspersonal, patientsäkerhet, donation och transplantation av organ, förebyggande och bekämpning av cancer, vaccination mot influensa, återhållsam användning av antibiotika, vaccination av barn, psykisk hälsa och ungdomshälsa, |
| --- | --- |

—

handlar om ett eller flera av de prioriterade målen i arbetsplanen, enligt beskrivningen i punkterna 3.2, 3.3 och 3.4: gränsöverskridande hälso- och sjukvård, sällsynta sjukdomar, hälso- och sjukvårdspersonal, patientsäkerhet, donation och transplantation av organ, förebyggande och bekämpning av cancer, vaccination mot influensa, återhållsam användning av antibiotika, vaccination av barn, psykisk hälsa och ungdomshälsa,

| — | har en dimension som rör hela Europeiska unionen, t.ex. med deltagande av representanter från minst tio länder som deltar i det andra hälsoprogrammet, |
| --- | --- |

—

har en dimension som rör hela Europeiska unionen, t.ex. med deltagande av representanter från minst tio länder som deltar i det andra hälsoprogrammet,

| — | anordnas av ett offentligt organ eller ett icke vinstdrivande organ som godkänts av kommissionen och som finns i ett land som deltar i det andra hälsoprogrammet, som är verksamt på europeisk nivå och vars verksamhet har jämnt fördelad geografisk täckning. |
| --- | --- |

—

anordnas av ett offentligt organ eller ett icke vinstdrivande organ som godkänts av kommissionen och som finns i ett land som deltar i det andra hälsoprogrammet, som är verksamt på europeisk nivå och vars verksamhet har jämnt fördelad geografisk täckning.

En inbjudan att lämna förslag till konferenser kommer att utlysas i slutet av februari 2009. I denna beskrivs finansieringsområdena, urvals- och tilldelningskriterierna samt förfarandena för ansökan och godkännande. De konferenser som väljs ut är bidragsberättigande upp till 100 000 euro per konferens (högst 50 % av konferensens totala budget). Det krävs dock fortfarande samfinansiering.

2.6   Samarbete med internationella organisationer

Åtgärder med internationella organisationer bör finansieras via budgetpost 17 03 06 – Gemenskapsåtgärder på hälsoområdet. Det totala vägledande beloppet beräknas till högst 2 300 000 euro (ca 5 % av driftsbudgeten).

Enligt artikel 12 i programbeslutet ska förbindelser och samarbete med internationella organisationer uppmuntras. Samarbetet kommer att ske med sådana internationella organisationer som har den nödvändiga kapaciteten att hantera de prioriteringar på hälsoområdet inom Europeiska unionen som har fastställts i den årliga arbetsplanen.

Finansiering av åtgärder med de internationella organisationerna kommer att ske genom bidragskontrakt utan föregående ansökningsomgång enligt artikel 168.1 f i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen, till en viss typ av organ på grund av dess tekniska kompetens, höga grad av specialisering eller administrativa befogenheter.

Dessa organisationer har nämligen en viss kapacitet med anknytning till deras särskilda uppdrag och ansvarsområden som gör dem särskilt lämpade att utföra vissa av de uppgifter som ingår i denna arbetsplan och för vilka direkta bidragsavtal anses vara det lämpligaste förfarandet. Dessutom ökar direkta bidragsavtal synergieffekterna för Europeiska kommissionen och internationella organisationer och förbättrar deras handlingsförmåga i fråga om gemensamma åtgärder.

Det ekonomiska bidraget motsvarar högst 60 % av organisationens bidragsberättigande kostnader för de berörda åtgärderna. Kommissionen kommer i varje enskilt fall att fastställa den högsta procentandel som får beviljas.

Under 2009 kan följande internationella organisationer få bidrag för genomförande av de åtgärder som anges i punkterna 3.2, 3.3 och 3.4:

| — | Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). |
| --- | --- |

—

Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD).

| — | Världshälsoorganisationen (WHO). |
| --- | --- |

—

Världshälsoorganisationen (WHO).

| — | Det europeiska observationsorganet för hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

—

Det europeiska observationsorganet för hälso- och sjukvård.

| — | FN:s samlade program för hiv/aidsinsatser (UNAIDS). |
| --- | --- |

—

FN:s samlade program för hiv/aidsinsatser (UNAIDS).

| — | Europarådet. |
| --- | --- |

—

Europarådet.

2.7   Vetenskapliga kommittéer

Verksamhet utförd av de vetenskapliga kommittéer som är relevanta för folkhälsoområdet bör finansieras via budgetpost 17 03 06 – Gemenskapsåtgärder på hälsoområdet.

Ett totalbelopp på 270 000 euro kommer att avsättas för ersättning till deltagare i möten som rör det arbete som utförs av de vetenskapliga kommittéerna och de föredragande i samband med utarbetande av dessa kommittéers yttranden (5). Dessa ersättningar omfattar alla områden som är relevanta för det andra hälsoprogrammet, dvs. 100 % av sådana kostnader när det gäller vetenskapliga kommittén för hälso- och miljörisker och 50 % (vägledande andel) av sådana kostnader när det gäller vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker samt för samordning.

2.8   Delegering till generaldirektoratet för regionalpolitik

I artiklarna 51 och 59 i budgetförordningen och artiklarna 6–8 i de interna reglerna om genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget (6) fastställs villkor och bestämmelser för delegering.

En delegering avseende ett högsta belopp på 200 000 euro kommer att ges till generaldirektoratet för regionalpolitik via budgetpost 17 03 06 – Gemenskapsåtgärder på hälsoområdet, för att stödja stadsanalysprojektet Urban Audit som anordnas genom att särskilda kontrakt tilldelas inom ramen för ett ramkontrakt med generaldirektoratet för kommunikation. I detta fall ska de förfaranden följas som tillämpas vid generaldirektoratet för regionalpolitik.

2.9   Annan verksamhet

Annan verksamhet såsom

| — | anordnande av seminarier och expertmöten, bl.a. seminarier i medlemsstaterna där expertgrupper utbyter bästa praxis på områden som omfattas av den årliga arbetsplanen, |
| --- | --- |

—

anordnande av seminarier och expertmöten, bl.a. seminarier i medlemsstaterna där expertgrupper utbyter bästa praxis på områden som omfattas av den årliga arbetsplanen,

| — | publikationer och olika informationsinitiativ för att främja det andra hälsoprogrammet, |
| --- | --- |

—

publikationer och olika informationsinitiativ för att främja det andra hälsoprogrammet,

kommer huvudsakligen att finansieras via budgetposten ”17 01 04 02 – Administrativa utgifter för programmet” genom anbudsinfordringar.

För vissa specifika tekniska frågor som beskrivs i kapitel 3 planeras upphandlingar genom administrativa avtal med Gemensamma forskningscentrumet. Dessa kommer att finansieras via budgetpost 17 03 06 – Gemenskapsåtgärder på hälsoområdet.

3.   PRIORITERADE OMRÅDEN 2009

De prioriterade åtgärderna för 2009 har valts ut i linje med programbeslutet. Dessa prioriteringar bör ses mot bakgrund av de åtgärder som redan har finansierats med hjälp av föregående program (7) och det faktum att ytterligare prioriteringar kommer att fastställas under de senare åren av programperioden.

Hälsoprogrammet är inriktat på att försöka åstadkomma synergieffekter med andra gemenskapsprogram och undvika dubbelarbete när det gäller sådant som redan har gjorts enligt dessa program. Inom det sjunde ramprogrammet för forskning kompletterar det tredje verksamhetsområdet inom temaområdet hälsa, benämnt ”Optimering av hälsovården för Europas medborgare”, gemenskapens åtgärder på hälsoområdet enligt alla mål i det andra hälsoprogrammet. Man kommer att noggrant leta efter och försöka undvika överlappning och dubbelarbete när det gäller de förslag som väljs ut för finansiering inom hälsoprogrammet respektive de projekt som hittills har valts ut för finansiering inom det sjunde ramprogrammet.

Förslag till hälsoprogrammet måste helt och fullt stämma överens med de syften, mål och metoder som anges i programbeslutet. I synnerhet bör dessa förslag inte ha betydande forskningsrelaterade inslag. Alla förslag ska i förekommande fall peka på de synergieffekter som kan åstadkommas med relevant pågående forskning som finansieras genom vetenskapligt stöd till beslutsfattandet inom ramen för det sjätte ramprogrammet för forskning (8) samt projekt finansierade inom hälsoteman och angränsande teman inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning. Särskilt bör förslagen visa att överlappning och dubbelarbete i förhållande till det sjunde ramprogrammet för forskning undviks, när förslag läggs fram till arbetsplanen för 2009.

3.1   Frågor av strategisk vikt

I linje med de åtgärder som avses i artikel 2.2 i programbeslutet och åtagandena i EU:s hälsostrategi (9) att samarbeta över olika sektorer för att främja hälsa, kommer åtgärder som har ett betydande europeiskt mervärde inom följande områden att särskilt prioriteras:

| — | Stöd till att






  — | förbättra de europeiska medborgarnas hälsa, när så är möjligt med hjälp av lämpliga indikatorer, bl.a. indikatorn för friska levnadsår, |
| --- | --- | --- |

—

Stöd till att

—

förbättra de europeiska medborgarnas hälsa, när så är möjligt med hjälp av lämpliga indikatorer, bl.a. indikatorn för friska levnadsår,

| — | minska ojämlikhet i hälsa inom och mellan EU:s medlemsstater och regioner, |
| --- | --- |

—

minska ojämlikhet i hälsa inom och mellan EU:s medlemsstater och regioner,

| — | bygga upp kapacitet för att utveckla och genomföra effektiva folkhälsopolitiska åtgärder, särskilt på områden där behoven är stora. |
| --- | --- |

—

bygga upp kapacitet för att utveckla och genomföra effektiva folkhälsopolitiska åtgärder, särskilt på områden där behoven är stora.

| — | Deltagande av nya (icke-traditionella) hälsoaktörer i hållbara, samarbetsinriktade och etiskt sunda åtgärder, både på regional och lokal nivå samt tillsammans med de deltagande länderna. Här ingår den offentliga och privata sektorn samt berörda aktörer i det vidare civila samhället vars primära mål inte är begränsade till folkhälsa (t.ex. ungdomar, etniska grupper och inom andra områden av allmänt intresse, som miljö och idrott). |
| --- | --- |

—

Deltagande av nya (icke-traditionella) hälsoaktörer i hållbara, samarbetsinriktade och etiskt sunda åtgärder, både på regional och lokal nivå samt tillsammans med de deltagande länderna. Här ingår den offentliga och privata sektorn samt berörda aktörer i det vidare civila samhället vars primära mål inte är begränsade till folkhälsa (t.ex. ungdomar, etniska grupper och inom andra områden av allmänt intresse, som miljö och idrott).

I förslagen bör även evidensbasen anges liksom möjligheterna att producera mätbara resultat.

Förslag som uppfyller de ovannämnda kriterierna kan anses vara av exceptionellt stort nyttovärde. Sökandena måste kunna visa hur den föreslagna åtgärden överensstämmer med ovannämnda kriterier.

Prioriteringarna anges i avsnitt som motsvarar målen i programbeslutet.

3.2   Prioriterade åtgärder för det första delmålet ”Förbättra medborgarnas hälsoskydd”

3.2.1   Skydda medborgarna mot hälsohot

| 1. | Insatserna inom programmet för gemenskapsåtgärder på hälsoområdet 2003–2013 för att skydda medborgarna mot hälsohot bidrar till genomförandet av EU:s politik och initiativ i förhållande till de hälsohot som anges i beslutet om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen (10). Syftet är att utveckla strategier och mekanismer för att svara på hälsohot och nödsituationer och stödja riskhanteringen när det gäller smittsamma sjukdomar på grundval av riskbedömningar som utförs av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) (11). |
| --- | --- |

1.

Insatserna inom programmet för gemenskapsåtgärder på hälsoområdet 2003–2013 för att skydda medborgarna mot hälsohot bidrar till genomförandet av EU:s politik och initiativ i förhållande till de hälsohot som anges i beslutet om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen (10). Syftet är att utveckla strategier och mekanismer för att svara på hälsohot och nödsituationer och stödja riskhanteringen när det gäller smittsamma sjukdomar på grundval av riskbedömningar som utförs av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) (11).

| 2. | Dessutom kommer programmet att omfatta kartläggande av ytterligare hälsohot, t.ex. från fysikaliska och kemiska agens. Insatser för att samordna och stödja medlemsstaternas beredskap i fråga om hälsosäkerhet och kapacitet att snabbt reagera vid utsläpp av biologiska, kemiska och radiologiska agens håller på att utarbetas av hälsoskyddskommittén (12). |
| --- | --- |

2.

Dessutom kommer programmet att omfatta kartläggande av ytterligare hälsohot, t.ex. från fysikaliska och kemiska agens. Insatser för att samordna och stödja medlemsstaternas beredskap i fråga om hälsosäkerhet och kapacitet att snabbt reagera vid utsläpp av biologiska, kemiska och radiologiska agens håller på att utarbetas av hälsoskyddskommittén (12).

| 3. | Världshälsoorganisationen anser att pandemisk influensa är ett av de allvarligaste hoten mot folkhälsan. Ett pandemiskt virus skulle kunna utvecklas ur de fågelinfluensavirus som nu är i omlopp i fjäderfän och vilda fåglar i många delar av världen. Kommissionen är en av de största finansiärerna av globala strategier för att hantera aviär influensa och stöder resonemanget om ”en värld – en hälsa” (One World – One Health) enligt vilket insatserna för folkhälsa och djurhälsa måste integreras (13).
  På hälsoskyddsområdet bör följande beaktas i förslagen:






  — | Ta hänsyn till den europeiska grannskapspolitiken för att öka enhetligheten och stärka partnerskapen. |
| --- | --- | --- |

3.

Världshälsoorganisationen anser att pandemisk influensa är ett av de allvarligaste hoten mot folkhälsan. Ett pandemiskt virus skulle kunna utvecklas ur de fågelinfluensavirus som nu är i omlopp i fjäderfän och vilda fåglar i många delar av världen. Kommissionen är en av de största finansiärerna av globala strategier för att hantera aviär influensa och stöder resonemanget om ”en värld – en hälsa” (One World – One Health) enligt vilket insatserna för folkhälsa och djurhälsa måste integreras (13).

På hälsoskyddsområdet bör följande beaktas i förslagen:

—

Ta hänsyn till den europeiska grannskapspolitiken för att öka enhetligheten och stärka partnerskapen.

| — | Stödja deltagande från kandidatländernas sida som associerade partner när det är möjligt och som samarbetspartner i allmänhet. |
| --- | --- |

—

Stödja deltagande från kandidatländernas sida som associerade partner när det är möjligt och som samarbetspartner i allmänhet.

| — | Arbeta för kompatibilitet mellan mekanismer, hälso- och sjukvårdssystem, planer och strategier, med särskild inriktning på sektorsöverskridande verksamhet, inklusive verksamhet som är inriktad på hälsorisker och sjukdomar som samtidigt berör såväl folkhälsan och djurhälsan som ekosystemen. |
| --- | --- |

—

Arbeta för kompatibilitet mellan mekanismer, hälso- och sjukvårdssystem, planer och strategier, med särskild inriktning på sektorsöverskridande verksamhet, inklusive verksamhet som är inriktad på hälsorisker och sjukdomar som samtidigt berör såväl folkhälsan och djurhälsan som ekosystemen.

| — | Inom projekten bör även insatsernas ekonomiska och sociala konsekvenser anges i mätbara termer, och eventuella ytterligare positiva och negativa konsekvenser (externa effekter) av åtgärder på folkhälsoområdet bör redovisas. |
| --- | --- |

—

Inom projekten bör även insatsernas ekonomiska och sociala konsekvenser anges i mätbara termer, och eventuella ytterligare positiva och negativa konsekvenser (externa effekter) av åtgärder på folkhälsoområdet bör redovisas.

3.2.1.1   Utveckla preventionen (punkterna 1.1.1 och 1.1.2 i bilagan)

Utbyta rutiner för främjande av vaccination i medlemsstaterna, särskilt bland grupper i befolkningen som är svåra att nå

Stöd till politiska initiativ som gäller vaccination (förslag till en rekommendation från rådet om att medlemsstaterna inom influensavaccination bör uppnå 75-procentig täckning i riskgrupper, förslag till en rekommendation från rådet om att förbättra/bibehålla hög vaccinationstäckning mot vissa barnsjukdomar). Särskilda insatser avseende mässling och röda hund (14), säsongsbunden influensa (15), humant papillomavirus och stelkramp samt nya vacciner mot pneumokockinfektion.

När det gäller olika sätt att främja vaccination bör följande beaktas:

| — | Bristande kunskap om vacciner och vaccinationsfrågor (16) i utvalda och bredare grupper av befolkningen. |
| --- | --- |

—

Bristande kunskap om vacciner och vaccinationsfrågor (16) i utvalda och bredare grupper av befolkningen.

| — | Evidensbaserade metoder för att minska hindren för genomförande av vaccination och förbättra allmänhetens förståelse för fördelarna med vaccination (17). |
| --- | --- |

—

Evidensbaserade metoder för att minska hindren för genomförande av vaccination och förbättra allmänhetens förståelse för fördelarna med vaccination (17).

| — | Evidensbaserade och effektiva hälsofrämjande åtgärder till stöd för vaccination. |
| --- | --- |

—

Evidensbaserade och effektiva hälsofrämjande åtgärder till stöd för vaccination.

| — | Resultat av vaccinationsprojekt och pågående verksamhet inom vaccinationsprojekt, särskilt projekt som finansieras ur folkhälsoprogrammet (18) och protokollet från ”mötet om vaccinationsstrategi” (19) den 13–14 februari 2008, som anordnas i samarbete mellan kommissionen och genomförandeorganet för folkhälsa, bör beaktas.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Resultat av vaccinationsprojekt och pågående verksamhet inom vaccinationsprojekt, särskilt projekt som finansieras ur folkhälsoprogrammet (18) och protokollet från ”mötet om vaccinationsstrategi” (19) den 13–14 februari 2008, som anordnas i samarbete mellan kommissionen och genomförandeorganet för folkhälsa, bör beaktas.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

Kartlägga befintliga modelleringsverktyg och hur de används för att möta nuvarande och nya hot

Kunskapsspridning om användningen av befintliga modelleringsverktyg i medlemsstaterna är en viktig fråga som bör tas upp på EU-nivå i syfte att

| — | effektivt mäta politikens kostnadseffektivitet, t.ex. i fråga om dess genomförande, och bedöma effekterna av nya vacciner och andra preventiva åtgärder, |
| --- | --- |

—

effektivt mäta politikens kostnadseffektivitet, t.ex. i fråga om dess genomförande, och bedöma effekterna av nya vacciner och andra preventiva åtgärder,

| — | genomföra konsekvensbedömningar av sjukdomar, |
| --- | --- |

—

genomföra konsekvensbedömningar av sjukdomar,

| — | bedöma konsekvenserna av klimatförändringar för hälsoområdet, |
| --- | --- |

—

bedöma konsekvenserna av klimatförändringar för hälsoområdet,

| — | ge underlag för beslutsfattandet (de potentiella effekterna av särskilda åtgärder som att minska kontakten mellan människor för att förebygga smittspridning).
  [Anbudsförfarande genom administrativ överenskommelse med Gemensamma forskningscentrumet (20)] |
| --- | --- |

—

ge underlag för beslutsfattandet (de potentiella effekterna av särskilda åtgärder som att minska kontakten mellan människor för att förebygga smittspridning).

[Anbudsförfarande genom administrativ överenskommelse med Gemensamma forskningscentrumet (20)]

3.2.1.2   Stödja beredskap (punkterna 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3 och 1.1.5 i bilagan)

Informationsutbyte om hälsohot och om beredskapsplaner

Informationsutbyte om beredskapsplaner avser både allmän beredskap och särskild beredskap (biologiska, kemiska och radionukleära hot samt klimatförändringar). Informationen kan gälla mekanismer för genomförande, konsekvensanalys, sektorsövergripande aspekter och kommunikation med berörda yrkesgrupper och med allmänheten.

De insatser som gäller informationsutbyte kan bestå i följande:

| — | Kartläggning av bästa praxis inom krishantering och analys av villkoren för att tillämpa denna på olika områden, t.ex. informationsstyrning. Kommunikation med berörda yrkesgrupper, medier och allmänhet. Vägledande riktlinjer om krishantering. De logistiska aspekterna av krishantering, t.ex. inrättande av ett kristeam och samordningsmekanismer. Utbildning av personal och stödpersonal i att hantera oförutsedda situationer, eller kursplaner (utbildningens beskaffenhet, mål och innehåll). |
| --- | --- |

—

Kartläggning av bästa praxis inom krishantering och analys av villkoren för att tillämpa denna på olika områden, t.ex. informationsstyrning. Kommunikation med berörda yrkesgrupper, medier och allmänhet. Vägledande riktlinjer om krishantering. De logistiska aspekterna av krishantering, t.ex. inrättande av ett kristeam och samordningsmekanismer. Utbildning av personal och stödpersonal i att hantera oförutsedda situationer, eller kursplaner (utbildningens beskaffenhet, mål och innehåll).

| — | Informationsutbyte mellan experter och politiska beslutsfattare samt kommunikation med allmänheten och media. |
| --- | --- |

—

Informationsutbyte mellan experter och politiska beslutsfattare samt kommunikation med allmänheten och media.

| — | Spridning till EU:s medlemsstater av de nyckelåtgärder som fastställs i initiativet för internationell hälsosäkerhet, såsom kommunikation med media samt pandemisk influensa, frågor som gäller laboratorieverksamhet eller medicinska motåtgärder, genom en arbetsgrupp som är kopplad till EU:s nätverk för informatörer (21).
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Spridning till EU:s medlemsstater av de nyckelåtgärder som fastställs i initiativet för internationell hälsosäkerhet, såsom kommunikation med media samt pandemisk influensa, frågor som gäller laboratorieverksamhet eller medicinska motåtgärder, genom en arbetsgrupp som är kopplad till EU:s nätverk för informatörer (21).

[Anbudsinfordran]

| — | Övervakning av informationsutbytesmekanismer för krishantering och koppling till internationella utbytesverktyg, inklusive förbättrat samarbete med Gemensamma forskningscentrumets verksamhet på detta område och inom den globala aktionsgruppen för hälsoskydd (Global Health Security Action Group) (22).
  [Anbudsförfarande genom administrativ överenskommelse med Gemensamma forskningscentrumet] |
| --- | --- |

—

Övervakning av informationsutbytesmekanismer för krishantering och koppling till internationella utbytesverktyg, inklusive förbättrat samarbete med Gemensamma forskningscentrumets verksamhet på detta område och inom den globala aktionsgruppen för hälsoskydd (Global Health Security Action Group) (22).

[Anbudsförfarande genom administrativ överenskommelse med Gemensamma forskningscentrumet]

Stöd till att snabbt utarbeta farmaceutiska motåtgärder inklusive vacciner mot nya och kommande hot

Sannolikheten för att nya patogener ska utvecklas i tidigare smittfria områden ökar, vilket kan ge upphov till sjukdomar med bred spridning som orsakas av bl.a. utökat resande, klimatförändringar och andra miljöförändringar, och utvecklingen av patogen/vektor/reservoir-förhållandet. Utmaningen består i att möjliggöra snabb utveckling, tillverkning och godkännande av vacciner för nya sjukdomar och sjukdomar som är på väg att utvecklas, i syfte att skydda befolkningen i och utanför Europa.

Följande insatser behövs:

| — | Utarbeta ett förfarande för att skynda på frisläppandet av produktionen av vacciner för behov i nödsituationer. |
| --- | --- |

—

Utarbeta ett förfarande för att skynda på frisläppandet av produktionen av vacciner för behov i nödsituationer.

| — | Stärka nätverk av kliniska centrum för att stödja en omfattande utveckling av vacciner. |
| --- | --- |

—

Stärka nätverk av kliniska centrum för att stödja en omfattande utveckling av vacciner.

| — | Skapa plattformar för brett samarbete kring vacciner.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Skapa plattformar för brett samarbete kring vacciner.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

Hälsosektorns anpassning till klimatförändringarnas konsekvenser

EU vidtar åtgärder för att hantera den globala uppvärmningen och förhindra eventuella katastrofala följder av klimatförändringen (23)
   (24). Alla sektorer inom hälso- och sjukvården kommer att beröras av anpassningen till klimatförändringarnas följder (själva vården, prevention och hälsoutbildning, hälsohot inklusive klimatförändringarnas konsekvenser för smittsamma sjukdomar, och andra hälsoproblem som andningsbesvär).

| — | Åtgärderna enligt denna punkt kan handla om informationsutbyte, jämförelse och analys av möjligheten att överföra åtgärder och insatser till tidig anpassning till klimatförändringarnas följder för folkhälsan.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Åtgärderna enligt denna punkt kan handla om informationsutbyte, jämförelse och analys av möjligheten att överföra åtgärder och insatser till tidig anpassning till klimatförändringarnas följder för folkhälsan.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

3.2.1.3   Förbättra tidig upptäckt och begränsning av hälsohot, däribland smittsamma sjukdomar

Kapacitetsuppbyggnad och utbildning för tuberkulosbekämpning i svårt drabbade länder (evidensbaserade standarder) och i riskpopulationer

Europeiska kommissionen riktade i mars 2007 en uppmaning till Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar att utarbeta ett förslag till en handlingsplan för tuberkulosbekämpning i EU (25). I många av EU:s medlemsstater ses en positiv utveckling i fråga om tuberkulos och de kommer sannolikt att närma sig en situation där utrotning är nära förestående. Dock skiljer sig läget starkt mellan olika länder (26) och problem som läkemedelsresistent tuberkulos och hög smittspridning inom sårbara grupper gör att bekämpningen ofta nog sker i motvind.

| — | Stöd till medlemsstaternas tuberkulosbekämpning, särskilt till svårt drabbade länder. Kapacitetsuppbyggnad och utbildning skulle bidra till utvecklingen av nationella bekämpningsprogram. Det finns också ett behov av att utarbeta och anpassa metoder för bekämpning i länder med låg prevalens, när det gäller tuberkulos i särskilda riskgrupper som är svåra att nå. |
| --- | --- |

—

Stöd till medlemsstaternas tuberkulosbekämpning, särskilt till svårt drabbade länder. Kapacitetsuppbyggnad och utbildning skulle bidra till utvecklingen av nationella bekämpningsprogram. Det finns också ett behov av att utarbeta och anpassa metoder för bekämpning i länder med låg prevalens, när det gäller tuberkulos i särskilda riskgrupper som är svåra att nå.

| — | Utarbetande av verktyg för att utvärdera bekämpningsprogrammen på basis av kohortanalyser.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Utarbetande av verktyg för att utvärdera bekämpningsprogrammen på basis av kohortanalyser.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

Stödja kunskapsspridning, tidig diagnos, prevention och begränsning av virushepatit

De olika typerna av virushepatit är betydande smittsamma sjukdomar med omfattande medicinska, sociala och ekonomiska konsekvenser och potentiella långsiktiga följdverkningar. ECDC har ansvaret för övervakningen av dessa sjukdomar (27). Befolkningen och de yrkesverksamma på hälsoområdet måste vara medvetna om tillgängliga åtgärder för förebyggande, lindring och begränsning av dem.

| — | Utbildning för yrkesverksamma och riktad information till allmänheten och yrkesverksamma är exempel på relevanta insatser.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Utbildning för yrkesverksamma och riktad information till allmänheten och yrkesverksamma är exempel på relevanta insatser.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

Tidig upptäckt av hälsohot samt bedömning av händelsers hälsokonsekvenser

Det finns i dag ett nytt intresse för syndromövervakningsmetoder. Flera europeiska länder har redan utvecklat syndromövervakning på bred front kring olika teman (infektionssjukdomar, miljöhälsa, veterinärmedicin) med olika datakällor (akutmottagningar, dödlighet, telefonrådgivning) och använder olika metoder (retrospektiva eller prospektiva studier).

| — | En översikt över syndromövervakningen i EU skulle kunna utarbetas med medverkan av fler medlemsstater och med ett gemensamt tillvägagångssätt, där nu pågående projekt skulle kunna införlivas.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

En översikt över syndromövervakningen i EU skulle kunna utarbetas med medverkan av fler medlemsstater och med ett gemensamt tillvägagångssätt, där nu pågående projekt skulle kunna införlivas.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

3.2.1.4   Stärka kapacitetsuppbyggnad (punkterna 1.1.1–1.1.4 i bilagan)

Stödja tillämpningen av Internationella hälsostadgan i medlemsstaterna

Internationella hälsostadgan (2005) (28) har tillämpats sedan den 15 juni 2007. På EU-nivå har kommissionens beslut 2000/57/EG (29) ändrats genom kommissionens beslut 2008/351/EG (30) för att se till att anmälningar sänds ut samtidigt genom det systemet och inom ramen för Internationella hälsostadgan.

Följande insatser har fastställts för stödjande av tillämpningen av Internationella hälsostadgan i medlemsstaterna:

| — | Kartläggning och jämförelse av den nationella lagstiftning i medlemsstaterna som handlar om säkerhets- eller hälsoåtgärder med avseende på en nödsituation på folkhälsoområdet (krissituation). |
| --- | --- |

—

Kartläggning och jämförelse av den nationella lagstiftning i medlemsstaterna som handlar om säkerhets- eller hälsoåtgärder med avseende på en nödsituation på folkhälsoområdet (krissituation).

| — | Konsekvenserna av nödåtgärder på hälsoområdet för andra politikområden som rörlighet, immigration eller skydd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

—

Konsekvenserna av nödåtgärder på hälsoområdet för andra politikområden som rörlighet, immigration eller skydd för mänskliga rättigheter.

| — | Nuvarande politik och praxis för att tillämpa nyckelpunkterna i Internationella hälsostadgan i medlemsstaterna och förhållandet mellan stadgan och EU:s lagstiftning.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Nuvarande politik och praxis för att tillämpa nyckelpunkterna i Internationella hälsostadgan i medlemsstaterna och förhållandet mellan stadgan och EU:s lagstiftning.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

Stöd till nätverket av kemiska, radiologiska och nukleära referenslaboratorier och snabb bedömning av giftiga industrikemikalier och radioaktiva hot samt utveckling av vetenskapligt validerade motåtgärder på folkhälsoområdet

De insatser som ska utarbetas kommer att stödja hälsoskyddskommitténs prioriteringar i kemiska och radionukleära frågor. Följande bör prioriteras 2009:

| — | Inventering och revision av nationella referenslaboratorier för kemiska och radioaktiva ämnen inklusive en workshop om gemensamt utnyttjande av kunnande och kapacitet. |
| --- | --- |

—

Inventering och revision av nationella referenslaboratorier för kemiska och radioaktiva ämnen inklusive en workshop om gemensamt utnyttjande av kunnande och kapacitet.

| — | Uppdaterande bedömning av giftiga industrikemikalier – framtagning av protokoll för snabb hot- och riskanalys. |
| --- | --- |

—

Uppdaterande bedömning av giftiga industrikemikalier – framtagning av protokoll för snabb hot- och riskanalys.

| — | Uppdaterande bedömning av radioaktiva agens – framtagning av protokoll för snabb hot- och riskanalys.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Uppdaterande bedömning av radioaktiva agens – framtagning av protokoll för snabb hot- och riskanalys.

[Anbudsinfordran]

3.2.2   Öka medborgarnas säkerhet (punkt 1.2 i bilagan)

3.2.2.1   Verka för en mer rationell användning av antibiotika och bekämpa resistens mot bakterie- och virusstammar (31) (punkt 1.2.3 i bilagan)

Vidareutveckling av protokoll och övervakning av rationell användning av antibiotika

Följande insatser behövs:

| — | Användning av antibiotika i öppenvården och på sjukhus: analyser och rapportering, inklusive bedömning av den ekonomiska bördan för behandling av läkemedelsresistenta fall, inklusive gränsytor mellan sjukhus, kommunal vård och omsorg, djur och livsmedel. Detta bör även omfatta hälsoeffekterna och kostnadseffektiviteten vid minskad användning av antibiotika för behandlingar av sjukdomar hos människa.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Användning av antibiotika i öppenvården och på sjukhus: analyser och rapportering, inklusive bedömning av den ekonomiska bördan för behandling av läkemedelsresistenta fall, inklusive gränsytor mellan sjukhus, kommunal vård och omsorg, djur och livsmedel. Detta bör även omfatta hälsoeffekterna och kostnadseffektiviteten vid minskad användning av antibiotika för behandlingar av sjukdomar hos människa.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

3.2.2.2   Förbättring av patientsäkerheten genom säker hälso- och sjukvård av god kvalitet (punkt 1.2.3 i bilagan)

| — | Utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna samt forskning om epidemiologin hos vårdrelaterade infektioner samt om kostnadseffektiviteten vid förebyggande och begränsning av infektioner.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna samt forskning om epidemiologin hos vårdrelaterade infektioner samt om kostnadseffektiviteten vid förebyggande och begränsning av infektioner.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Tillhandahålla verktyg för att mäta och förbättra hälso- och sjukvårdens kvalitet och säkerhet: utarbeta riktlinjer eller verktyg för bedömning av kvaliteten på vård som erbjuds inom olika hälso- och sjukvårdsarrangemang samt främja bästa praxis, utveckla mätsystem för att möjliggöra att behandlingsprotokollen följs mer noggrant.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla verktyg för att mäta och förbättra hälso- och sjukvårdens kvalitet och säkerhet: utarbeta riktlinjer eller verktyg för bedömning av kvaliteten på vård som erbjuds inom olika hälso- och sjukvårdsarrangemang samt främja bästa praxis, utveckla mätsystem för att möjliggöra att behandlingsprotokollen följs mer noggrant.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Genomföra de insatser som anges i kommissionens meddelande KOM(2008) 689 om telemedicin till gagn för patienter, hälso- och sjukvårdssystem och samhället för att uppmuntra till samarbete mellan vårdpersonal och patienter inom nyckelområden i syfte att öka användningen av telemedicin i enlighet med detta meddelande, för att utveckla specifika rekommendationer om hur förtroendet och acceptansen för telemedicin kan förbättras, med hänsyn bl.a. till etiska aspekter och sekretessaspekter.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Genomföra de insatser som anges i kommissionens meddelande KOM(2008) 689 om telemedicin till gagn för patienter, hälso- och sjukvårdssystem och samhället för att uppmuntra till samarbete mellan vårdpersonal och patienter inom nyckelområden i syfte att öka användningen av telemedicin i enlighet med detta meddelande, för att utveckla specifika rekommendationer om hur förtroendet och acceptansen för telemedicin kan förbättras, med hänsyn bl.a. till etiska aspekter och sekretessaspekter.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

3.2.2.3   Säkerhet med avseende på nanomaterial (punkt 1.2.1 i bilagan)

| — | Gemensamma säkerhetsinsatser för nanomatieral: i) för att stärka, utöka och dela de kunskaper som behövs för att bedöma faran med, exponeringen för och den övergripande risken med nanomaterial, ii) för att påskynda utnyttjandet av befintliga data och utbytet av bästa praxis vid riskbedömning och riskhantering, samt iii) för att främja införandet av pålitliga metoder i hela EU.
  [Gemensam insats] |
| --- | --- |

—

Gemensamma säkerhetsinsatser för nanomatieral: i) för att stärka, utöka och dela de kunskaper som behövs för att bedöma faran med, exponeringen för och den övergripande risken med nanomaterial, ii) för att påskynda utnyttjandet av befintliga data och utbytet av bästa praxis vid riskbedömning och riskhantering, samt iii) för att främja införandet av pålitliga metoder i hela EU.

[Gemensam insats]

3.2.2.4   Säkerhet i fråga om blod, vävnader, celler och organ (punkt 1.2.2 i bilagan)

| — | Främja tillgången till och utbildningen i särskilda metoder för att öka organdonationen särskilt i fråga om program för kvalitetsförbättring vid organdonation.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Främja tillgången till och utbildningen i särskilda metoder för att öka organdonationen särskilt i fråga om program för kvalitetsförbättring vid organdonation.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Utarbeta förfaranden och it-verktyg för utbyte av mänskliga organ mellan medlemsstaterna för att organ som är tillgängliga utöver behovet i en medlemsstat ska kunna erbjudas andra länder, och med beaktande av brådskande fall och svårbehandlade patienter.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Utarbeta förfaranden och it-verktyg för utbyte av mänskliga organ mellan medlemsstaterna för att organ som är tillgängliga utöver behovet i en medlemsstat ska kunna erbjudas andra länder, och med beaktande av brådskande fall och svårbehandlade patienter.

[Anbudsinfordran]

| — | Tillfälligt samarbete med Europarådet i särskilda frågor rörande ämnen som härrör från människa (blod, vävnader, celler, organ).
  [Direkt bidragsavtal med Europarådet] |
| --- | --- |

—

Tillfälligt samarbete med Europarådet i särskilda frågor rörande ämnen som härrör från människa (blod, vävnader, celler, organ).

[Direkt bidragsavtal med Europarådet]

| — | När det gäller blod, vävnader och celler kvarstår vissa särskilda frågor som gäller rapporteringssystem och snabb reaktion på allvarliga avvikande händelser och biverkningar, samt kodning. Projekt för att bidra till utvecklingen av metoder på detta område kommer att prioriteras.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

När det gäller blod, vävnader och celler kvarstår vissa särskilda frågor som gäller rapporteringssystem och snabb reaktion på allvarliga avvikande händelser och biverkningar, samt kodning. Projekt för att bidra till utvecklingen av metoder på detta område kommer att prioriteras.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Principen om obetald donation av vävnader/celler/blod/plasma: analys av dagliga rutiner.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Principen om obetald donation av vävnader/celler/blod/plasma: analys av dagliga rutiner.

[Anbudsinfordran]

3.3   Prioriterade åtgärder enligt det andra delmålet ”Främja hälsa”

Insatserna i detta avsnitt syftar till att förebygga stora sjukdomar och minska ojämlikhet i hälsa i hela EU genom att påverka de viktigaste bestämningsfaktorerna för hälsan, såsom kost och fysisk aktivitet, alkohol, bruk av tobak och narkotika samt sociala och miljörelaterade bestämningsfaktorer för hälsan.

Under 2009 kommer prioriterade åtgärder för detta mål att inriktas på att avhjälpa den bristande jämlikheten inom och mellan EU:s medlemsstater och regioner, främja synsättet att ett hälsoperspektiv bör införlivas på alla politikområden samt bedöma och främja hållbara investeringar i hälsa på nationell och regional nivå och i det syftet stödja de strategiska teman som anges i EU:s hälsostrategi. Efter antagandet av kommissionens förslag till ett direktiv om patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (32) kommer de frågor som tas upp i förslaget att uppmärksammas. När det gäller hälsans bestämningsfaktorer kommer tyngdpunkten att ligga på de bestämningsfaktorer och omständigheter som påverkar barns och ungdomars hälsa.

3.3.1   Främja sundare levnadsvanor och avhjälpa bristande jämlikhet i fråga om hälsa (punkt 2.1 i bilagan)

3.3.1.1   Främja hälsoaspekterna på alla politikområden (punkt 2.1.1 i bilagan)

| — | Främja hälsokonsekvensbedömningar: Inleda åtgärder för att uppmuntra till användning av hälsokonsekvensbedömningar som ett verktyg för hälsoorienterat beslutsfattande på europeisk, nationell och regional (lokal) nivå, varvid hänsyn bör tas till jämlikhetsaspekterna.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Främja hälsokonsekvensbedömningar: Inleda åtgärder för att uppmuntra till användning av hälsokonsekvensbedömningar som ett verktyg för hälsoorienterat beslutsfattande på europeisk, nationell och regional (lokal) nivå, varvid hänsyn bör tas till jämlikhetsaspekterna.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Utveckla metoder för tillämpning av principen om att beakta hälsoaspekterna inom alla politikområden vid utarbetandet och genomförandet av politiken.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Utveckla metoder för tillämpning av principen om att beakta hälsoaspekterna inom alla politikområden vid utarbetandet och genomförandet av politiken.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Kartlägga hälsorelaterade projekt och åtgärder som samfinansieras av EU:s institutioner och relevanta internationella organisationer från och med 2003.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Kartlägga hälsorelaterade projekt och åtgärder som samfinansieras av EU:s institutioner och relevanta internationella organisationer från och med 2003.

[Anbudsinfordran]

| — | Studie om hur EU:s politik påverkar hälsan och hälso- och sjukvårdssystemen.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Studie om hur EU:s politik påverkar hälsan och hälso- och sjukvårdssystemen.

[Anbudsinfordran]

3.3.1.2   Kapacitetsuppbyggnad på folkhälsoområdet (punkt 2.1.1 i bilagan)

| — | Utveckla verktyg, förfaranden och pilotverksamhet för att förbättra växelverkan mellan forskningen på folkhälsoområdet och det politiska beslutsfattandet på EU-nivå.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Utveckla verktyg, förfaranden och pilotverksamhet för att förbättra växelverkan mellan forskningen på folkhälsoområdet och det politiska beslutsfattandet på EU-nivå.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Utarbeta handböcker för att stödja införlivandet av hälsofrämjande och sjukdomsprevention på den psykiska hälsans område såväl i utbildningen av personal som i dess arbete inom ungdomsverksamhet, social verksamhet, skolan och arbetslivet, varvid hänsyn bör tas till verksamhet inom ramen för den europeiska pakten för psykisk hälsa och välbefinnande (33).
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Utarbeta handböcker för att stödja införlivandet av hälsofrämjande och sjukdomsprevention på den psykiska hälsans område såväl i utbildningen av personal som i dess arbete inom ungdomsverksamhet, social verksamhet, skolan och arbetslivet, varvid hänsyn bör tas till verksamhet inom ramen för den europeiska pakten för psykisk hälsa och välbefinnande (33).

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Främja införandet av skadeprevention i yrkesutbildningen inom folkhälsa: utarbeta modulbaserade kursplaner för tillämpning i hälsosektorn.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Främja införandet av skadeprevention i yrkesutbildningen inom folkhälsa: utarbeta modulbaserade kursplaner för tillämpning i hälsosektorn.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Stödja genomförandet av EU:s strategier för de viktigaste bestämningsfaktorerna för hälsan (näring och nätverkskontakter mellan nyckelaktörer – hälsoforum)
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Stödja genomförandet av EU:s strategier för de viktigaste bestämningsfaktorerna för hälsan (näring och nätverkskontakter mellan nyckelaktörer – hälsoforum)

[Anbudsinfordran]

| — | Förbättra hälso- och sjukvårdspersonalens kommunikativa färdigheter för att bättre tillmötesgå patienternas behov med hänsyn till kön, ålder och andra socioekonomiska och kulturella variabler: inleda en kartläggning av utbildning i kommunikation för hälso- och sjukvårdspersonal, i syfte att införliva kommunikationsfärdigheter i folkhälsoutbildningen, och möjligen införa ett program som leder till masterutbildning.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Förbättra hälso- och sjukvårdspersonalens kommunikativa färdigheter för att bättre tillmötesgå patienternas behov med hänsyn till kön, ålder och andra socioekonomiska och kulturella variabler: inleda en kartläggning av utbildning i kommunikation för hälso- och sjukvårdspersonal, i syfte att införliva kommunikationsfärdigheter i folkhälsoutbildningen, och möjligen införa ett program som leder till masterutbildning.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Utveckla kapaciteten på folkhälsoområdet: att på grundval av en inventering av kapaciteten inom folkhälsoarbetet i medlemsstaterna kartlägga brister, behov och förslag till utveckling, inklusive en undersökning av behovet av nätverk på EU-nivå.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Utveckla kapaciteten på folkhälsoområdet: att på grundval av en inventering av kapaciteten inom folkhälsoarbetet i medlemsstaterna kartlägga brister, behov och förslag till utveckling, inklusive en undersökning av behovet av nätverk på EU-nivå.

[Anbudsinfordran]

3.3.1.3   Investering i hälsa (punkterna 2.1.1 och 2.1.2 i bilagan)

| — | Analytisk studie för att bedöma förhållandet mellan investeringar för bättre hälsa (inklusive hälso- och sjukvårdssystemen) och ekonomisk tillväxt och utveckling (punkt 2.1.1 i bilagan).
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Analytisk studie för att bedöma förhållandet mellan investeringar för bättre hälsa (inklusive hälso- och sjukvårdssystemen) och ekonomisk tillväxt och utveckling (punkt 2.1.1 i bilagan).

[Anbudsinfordran]

| — | Främja hälsoinvesteringar i EU:s medlemsstater och regioner genom utbyte av god praxis och samordning med EU:s institutioner och organ (t.ex. med Europeiska investeringsbanken), internationella organisationer, privata företag och frivilligorganisationer (punkt 2.1.2 i bilagan).
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Främja hälsoinvesteringar i EU:s medlemsstater och regioner genom utbyte av god praxis och samordning med EU:s institutioner och organ (t.ex. med Europeiska investeringsbanken), internationella organisationer, privata företag och frivilligorganisationer (punkt 2.1.2 i bilagan).

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Initiativ för att kartlägga bästa praxis för att förbättra effektiviteten och hållbarheten för regionala hälsoinvesteringar (punkt 2.1.2 i bilagan).
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Initiativ för att kartlägga bästa praxis för att förbättra effektiviteten och hållbarheten för regionala hälsoinvesteringar (punkt 2.1.2 i bilagan).

[Inbjudan att lämna projektförslag]

3.3.1.4   Minskning av ojämlikheter i hälsa mellan EU:s regioner (punkt 2.1.2 i bilagan)

| — | Utveckla och sprida god praxis när det gäller strategier för att komma åt bristande jämlikhet på hälsoområdet mellan och inom medlemsstater och regioner i länder som deltar i programmet.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Utveckla och sprida god praxis när det gäller strategier för att komma åt bristande jämlikhet på hälsoområdet mellan och inom medlemsstater och regioner i länder som deltar i programmet.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Utveckla och sprida bästa praxis inom hälso- och sjukvårdssystemen för att komma åt bristande jämlikhet.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Utveckla och sprida bästa praxis inom hälso- och sjukvårdssystemen för att komma åt bristande jämlikhet.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Undersökning av omfattningen och följderna av bristande jämlikhet i fråga om hälsostatus och hälsotjänster mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Undersökning av omfattningen och följderna av bristande jämlikhet i fråga om hälsostatus och hälsotjänster mellan medlemsstaterna.

| — | Organisatoriskt och tekniskt stöd till nätverk i EU för att komma åt bristande jämlikhet på hälsoområdet.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Organisatoriskt och tekniskt stöd till nätverk i EU för att komma åt bristande jämlikhet på hälsoområdet.

[Anbudsinfordran]

3.3.1.5   Stöd till samarbete i frågor som gäller gränsöverskridande hälso- och sjukvård (punkt 2.1.2 i bilagan)

| — | Mäta i vilken mån behandlingarna är likvärdiga i de olika hälso- och sjukvårdssystemen i EU: Bedöma jämförbarheten av nationella kriterier och beslutsförfaranden som antagits för ersättningar för och godkännande av medicinska ingripanden.
  [Anbudsinfordran/direkt bidragsavtal med det europeiska observationsorganet för hälso- och sjukvård] |
| --- | --- |

—

Mäta i vilken mån behandlingarna är likvärdiga i de olika hälso- och sjukvårdssystemen i EU: Bedöma jämförbarheten av nationella kriterier och beslutsförfaranden som antagits för ersättningar för och godkännande av medicinska ingripanden.

[Anbudsinfordran/direkt bidragsavtal med det europeiska observationsorganet för hälso- och sjukvård]

3.3.2   Främja hälsosammare levnadsvanor och minska stora sjukdomar och personskador genom att påverka hälsans bestämningsfaktorer (punkt 2.2 i bilagan)

3.3.2.1   Barn och ungdomar (punkt 2.2.1 i bilagan)

| — | Genomföra kommissionens initiativ för ungdomshälsa: Ge stöd till samarbetet mellan medlemsstater och nyckelaktörer och till nätverksbyggande. |
| --- | --- |

—

Genomföra kommissionens initiativ för ungdomshälsa: Ge stöd till samarbetet mellan medlemsstater och nyckelaktörer och till nätverksbyggande.

| — | Genomföra en undersökning av självreglering när det gäller ansvarsfull reklam, med särskild inriktning på skydd av ungdomar.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Genomföra en undersökning av självreglering när det gäller ansvarsfull reklam, med särskild inriktning på skydd av ungdomar.

[Anbudsinfordran]

| — | En mediakampanj om en hälsosam livsstil som riktar sig till ungdomar och syftar till att ge dem verktygen för att välja hälsosamma livsstilsalternativ.
  [Gemensam insats] |
| --- | --- |

—

En mediakampanj om en hälsosam livsstil som riktar sig till ungdomar och syftar till att ge dem verktygen för att välja hälsosamma livsstilsalternativ.

[Gemensam insats]

| — | Utveckling av möjligheterna för ungdomsorganisationer, ungdomsarbetare, skolor, utbildningsanstalter och yrkesutbildningsorganisationer att bidra till att främja ungdomars hälsa.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Utveckling av möjligheterna för ungdomsorganisationer, ungdomsarbetare, skolor, utbildningsanstalter och yrkesutbildningsorganisationer att bidra till att främja ungdomars hälsa.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Främja ungdomars hälsa och skade- och sjukdomsprevention bland ungdomar i arbetslivet.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Främja ungdomars hälsa och skade- och sjukdomsprevention bland ungdomar i arbetslivet.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Hälsofrämjande insatser som svarar på de ungdomars (15–25 år) behov som varken arbetar eller studerar.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Hälsofrämjande insatser som svarar på de ungdomars (15–25 år) behov som varken arbetar eller studerar.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

3.3.2.2   Åldrande (punkt 2.1.1 i bilagan)

| — | Undersökning av åldrandets konsekvenser för människors vårdbehov, dvs. hur hälso- och sjukvårdssystemen i EU bör anpassas för att tillgodose vårdbehovet i ett åldrande samhälle (på grundval av befintliga data och analyser).
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Undersökning av åldrandets konsekvenser för människors vårdbehov, dvs. hur hälso- och sjukvårdssystemen i EU bör anpassas för att tillgodose vårdbehovet i ett åldrande samhälle (på grundval av befintliga data och analyser).

[Anbudsinfordran]

3.3.2.3   Hälsa i arbetslivet (punkt 2.2.1 i bilagan)

| — | Förbättra hälsan i arbetslivet, särskilt genom att främja bättre arbetsorganisation och kontroll över arbetet, med hänsyn tagen till de ekonomiska aspekterna.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Förbättra hälsan i arbetslivet, särskilt genom att främja bättre arbetsorganisation och kontroll över arbetet, med hänsyn tagen till de ekonomiska aspekterna.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

3.3.2.4   Kost och fysisk aktivitet (punkt 2.2.1 i bilagan)

I linje med vitboken om kost och fysisk aktivitet (34) och arbetet inom EU:s handlingsplattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa:

| — | Tillämpa och utbyta god praxis avseende omfattande initiativ för att få ned nivåerna på mättade fetter och transfetter, salt och socker i färdigmat.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Tillämpa och utbyta god praxis avseende omfattande initiativ för att få ned nivåerna på mättade fetter och transfetter, salt och socker i färdigmat.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Främja fysisk aktivitet med hjälp av infrastruktur och genom hälsosamma livsstilar, stadsplanering och regional planering och bättre utnyttjande av den fysiska miljön, med särskild inriktning på barn och ungdomar: främja och sprida god praxis på lokal och regional nivå.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Främja fysisk aktivitet med hjälp av infrastruktur och genom hälsosamma livsstilar, stadsplanering och regional planering och bättre utnyttjande av den fysiska miljön, med särskild inriktning på barn och ungdomar: främja och sprida god praxis på lokal och regional nivå.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Inleda en EU-omfattande översyn av de olika typerna av lokala samhällsinsatser för att motverka fetma hos barn, inklusive initiativ i skolmiljön. |
| --- | --- |

—

Inleda en EU-omfattande översyn av de olika typerna av lokala samhällsinsatser för att motverka fetma hos barn, inklusive initiativ i skolmiljön.

| — | Utvärdera EU:s handlingsplattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa som modell för effektivt samarbete i kampen mot fetma på EU-nivå.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Utvärdera EU:s handlingsplattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa som modell för effektivt samarbete i kampen mot fetma på EU-nivå.

[Anbudsinfordran]

| — | Främja europeiskt nätverksbyggande på området för fysisk aktivitet.
  [Direkt bidragsavtal med WHO] |
| --- | --- |

—

Främja europeiskt nätverksbyggande på området för fysisk aktivitet.

[Direkt bidragsavtal med WHO]

3.3.2.5   Sexuell hälsa och hiv/aids (punkt 2.2.1 i bilagan)

I linje med kommissionens meddelande om bekämpning av hiv/aids (35), med utvecklingen mot politiska initiativ om ungdomar och sexuell hälsa, och med att samarbete med tredjeländer i Östeuropa ska uppmuntras i enlighet med artikel 12 i beslut nr 1350/2007/EG om hälsoprogrammet 2008–2013, kommer följande att särskilt prioriteras:

Sexuell hälsa (punkt 2.2.1 i bilagan)

| — | Bidra till en större kunskapsbas om ungdomars sexuella beteende runtom i Europa.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Bidra till en större kunskapsbas om ungdomars sexuella beteende runtom i Europa.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Utveckla insatser för att främja och stärka omfattande utbildningsinsatser på sexualområdet.
  [Administrativt bidrag] |
| --- | --- |

—

Utveckla insatser för att främja och stärka omfattande utbildningsinsatser på sexualområdet.

[Administrativt bidrag]

| — | Bidra till att utveckla och främja politiken för sexuell hälsa.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Bidra till att utveckla och främja politiken för sexuell hälsa.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Bidra till förebyggande av sexuellt överförbara infektioner.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Bidra till förebyggande av sexuellt överförbara infektioner.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

Hiv/aids

| — | Insatser som inriktas på genomförande av handlingsplanen mot hiv/aids 2005–2009, särskilt i fråga om tillgång till testning, behandling och omsorg, och på förbättring av situationen i Östeuropa, bl.a. när det gäller sprutnarkomaner, samt på hälsofrämjande verksamhet bland ungdomar och riskgrupper.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Insatser som inriktas på genomförande av handlingsplanen mot hiv/aids 2005–2009, särskilt i fråga om tillgång till testning, behandling och omsorg, och på förbättring av situationen i Östeuropa, bl.a. när det gäller sprutnarkomaner, samt på hälsofrämjande verksamhet bland ungdomar och riskgrupper.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Sprida och utbyta god praxis, intensifiera upplysningsarbetet och bidra till att utveckla EU:s politik i framtiden (med särskild inriktning på strategier för att förmå riskgrupper att genomgå hiv-test).
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Sprida och utbyta god praxis, intensifiera upplysningsarbetet och bidra till att utveckla EU:s politik i framtiden (med särskild inriktning på strategier för att förmå riskgrupper att genomgå hiv-test).

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Förbättra den övergripande situationen i Östeuropa när det gäller att utveckla och genomföra politiken. Förbättra situationen för personer som lever med hiv/aids, med särskild inriktning på prevention och på projekt som gäller tillgång till antiretrovirala läkemedel till ett överkomligt pris.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Förbättra den övergripande situationen i Östeuropa när det gäller att utveckla och genomföra politiken. Förbättra situationen för personer som lever med hiv/aids, med särskild inriktning på prevention och på projekt som gäller tillgång till antiretrovirala läkemedel till ett överkomligt pris.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Stödja nätverk och grupper som bekämpar hiv/aids med särskild inriktning på riskgrupper och situationen i Östeuropa.
  [Administrativt bidrag] |
| --- | --- |

—

Stödja nätverk och grupper som bekämpar hiv/aids med särskild inriktning på riskgrupper och situationen i Östeuropa.

[Administrativt bidrag]

| — | Upplysning om hiv/aids med särskild inriktning på Östeuropa. Stöd till världskonferensen om aids 2010 i Wien.
  [Direkt bidragsavtal med UNAIDS] |
| --- | --- |

—

Upplysning om hiv/aids med särskild inriktning på Östeuropa. Stöd till världskonferensen om aids 2010 i Wien.

[Direkt bidragsavtal med UNAIDS]

3.3.2.6   Psykisk hälsa (punkt 2.2.1 i bilagan)

I linje med den övergripande strategin för psykisk hälsa (36), även som den visar sig i den europeiska pakten för psykisk hälsa och välbefinnande (37):

| — | Skapa partnerskap som ska verka dels för att styra in medierna och Internet på att främja den psykiska hälsan, förebygga psykisk sjukdom och motverka stigmatisering, med särskild inriktning på ungdomar och på arbetslivet, dels för att relaterad problematik som suicidalt och självdestruktivt beteende och ätstörningar ska uppmärksammas.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Skapa partnerskap som ska verka dels för att styra in medierna och Internet på att främja den psykiska hälsan, förebygga psykisk sjukdom och motverka stigmatisering, med särskild inriktning på ungdomar och på arbetslivet, dels för att relaterad problematik som suicidalt och självdestruktivt beteende och ätstörningar ska uppmärksammas.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Stödja genomförandet av EU:s strategier för psykisk hälsa. |
| --- | --- |

—

Stödja genomförandet av EU:s strategier för psykisk hälsa.

| — | Sammanfatta de ekonomiska, sociala och hälsorelaterade fördelarna med insatser på den psykiska hälsans område för EU, med särskild inriktning på de prioriterade områdena i den europeiska pakten för psykisk hälsa och välbefinnande.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Sammanfatta de ekonomiska, sociala och hälsorelaterade fördelarna med insatser på den psykiska hälsans område för EU, med särskild inriktning på de prioriterade områdena i den europeiska pakten för psykisk hälsa och välbefinnande.

[Anbudsinfordran]

3.3.2.7   Förebygga missbruk (punkt 2.2.1 i bilagan)

Tobak

Åtgärderna utarbetas i linje med EU:s övergripande strategi för begränsning av tobakskonsumtionen och WHO:s ramkonvention om tobakskontroll.

| — | Undersökning om tobak och produktansvar: de ekonomiska verktygen för att stärka produktansvaret och dess tillämpning samt mekanismerna för kontrollen av tillämpningen behöver ses över i detalj för att förbättra internaliseringen av de externa kostnaderna för rökning. |
| --- | --- |

—

Undersökning om tobak och produktansvar: de ekonomiska verktygen för att stärka produktansvaret och dess tillämpning samt mekanismerna för kontrollen av tillämpningen behöver ses över i detalj för att förbättra internaliseringen av de externa kostnaderna för rökning.

| — | Undersökning av lagstiftningen om försäljning av tobak i syfte att skydda unga människor.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Undersökning av lagstiftningen om försäljning av tobak i syfte att skydda unga människor.

[Anbudsinfordran]

| — | Kapacitetsuppbyggnad när det gäller strategier för begränsning av tobakskonsumtion inom alla politikområden, men särskilt inom skattepolitiken och i fråga om illegal handel.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Kapacitetsuppbyggnad när det gäller strategier för begränsning av tobakskonsumtion inom alla politikområden, men särskilt inom skattepolitiken och i fråga om illegal handel.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Utveckling av nyskapande strategier och bästa praxis, bl.a. för hälso- och sjukvårdspersonalen och inom lärarutbildningen, för förebyggande av konsumtion av alla slags tobaksprodukter och i fråga om metoder och tjänster för avvänjning. Jämställdhetsaspekten, bristande jämlikhet i hälsofrågor, samt de viktigaste miljöerna och målgrupperna ska beaktas när dessa strategier och program utarbetas.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Utveckling av nyskapande strategier och bästa praxis, bl.a. för hälso- och sjukvårdspersonalen och inom lärarutbildningen, för förebyggande av konsumtion av alla slags tobaksprodukter och i fråga om metoder och tjänster för avvänjning. Jämställdhetsaspekten, bristande jämlikhet i hälsofrågor, samt de viktigaste miljöerna och målgrupperna ska beaktas när dessa strategier och program utarbetas.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Stöd till genomförandet av tobaksdirektiven, särskilt när det gäller beståndsdelarna i tobak och varningsbilder: sedan nya varningstexter antogs bör även varningarna i form av bilder uppdateras så att direktivet om tobaksprodukter genomförs fullt ut.
  [Anbudsförfarande genom administrativ överenskommelse med Gemensamma forskningscentrumet samt anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Stöd till genomförandet av tobaksdirektiven, särskilt när det gäller beståndsdelarna i tobak och varningsbilder: sedan nya varningstexter antogs bör även varningarna i form av bilder uppdateras så att direktivet om tobaksprodukter genomförs fullt ut.

[Anbudsförfarande genom administrativ överenskommelse med Gemensamma forskningscentrumet samt anbudsinfordran]

Alkohol (punkt 2.1.1 i bilagan)

I linje med kommissionens meddelande om en EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna (38) och i syfte att vidareutveckla politiken för att minska de alkoholrelaterade skadorna kommer projekt som fokuserar på följande att prioriteras:

| — | Alkohol och arbetslivet: kartlägga och samla god praxis för effektiva åtgärder på detta område, med medverkan av såväl arbetsgivare (och deras organisationer) som fackföreningar och sjuk- och hälsovårdspersonal. Det bör även undersökas vilka möjligheter det finns att tillämpa god praxis på bredare front och vilka brister som finns i nuvarande angreppssätt.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Alkohol och arbetslivet: kartlägga och samla god praxis för effektiva åtgärder på detta område, med medverkan av såväl arbetsgivare (och deras organisationer) som fackföreningar och sjuk- och hälsovårdspersonal. Det bör även undersökas vilka möjligheter det finns att tillämpa god praxis på bredare front och vilka brister som finns i nuvarande angreppssätt.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Motverka alkoholkonsumtion bland minderåriga: kartlägga och samla god praxis i frågor som utbildning som riktar sig till barn, deras föräldrar och anställda i återförsäljningen. Det är särskilt viktigt att de lagstadgade åldersgränserna följs i alkoholförsäljningen.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Motverka alkoholkonsumtion bland minderåriga: kartlägga och samla god praxis i frågor som utbildning som riktar sig till barn, deras föräldrar och anställda i återförsäljningen. Det är särskilt viktigt att de lagstadgade åldersgränserna följs i alkoholförsäljningen.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Arbeta med konsekvenserna av marknadskommunikation för konsumtionen, särskilt bland ungdomar, och med övervakningen av självregleringsmekanismernas effektivitet och öppenhet.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Arbeta med konsekvenserna av marknadskommunikation för konsumtionen, särskilt bland ungdomar, och med övervakningen av självregleringsmekanismernas effektivitet och öppenhet.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

Olaglig narkotika (punkt 2.2.1 i bilagan)

I linje med EU:s strategi och handlingsplan mot narkotika (39), programmet ”Förebyggande av narkotikamissbruk och information” (40) och rådets rekommendation 2003/488/EG av den 18 juni 2003 om förebyggande och begränsning av hälsorelaterade skador i samband med narkotikamissbruk (41):

Utveckla, genomföra och utvärdera insatser för att minska efterfrågan på narkotika, särskilt följande insatser:

| — | Förebygga debut och experimenterande med droger bland ungdomar i olika sammanhang, varvid hänsyn bör tas till kopplingarna till andra hälsofrågor (bl.a. psykisk hälsa) och sociala frågor (t.ex. socialt utanförskap).
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Förebygga debut och experimenterande med droger bland ungdomar i olika sammanhang, varvid hänsyn bör tas till kopplingarna till andra hälsofrågor (bl.a. psykisk hälsa) och sociala frågor (t.ex. socialt utanförskap).

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Förebygga blandmissbruk, särskilt av alkohol och narkotika, och bl.a. förebygga rattonykterhet orsakad av alkohol och narkotika, varvid hänsyn bör tas till tidigare arbete som utförts på området i trafiksäkerhetssammanhang.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Förebygga blandmissbruk, särskilt av alkohol och narkotika, och bl.a. förebygga rattonykterhet orsakad av alkohol och narkotika, varvid hänsyn bör tas till tidigare arbete som utförts på området i trafiksäkerhetssammanhang.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Selektiva och nyskapande preventionsmetoder med användande av it-verktyg för narkotikamissbrukare med problembeteende.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Selektiva och nyskapande preventionsmetoder med användande av it-verktyg för narkotikamissbrukare med problembeteende.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

3.3.2.8   Förebyggande av stora sjukdomar och sällsynta sjukdomar (punkt 2.2.2 i bilagan)

Cancer

| — | Utveckla indikatorer eller index som specifikt gäller cancer för att bättre stödja bekämpningen av cancer i EU.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Utveckla indikatorer eller index som specifikt gäller cancer för att bättre stödja bekämpningen av cancer i EU.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

Sällsynta sjukdomar

| — | Utveckla samarbetet i EU kring sällsynta sjukdomar, särskilt när det gäller att känna igen dem, utbyta information om dem samt samarbeta över gränserna med diagnos och behandling med hjälp av europeiska referensnätverk.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Utveckla samarbetet i EU kring sällsynta sjukdomar, särskilt när det gäller att känna igen dem, utbyta information om dem samt samarbeta över gränserna med diagnos och behandling med hjälp av europeiska referensnätverk.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Genomföra kommissionens meddelande KOM(2008) 679 slutlig om sällsynta sjukdomar. Utmaningar för EU:






  — | Utvärdera metoderna för neonatal screening i medlemsstaterna, |
| --- | --- | --- |

—

Genomföra kommissionens meddelande KOM(2008) 679 slutlig om sällsynta sjukdomar. Utmaningar för EU:

—

Utvärdera metoderna för neonatal screening i medlemsstaterna,

| — | Registerföra information om sällsynta sjukdomar, inklusive diagnostisering och behandling, med användning av befintliga metoder i EU (särskilt databasen Orphanet). |
| --- | --- |

—

Registerföra information om sällsynta sjukdomar, inklusive diagnostisering och behandling, med användning av befintliga metoder i EU (särskilt databasen Orphanet).

[Anbudsinfordran]

| — | Ge stöd till pilotreferensnätverk och informationsnätverk.
  [Inbjudan att lämna projektförslag/administrativt bidrag] |
| --- | --- |

—

Ge stöd till pilotreferensnätverk och informationsnätverk.

[Inbjudan att lämna projektförslag/administrativt bidrag]

3.3.2.9   Hälsosamma miljöer (punkt 2.2.3 i bilagan)

I linje med den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa (42):

| — | Mäta de viktigaste föroreningarna i inomhusluften som kommer från konsumentprodukter som hygien- och rengöringsprodukter samt tobaksrök i den omgivande luften, och informera om dessa produkters användningsmönster i EU:s medlemsstater.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Mäta de viktigaste föroreningarna i inomhusluften som kommer från konsumentprodukter som hygien- och rengöringsprodukter samt tobaksrök i den omgivande luften, och informera om dessa produkters användningsmönster i EU:s medlemsstater.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

| — | Undersökningar om förväntade resultat av åtgärder som gäller inomhusluft, elektromagnetiska fält och utbildning av yrkesverksamma i miljö- och hälsofrågor.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Undersökningar om förväntade resultat av åtgärder som gäller inomhusluft, elektromagnetiska fält och utbildning av yrkesverksamma i miljö- och hälsofrågor.

[Anbudsinfordran]

| — | Ta fram europeiska hälsobaserade ventilationsriktlinjer för hem, kontor och offentliga lokaler som skolor och äldreboenden. Dessa riktlinjer bör hjälpa medlemsstaterna att se över befintliga byggnormer och rutiner mot bakgrund av byggnaders energieffektivitet.
  [Inbjudan att lämna projektförslag] |
| --- | --- |

—

Ta fram europeiska hälsobaserade ventilationsriktlinjer för hem, kontor och offentliga lokaler som skolor och äldreboenden. Dessa riktlinjer bör hjälpa medlemsstaterna att se över befintliga byggnormer och rutiner mot bakgrund av byggnaders energieffektivitet.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

3.3.2.10   Förebygga skador (43) (punkt 2.2.4 i bilagan)

Stärka nätverksutbytet av god praxis inom de sju prioriterade områden som anges i rådets rekommendation av den 31 maj 2007 om förebyggande av skador och främjande av säkerhet (44) med målet att uppmuntra till målinriktade åtgärder i alla medlemsstater.

[Inbjudan att lämna projektförslag]

3.4   Prioriterade åtgärder för det tredje delmålet ”Ta fram och sprida information och kunskap om hälsa”

3.4.1   Utbyte av kunskap och bästa praxis (punkt 3.1.2 i bilagan)

| — | Underlätta utbytet av kunskap, bästa praxis och tillhandahållandet av tekniskt bistånd (partnersamverkan, rådgivning) mellan medlemsstater och länder som deltar i programmet.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Underlätta utbytet av kunskap, bästa praxis och tillhandahållandet av tekniskt bistånd (partnersamverkan, rådgivning) mellan medlemsstater och länder som deltar i programmet.

[Anbudsinfordran]

| — | Bygga vidare på den expertkunskap som redan utvecklats på området för utvärdering av medicinska metoder, försäkra sig om kontinuiteten för och utvecklingen av utvärderingen av medicinska metoder i EU, inklusive arbete som avser den relativa effektiviteten av läkemedel.
  [Gemensam insats] |
| --- | --- |

—

Bygga vidare på den expertkunskap som redan utvecklats på området för utvärdering av medicinska metoder, försäkra sig om kontinuiteten för och utvecklingen av utvärderingen av medicinska metoder i EU, inklusive arbete som avser den relativa effektiviteten av läkemedel.

[Gemensam insats]

3.4.2   Samla in, analysera och sprida information om hälsa (punkt 3.2.1 i bilagan)

| — | Samla in uppgifter om upplevelsen av hälsa och välbefinnande i urban miljö i 75 städer i EU, Kroatien och Turkiet inom ramen för stadsanalysprojektet.
  [Delegering till generaldirektoratet för regionalpolitik] |
| --- | --- |

—

Samla in uppgifter om upplevelsen av hälsa och välbefinnande i urban miljö i 75 städer i EU, Kroatien och Turkiet inom ramen för stadsanalysprojektet.

[Delegering till generaldirektoratet för regionalpolitik]

| — | Inom ramen för kommissionens undersökningsverktyg Eurobarometer genomföra de moduler som gäller generaldirektoratet för hälsa och konsumentfrågor (tobak, organ, antimikrobiell resistens, vaccination, vaccination mot säsongsbunden influensa).
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Inom ramen för kommissionens undersökningsverktyg Eurobarometer genomföra de moduler som gäller generaldirektoratet för hälsa och konsumentfrågor (tobak, organ, antimikrobiell resistens, vaccination, vaccination mot säsongsbunden influensa).

[Anbudsinfordran]

3.4.2.1   Det europeiska hälsouppgiftssystemet (punkt 3.2.1 i bilagan)

| — | Gemensam insats för att genomföra pilotprojektet med den europeiska hälsoenkäten.
  [Gemensam insats] |
| --- | --- |

—

Gemensam insats för att genomföra pilotprojektet med den europeiska hälsoenkäten.

[Gemensam insats]

| — | Förbättra eller skapa hållbara uppgiftssystem om stora och kroniska sjukdomar och störningar, bl.a. hjärt- och kärlsjukdomar, autismspektrumstörningar och neurodegenerativa sjukdomar/demenssjukdomar samt om tandhälsa. Uppbyggnad av sentinelövervakningsnätverk, samordning av register och information om sjukhusutskrivningar samt användning av hälsoenkäter.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Förbättra eller skapa hållbara uppgiftssystem om stora och kroniska sjukdomar och störningar, bl.a. hjärt- och kärlsjukdomar, autismspektrumstörningar och neurodegenerativa sjukdomar/demenssjukdomar samt om tandhälsa. Uppbyggnad av sentinelövervakningsnätverk, samordning av register och information om sjukhusutskrivningar samt användning av hälsoenkäter.

[Anbudsinfordran]

| — | Översyn av den internationella sjukdomsklassifikationen.
  [Direkt avtal med WHO/anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Översyn av den internationella sjukdomsklassifikationen.

[Direkt avtal med WHO/anbudsinfordran]

| — | Samla in, analysera och rapportera om kliniska data som ger information om prevalens av och morbiditet i kontaktdermatit i EU.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Samla in, analysera och rapportera om kliniska data som ger information om prevalens av och morbiditet i kontaktdermatit i EU.

[Anbudsinfordran]

| — | Fleråriga ramar för att vidareutveckla och förbättra data, indikatorer och analys som rör hälsa och särskilt hälso- och sjukvård i samarbete med OECD, till stöd för OECD:s hälsokommittés arbete.
  [Direkt bidragsavtal med OECD] |
| --- | --- |

—

Fleråriga ramar för att vidareutveckla och förbättra data, indikatorer och analys som rör hälsa och särskilt hälso- och sjukvård i samarbete med OECD, till stöd för OECD:s hälsokommittés arbete.

[Direkt bidragsavtal med OECD]

| — | Fleråriga ramar för att utveckla och förbättra information och analys genom det europeiska observationsorganet för hälso- och sjukvård.
  [Direkt bidragsavtal med det europeiska observationsorganet för hälso- och sjukvård] |
| --- | --- |

—

Fleråriga ramar för att utveckla och förbättra information och analys genom det europeiska observationsorganet för hälso- och sjukvård.

[Direkt bidragsavtal med det europeiska observationsorganet för hälso- och sjukvård]

| — | WHO:s Internetbaserade kunskapsbank om folkhälsa (HEN), direkt bidragsavtal för att stödja systemet för information och kunskap om hälsa.
  [Direkt bidragsavtal med WHO] |
| --- | --- |

—

WHO:s Internetbaserade kunskapsbank om folkhälsa (HEN), direkt bidragsavtal för att stödja systemet för information och kunskap om hälsa.

[Direkt bidragsavtal med WHO]

| — | Inrätta mekanismer för att samla in uppgifter om det nuvarande läget, information, evidens och tekniska råd om särskilda hälsofrågor.
  [Anbudsinfordran] |
| --- | --- |

—

Inrätta mekanismer för att samla in uppgifter om det nuvarande läget, information, evidens och tekniska råd om särskilda hälsofrågor.

[Anbudsinfordran]

3.4.2.2   Sprida och använda information om hälsa (punkt 3.2.2 i bilagan)

| — | Åtgärder som gäller spridning och användning av hälsoinformation:






  — | Analys av användarna av EU:s hälsoinformation och av deras informationsbehov. |
| --- | --- | --- |

—

Åtgärder som gäller spridning och användning av hälsoinformation:

—

Analys av användarna av EU:s hälsoinformation och av deras informationsbehov.

| — | Pilotmekanismer för att förbättra och övervaka hur olika nyckelaktörer sprider och använder hälsorelaterad information som tillhandahålls genom kommissionen. |
| --- | --- |

—

Pilotmekanismer för att förbättra och övervaka hur olika nyckelaktörer sprider och använder hälsorelaterad information som tillhandahålls genom kommissionen.

| — | Sammanfattningar av hälsoinformation som gäller hälsostrategins viktigaste mål och prioriteringar. Kommissionens viktigaste förslag och åtgärder på hälsoområdet och det övergripande hälsoläget i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Sammanfattningar av hälsoinformation som gäller hälsostrategins viktigaste mål och prioriteringar. Kommissionens viktigaste förslag och åtgärder på hälsoområdet och det övergripande hälsoläget i medlemsstaterna.

| — | Utveckling och administration av EU:s folkhälsoportal och andra IKT-verktyg för insamling och spridning av hälsoinformation. |
| --- | --- |

—

Utveckling och administration av EU:s folkhälsoportal och andra IKT-verktyg för insamling och spridning av hälsoinformation.

[Anbudsinfordran]

| — | Kommunikationsinsatser på hälsoområdet, däribland följande:






  — | Hälsoprogrammet 2008–2013: stöd till insatser för att informera om resultaten av de insatser som finansierats genom programbeslutet. |
| --- | --- | --- |

—

Kommunikationsinsatser på hälsoområdet, däribland följande:

—

Hälsoprogrammet 2008–2013: stöd till insatser för att informera om resultaten av de insatser som finansierats genom programbeslutet.

| — | Folkhälsoprogrammet 2003–2008: slutrapport och insatser för att stödja programmets resultat. |
| --- | --- |

—

Folkhälsoprogrammet 2003–2008: slutrapport och insatser för att stödja programmets resultat.

| — | Kommunikationsinsatser kring kommissionens politiska prioriteringar för genomförande av EU:s hälsostrategi, inklusive kampanjen EU för patienterna i form av ett journalistpris från EU inriktat på hälsorapportering. |
| --- | --- |

—

Kommunikationsinsatser kring kommissionens politiska prioriteringar för genomförande av EU:s hälsostrategi, inklusive kampanjen EU för patienterna i form av ett journalistpris från EU inriktat på hälsorapportering.

[Anbudsinfordran]

3.4.3   Analys och rapportering (punkt 3.2.3 i bilagan)

| — | Åtgärder:






  — | Analys av hälsofrågornas relevans för andra politikområden och frågor, t.ex. Lissabonagendan, sociala frågor, ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling, konsumentfrågor, regional utveckling och sammanhållning, miljön, transporter och utbildning. |
| --- | --- | --- |

—

Åtgärder:

—

Analys av hälsofrågornas relevans för andra politikområden och frågor, t.ex. Lissabonagendan, sociala frågor, ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling, konsumentfrågor, regional utveckling och sammanhållning, miljön, transporter och utbildning.

| — | Rapportering om fyra centrala hälsofrågor: mäns hälsa, muskuloskelettala sjukdomar, hjärt- och kärlsjukdomar och barnhälsa (1–12 år). |
| --- | --- |

—

Rapportering om fyra centrala hälsofrågor: mäns hälsa, muskuloskelettala sjukdomar, hjärt- och kärlsjukdomar och barnhälsa (1–12 år).

[Anbudsinfordran]

---

(1)  Vägledande belopp som ska godkännas av budgetmyndigheten.

(2)  Vägledande belopp: Detta belopp är ett högsta belopp och bestäms av det faktiska bidrag som betalas av EES-/Eftaländerna och kandidatländerna.

(3)  http://ec.europa.eu/eahc/

(4)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

(5)  Kommissionens beslut 2008/721/EG (EUT L 241, 10.9.2008, s. 21).

(6)  Kommissionens beslut av den 15 mars 2005 om de interna reglerna om genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget (kommissionsavsnittet).

(7)  Se vidare: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/project_en.htm

(8)  Rådets beslut 2002/834/EG av den 30 september 2002 om antagande av ett särskilt program för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration: ”Att integrera och stärka det europeiska området för forskningsverksamhet” (2002–2006) (EGT L 294, 29.10.2002, s. 1). Projekt som gäller folkhälsan enligt vetenskapligt stöd till beslutsfattandet – webbplatsen CORDIS: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

(9)  Se http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm- KOM(2007) 630 slutlig, 23.10.2007.

(10)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG (EGT L 268, 3.10.1998, s. 1).

(11)  Förslag som avser hälsoprogrammet bör inte överlappa de förslag som ligger inom ECDC:s ansvarsområde. För ECDC:s strategiska fleråriga program för 2007–2013 se http://www.ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/Documents/ECDC_MAS_.pdf

(12)  För hälsoskyddskommitténs prioriterade mål för 2008–2013 sehttp://ec.europa.eu/health/ph_threats/Bioterrorisme/docs/keydo_bio_05_en.pdf

(13)  Mer information finns på http://www.undg.org/docs/9517/GoE-final-SeS-statement.pdf

(14)  Se WHO:s program för utrotning av mässling och röda hund: http://www.euro.who.int/Document/E87772.pdf

(15)  Se WHO:s resolution om vaccination mot säsongsbunden influensa: http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA56/ea56r19.pdf

(16)  Se ECDC:s vetenskapliga råd om vaccination av barn mot säsongsbunden influensa: http://ecdc.europa.eu/documents/pdf/Flu_vacc_18_Jan.pdf. Vetenskapliga råd om humant papillomavirus: http://ecdc.europa.eu/pdf/HPV_report.pdf. Vetenskapliga råd om riskgrupper för säsongsbunden influensa: http://ecdc.europa.eu/en/files/pdf/Publications/priority_risk_groups_forinfluenza_vaccination.pdf

(17)  Se ”möte om vaccinationsstrategi” nedan.

(18)  Se webbplatsen Europa: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/action2_en.htm

(19)  http://ec.europa.eu/health-eu/doc/vaccination_workshop.pdf, http://ec.europa.eu/phea/technical_meetings/technical_meetings_en.html

(20)  Gemensamma forskningscentrumet är en forskningsorganisation som producerar underlag för Europeiska kommissionens politik och utgör en integrerad del av kommissionen. Forskningscentrumet erbjuder vetenskaplig rådgivning och tekniskt kunnande som tjänar som underlag för utformningen av EU:s politik på ett stort antal områden, däribland hot mot hälsan. http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm.

(21)  EU:s nätverk för informatörer är knutet till kommittén för hälsa och säkerhet. Dess mandat är inriktat på kriskommunikation, inklusive kommunikationsberedskapsaspekterna, i frågor som gäller hälsohot. Nätverket kommunicerar även om riskhantering, inklusive reaktiv kommunikation i en krissituation, som kan handla om att ta fram information för publikation på Internet under en krissituation eller enhetliga meddelanden som kan användas i en sådan situation.

(22)  I november 2001 höll initiativet för internationell hälsosäkerhet (GHSI) sitt första ministermöte i Ottawa för att diskutera global hälsosäkerhet. WHO är teknisk rådgivare åt GHSI, medan kommissionen är medlem. En expertaktionsgrupp för internationell hälsosäkerhet (GHSAG) fick i uppdrag att utarbeta förslag och planera konkreta insatser för att förbättra den internationella säkerheten på hälsoområdet. GHSAG tjänar också som ett nätverk för snabb kommunikation/reaktion i krissituationer: http://www.ghsi.ca/english/background.asp

(23)  Grönboken ”Anpassning till klimatförändringar i Europa – tänkbara EU-åtgärder” av den 29 juni 2007 (se s. 16 om hälsoaspekterna):http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0354:FIN:SV:PDF

(24)  Information om vitboken om anpassning till klimatförändringar återfinns på följande adresser: http://ec.europa.eu/research/environment/newsanddoc/article_4059_en.htm, http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/stakeholder_consultation.htm

(25)  Referensdokument är centrets handlingsplan mot tuberkulos: http://ecdc.europa.eu/pdf/080317_TB_Action_plan.pdf. Se även Berlindeklarationen om tuberkulos: http://www.euro.who.int/document/e90833.pdf

(26)  En plan för att stoppa tuberkulosspridningen i 18 högprioriterade länder i WHO:s Europeiska område: http://www.euro.who.int/document/E91049.pdf

(27)  Se s. 107–115 i ECDC:s rapport om tillståndet i EU och EES-/Eftaländerna när det gäller smittsamma sjukdomar: http://ecdc.europa.eu/pdf/ECDC_epi_report_2007.pdf

(28)  Internationella hälsostadgan 2005: http://www.who.int/csr/ihr/en/

(29)  EGT L 21, 26.1.2000, s. 32.

(30)  EUT L 117, 1.5.2008, s. 40.

(31)  Rådets rekommendation 2002/77/EG av den 15 november 2001 om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin (EGT L 34, 5.2.2002, s. 13).

Rapport från kommissionen till rådet på grundval av medlemsstaternas rapporter om genomförandet av rådets rekommendation (2002/77/EG) om återhållsam användning av antimikrobiella medel inom humanmedicin (22 december 2005): http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/mic_res/com684_en.pdf

(32)  Se http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_operation/healthcare/cross-border_healthcare_en.htm

(33)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(34)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_sv.pdf

(35)  Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet (KOM(2005) 654 slutlig, 15.12.2005).

(36)  Grönboken ”Förbättring av befolkningens psykiska hälsa. Mot en strategi för psykisk hälsa i Europeiska unionen” (KOM(2005) 484 slutlig, 14.10.2005).

(37)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(38)  KOM(2006) 625, 24.10.2006.

(39)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/04/st15/st15074.en04.pdf

(40)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/drugs/funding_drugs_en.htm

(41)  EUT L 165, 3.7.2003, s. 31.

(42)  Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén – Den europeiska handlingsplanen för miljö och hälsa 2004–2010, KOM(2004) 416 slutlig, 9.6.2004.

(43)  Insatser som genomförs för att minska alkoholrelaterade skador (se ovan), särskilt insatser för att komma åt rattonykterhet, bidrar också till förebyggandet av skador.

(44)  EUT C 164, 18.7.2007, s. 1.

---

BILAGA II

Allmänna principer samt urvals- tilldelnings- och andra kriterier för finansiellt bidrag till åtgärder inom det andra gemenskapsprogrammet på hälsoområdet (2008–2013)

INBJUDAN ATT LÄMNA PROJEKTFÖRSLAG

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG av den 23 oktober 2007, artikel 4.1 a

Detta dokument ska endast tillämpas på samfinansiering genom bidrag av enskilda åtgärder inom det andra hälsoprogrammet inbjudningar att lämna projektförslag.

1.   ALLMÄNNA PRINCIPER

1.   Budgetförordningen och genomförandebestämmelserna till denna är referensdokument vid genomförandet av det andra hälsoprogrammet.

2.   Bidrag kan endast beviljas om följande principer följs:

| — | Samfinansieringsregeln: Det krävs extern samfinansiering från en annan källa än gemenskapsmedel, antingen i form av bidragsmottagarens egna medel eller ekonomiska medel från en tredje part. Naturabidrag från en tredje part kan ingå som samfinansiering om det anses nödvändigt eller lämpligt (artikel 113 i budgetförordningen och artikel 172 i genomförandebestämmelserna). |
| --- | --- |

—

Samfinansieringsregeln: Det krävs extern samfinansiering från en annan källa än gemenskapsmedel, antingen i form av bidragsmottagarens egna medel eller ekonomiska medel från en tredje part. Naturabidrag från en tredje part kan ingå som samfinansiering om det anses nödvändigt eller lämpligt (artikel 113 i budgetförordningen och artikel 172 i genomförandebestämmelserna).

| — | Regeln om icke-vinst: Bidraget får inte ha till syfte eller verkan att mottagaren gör förtjänst (artikel 109.2 i budgetförordningen och artikel 165 i genomförandebestämmelserna). |
| --- | --- |

—

Regeln om icke-vinst: Bidraget får inte ha till syfte eller verkan att mottagaren gör förtjänst (artikel 109.2 i budgetförordningen och artikel 165 i genomförandebestämmelserna).

| — | Regeln om icke-retroaktivitet: De bidragsberättigande utgifterna får inte hänföra sig till tiden innan överenskommelsen om bidrag undertecknades. I undantagsfall kan dock hänsyn tas till utgifter som uppkommit efter det datum då ansökan om bidrag lämnades in, men inte tidigare (artikel 112 i budgetförordningen). |
| --- | --- |

—

Regeln om icke-retroaktivitet: De bidragsberättigande utgifterna får inte hänföra sig till tiden innan överenskommelsen om bidrag undertecknades. I undantagsfall kan dock hänsyn tas till utgifter som uppkommit efter det datum då ansökan om bidrag lämnades in, men inte tidigare (artikel 112 i budgetförordningen).

| — | Regeln om icke-kumulering: Varje bidragsmottagare kan endast få ett bidrag till en enskild åtgärd per budgetår (artikel 111 i budgetförordningen) (1). |
| --- | --- |

—

Regeln om icke-kumulering: Varje bidragsmottagare kan endast få ett bidrag till en enskild åtgärd per budgetår (artikel 111 i budgetförordningen) (1).

3.   Förslag till åtgärder (projekt) bedöms på grundval av följande tre kriteriekategorier:

| — | Kriterier för uteslutning och bidragsberättigande, för bedömning av om sökanden är bidragsberättigad – artikel 114 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

—

Kriterier för uteslutning och bidragsberättigande, för bedömning av om sökanden är bidragsberättigad – artikel 114 i budgetförordningen.

| — | Urvalskriterier för bedömning av om sökanden har ekonomisk och teknisk kapacitet för att genomföra den föreslagna åtgärden – artikel 115 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

—

Urvalskriterier för bedömning av om sökanden har ekonomisk och teknisk kapacitet för att genomföra den föreslagna åtgärden – artikel 115 i budgetförordningen.

| — | Tilldelningskriterier för bedömning av förslagets kvalitet med hänsyn till dess kostnader. |
| --- | --- |

—

Tilldelningskriterier för bedömning av förslagets kvalitet med hänsyn till dess kostnader.

Dessa tre kriteriekategorier kommer att tillämpas i nämnd ordning under bedömningsförfarandet. Om ett projekt inte uppfyller kraven inom en kategori går det inte vidare till nästa bedömningssteg och ansökan avslås.

4.   Enligt det andra hälsoprogrammet kommer företräde att ges till projekt

| — | som har en innovativ karaktär i förhållande till den aktuella situationen och inte är av återkommande art, |
| --- | --- |

—

som har en innovativ karaktär i förhållande till den aktuella situationen och inte är av återkommande art,

| — | som tillför mervärde på europeisk nivå på folkhälsoområdet genom att de ger relevanta stordriftsfördelar, involverar ett lämpligt antal bidragsberättigade länder i anknytning till det område som projektet omfattar och kan användas på andra ställen, |
| --- | --- |

—

som tillför mervärde på europeisk nivå på folkhälsoområdet genom att de ger relevanta stordriftsfördelar, involverar ett lämpligt antal bidragsberättigade länder i anknytning till det område som projektet omfattar och kan användas på andra ställen,

| — | som bidrar till och stöder utvecklingen av gemenskapens folkhälsopolitik, |
| --- | --- |

—

som bidrar till och stöder utvecklingen av gemenskapens folkhälsopolitik,

| — | där tillräckliga resurser lagts på att skapa en effektiv förvaltningsstruktur, en klar evalueringsprocess och en precis beskrivning av de förväntade resultaten, |
| --- | --- |

—

där tillräckliga resurser lagts på att skapa en effektiv förvaltningsstruktur, en klar evalueringsprocess och en precis beskrivning av de förväntade resultaten,

| — | som innehåller en plan för hur resultaten ska kunna användas och förmedlas på europeisk nivå till förmån för de relevanta målgrupperna. |
| --- | --- |

—

som innehåller en plan för hur resultaten ska kunna användas och förmedlas på europeisk nivå till förmån för de relevanta målgrupperna.

2.   KRITERIER FÖR UTESLUTNING OCH BIDRAGSBERÄTTIGANDE

1.   Från deltagande i tilldelningsförfaranden inom det andra hälsoprogrammet utesluts sökande som

| a) | är i konkurs eller likvidation, är föremål för tvångsförvaltning, har ingått i ackordsuppgörelse med borgenärer eller har avbrutit sin näringsverksamhet, eller är i en motsvarande situation till följd av något liknande förfarande enligt nationella lagar och andra författningar, |
| --- | --- |

a)

är i konkurs eller likvidation, är föremål för tvångsförvaltning, har ingått i ackordsuppgörelse med borgenärer eller har avbrutit sin näringsverksamhet, eller är i en motsvarande situation till följd av något liknande förfarande enligt nationella lagar och andra författningar,

| b) | har fällts för brott mot yrkesetiken enligt lagakraftvunnen dom, |
| --- | --- |

b)

har fällts för brott mot yrkesetiken enligt lagakraftvunnen dom,

| c) | har gjort sig skyldiga till ett allvarligt fel i yrkesutövningen, såvida detta på något sätt kan styrkas av den upphandlande myndigheten, |
| --- | --- |

c)

har gjort sig skyldiga till ett allvarligt fel i yrkesutövningen, såvida detta på något sätt kan styrkas av den upphandlande myndigheten,

| d) | inte har fullgjort sina skyldigheter att betala socialförsäkringsavgifter eller skatt enligt lagstiftningen i det land där de är etablerade eller i det land där den behöriga utanordnaren har sitt säte, eller där kontraktet ska genomföras, |
| --- | --- |

d)

inte har fullgjort sina skyldigheter att betala socialförsäkringsavgifter eller skatt enligt lagstiftningen i det land där de är etablerade eller i det land där den behöriga utanordnaren har sitt säte, eller där kontraktet ska genomföras,

| e) | i en lagakraftvunnen dom dömts för bedrägeri, korruption, deltagande i kriminella organisationer eller någon annan verksamhet som skadar gemenskapens finansiella intressen, |
| --- | --- |

e)

i en lagakraftvunnen dom dömts för bedrägeri, korruption, deltagande i kriminella organisationer eller någon annan verksamhet som skadar gemenskapens finansiella intressen,

| f) | för närvarande är föremål för en administrativ påföljd enligt artikel 96.1 i budgetförordningen, |
| --- | --- |

f)

för närvarande är föremål för en administrativ påföljd enligt artikel 96.1 i budgetförordningen,

| g) | har erhållit ett olagligt stöd varefter kommissionen har fattat ett negativt beslut om återkrav och stödet inte har återbetalats i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (2). |
| --- | --- |

g)

har erhållit ett olagligt stöd varefter kommissionen har fattat ett negativt beslut om återkrav och stödet inte har återbetalats i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (2).

Bevisning: Sökandena ska lämna en vederbörligen daterad och undertecknad förklaring på heder och samvete om att de inte befinner sig i någon av de situationer som avses ovan.

2.   Förslag som mottas efter fristen för mottagande, eller som är ofullständiga eller inte uppfyller de formella krav som anges i meddelandet om ansökningsomgång, utestängs från att delta i det andra hälsoprogrammet, med undantag av uppenbara skrivfel enligt artikel 178.2 i genomförandebestämmelserna.

Ansökningarna ska vara fullständiga och innehålla åtminstone följande dokument:

| — | Administrativa uppgifter om huvudpartnern och associerade partner. |
| --- | --- |

—

Administrativa uppgifter om huvudpartnern och associerade partner.

| — | En teknisk beskrivning av projektet. |
| --- | --- |

—

En teknisk beskrivning av projektet.

| — | Övergripande budget för projektet och nivån på den samfinansiering från gemenskapen som ansökan gäller. |
| --- | --- |

—

Övergripande budget för projektet och nivån på den samfinansiering från gemenskapen som ansökan gäller.

Bevisning: Ansökans innehåll.

3.   Åtgärder som redan är påbörjade vid den tidpunkt då bidragsansökan registreras är utestängda från att delta i folkhälsoprogrammet.

Bevisning: I bidragsansökan ska anges vilket datum åtgärden ska inledas och hur länge den ska pågå enligt planeringen.

3.   URVALSKRITERIER

Endast förslag som uppfyller de krav som anges i uteslutningskriterierna kommer att bedömas. Alla följande urvalskriterier ska uppfyllas.

1.   Ekonomisk ställning

Sökandena måste ha solida och adekvata finansieringskällor för att kunna upprätthålla verksamheten under den tid projektet genomförs och för att kunna delta i dess samfinansiering.

Bevisning: Sökandena ska förelägga resultaträkning och balansräkning för de senaste två hela räkenskapsåren.

Kravet på verifiering av den ekonomiska kapaciteten gäller inte för offentliga organ eller internationella offentligrättsliga organisationer som inrättats genom mellanstatliga avtal och särskilda organ som dessa har inrättat.

2.   Teknisk kapacitet

Sökanden måste ha de yrkesmässiga resurser, kunskaper och kvalifikationer som krävs för att den föreslagna verksamheten ska kunna fullföljas.

Bevisning: Sökandena ska lämna organisationens senaste årsberättelse med driftsmässiga, ekonomiska och tekniska uppgifter och meritförteckningar för all relevant personal i alla de organisationer som är involverade i projektet.

3.   Ytterligare dokument som ska lämnas på kommissionens begäran

På kommissionens begäran ska sökandena kunna förelägga en extern revisionsrapport som utarbetats av en godkänd revisor, där räkenskaperna för det senaste räkenskapsåret bekräftas och sökandens ekonomiska situation bedöms.

4.   TILLDELNINGSKRITERIER

Endast projekt som uppfyller de krav som anges under uteslutnings- och urvalskriterier kommer att ingå i den ytterligare bedömningen på grundval av nedan nämnda tilldelningskriterier.

1.   Projektets relevans, politiskt och i sitt sammanhang (40 poäng, tröskel: 20 poäng)

| a) | Projektets bidrag till det andra gemenskapsprogrammet på hälsoområdet och det årliga arbetsprogrammet när det gäller uppfyllandet av mål och prioriteringar (8 poäng). |
| --- | --- |

a)

Projektets bidrag till det andra gemenskapsprogrammet på hälsoområdet och det årliga arbetsprogrammet när det gäller uppfyllandet av mål och prioriteringar (8 poäng).

| b) | Strategisk relevans med avseende på EU:s hälsostrategi (3), och med avseende på det förväntade tillskottet till befintlig kunskap samt på hälsokonsekvenserna (8 poäng). |
| --- | --- |

b)

Strategisk relevans med avseende på EU:s hälsostrategi (3), och med avseende på det förväntade tillskottet till befintlig kunskap samt på hälsokonsekvenserna (8 poäng).

| c) | Mervärde på europeisk nivå inom folkhälsa (8 poäng):






  — | Konsekvenser för målgrupperna, långsiktiga verkningar och potentiella multiplikatorverkningar, inklusive verksamhet som kan reproduceras, överföras och förbli hållbar. |
| --- | --- | --- |

c)

Mervärde på europeisk nivå inom folkhälsa (8 poäng):

—

Konsekvenser för målgrupperna, långsiktiga verkningar och potentiella multiplikatorverkningar, inklusive verksamhet som kan reproduceras, överföras och förbli hållbar.

| — | Sammanhang med EU:s politik på området och med andra program: bidrag, komplementaritet, synergi och kompatibilitet. |
| --- | --- |

—

Sammanhang med EU:s politik på området och med andra program: bidrag, komplementaritet, synergi och kompatibilitet.

| d) | Relevant geografisk täckning (8 poäng):
  Sökandena ska säkerställa att projektets geografiska täckning överensstämmer med dess mål, och redogöra för de bidragsberättigade ländernas roll som partner och relevansen hos de projektresurser eller målgrupper de representerar.
  Förslag som endast har en nationell eller regional dimension (dvs. där endast ett bidragsberättigat land eller en region i ett land ingår) kommer inte att beaktas. |
| --- | --- |

d)

Relevant geografisk täckning (8 poäng):

Sökandena ska säkerställa att projektets geografiska täckning överensstämmer med dess mål, och redogöra för de bidragsberättigade ländernas roll som partner och relevansen hos de projektresurser eller målgrupper de representerar.

Förslag som endast har en nationell eller regional dimension (dvs. där endast ett bidragsberättigat land eller en region i ett land ingår) kommer inte att beaktas.

| e) | Projektets relevans i ett socialt, kulturellt och politiskt sammanhang (8 poäng):
  Sökandena ska relatera projektet till situationen i de länder eller på de specifika områden som ingår, och se till att de planerade åtgärderna är kompatibla med målgruppernas kultur och hållningar. |
| --- | --- |

e)

Projektets relevans i ett socialt, kulturellt och politiskt sammanhang (8 poäng):

Sökandena ska relatera projektet till situationen i de länder eller på de specifika områden som ingår, och se till att de planerade åtgärderna är kompatibla med målgruppernas kultur och hållningar.

2.   Projektets tekniska kvalitet (30 poäng, tröskel: 15 poäng)

| a) | Evidensbas (6 poäng)
  Ansökningarna ska omfatta en problemanalys och klart beskriva de föreslagna åtgärdernas olika delar, verkan, effektivitet och tillämpbarhet. |
| --- | --- |

a)

Evidensbas (6 poäng)

Ansökningarna ska omfatta en problemanalys och klart beskriva de föreslagna åtgärdernas olika delar, verkan, effektivitet och tillämpbarhet.

| b) | Innehållsspecifikation (6 poäng)
  Sökandena ska klart beskriva mål och målsättningar, målgrupper – inklusive relevanta geografiska faktorer – metoder, förväntade effekter och resultat. |
| --- | --- |

b)

Innehållsspecifikation (6 poäng)

Sökandena ska klart beskriva mål och målsättningar, målgrupper – inklusive relevanta geografiska faktorer – metoder, förväntade effekter och resultat.

| c) | Innovativ karaktär, teknisk komplementaritet och undvikande av överlappning med andra åtgärder på EU-nivå (6 poäng)
  Sökandena ska klart beskriva vilka framsteg projektet kommer att innebära på området i förhållande till den nuvarande situationen, och säkerställa att det varken förekommer någon hel eller delvis överlappning med projekt och aktiviteter som redan genomförs på europeisk och internationell nivå. |
| --- | --- |

c)

Innovativ karaktär, teknisk komplementaritet och undvikande av överlappning med andra åtgärder på EU-nivå (6 poäng)

Sökandena ska klart beskriva vilka framsteg projektet kommer att innebära på området i förhållande till den nuvarande situationen, och säkerställa att det varken förekommer någon hel eller delvis överlappning med projekt och aktiviteter som redan genomförs på europeisk och internationell nivå.

| d) | Utvärderingsstrategi (6 poäng)
  Sökandena ska klart redogöra för vilka metoder och indikatorer de föreslår ska användas och deras relevans. |
| --- | --- |

d)

Utvärderingsstrategi (6 poäng)

Sökandena ska klart redogöra för vilka metoder och indikatorer de föreslår ska användas och deras relevans.

| e) | Spridningsstrategi (6 poäng)
  Sökandena ska klart redogöra för lämpligheten av den planerade strategin och föreslagna metodiken för att säkerställa att resultaten kan överföras och att förmedlingen kan genomföras. |
| --- | --- |

e)

Spridningsstrategi (6 poäng)

Sökandena ska klart redogöra för lämpligheten av den planerade strategin och föreslagna metodiken för att säkerställa att resultaten kan överföras och att förmedlingen kan genomföras.

3.   Kvaliteten på förvaltningen av projekt och budget (30 poäng, tröskel: 15 poäng)

| a) | Planering och organisation (5 poäng)
  Sökandena ska beskriva den verksamhet som ska sättas i verket, tidsplanen och delmålen, resultaten, uppgifternas art samt hur de ska fördelas, och ska även innehålla en riskanalys. |
| --- | --- |

a)

Planering och organisation (5 poäng)

Sökandena ska beskriva den verksamhet som ska sättas i verket, tidsplanen och delmålen, resultaten, uppgifternas art samt hur de ska fördelas, och ska även innehålla en riskanalys.

| b) | Organisationens kapacitet (5 poäng)
  Sökandena ska beskriva förvaltningsstrukturen, personalens kompetens, ansvarsfördelningen, den interna kommunikationen, beslutsprocessen, övervakning och tillsyn. |
| --- | --- |

b)

Organisationens kapacitet (5 poäng)

Sökandena ska beskriva förvaltningsstrukturen, personalens kompetens, ansvarsfördelningen, den interna kommunikationen, beslutsprocessen, övervakning och tillsyn.

| c) | Partnerskapens kvalitet (5 poäng)
  Sökandena ska beskriva de planerade partnerskapen när det gäller omfång, roller och ansvarsfördelning, förhållandet mellan projektets olika partner, synergi och komplementaritet mellan projektets olika partner samt nätverksstrukturen. |
| --- | --- |

c)

Partnerskapens kvalitet (5 poäng)

Sökandena ska beskriva de planerade partnerskapen när det gäller omfång, roller och ansvarsfördelning, förhållandet mellan projektets olika partner, synergi och komplementaritet mellan projektets olika partner samt nätverksstrukturen.

| d) | Kommunikationsstrategi (5 poäng)
  Sökandena ska beskriva kommunikationsstrategin när det gäller planering, målgrupper, de använda kanalernas lämplighet och synligheten hos EU:s samfinansiering. |
| --- | --- |

d)

Kommunikationsstrategi (5 poäng)

Sökandena ska beskriva kommunikationsstrategin när det gäller planering, målgrupper, de använda kanalernas lämplighet och synligheten hos EU:s samfinansiering.

| e) | Övergripande och detaljerad budget inklusive finansiell förvaltning (10 poäng, tröskel: 5 poäng)
  Sökandena ska säkerställa att budgeten är relevant, lämplig, balanserad och sammanhängande mellan projektets partner och med de specifika målen för projektet. Budgeten ska fördelas mellan projektets partner på en förnuftig miniminivå, så att alltför stor uppsplittring undviks.
  Sökandena ska beskriva de ekonomiska kretsloppen, ansvarsfördelningen, rapporteringsförfarandena och kontrollåtgärderna. |
| --- | --- |

e)

Övergripande och detaljerad budget inklusive finansiell förvaltning (10 poäng, tröskel: 5 poäng)

Sökandena ska säkerställa att budgeten är relevant, lämplig, balanserad och sammanhängande mellan projektets partner och med de specifika målen för projektet. Budgeten ska fördelas mellan projektets partner på en förnuftig miniminivå, så att alltför stor uppsplittring undviks.

Sökandena ska beskriva de ekonomiska kretsloppen, ansvarsfördelningen, rapporteringsförfarandena och kontrollåtgärderna.

Projekt som inte uppnår tröskelpoängen kan inte tas i beaktande.

Efter bedömningen kommer de förslag som rekommenderas få bidrag att uppföras på en förteckning i rangordning efter totalt antal poäng. Beroende på de budgetmässiga möjligheterna kommer de högst rankade förslagen att få samfinansiering. De resterande förslag som rekommenderas för samfinansiering kommer att uppföras på en reservförteckning.

---

(1)  Detta betyder att en viss åtgärd som föreslagits av en bidragssökande kan godkännas för samfinansiering av kommissionen endast en gång per år, oavsett hur länge åtgärden varar.

(2)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

(3)  KOM(2007) 630 slutlig. http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm

---

BILAGA III

Ersättning av kostnader för resa och uppehälle

Dessa riktlinjer gäller ersättning av kostnader för resa och uppehälle för

| — | personal hos stödmottagaren (huvudmottagare och associerade mottagare) när det gäller bidrag och experter som mottagaren bett delta i arbetsgrupper, |
| --- | --- |

—

personal hos stödmottagaren (huvudmottagare och associerade mottagare) när det gäller bidrag och experter som mottagaren bett delta i arbetsgrupper,

| — | kostnader av detta slag, när det uttryckligen föreskrivs i tjänsteavtal. |
| --- | --- |

—

kostnader av detta slag, när det uttryckligen föreskrivs i tjänsteavtal.

1.   Ett schablonbelopp för uppehälle täcker alla utgifter för uppehälle i samband med uppdrag, t.ex. hotell, restauranger och lokala transporter (taxi och/eller kollektiv trafik). Detta gäller samtliga dagar som tillbringas på en plats minst 100 km från den vanliga arbetsplatsen. Traktamentet varierar beroende på vilket land som personen besöker. Ersättningen motsvarar det dagtraktamente och den högsta logikostnad som anges i kommissionens beslut K(2004) 1313 (1), med senare ändringar.

2.   När det gäller tjänstebesök i andra länder än EU 27, anslutande länder, kandidatländer eller Efta-/EES-länderna krävs förhandsgodkännande av kommissionen. Godkännande ges om det är motiverat med hänsyn till uppdragets mål, kostnader och skäl.

3.   Resekostnader ersätts på följande villkor:

| — | Kortaste och mest ekonomiska resväg. |
| --- | --- |

—

Kortaste och mest ekonomiska resväg.

| — | Avståndet mellan platsen för mötet och den normala arbetsplatsen ska vara minst 100 km. |
| --- | --- |

—

Avståndet mellan platsen för mötet och den normala arbetsplatsen ska vara minst 100 km.

| — | Tågresor: första klass. |
| --- | --- |

—

Tågresor: första klass.

| — | Flygresor: ekonomiklass eller billigare (t.ex. apex). Flygresor beviljas endast för sträckor längre än 800 km tur och retur. |
| --- | --- |

—

Flygresor: ekonomiklass eller billigare (t.ex. apex). Flygresor beviljas endast för sträckor längre än 800 km tur och retur.

| — | Bilresor: motsvarande kostnaden för tågbiljett i första klass. |
| --- | --- |

—

Bilresor: motsvarande kostnaden för tågbiljett i första klass.

---

(1)  Kommissionens beslut av den 7 april 2004 om allmänna tillämpningsbestämmelser om antagande av handledningen för tjänsteuppdrag för tjänstemän och andra anställda vid Europeiska kommissionen.

---

BILAGA IV

Kriterier för ekonomiskt stöd till gemensamma åtgärder enligt det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet (2008–2013)

(Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG av den 23 oktober 2007, artikel 4.3)

1.   KRITERIER FÖR UTESLUTNING OCH BIDRAGSBERÄTTIGANDE

Gemensamma åtgärder kan genomföras med offentliga organ eller icke-statliga organ som

| — | är icke vinstdrivande och oberoende av näringslivs-, handels- och företagsintressen eller andra motstridiga intressen, |
| --- | --- |

—

är icke vinstdrivande och oberoende av näringslivs-, handels- och företagsintressen eller andra motstridiga intressen,

| — | huvudsakligen eftersträvar ett eller flera av programmets mål, |
| --- | --- |

—

huvudsakligen eftersträvar ett eller flera av programmets mål,

| — | har utsetts genom ett öppet förfarande av det land som deltar i det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder, |
| --- | --- |

—

har utsetts genom ett öppet förfarande av det land som deltar i det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder,

| — | inte har allmänna mål som direkt eller indirekt strider mot Europeiska unionens politik eller som förknippas med en ofördelaktig image, |
| --- | --- |

—

inte har allmänna mål som direkt eller indirekt strider mot Europeiska unionens politik eller som förknippas med en ofördelaktig image,

| — | har lämnat tillräckliga uppgifter om medlemskap, interna regler och finansieringskällor till kommissionen, |
| --- | --- |

—

har lämnat tillräckliga uppgifter om medlemskap, interna regler och finansieringskällor till kommissionen,

| — | inte befinner sig i någon av de situationer som gör att de kan uteslutas enligt artiklarna 93 och 94 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

—

inte befinner sig i någon av de situationer som gör att de kan uteslutas enligt artiklarna 93 och 94 i budgetförordningen.

2.   URVALSKRITERIER

Urvalskriterierna gör det möjligt att bedöma sökandens finansiella ställning och tekniska kapacitet att fullfölja det föreslagna arbetsprogrammet.

Sökandena måste ha de yrkesmässiga resurser, kunskaper och kvalifikationer som krävs för att den föreslagna verksamheten ska kunna fullföljas.

Sökandena måste ha adekvata finansieringskällor för att kunna upprätthålla verksamheten under den tid projektet genomförs och för att kunna delta i dess samfinansiering.

Anbudsgivaren ska lämna

| — | en tydlig, uttömmande och detaljerad beräknad budget för kostnaderna för de åtgärder som genomförs av varje part som deltar i det gemensamma projektet, |
| --- | --- |

—

en tydlig, uttömmande och detaljerad beräknad budget för kostnaderna för de åtgärder som genomförs av varje part som deltar i det gemensamma projektet,

| — | en deklaration av tillgången till tillräckliga egna ekonomiska resurser som kommer att täcka de kostnader som inte täcks av gemenskapens bidrag samt ett beslut att använda egna resurser om gemenskapens ekonomiska bidrag uteblir, |
| --- | --- |

—

en deklaration av tillgången till tillräckliga egna ekonomiska resurser som kommer att täcka de kostnader som inte täcks av gemenskapens bidrag samt ett beslut att använda egna resurser om gemenskapens ekonomiska bidrag uteblir,

| — | en kopia av årsredovisningen för det senaste avslutade verksamhetsåret innan ansökan lämnas in (för ideella organisationer som inte är offentliga organ). |
| --- | --- |

—

en kopia av årsredovisningen för det senaste avslutade verksamhetsåret innan ansökan lämnas in (för ideella organisationer som inte är offentliga organ).

De organ som deltar i gemensamma åtgärder måste vara sådana organ som medlemsstaterna har givit i uppdrag att bedriva sådan folkhälsoverksamhet som beskrivs i förslagsinfordran.

3.   TILLDELNINGSKRITERIER

| — | Åtgärdens bidrag till det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet och det årliga arbetsprogrammet när det gäller uppfyllandet av mål och prioriteringar. |
| --- | --- |

—

Åtgärdens bidrag till det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet och det årliga arbetsprogrammet när det gäller uppfyllandet av mål och prioriteringar.

| — | De potentiella fördelar som är förenade med samarbetsåtgärder i form av förväntade bidrag till befintlig kunskap eller ökad effektivitet inom det aktuella området. |
| --- | --- |

—

De potentiella fördelar som är förenade med samarbetsåtgärder i form av förväntade bidrag till befintlig kunskap eller ökad effektivitet inom det aktuella området.

| — | Ett tillräckligt stort antal deltagande medlemsstater säkerställer att projektets geografiska täckning överensstämmer med dess mål samtidigt som en förklaring lämnas till de bidragsberättigade ländernas roll som partner och relevansen hos de projektresurser eller målgrupper de representerar. |
| --- | --- |

—

Ett tillräckligt stort antal deltagande medlemsstater säkerställer att projektets geografiska täckning överensstämmer med dess mål samtidigt som en förklaring lämnas till de bidragsberättigade ländernas roll som partner och relevansen hos de projektresurser eller målgrupper de representerar.

| — | Tydlighet och kvalitet för målen, arbetsplanen, organisationen och beskrivningen av de förväntade resultaten och fördelarna samt för strategierna för informationsspridning. |
| --- | --- |

—

Tydlighet och kvalitet för målen, arbetsplanen, organisationen och beskrivningen av de förväntade resultaten och fördelarna samt för strategierna för informationsspridning.

| — | Balanserat deltagande av förslagsställarna i de planerade åtgärderna. |
| --- | --- |

—

Balanserat deltagande av förslagsställarna i de planerade åtgärderna.

---

BILAGA V

Kriterier för ekonomiskt stöd till driften av ett icke-statligt organ eller ett specialiserat nätverk

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1350/2007/EG av den 23 oktober 2007, artikel 4.1 b

1.   KRITERIER FÖR UTESLUTNING OCH BIDRAGSBERÄTTIGANDE

Ekonomiskt stöd från gemenskapen kan beviljas för driften av ett icke-statligt organ eller specialiserat nätverk (nedan kallat organisation) som

| — | är icke vinstdrivande och oberoende av näringslivs-, handels- och företagsintressen eller andra motstridiga intressen, |
| --- | --- |

—

är icke vinstdrivande och oberoende av näringslivs-, handels- och företagsintressen eller andra motstridiga intressen,

| — | har medlemmar i minst hälften av medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

har medlemmar i minst hälften av medlemsstaterna,

| — | har en väl avvägd geografisk täckning, |
| --- | --- |

—

har en väl avvägd geografisk täckning,

| — | huvudsakligen eftersträvar ett eller flera av programmets mål, |
| --- | --- |

—

huvudsakligen eftersträvar ett eller flera av programmets mål,

| — | inte har allmänna mål som direkt eller indirekt strider mot Europeiska unionens politik eller som förknippas med en ofördelaktig image, |
| --- | --- |

—

inte har allmänna mål som direkt eller indirekt strider mot Europeiska unionens politik eller som förknippas med en ofördelaktig image,

| — | har lämnat tillräckliga uppgifter om medlemskap, interna regler och finansieringskällor till kommissionen, |
| --- | --- |

—

har lämnat tillräckliga uppgifter om medlemskap, interna regler och finansieringskällor till kommissionen,

| — | har lämnat till kommissionen sin årliga arbetsplan för budgetåret och den senaste årliga verksamhetsrapporten samt den senaste utvärderingsrapporten om denna är tillgänglig, |
| --- | --- |

—

har lämnat till kommissionen sin årliga arbetsplan för budgetåret och den senaste årliga verksamhetsrapporten samt den senaste utvärderingsrapporten om denna är tillgänglig,

| — | inte befinner sig i någon av de situationer som gör att de kan uteslutas enligt artiklarna 93 och 94 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

—

inte befinner sig i någon av de situationer som gör att de kan uteslutas enligt artiklarna 93 och 94 i budgetförordningen.

Kriteriet ”oberoende av näringslivs-, handels- och företagsintressen eller andra motstridiga intressen” avser tre aspekter som alla måste tillgodoses av sökandens organisation:

| | Rättsligt oberoende

  Två rättsliga enheter ska anses vara oberoende av varandra då den ena inte står under direkt eller indirekt kontroll av den andra eller under samma direkta eller indirekta kontroll av en tredje enhet som den andra.
  Kontrollen kan särskilt ta sig något av följande uttryck:






  a) | Direkt eller indirekt innehav av mer än 50 % av det nominella värdet av den rättsliga enhetens aktiekapital eller av majoriteten av aktieägarnas eller delägarnas rösträtt i denna rättsliga enhet. |
| --- | --- | --- |

Rättsligt oberoende

Två rättsliga enheter ska anses vara oberoende av varandra då den ena inte står under direkt eller indirekt kontroll av den andra eller under samma direkta eller indirekta kontroll av en tredje enhet som den andra.

Kontrollen kan särskilt ta sig något av följande uttryck:

a)

Direkt eller indirekt innehav av mer än 50 % av det nominella värdet av den rättsliga enhetens aktiekapital eller av majoriteten av aktieägarnas eller delägarnas rösträtt i denna rättsliga enhet.

| b) | Direkt eller indirekt, faktiskt eller rättsligt, innehav av rätten att fatta beslut i den rättsliga enheten. |
| --- | --- |

b)

Direkt eller indirekt, faktiskt eller rättsligt, innehav av rätten att fatta beslut i den rättsliga enheten.

Följande förhållanden mellan rättsliga enheter ska emellertid inte i sig anses utgöra ett kontrollförhållande:

| a) | Direkt eller indirekt innehav av mer än 50 % av det nominella värdet av sökandens organisations aktiekapital eller av majoriteten av aktieägarnas eller delägarnas rösträtt i denna rättsliga enhet hos ett och samma offentliga organ. |
| --- | --- |

a)

Direkt eller indirekt innehav av mer än 50 % av det nominella värdet av sökandens organisations aktiekapital eller av majoriteten av aktieägarnas eller delägarnas rösträtt i denna rättsliga enhet hos ett och samma offentliga organ.

| b) | De berörda rättsliga enheterna ägs eller kontrolleras av samma offentliga organ. |
| --- | --- |

b)

De berörda rättsliga enheterna ägs eller kontrolleras av samma offentliga organ.

| | Finansiellt oberoende

  Generellt ska sökandeorganisationer som får mer än 20 % av finansieringen av sin verksamhet (kärnfinansiering) från den privata sektorn (1) anses vara finansiellt beroende. |
| --- | --- |

Finansiellt oberoende

Generellt ska sökandeorganisationer som får mer än 20 % av finansieringen av sin verksamhet (kärnfinansiering) från den privata sektorn (1) anses vara finansiellt beroende.

| | Öppenhet om sökandens verksamhet och finansiering







  a) | All verksamhet bör vara redovisad i sökandens årsrapport (2). Sökande som arbetar med aktörer i den privata sektorn som inte kan beaktas t.ex. på grund av att verksamhetens karaktär inte är förenlig med Europeiska unionens grundprinciper enligt artiklarna 2 och 3 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen kan inte komma på fråga. |
| --- | --- | --- |

Öppenhet om sökandens verksamhet och finansiering

a)

All verksamhet bör vara redovisad i sökandens årsrapport (2). Sökande som arbetar med aktörer i den privata sektorn som inte kan beaktas t.ex. på grund av att verksamhetens karaktär inte är förenlig med Europeiska unionens grundprinciper enligt artiklarna 2 och 3 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen kan inte komma på fråga.

| b) | All information om finansiering ska göras tillgänglig för allmänheten via sökandens webbplats, och ska vara uppdelad på typ av finansiering (kärn- och projektfinansiering, bidrag in natura) och på finansierande enhet. |
| --- | --- |

b)

All information om finansiering ska göras tillgänglig för allmänheten via sökandens webbplats, och ska vara uppdelad på typ av finansiering (kärn- och projektfinansiering, bidrag in natura) och på finansierande enhet.

| c) | Befintliga förklaringar från sökande om deras öppenhetsvillkor ska vara tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

c)

Befintliga förklaringar från sökande om deras öppenhetsvillkor ska vara tillgängliga för allmänheten.

2.   URVALSKRITERIER

Urvalskriterierna gör det möjligt att bedöma den sökande organisationens finansiella ställning och tekniska kapacitet att fullfölja det föreslagna arbetsprogrammet.

Endast organisationer som har nödvändiga resurser för garanterad drift kan beviljas stöd. Som bevis på detta måste de

| — | bifoga en kopia av organisationens årsredovisning för det senaste avslutade verksamhetsåret innan ansökan lämnas in. Om ansökan om stöd kommer från en ny europeisk organisation måste sökanden lägga fram årsredovisningen (inklusive balansräkning och resultaträkning) för medlemsorganisationerna i det nya organet för det senast avslutade verksamhetsåret innan ansökan lämnas in, |
| --- | --- |

—

bifoga en kopia av organisationens årsredovisning för det senaste avslutade verksamhetsåret innan ansökan lämnas in. Om ansökan om stöd kommer från en ny europeisk organisation måste sökanden lägga fram årsredovisningen (inklusive balansräkning och resultaträkning) för medlemsorganisationerna i det nya organet för det senast avslutade verksamhetsåret innan ansökan lämnas in,

| — | lägga fram en detaljerad preliminär budget för organisationen, balanserad vad gäller utgifter och inkomster, |
| --- | --- |

—

lägga fram en detaljerad preliminär budget för organisationen, balanserad vad gäller utgifter och inkomster,

| — | bifoga en extern revisionsrapport som utarbetats av en godkänd revisor vid ansökningar om administrationsbidrag som överstiger 100 000 euro, där räkenskaperna för det senaste räkenskapsåret bekräftas och den sökande organisationens ekonomiska situation bedöms. |
| --- | --- |

—

bifoga en extern revisionsrapport som utarbetats av en godkänd revisor vid ansökningar om administrationsbidrag som överstiger 100 000 euro, där räkenskaperna för det senaste räkenskapsåret bekräftas och den sökande organisationens ekonomiska situation bedöms.

Endast organisationer som kan visa att de har driftsmässig kapacitet samt de kvalifikationer och den yrkeserfarenhet som krävs kan beviljas bidrag. Följande uppgifter måste bifogas ansökan:

| — | Organisationens senaste årsberättelse, eller för en nybildad organisation, meritförteckningar för styrelsemedlemmarna och annan personal samt årsberättelserna för det nya organets medlemsorganisation. |
| --- | --- |

—

Organisationens senaste årsberättelse, eller för en nybildad organisation, meritförteckningar för styrelsemedlemmarna och annan personal samt årsberättelserna för det nya organets medlemsorganisation.

| — | Eventuella referenser som hänför sig till deltagande i eller ansökningar avseende åtgärder som finansierats av Europeiska kommissionen, ingående av bidragsavtal och av kontrakt om finansiering från gemenskapens budget. |
| --- | --- |

—

Eventuella referenser som hänför sig till deltagande i eller ansökningar avseende åtgärder som finansierats av Europeiska kommissionen, ingående av bidragsavtal och av kontrakt om finansiering från gemenskapens budget.

3.   TILLDELNINGSKRITERIER

Tilldelningskriterierna gör det möjligt att välja ut arbetsprogram med garantier för att kommissionens mål och prioriteringar uppfylls samt med garantier för lämplig spridning av information, inklusive tydlig information om finansieringen från kommissionen.

Det årliga arbetsprogram som läggs fram i syfte att erhålla ekonomiskt stöd från gemenskapen måste uppfylla följande kriterier:

| a) | Projektets relevans politisk och i sitt sammanhang
  Det årliga arbetsprogrammet måste stämma överens med målen i det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet med avseende på den årliga arbetsplanen för 2009. |
| --- | --- |

a)

Projektets relevans politisk och i sitt sammanhang

Det årliga arbetsprogrammet måste stämma överens med målen i det andra gemenskapsprogrammet för åtgärder på hälsoområdet med avseende på den årliga arbetsplanen för 2009.

| b) | Det föreslagna arbetsprogrammets tekniska kvalitet
  Arbetsprogrammet måste vara tydligt, realistiskt och detaljerat, särskilt med avseende på följande aspekter:






  — | Tydliga projektmål som står i proportion till det förväntade resultatet. |
| --- | --- | --- |

b)

Det föreslagna arbetsprogrammets tekniska kvalitet

Arbetsprogrammet måste vara tydligt, realistiskt och detaljerat, särskilt med avseende på följande aspekter:

—

Tydliga projektmål som står i proportion till det förväntade resultatet.

| — | En beskrivning av de planerade åtgärderna, uppgifterna och ansvarsfördelningen samt tidtabellen, inklusive åtgärder för informationsspridning. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av de planerade åtgärderna, uppgifterna och ansvarsfördelningen samt tidtabellen, inklusive åtgärder för informationsspridning.

| — | En beskrivning av både en intern och extern utvärdering av de åtgärder och indikatorer som ska användas för att kontrollera att målen för arbetsprogrammet har uppnåtts. |
| --- | --- |

—

En beskrivning av både en intern och extern utvärdering av de åtgärder och indikatorer som ska användas för att kontrollera att målen för arbetsprogrammet har uppnåtts.

Arbetsprogrammet måste vara kostnadseffektivt för att på så sätt visa att budgeten står i rimlig proportion till de medel som ska användas.

| c) | Kvaliteten på förvaltningen
  Den organisation som ansöker om finansiering måste






  — | kunna garantera att ledningsstruktur, förvaltningsförfaranden, personella och finansiella resurser och administration och goda arbetsrelationer med berörda partner och intressenter är ändamålsenliga, |
| --- | --- | --- |

c)

Kvaliteten på förvaltningen

Den organisation som ansöker om finansiering måste

—

kunna garantera att ledningsstruktur, förvaltningsförfaranden, personella och finansiella resurser och administration och goda arbetsrelationer med berörda partner och intressenter är ändamålsenliga,

| — | kunna visa i vilken mån dess organisatoriska mål har uppnåtts samt sin förmåga att nå resultat. |
| --- | --- |

—

kunna visa i vilken mån dess organisatoriska mål har uppnåtts samt sin förmåga att nå resultat.

---

(1)  Med den privata sektorn avses bl.a. vinstdrivande bolag/företag/koncerner, företagsorganisationer eller enheter oberoende av företagsform (registrerade eller icke), ägande (helt eller delvis privatägda/offentligt ägda) eller storlek (stora/små), om de inte står under offentlig kontroll.

(2)  Medarbetare i en ställning som skulle kunna leda till en intressekonflikt (se artikel 52 i budgetförordningen och artikel 34 i genomförandebestämmelserna) ska uppges.

---

| 26.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/74

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 25 februari 2009

om beviljande av undantag för Österrike i enlighet med beslut 2008/671/EG om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 5 875–5 905 MHz för säkerhetsrelaterade tillämpningar i intelligenta transportsystem (ITS)

[delgivet med nr K(2009) 1136]

(Endast den tyska texten är giltig)

(2009/159/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslut) (1), särskilt artikel 4.5,

med beaktande av kommissionens beslut 2008/671/EG av den 5 augusti 2008 om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 5 875–5 905 MHz för säkerhetsrelaterade tillämpningar i intelligenta transportsystem (ITS) (2), särskilt artikel 3.2,

med beaktande av Österrikes begäran av den 25 november 2008, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt beslut 2008/671/EG måste medlemsstaterna senast den 6 februari 2009 anvisa och på icke-exklusiv grund göra frekvensbandet 5 875–5 905 MHz för intelligenta transportsystem tillgängligt i enlighet med vissa parametrar. |
| --- | --- |

(1)

Enligt beslut 2008/671/EG måste medlemsstaterna senast den 6 februari 2009 anvisa och på icke-exklusiv grund göra frekvensbandet 5 875–5 905 MHz för intelligenta transportsystem tillgängligt i enlighet med vissa parametrar.

| (2) | I artikel 3.2 i beslut 2008/671/EG anges att medlemsstaterna får begära undantag för övergångsperioder och/eller frekvensdelningsarrangemang i enlighet med artikel 4.5 i beslut nr 676/2002/EG. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 3.2 i beslut 2008/671/EG anges att medlemsstaterna får begära undantag för övergångsperioder och/eller frekvensdelningsarrangemang i enlighet med artikel 4.5 i beslut nr 676/2002/EG.

| (3) | Österrike har informerat kommissionen om att man inte kan uppfylla kraven i beslut 2008/671/EG inom den utsatta tidsfristen, eftersom det aktuella bandet för närvarande på exklusiv basis är tilldelat punkt-till-punkt-radiosystem för elektronisk nyhetsförmedling (ENG). |
| --- | --- |

(3)

Österrike har informerat kommissionen om att man inte kan uppfylla kraven i beslut 2008/671/EG inom den utsatta tidsfristen, eftersom det aktuella bandet för närvarande på exklusiv basis är tilldelat punkt-till-punkt-radiosystem för elektronisk nyhetsförmedling (ENG).

| (4) | 1989 tilldelade de österrikiska myndigheterna Österreichischer Rundfunk ett tillstånd, som gäller utan geografiska eller tidsmässiga gränser i Österrike, att installera och driva dessa punkt-till-punkt ENG-system. Österrike har meddelat att Österreichischer Rundfunk kommer att införa ny överföringsutrustning för punkt-till-punkt ENG-system som fungerar på olika bandbredder och har godtagit att dra in tillståndet för användning av frekvensbandet 5 875–5 905 MHz senast den 31 december 2011. Från och med den 1 januari 2012 kommer frekvensbandet 5 875–5 905 MHz att bli tillgängligt för säkerhetsrelaterade tillämpningar i enlighet med beslut 2008/671/EG. |
| --- | --- |

(4)

1989 tilldelade de österrikiska myndigheterna Österreichischer Rundfunk ett tillstånd, som gäller utan geografiska eller tidsmässiga gränser i Österrike, att installera och driva dessa punkt-till-punkt ENG-system. Österrike har meddelat att Österreichischer Rundfunk kommer att införa ny överföringsutrustning för punkt-till-punkt ENG-system som fungerar på olika bandbredder och har godtagit att dra in tillståndet för användning av frekvensbandet 5 875–5 905 MHz senast den 31 december 2011. Från och med den 1 januari 2012 kommer frekvensbandet 5 875–5 905 MHz att bli tillgängligt för säkerhetsrelaterade tillämpningar i enlighet med beslut 2008/671/EG.

| (5) | Österrike har lämnat in en formell begäran, i form av en skrivelse till kommissionen av den 25 november, om en övergångsperiod under vilken ITS får användas i Österrike tillsammans med de punkt-till-punkt ENG-system som Österreichischer Rundfunk använder, och enbart inom de tids- och områdesgränser som ska fastställas efter samordning med de österrikiska myndigheter som ansvarar för spektrumförvaltning. |
| --- | --- |

(5)

Österrike har lämnat in en formell begäran, i form av en skrivelse till kommissionen av den 25 november, om en övergångsperiod under vilken ITS får användas i Österrike tillsammans med de punkt-till-punkt ENG-system som Österreichischer Rundfunk använder, och enbart inom de tids- och områdesgränser som ska fastställas efter samordning med de österrikiska myndigheter som ansvarar för spektrumförvaltning.

| (6) | Österrike har tillhandahållit tillräcklig information och tekniska motiveringar som underlag för sin begäran, framför allt i form av slutsatser från Cept att skadliga störningar kan uppträda mellan punkt-till-punkt-system och säkerhetsrelaterade ITS-system, om inte åtgärder vidtas på nationell nivå för att se till att de två systemen kan finnas parallellt. Den typen av skadlig störning kan ge upphov till större trafikolyckor. |
| --- | --- |

(6)

Österrike har tillhandahållit tillräcklig information och tekniska motiveringar som underlag för sin begäran, framför allt i form av slutsatser från Cept att skadliga störningar kan uppträda mellan punkt-till-punkt-system och säkerhetsrelaterade ITS-system, om inte åtgärder vidtas på nationell nivå för att se till att de två systemen kan finnas parallellt. Den typen av skadlig störning kan ge upphov till större trafikolyckor.

| (7) | Ett totalförbud för användning av frekvensbandet 5 875–5 905 MHz för ITS skulle vara begränsat till små delar av Österrike och till korta tidsperioder. Användning av den bandfrekvensen för ITS skulle fortsätta att vara tillåten i resten av Österrike förutsatt att användningen samordnas av de österrikiska myndigheter som ansvarar för spektrumförvaltningen. Undantaget skulle därför inte i någon större utsträckning påverka införandet av ITS-tekniken i Österrike, framför allt inte eftersom den kommersiella efterfrågan på sådana system förväntas vara ganska begränsad efter 2011. |
| --- | --- |

(7)

Ett totalförbud för användning av frekvensbandet 5 875–5 905 MHz för ITS skulle vara begränsat till små delar av Österrike och till korta tidsperioder. Användning av den bandfrekvensen för ITS skulle fortsätta att vara tillåten i resten av Österrike förutsatt att användningen samordnas av de österrikiska myndigheter som ansvarar för spektrumförvaltningen. Undantaget skulle därför inte i någon större utsträckning påverka införandet av ITS-tekniken i Österrike, framför allt inte eftersom den kommersiella efterfrågan på sådana system förväntas vara ganska begränsad efter 2011.

| (8) | Eftersom undantaget är exceptionellt, skulle en rapport om utvecklingen i Österrike av ITS och ENG kunna underlätta en smidig hantering av övergångsperioden. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom undantaget är exceptionellt, skulle en rapport om utvecklingen i Österrike av ITS och ENG kunna underlätta en smidig hantering av övergångsperioden.

| (9) | Ledamöterna i radiospektrumkommittén angav vid sitt sammanträde den 17 december 2008 att de inte har några invändningar mot detta övergångsundantag. |
| --- | --- |

(9)

Ledamöterna i radiospektrumkommittén angav vid sitt sammanträde den 17 december 2008 att de inte har några invändningar mot detta övergångsundantag.

| (10) | Det begärda undantaget skulle inte försena genomförandet av kommissionens beslut 2008/671/EG på något orimligt sätt eller ge upphov till orimliga skillnader vad gäller konkurrensvillkor eller rättslig situation mellan medlemsstaterna. Mot bakgrund av den särskilda situationen i Österrike finns det tillräckliga skäl för detta, och ett fullständigt genomförande av beslut 2008/671/EG behöver underlättas i Österrike. |
| --- | --- |

(10)

Det begärda undantaget skulle inte försena genomförandet av kommissionens beslut 2008/671/EG på något orimligt sätt eller ge upphov till orimliga skillnader vad gäller konkurrensvillkor eller rättslig situation mellan medlemsstaterna. Mot bakgrund av den särskilda situationen i Österrike finns det tillräckliga skäl för detta, och ett fullständigt genomförande av beslut 2008/671/EG behöver underlättas i Österrike.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Österrike beviljas undantag från sina förpliktelser i beslut 2008/671/EG om harmoniserad användning av radiospektrum i frekvensbandet 5 875–5 905 MHz för säkerhetsrelaterade tillämpningar i intelligenta transportsystem (ITS), under förutsättning att villkoren i det här beslutet följs.

Artikel 2

Till och med den 31 december 2011 får Österrike införa tidsmässiga och geografiska begränsningar för användningen av radiospektrum i frekvensbandet 5 875–5 905 MHz för säkerhetsrelaterade tillämpningar i intelligenta transportsystem för att garantera samordning med det punkt-till-punkt-system som Österreichischer Rundfunk använder i det frekvensbandet.

Artikel 3

Österrike ska senast den 30 juni 2011 lämna in en rapport till kommissionen om tillämpningen av det här beslutet.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Österrike.

Utfärdat i Bryssel den 25 februari 2009.

På kommissionens vägnar

Viviane REDING

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 220, 15.8.2008, s. 24.

2

---

RIKTLINJER

Europeiska centralbanken

| 26.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/76 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/76

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 19 december 2008

om ändring av riktlinje ECB/2007/9 om monetär statistik samt statistik över finansinstitut och finansmarknader (omarbetning)

(ECB/2008/31)

(2009/160/EG)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artiklarna 5.1, 12.1 och 14.3,

med beaktande av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 av den 19 december 2008 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning) (ECB/2008/32) (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (2),

med beaktande av rådets direktiv 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (3),

med beaktande av riktlinje ECB/2006/16 av den 10 november 2006 om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet (4),

med beaktande av bilaga A till rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (5),

med beaktande av Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 24/2009 av den 19 december 2008 om statistik över tillgångar och skulder hos finansiella företag som deltar i värdepapperiseringstransaktioner (ECB/2008/30) (6), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30) om statistik över tillgångar och skulder hos finansiella företag som deltar i värdepapperiseringstransaktioner (nedan kallade FVC) får FVC, under vissa förutsättningar, helt eller delvis undantas från de rapporteringskrav som framgår av förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30) och de nationella centralbankerna får i stället härleda uppgifterna från andra statistiska, offentliga eller tillsynsrelaterade uppgiftskällor. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30) om statistik över tillgångar och skulder hos finansiella företag som deltar i värdepapperiseringstransaktioner (nedan kallade FVC) får FVC, under vissa förutsättningar, helt eller delvis undantas från de rapporteringskrav som framgår av förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30) och de nationella centralbankerna får i stället härleda uppgifterna från andra statistiska, offentliga eller tillsynsrelaterade uppgiftskällor.

| (2) | Eftersom uppgifter om de värdepapper som FVC emitterat och/eller innehar får härledas från en central värdepappersdatabas (CSDB) är en fungerande central värdepappersdatabas av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom uppgifter om de värdepapper som FVC emitterat och/eller innehar får härledas från en central värdepappersdatabas (CSDB) är en fungerande central värdepappersdatabas av avgörande betydelse.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinje ECB/2007/9 (7) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande artikel 18a ska införas:
  ”Artikel 18a
  Statistik över FVC:s tillgångar och skulder
  De nationella centralbankerna ska sammanställa och rapportera separat aggregerad statistik över FVC:s tillgångar och skulder i enlighet med del 15 i bilaga III till denna riktlinje. Uppgifter ska lämnas för följande tre underkategorier: i) FVC som deltar i traditionell värdepapperisering, ii) FVC som deltar i syntetisk värdepapperisering samt iii) övriga FVC.
  När det gäller statistik över FVC avser traditionell värdepapperisering sådan värdepapperisering där överföringen av risk uppnås genom en ekonomisk överföring av de tillgångar som värdepapperiseras till ett FVC. Detta ska uppnås antingen genom att äganderätten till de värdepapperiserade tillgångarna överlåts från originatorn eller genom ett sekundärt deltagande.
  Syntetisk värdepapperisering avser sådan värdepapperisering där överlåtelsen av risk uppnås genom kreditderivat, garantier eller liknande mekanismer.
  Dessa krav gäller för uppgifter om belopp vid kvartalsslut, finansiella transaktioner och uppgifter om av- och nedskrivningar som tillhandahålls kvartalsvis.
  De nationella centralbankerna ska överlämna uppgifter om avskrivningar/nedskrivningar till ECB i den utsträckning de förfogar över sådana uppgifter.
  De nationella centralbankerna ska till ECB kvartalsvis rapportera utestående belopp, finansiella transaktioner och uppgifter om av- och nedskrivningar avseende FVC per stängningsdags den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.
  Följande allmänna regler ska gälla för revideringar av kvartalsvisa uppgifter:






  a) | Under de normala produktionsperioderna, dvs. från den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av referenskvartalet till dagen före den dag då uppgifterna sänds tillbaka till de nationella centralbankerna, får de nationella centralbankerna revidera de uppgifter som avser föregående referenskvartal. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande artikel 18a ska införas:

”Artikel 18a

Statistik över FVC:s tillgångar och skulder

De nationella centralbankerna ska sammanställa och rapportera separat aggregerad statistik över FVC:s tillgångar och skulder i enlighet med del 15 i bilaga III till denna riktlinje. Uppgifter ska lämnas för följande tre underkategorier: i) FVC som deltar i traditionell värdepapperisering, ii) FVC som deltar i syntetisk värdepapperisering samt iii) övriga FVC.

När det gäller statistik över FVC avser traditionell värdepapperisering sådan värdepapperisering där överföringen av risk uppnås genom en ekonomisk överföring av de tillgångar som värdepapperiseras till ett FVC. Detta ska uppnås antingen genom att äganderätten till de värdepapperiserade tillgångarna överlåts från originatorn eller genom ett sekundärt deltagande.

Syntetisk värdepapperisering avser sådan värdepapperisering där överlåtelsen av risk uppnås genom kreditderivat, garantier eller liknande mekanismer.

Dessa krav gäller för uppgifter om belopp vid kvartalsslut, finansiella transaktioner och uppgifter om av- och nedskrivningar som tillhandahålls kvartalsvis.

De nationella centralbankerna ska överlämna uppgifter om avskrivningar/nedskrivningar till ECB i den utsträckning de förfogar över sådana uppgifter.

De nationella centralbankerna ska till ECB kvartalsvis rapportera utestående belopp, finansiella transaktioner och uppgifter om av- och nedskrivningar avseende FVC per stängningsdags den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

Följande allmänna regler ska gälla för revideringar av kvartalsvisa uppgifter:

a)

Under de normala produktionsperioderna, dvs. från den tjugoåttonde arbetsdagen efter utgången av referenskvartalet till dagen före den dag då uppgifterna sänds tillbaka till de nationella centralbankerna, får de nationella centralbankerna revidera de uppgifter som avser föregående referenskvartal.

| b) | Utanför de normala produktionsperioderna får de nationella centralbankerna även revidera uppgifter som avser referensperioder som föregår det föregående referenskvartalet, t.ex. vid misstag, omklassificeringar eller förbättrade rapporteringsförfaranden. |
| --- | --- |

b)

Utanför de normala produktionsperioderna får de nationella centralbankerna även revidera uppgifter som avser referensperioder som föregår det föregående referenskvartalet, t.ex. vid misstag, omklassificeringar eller förbättrade rapporteringsförfaranden.

| c) | Revidering av uppgifter som rapporteras enligt Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) (8) som rör lån som härrör och administreras av MFI i euroområdet ska i förekommande fall inkluderas i FVC-statistiken i enlighet med punkterna a och b ovan. |
| --- | --- |

c)

Revidering av uppgifter som rapporteras enligt Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) (8) som rör lån som härrör och administreras av MFI i euroområdet ska i förekommande fall inkluderas i FVC-statistiken i enlighet med punkterna a och b ovan.

För att uppfylla de rapporteringskrav om statistiska uppgifter som FVC är befriade från enligt artikel 5.1 c i Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30) (9), ska de nationella centralbankerna efter samråd med ECB, med beaktande av förutsättningarna på de relevanta marknaderna och förekomsten av andra statistiska, offentliga eller tillsynsrelaterade uppgifter i den aktuella medlemsstaten, besluta om det mest ändamålsenliga sättet för att sammanställa uppgifter över FVC:s tillgångar och skulder.

Om nationella centralbanker härleder uppgifter om de värdepapper som FVC emitterat och/eller innehar från en central värdepappersdatabas (CSDB) eller någon annan värdepappersdatabas och/eller uppgifter över FVC:s tillgångar och skulder från andra statistiska datakällor, från offentliga källor som t.ex. säljprospekt eller rapporter till investerarna, eller från tillsynskällor, ska de kvalitetsstandarder som beskrivs nedan följas.

Såsom framgår av del 15 i bilaga III till denna riktlinje skiljer man mellan huvudserier, som omfattas av höga kvalitetskrav jämförbara med uppgifter som rapporteras direkt av FVC enligt bilaga III till förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30) och som kan kontrolleras i efterhand i enlighet med punkt 9, samt icke-huvudserier som får skattas enligt lägre kvalitetskrav (10).

Om nationella centralbanker härleder uppgifter om FVC:s tillgångar och skulder från tillsynsrelaterade källor ska de säkerställa att dessa källor i tillräcklig utsträckning överensstämmer med de statistiska koncept och definitioner som rapporteringskraven för FVC är uppbyggda kring. Detsamma gäller för uppgifter som härleds från andra statistikkällor.

Om uppgifter inte rapporteras direkt av FVC enligt artikel 5.1 c i förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30), ska uppgifternas kvalitet kontrolleras av den nationella centralbanken utifrån den information som framgår av årsredovisningen, i enlighet med punkt 9. Om kontroller mellan de kvartalsvis härledda uppgifterna och uppgifterna i årsredovisningen visar att de höga kvalitetskraven ej uppnås ska den nationella centralbanken vidta de åtgärder som är nödvändiga för att uppgifterna ska uppnå de ställda kvalitetskraven, inklusive eventuell direktrapportering av uppgifterna enligt förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30).

Om uppgifter om utestående belopp och om nya skuldförbindelser som FVC emitterat och/eller FVC:s innehav av värdepapper sammanställs från en central värdepappersdatabas eller någon annan värdepappersdatabas, ska den nationella centralbanken säkerställa att sammanställningen i tillräcklig omfattning inkluderar skuldförbindelser som FVC emitterat och/eller FVC:s innehav av värdepapper och ska regelbundet kontrollera sådana uppgifter i enlighet med punkt 10. Om indikatorerna för täckning och kvalitet avseende de berörda värdepapperena i CSDB eller någon annan värdepappersdatabas visar att de höga kvalitetskraven ej uppnås, ska den nationella centralbanken vidta nödvändiga åtgärder så att de ställda kvalitetskraven uppnås, inklusive eventuell direktrapportering av uppgifterna enligt förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30).

I enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) samlar de nationella centralbankerna in uppgifter om lån som förvärvats av FCV och som härrör och administreras av MFI i euroområdet, och dessa delas upp efter löptid, sektor och gäldenärens hemvist såsom framgår av del 15 i bilaga III till denna riktlinje.

Om originatorn till de värdepapperiserade lånen är MFI med hemvist i samma land som FVC, och dessa inhemska MFI fortsätter att administrera de värdepapperiserade tillgångarna, får den nationella centralbanken sammanställa denna del av uppgifterna om FVC:s låneportfölj, som avser utestående belopp och finansiella transaktioner, från uppgifter som insamlats från inhemska MFI i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) i stället för att samla in dessa direkt från FVC.

Om originatorn till de värdepapperiserade lånen är MFI med hemvist i en annan medlemsstat i euroområdet, och dessa MFI fortsätter att administrera de värdepapperiserade tillgångarna, ska de nationella centralbankerna byta ut information som insamlats från dessa MFI i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32). Varje nationell centralbank ska, i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32), samla in information om lån som härrör från och administreras av inhemska MFI och som har värdepapperiserats genom en FVC med hemvist i en annan medlemsstat i euroområdet.

När det gäller informationsutbyte över nationsgränserna ska varje nationell centralbank översända information om lån som härrör från och administreras av inhemska MFI i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) till ECB i enlighet med del 15 i bilaga III till denna riktlinje.

De nationella centralbankerna ska rapportera dessa uppgifter till ECB senast den 23:e arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

ECB ska, i enlighet med tillämpliga sekretessregler, tillhandahålla den tekniska infrastrukturen för detta informationsutbyte över nationsgränserna. ECB ska vidarebefordra dessa uppgifter till de nationella centralbankerna senast den 24:e arbetsdagen efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

Nationella centralbanker som deltar i informationsutbyte om existerande värdepapperiseringar ska lösa alla öppna frågor och samordningsfrågor bilateralt och vid behov utbyta nödvändig information. När det gäller nya värdepapperiseringar kan de nationella centralbankerna föreslå att ECB samordnar arbetet.

Om nationella centralbanker sammanställer uppgifter om FVC:s tillgångar och skulder direkt från FVC, och i tillämpliga fall baserat på uppgifter som rapporteras av MFI enligt förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32), och om de nationella centralbankerna beviljar undantag för FVC i enlighet med artikel 5.1 b i förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30), ska de nationella centralbankerna räkna upp till 100 procents täckning för alla FVC när de sammanställer kvartalsvisa uppgifter om FVC:s tillgångar och skulder som rapporteras till ECB avseende utestående belopp, finansiella transaktioner samt av- och nedskrivningar.

Om nationella centralbanker sammanställer uppgifter om FVC:s tillgångar och skulder från andra statistiska, offentliga eller tillsynsrelaterade uppgiftskällor får de basera sin sammanställning på ett urval av FVC förutsatt att dessa FVC står för minst 95 procent av de samlade utestående tillgångarna för FVC-referenspopulationen i den berörda medlemsstaten såsom denna ser ut enligt förteckningen över FVC. De nationella centralbankerna ska räkna upp till 100 procents täckning när de sammanställer kvartalsvisa uppgifter om FVC:s tillgångar och skulder som rapporteras till ECB avseende utestående belopp, finansiella transaktioner samt av- och nedskrivningar.

De nationella centralbankerna ska förklara orsakerna bakom större revideringar samt sådana revideringar som görs enligt artikel 18a.3 b i denna riktlinje för ECB.

I fall där uppgifter inte rapporteras direkt av FVC eller MFI enligt artikel 5.3 i förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30), ska uppgifternas kvalitet kontrolleras av den nationella centralbanken utifrån den information som framgår av årsredovisningen.

Resultatet av kvalitetskontrollen ska överföras till ECB före september månads utgång varje år eller snarast möjligt när nationell lagstiftning och administrativ praxis i den medelsstaten där FVC har sitt hemvist tillåter.

Om CSDB eller någon annan värdepappersdatabas används som källa för FVC-statistiken i enlighet med punkt 5 ska den nationella centralbanken, i enlighet med den metod som ECB meddelar separat, årligen tillhandahålla ECB indikatorer som beskriver täckning och kvalitet på de berörda värdepapperena i CSDB eller den andra värdepappersdatabasen.

Ovannämnda information ska överföras till ECB före februari månads utgång varje år, med uppgifterna per slutet av december föregående år som referens.

| 2. | Följande artikel 20a ska införas:
  ”Artikel 20a
  Förteckning över FVC för statistiska ändamål
  De variabler som samlas in för att ta fram och upprätthålla listan över FVC för statistiska ändamål som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30) specificeras i bilaga VIII till den här riktlinjen.
  De nationella centralbankerna ska rapportera uppdateringar av de variabler som specificeras i del 1 i bilaga VIII till denna riktlinje när det sker förändringar i FVC-sektorn, t.ex. om ett institut tillträder FVC-sektorn eller om ett befintligt FVC lämnar FVC-sektorn, eller när det sker förändringar i ett befintligt FVC:s attribut.
  De nationella centralbankerna ska härleda uppdateringar genom att jämföra sina nationella förteckningar över FVC per slutet av två på varandra följande kvartalsslut, dvs. förändringar under ett kvartal ska inte beaktas.
  Vid rapportering av ett nytt institut eller ett institut som kommer att modifieras ska de nationella centralbankerna lämna alla obligatoriska variabler.
  Vid rapportering av ett institut som lämnar FVC-sektorn ska de nationella centralbankerna åtminstone lämna följande information: typ av meddelande, dvs. ’delete’, och FVC:s identifieringskod, dvs. variabeln ’fvc_id’.
  Om möjligt ska de nationella centralbankerna inte återanvända identifieringskoderna för sådana FVC som strukits för nytillkomna eller modifierade FVC.
  När uppdateringar rapporteras får de nationella centralbankerna använda nationella teckenuppsättningar förutsatt att det latinska alfabetet används. De nationella centralbankerna ska använda Unicode för att alla specialtecken ska kunna visas korrekt när de tar emot information från ECB via RIAD Data Exchange System.
  Innan uppdateringar översänds till ECB ska de nationella centralbankerna utföra verifieringskontrollerna enligt del 2 i bilaga VIII till denna riktlinje.
  De nationella centralbankerna ska rapportera uppdateringar av de variabler som anges i del 1 i bilaga VIII till denna riktlinje till ECB, åtminstone kvartalsvis, inom 14 dagar efter referensdatumet.
  De nationella centralbankerna ska sända uppdateringar i filformatet XML. ECB bearbetar sedan uppgifterna via RIAD Data Exchange System. Om EXDI och/eller RIAD Data Exchange System inte fungerar, ska uppdateringarna överföras i XML-format via Cebamail-konto N13. Om Cebamail-systemet inte är i drift för filöverföring av uppdateringar eller rättelser avseende FVC, ska de nationella centralbankerna översända dessa filer via e-post i XML-format till följande adress: birs@ecb.europa.eu
  Om nationella centralbankerna gör manuella överföringar ska de göra tillräckliga kontroller för att minimera fel i hanteringen och säkerställa tillförlitlighet och överensstämmelse för de uppdateringar avseende FVC som rapporteras via RIAD Data Exchange System.
  När ECB tar emot uppdateringar, dvs. senast tillgängliga information, ska den genast utföra verifieringskontrollerna enligt del 2 i bilaga VIII till denna riktlinje.
  ECB ska omedelbart skicka tillbaka till de nationella centralbankerna i) en mottagningsbekräftelse som innehåller kortfattad information om uppdateringarna avseende FVC som framgångsrikt har behandlats och genomförts i ECB:s dataset över FVC och/eller ii) ett felmeddelande som innehåller detaljerad information om uppdateringarna avseende FVC och de verifieringskontroller som misslyckats. I enlighet med del 1 i bilaga VIII till denna riktlinje ska ECB, helt eller delvis, genomföra ofullständiga, felaktiga eller saknade ’object_request’ variabler, eller avvisa dem.
  Vid mottagandet av en felanmälan ska de nationella centralbankerna omedelbart vidta åtgärder för att överföra rättad information. Om åtgärder inte kan vidtas omedelbart ska de nationella centralbankerna inom maximalt två arbetsdagar efter utgången av tidsfristen för rapportering, dvs. senast 17.59 MET den andra arbetsdagen, rapportera rättad information.
  Klockan 18.00 MET den andra arbetsdagen efter utgången av den tidsfrist för rapportering som framgår av punkt 2 ska ECB göra en kopia av FVC-datasetet, exklusive sådana uppgifter som är hemliga. Den uppdaterade informationen blir tillgänglig kl. 12.00 MET påföljande dag.
  ECB ska inte publicera uppgifter som markerats som hemliga.
  Samtidigt som listan över FVC publiceras på ECB:s webbplats ska ECB även översända den till de nationella centralbankerna via RIAD Data Exchange System.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel 20a ska införas:

”Artikel 20a

Förteckning över FVC för statistiska ändamål

De variabler som samlas in för att ta fram och upprätthålla listan över FVC för statistiska ändamål som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30) specificeras i bilaga VIII till den här riktlinjen.

De nationella centralbankerna ska rapportera uppdateringar av de variabler som specificeras i del 1 i bilaga VIII till denna riktlinje när det sker förändringar i FVC-sektorn, t.ex. om ett institut tillträder FVC-sektorn eller om ett befintligt FVC lämnar FVC-sektorn, eller när det sker förändringar i ett befintligt FVC:s attribut.

De nationella centralbankerna ska härleda uppdateringar genom att jämföra sina nationella förteckningar över FVC per slutet av två på varandra följande kvartalsslut, dvs. förändringar under ett kvartal ska inte beaktas.

Vid rapportering av ett nytt institut eller ett institut som kommer att modifieras ska de nationella centralbankerna lämna alla obligatoriska variabler.

Vid rapportering av ett institut som lämnar FVC-sektorn ska de nationella centralbankerna åtminstone lämna följande information: typ av meddelande, dvs. ’delete’, och FVC:s identifieringskod, dvs. variabeln ’fvc_id’.

Om möjligt ska de nationella centralbankerna inte återanvända identifieringskoderna för sådana FVC som strukits för nytillkomna eller modifierade FVC.

När uppdateringar rapporteras får de nationella centralbankerna använda nationella teckenuppsättningar förutsatt att det latinska alfabetet används. De nationella centralbankerna ska använda Unicode för att alla specialtecken ska kunna visas korrekt när de tar emot information från ECB via RIAD Data Exchange System.

Innan uppdateringar översänds till ECB ska de nationella centralbankerna utföra verifieringskontrollerna enligt del 2 i bilaga VIII till denna riktlinje.

De nationella centralbankerna ska rapportera uppdateringar av de variabler som anges i del 1 i bilaga VIII till denna riktlinje till ECB, åtminstone kvartalsvis, inom 14 dagar efter referensdatumet.

De nationella centralbankerna ska sända uppdateringar i filformatet XML. ECB bearbetar sedan uppgifterna via RIAD Data Exchange System. Om EXDI och/eller RIAD Data Exchange System inte fungerar, ska uppdateringarna överföras i XML-format via Cebamail-konto N13. Om Cebamail-systemet inte är i drift för filöverföring av uppdateringar eller rättelser avseende FVC, ska de nationella centralbankerna översända dessa filer via e-post i XML-format till följande adress: birs@ecb.europa.eu

Om nationella centralbankerna gör manuella överföringar ska de göra tillräckliga kontroller för att minimera fel i hanteringen och säkerställa tillförlitlighet och överensstämmelse för de uppdateringar avseende FVC som rapporteras via RIAD Data Exchange System.

När ECB tar emot uppdateringar, dvs. senast tillgängliga information, ska den genast utföra verifieringskontrollerna enligt del 2 i bilaga VIII till denna riktlinje.

ECB ska omedelbart skicka tillbaka till de nationella centralbankerna i) en mottagningsbekräftelse som innehåller kortfattad information om uppdateringarna avseende FVC som framgångsrikt har behandlats och genomförts i ECB:s dataset över FVC och/eller ii) ett felmeddelande som innehåller detaljerad information om uppdateringarna avseende FVC och de verifieringskontroller som misslyckats. I enlighet med del 1 i bilaga VIII till denna riktlinje ska ECB, helt eller delvis, genomföra ofullständiga, felaktiga eller saknade ’object_request’ variabler, eller avvisa dem.

Vid mottagandet av en felanmälan ska de nationella centralbankerna omedelbart vidta åtgärder för att överföra rättad information. Om åtgärder inte kan vidtas omedelbart ska de nationella centralbankerna inom maximalt två arbetsdagar efter utgången av tidsfristen för rapportering, dvs. senast 17.59 MET den andra arbetsdagen, rapportera rättad information.

Klockan 18.00 MET den andra arbetsdagen efter utgången av den tidsfrist för rapportering som framgår av punkt 2 ska ECB göra en kopia av FVC-datasetet, exklusive sådana uppgifter som är hemliga. Den uppdaterade informationen blir tillgänglig kl. 12.00 MET påföljande dag.

ECB ska inte publicera uppgifter som markerats som hemliga.

Samtidigt som listan över FVC publiceras på ECB:s webbplats ska ECB även översända den till de nationella centralbankerna via RIAD Data Exchange System.”

| 3. | Bilaga III ska ändras och bilaga VIII läggas till i enlighet med bilagan till denna riktlinje. |
| --- | --- |

3.

Bilaga III ska ändras och bilaga VIII läggas till i enlighet med bilagan till denna riktlinje.

| 4. | I ordlistan ska definitionen av finansiella företag ersättas med följande:
  ”Finansiella företag som deltar i värdepapperiseringstransaktioner (Financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions) definieras i artikel 1.1 i förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30).” |
| --- | --- |

4.

I ordlistan ska definitionen av finansiella företag ersättas med följande:

”Finansiella företag som deltar i värdepapperiseringstransaktioner (Financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions) definieras i artikel 1.1 i förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30).”

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna riktlinje träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till alla centralbanker i Eurosystemet.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 19 december 2008.

På ECB-rådets vägnar

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT L 15, 20.1.2009, s. 14.

1

(2)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

2

(3)  EGT L 372, 31.12.1986, s. 1.

3

(4)  EUT L 348, 11.12.2006, s. 1.

4

(5)  EGT L 310, 30.11.1996, s. 1.

5

(6)  EUT L 15, 20.1.2009, s. 1.

6

(7)  EUT L 341, 27.12.2007, s. 1.

7

(8)  EUT L 15, 20.1.2009, s. 14.

8

(9)  EUT L 15, 20.1.2009, s. 1.

9

(10)  Exempelvis kan skattningar, dvs. interpoleringar och extrapoleringar, vara nödvändiga om uppgifter samlas in från offentliga eller tillsynsrelaterade källor mer sällan än kvartalsvis eller senare än den tjugoåttonde arbetsdagen efter referenskvartalets utgång.”

10

---

BILAGA

| 1. | Följande del 15 ska läggas till i bilaga III:
  ”DEL 15
  FVC-rapportering
  Tabell 1
  Utestående belopp och finansiella transaktioner

  Uppgifter som ska lämnas varje kvartal | A. | Inhemska |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Följande del 15 ska läggas till i bilaga III:

”DEL 15

FVC-rapportering

Tabell 1

Utestående belopp och finansiella transaktioner

Uppgifter som ska lämnas varje kvartal

A.

Inhemska

| B. | Övriga deltagande medlemsstater |
| --- | --- |

B.

Övriga deltagande medlemsstater

| C. | Utlandet |
| --- | --- |

C.

Utlandet

| D. | Totalt |
| --- | --- |

D.

Totalt

Totalt

MFI

Icke-MFI – Totalt

Totalt

MFI

Icke-MFI – Totalt

Offentlig sektor

Övriga inhemska sektorer

Offentlig sektor

Övriga inhemska sektorer

Totalt

Andra finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123+S.124)

Försäkringsföretag och pensionsinstitut (S.125)

Icke-finansiella företag (S.11)

Hushåll + hushållens ideella organisationer (S.14+S.15)

Totalt

Andra finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123+S.124)

Försäkringsföretag och pensionsinstitut (S.125)

Icke-finansiella företag (S.11)

Hushåll + hushållens ideella organisationer (S.14+S.15)

varav FVC

varav FVC

TILLGÅNGAR

| 1. | Inlåning och lånefordrningar |
| --- | --- |

1.

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

| 2. | Värdepapperiserade lån |
| --- | --- |

2.

ANC

| 2a | MFI i euroområdet som originator (alla löptider) |
| --- | --- |

2a

MFI i euroområdet som originator (alla löptider)

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

upp till 1 år

ANC/MFI

ANC/MFI

över 1 år och upp till 5 år

ANC/MFI

ANC/MFI

över 5 år

ANC/MFI

ANC/MFI

| 2b | offentlig sektor i euroområdet som originator |
| --- | --- |

2b

offentlig sektor i euroområdet som originator

ANC

| 2c | euroområdet OFI och försäkringsföretag samt pensionsinstitut som originator |
| --- | --- |

2c

euroområdet OFI och försäkringsföretag samt pensionsinstitut som originator

ANC

| 2d | icke-finansiella företag i euroområdet som originator |
| --- | --- |

2d

icke-finansiella företag i euroområdet som originator

ANC

| 2e | originator utanför euroområdet |
| --- | --- |

2e

originator utanför euroområdet

ANC

| 3. | Värdepapper andra än aktier |
| --- | --- |

3.

ANC

upp till 1 år

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

över 1 år och upp till 2 år

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

över 2 år

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

| 4. | Andra värdepapperiserade tillgångar |
| --- | --- |

4.

ANC

| 4a | varav offentlig sektor i euroområdet som originator |
| --- | --- |

4a

varav offentlig sektor i euroområdet som originator

ANC

| 4b | varav icke-finansiella företag i euroområdet som originator |
| --- | --- |

4b

varav icke-finansiella företag i euroområdet som originator

ANC

| 5. | Aktier och andra ägarandelar |
| --- | --- |

5.

icke-ANC

icke-ANC

icke-ANC

| 6. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

6.

ANC

| 7. | Fasta tillgångar |
| --- | --- |

7.

icke-ANC

| 8. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

8.

icke-ANC

SKULDER

| 9. | Lån och inlåning som har erhållis |
| --- | --- |

9.

ANC

ANC

ANC

| 10. | Emitterade skuldförbindelser |
| --- | --- |

10.

upp till 1 år

ANC

över 1 år och upp till 2 år

ANC

över 2 år

ANC

| 11. | Eget kapital och reserver |
| --- | --- |

11.

ANC

| 12. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

12.

ANC

| 13. | Övriga skulder |
| --- | --- |

13.

icke-ANC

ANC: Huvudserier

icke-ANC: Icke-huvudserier

ANC/MFI: Huvudserier som är delvis härledda från uppgifter som samlats in direkt fråm MFI via förordning (EG) nr 24/2009 (ECB/2008/30) om MFI i euroområdet är originator och administratör av lånen.

Tabell 2

Avskrivningar/nedskrivningar

Uppgifter som ska lämnas varje kvartal

| | D. | Totalt |
| --- | --- | --- |

D.

Totalt

TILLGÅNGAR

| 2 | Värdepapperiserade lån |
| --- | --- |

2

Tabell 3

Utestående belopp som ska växlas mellan nationella centralbanker

| Balansräkningspost | Totalt (1) | A. | Inhemska |
| --- | --- | --- | --- |

Balansräkningspost

Totalt (1)

A.

Inhemska

| B. | Övriga deltagande medlemsstater |
| --- | --- |

B.

Övriga deltagande medlemsstater

Offentlig sektor (S. 13)

Övriga inhemska sektorer

Offentlig sektor (S. 13)

Övriga inhemska sektorer

Totalt

Totalt

Andra finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123+S.124)

Försäkringsföretag och pensionsinstitut (S.125)

Icke-finansiella företag (S.11)

Hushåll + hushållens ideella organisationer (S.14+S.15)

Totalt

Totalt

Andra finansinstitut + finansiella serviceföretag (S.123+S.124)

Försäkringsföretag och pensionsinstitut (S.125)

Icke-finansiella företag (S.11)

Hushåll + hushållens ideella organisationer (S.14+S.15)

TILLGÅNGAR

Värdepapperiserade lån

FVC med hemvist i euroland A

FVC med hemvist i euroland B

FVC med hemvist i euroland C

etc.

upp till 1 år

FVC med hemvist i euroland A

FVC med hemvist i euroland B

FVC med hemvist i euroland C

etc.

över 1 år och upp till 5 år

FVC med hemvist i euroland A

FVC med hemvist i euroland B

FVC med hemvist i euroland C

etc.

över 5 år

FVC med hemvist i euroland A

FVC med hemvist i euroland B

FVC med hemvist i euroland C

etc.

| 2. | Följande bilaga VIII ska läggas till:

  ”BILAGA VIII
  FÖRTECKNING ÖVER FVC FÖR STATISTISKA ÄNDAMÅL
  DEL 1
  Variabler för rapportering av listan över finansiella företag (FVC) för statistiska ändamål







  Variabelns namn | Beskrivning av variabeln | Status |
| --- | --- | --- | --- |
| object_request | Denna variabel anger den typ av uppdatering om FVC som sänds och kan anta ett av sex fördefinierade värden: | ’fvc_req_new’: begäran om att ett nytt FVC ska läggas till. |

2.

Följande bilaga VIII ska läggas till:

”BILAGA VIII

FÖRTECKNING ÖVER FVC FÖR STATISTISKA ÄNDAMÅL

DEL 1

Variabler för rapportering av listan över finansiella företag (FVC) för statistiska ändamål

Variabelns namn

Beskrivning av variabeln

Status

object_request

Denna variabel anger den typ av uppdatering om FVC som sänds och kan anta ett av sex fördefinierade värden:

’fvc_req_new’: begäran om att ett nytt FVC ska läggas till.

| | ’fvc_req_mod’: begäran om att ett nytt FVC ska läggas till. |
| --- | --- |

’fvc_req_mod’: begäran om att ett nytt FVC ska läggas till.

| | ’fvc_req_del’: begäran om ändring av ett befintligt FVC |
| --- | --- |

’fvc_req_del’: begäran om ändring av ett befintligt FVC

| | ’fvc_req_realloc’: begäran om att ett befintligt FVC ska strykas. |
| --- | --- |

’fvc_req_realloc’: begäran om att ett befintligt FVC ska strykas.

| | ’fvc_req_mod_id_realloc’: begäran om att ett struket fvc_id ska återanvändas för ett nytt FVC. |
| --- | --- |

’fvc_req_mod_id_realloc’: begäran om att ett struket fvc_id ska återanvändas för ett nytt FVC.

| | ’fvc_req_mod_id’: begäran om att ’fvc_id’ för ett FVC ska bytas. |
| --- | --- |

’fvc_req_mod_id’: begäran om att ’fvc_id’ för ett FVC ska bytas.

Obligatorisk

fvc_confidentiality_flag

Denna variabel anger huruvida innehållet i posten är hemligt. Ett av tre fördefinierade värden ska användas: ’F’ (fri, ej hemlig), ’N’ (hemlig; får dock spridas inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS); får ej offentliggöras externt) eller ’C’ (hemlig; får ej spridas inom ECBS eller till allmänheten).

Om en endast viss variabel är hemlig, ska värdet ’F’ anges.

Obligatorisk

fvc_id

Primärnyckeln för FVC-datasetet anger varje FVC:s unika kod för identifiering (nedan ’id-kod’).

Den består av två delar: ’host’ och ’id’.

De två delarnas kombinerade värden garanterar att ’fvc_id’ är unikt för varje FVC.

Obligatorisk

host

Den tvåställiga ISO landskod för det land där ett FVC är registrerat – en av två delar av variabeln ’fvc_id’ (se ovan)

Obligatorisk om den ingår i id-koden

id

FVC:s id-kod – en av två delar av variabeln ’fvc_id’ (se ovan).

Obligatorisk om den ingår i id-koden

name

FVC:s fullständiga registrerade namn, inklusive företagsbeteckningen, dvs. plc, Ltd, SpA, etc.

Obligatorisk

address

Här anges mer detaljerade uppgifter om var ett FVC eller dess förvaltningsbolag är belägna; består av fyra delar: ’postal_address’, ’postal_box’, ’postal_code’ och ’city’.

Obligatorisk för ’new’ och ’mod’ meddelanden

postal_address

Byggnadens gatuadress och husnummer.

Obligatorisk för ’new’ och ’mod’ meddelanden

postal_box

Boxnummer anges enligt nationella regler för angivande av boxnummer.

Obligatorisk för ’new’ och ’mod’ meddelanden

postal_code

Postnummer anges enligt nationella regler för angivande av postnummer.

Obligatorisk för ’new’ och ’mod’ meddelanden

city

Stad där FVC är beläget.

Obligatorisk för ’new’ och ’mod’ meddelanden

management company name

Ett FVC:s förvaltningsbolags fullständiga, registrerade namn.

Om denna information saknas ska värdet ’not available’ (om ett FVC har ett förvaltningsbolag) eller ’not applicable’ (om ett FVC saknar förvaltningsbolag) rapporteras.

Obligatorisk

management company name_confidentiality_flag

Denna variabel anger huruvida innehållet i posten som rör förvaltningsbolags namn är hemligt.

Ett av tre fördefinierade värden ska användas: ’F’ (fri, ej hemlig), ’N’ (hemlig; får dock spridas inom ECBS; får ej offentliggöras externt) eller ’C’ (hemlig; får ej spridas inom ECBS eller till allmänheten).

Obligatorisk

nature of securitisation

Denna variabel anger vilken typ av värdepapperisering som FVC genomför.

Ett av fyra fördefinierade värden ska användas: ’traditionell’, ’syntetisk’, ’annan’ eller ’okänd’.

Obligatorisk

nature of securitisation_confidentiality_flag

Denna variabel anger huruvida innehållet i posten som rör typ av värdepapperisering är hemligt.

Ett av tre fördefinierade värden ska användas: ’F’ (fri, ej hemlig), ’N’ (hemlig; får dock spridas inom ECBS; får ej offentliggöras externt) eller ’C’ (hemlig; får ej spridas inom ECBS eller till allmänheten).

Obligatorisk

ISIN codes

Denna variabel anger ISIN-koden (2) för varje värdepappersklass per enskild värdepapperisering som emitterats av FVC.

Variabeln består av olika delar inkl. hänvisning till: ’ISIN_1’, ’ISIN_2’, ’ISIN_3’, ’ISIN_4’ och ’ISIN_n’.

Minimikravet är att minst en ISIN kod (ISIN_1) rapporteras.

Om rapportering sker för ett FVC för vilken ISIN-koder ej är tillämpliga eller tillgängliga, ska de 12 tecknen ’XXXXXXXXXXXX’ rapporteras för ’ISIN_1’.

Obligatorisk

free_text

Förklaringar som rör FVC.

DEL 2

Verifieringskontroll

1.   Allmänna kontroller

Det kommer att kontrolleras att

| — | alla obligatoriska variabler är fullständiga, |
| --- | --- |

—

alla obligatoriska variabler är fullständiga,

| — | värdena för variabeln ’object_request’ utgörs av en av sex fördefinierade kategorier som framgår av del 1 i denna bilaga (’fvc_req_new’, ’fvc_req_mod’, ’fvc_req_del’, ’fvc_req_realloc’, ’fvc_req_mod_id_realloc’, ’fvc_req_mod_id’), beroende på vilken information som sänds, och |
| --- | --- |

—

värdena för variabeln ’object_request’ utgörs av en av sex fördefinierade kategorier som framgår av del 1 i denna bilaga (’fvc_req_new’, ’fvc_req_mod’, ’fvc_req_del’, ’fvc_req_realloc’, ’fvc_req_mod_id_realloc’, ’fvc_req_mod_id’), beroende på vilken information som sänds, och

| — | att de nationella centralbankerna använder det latinska alfabetet för rapportering av uppdateringar till ECB. |
| --- | --- |

—

att de nationella centralbankerna använder det latinska alfabetet för rapportering av uppdateringar till ECB.

2.   Kontroll av id-kod

Det kommer att kontrolleras att

| — | variabeln ’fvc_id’ består av två skilda delar, en variabel ’host’ och en variabel ’id’, samt att de två delarnas kombinerade värden garanterar att ’fvc_id’ är unikt för varje enskilt FVC, |
| --- | --- |

—

variabeln ’fvc_id’ består av två skilda delar, en variabel ’host’ och en variabel ’id’, samt att de två delarnas kombinerade värden garanterar att ’fvc_id’ är unikt för varje enskilt FVC,

| — | värdet för variabeln ’host’ för ett FVC är en tvåställig ISO-landskod, |
| --- | --- |

—

värdet för variabeln ’host’ för ett FVC är en tvåställig ISO-landskod,

| — | en tidigare använd id-kod inte tilldelas ett nytt FVC. Om detta inte kan undvikas ska de nationella centralbankerna skicka en ’fvc_req_realloc’-begäran till ECB. |
| --- | --- |

—

en tidigare använd id-kod inte tilldelas ett nytt FVC. Om detta inte kan undvikas ska de nationella centralbankerna skicka en ’fvc_req_realloc’-begäran till ECB.

| — | ett särskilt meddelande ’fvc_req_mod_id’ används när ändringar av id-koder för existerande FVC rapporteras, och |
| --- | --- |

—

ett särskilt meddelande ’fvc_req_mod_id’ används när ändringar av id-koder för existerande FVC rapporteras, och

| — | ett särskilt meddelande ’fvc_req_mod_id_realloc’ används när ändringar av en id-kod till en tidigare struken id-kod rapporteras. |
| --- | --- |

—

ett särskilt meddelande ’fvc_req_mod_id_realloc’ används när ändringar av en id-kod till en tidigare struken id-kod rapporteras.

Om den nya id-koden redan har använts (antingen för ett existerande FVC eller ett FVC som tidigare strukits) och ansökan inte sker via ’fvc_req_mod_id_realloc’, eller om den nya FVC id-koden finns i den aktuella listan, kommer ECB att underkänna meddelandet.

Om variabeln ’fvc_id’ är ofullständig, felaktig eller saknas kommer ECB att underkänna hela meddelandet.

3.   Namn

Det kommer att kontrolleras att

| — | denna variabel anger FVC:s namn, |
| --- | --- |

—

denna variabel anger FVC:s namn,

| — | FVC:s namn och bolagets rättsliga form alltid anges för alla namn där detta är tillämpligt, |
| --- | --- |

—

FVC:s namn och bolagets rättsliga form alltid anges för alla namn där detta är tillämpligt,

| — | gemener används för korrekt accenthantering, och |
| --- | --- |

—

gemener används för korrekt accenthantering, och

| — | gemener användas där så kan ske. |
| --- | --- |

—

gemener användas där så kan ske.

Om variabeln ’name’ saknas kommer ECB att underkänna hela meddelandet.

4.   Adress

Det kommer att kontrolleras att

| — | åtminstone en av adressvariablerna ’postal_address’, ’postal_box’ eller ’postal_code’ är ifyllda, |
| --- | --- |

—

åtminstone en av adressvariablerna ’postal_address’, ’postal_box’ eller ’postal_code’ är ifyllda,

| — | variabeln ’postal_address’ anger gatunamn och husnummer där ett FVC är beläget (eller i förekommande fall dess förvaltningsbolag), |
| --- | --- |

—

variabeln ’postal_address’ anger gatunamn och husnummer där ett FVC är beläget (eller i förekommande fall dess förvaltningsbolag),

| — | variabeln ’postal_box’ använder nationella regler för angivande av boxnummer, att inga texthänvisningar till ’post office box’ placeras framför ’postal_box’-nummer, och |
| --- | --- |

—

variabeln ’postal_box’ använder nationella regler för angivande av boxnummer, att inga texthänvisningar till ’post office box’ placeras framför ’postal_box’-nummer, och

| — | variabeln ’postal_box’ anges enligt nationella regler för angivande av postnummer och anger det berörda postnumret. |
| --- | --- |

—

variabeln ’postal_box’ anges enligt nationella regler för angivande av postnummer och anger det berörda postnumret.

Om någon av ’address’-variablerna saknas kommer ECB att underkänna hela meddelandet.

5.   Stad

Det kommer att kontrolleras att variabeln ’city’ anger den stad där ett FVC är beläget.

Om variabeln ’city’ saknas kommer ECB att underkänna hela meddelandet.

6.   Förvaltningsbolagets namn och markering om att uppgiften är hemlig

Ett förvaltningsbolag (management company) är ett institut som förvaltar eller administrerar ett FVC.

Det kommer att kontrolleras att

| — | variabeln ’management company name’ består av antingen ett företagsnamn eller anges som ’not available’ eller ’not applicable’, |
| --- | --- |

—

variabeln ’management company name’ består av antingen ett företagsnamn eller anges som ’not available’ eller ’not applicable’,

| — | en närmare förklaring ges i fältet ’free_text’ om variabeln ’management company name’ anges som ’not available’; om detta inte sker kommer ECB att skicka ett varningsmeddelande, |
| --- | --- |

—

en närmare förklaring ges i fältet ’free_text’ om variabeln ’management company name’ anges som ’not available’; om detta inte sker kommer ECB att skicka ett varningsmeddelande,

| — | variabeln ’management company name_confidentiality_flag’ har angets som antingen ’F’, ’N’ eller ’C’. |
| --- | --- |

—

variabeln ’management company name_confidentiality_flag’ har angets som antingen ’F’, ’N’ eller ’C’.

Om variabeln ’management company name’ saknas kommer ECB att underkänna hela meddelandet.

7.   Typ av värdepapperisering och markering om att uppgiften är hemlig

Det kommer att kontrolleras att

| — | variabeln ’nature of securitisation’ har angetts som ett av fyra fördefinierade värden: ’traditionell’, ’syntetisk’, ’annan’ eller ’okänd’, |
| --- | --- |

—

variabeln ’nature of securitisation’ har angetts som ett av fyra fördefinierade värden: ’traditionell’, ’syntetisk’, ’annan’ eller ’okänd’,

| — | en närmare förklaring ges i fältet ’free_text’ om variabeln ’nature of securitisation’ anges som ’not available’; om detta inte sker kommer ECB att skicka ett varningsmeddelande, |
| --- | --- |

—

en närmare förklaring ges i fältet ’free_text’ om variabeln ’nature of securitisation’ anges som ’not available’; om detta inte sker kommer ECB att skicka ett varningsmeddelande,

| — | variabeln ’nature of securitisation_confidentiality_flag’ har angets som antingen ’F’, ’N’ eller ’C’. |
| --- | --- |

—

variabeln ’nature of securitisation_confidentiality_flag’ har angets som antingen ’F’, ’N’ eller ’C’.

Om variabeln ’nature of securitisation’ saknas kommer ECB att underkänna hela meddelandet.

8.   ISIN-koder

Det kommer att kontrolleras att

| — | under variabeln ’ISIN codes’, åtminstone variabeln ’ISIN_1’ rapporteras för varje FVC och att värdet för ’ISIN_1’ är antingen den faktiska koden eller de 12 tecknen ’XXXXXXXXXXXX’, |
| --- | --- |

—

under variabeln ’ISIN codes’, åtminstone variabeln ’ISIN_1’ rapporteras för varje FVC och att värdet för ’ISIN_1’ är antingen den faktiska koden eller de 12 tecknen ’XXXXXXXXXXXX’,

| — | ISIN-koder per FVC inte anges mer än en gång, |
| --- | --- |

—

ISIN-koder per FVC inte anges mer än en gång,

| — | ISIN-koder mellan FVC inte anges mer än en gång, |
| --- | --- |

—

ISIN-koder mellan FVC inte anges mer än en gång,

Om variablerna ’ISIN codes’ och ’ISIN_1’ saknas, dvs. varken faktiska koden eller tecknen ’XXXXXXXXXXXX’ angetts, kommer ECB att underkänna hela meddelandet.

9.   Sekretessbelagda uppgifter

När de nationella centralbankerna rapporterar uppdateringar om en investeringsfond till ECB får de markera vissa värden eller hela poster som sekretessbelagda.

I dessa fall ska en närmare förklaring till varför uppgifterna är sekretessbelagda ges i fältet ’free_text’.

Dessa värden publiceras inte på ECB:s webbplats och skickas heller inte ut till de nationella centralbankerna. Markeringarna om sekretess diskuteras mer utförligt nedan.

| ’F’ | Fri: värdet är ej sekretessbelagt och får offentliggöras. |
| --- | --- |
| ’N’ | Sekretessbelagd statistisk information: får spridas inom ECBS men ej offentliggöras. |
| ’C’ | Sekretessbelagd statistisk information: får varken spridas inom ECBS eller offentliggöras; informationen stannar inom ECB. |

’F’

Fri: värdet är ej sekretessbelagt och får offentliggöras.

’N’

Sekretessbelagd statistisk information: får spridas inom ECBS men ej offentliggöras.

’C’

Sekretessbelagd statistisk information: får varken spridas inom ECBS eller offentliggöras; informationen stannar inom ECB.

Det kommer att kontrolleras att

| — | ’fvc_confidentiality_flag’, ’management company name_confidentiality_flag’ och ’nature of securitisation_confidentiality_flag’ har angetts med ett av följande fyra fördefinierade värden: ’F’, ’N’ eller ’C’, |
| --- | --- |

—

’fvc_confidentiality_flag’, ’management company name_confidentiality_flag’ och ’nature of securitisation_confidentiality_flag’ har angetts med ett av följande fyra fördefinierade värden: ’F’, ’N’ eller ’C’,

| — | om ’management company name_confidentiality_flag’ och/eller ’nature of securitisation_confidentiality_flag’ är ’N’ eller ’C’, så ska ’fvc_confidentiality_flag’ vara ’F’.” |
| --- | --- |

—

om ’management company name_confidentiality_flag’ och/eller ’nature of securitisation_confidentiality_flag’ är ’N’ eller ’C’, så ska ’fvc_confidentiality_flag’ vara ’F’.”

---

(1)  Inkl. inlandet, andra deltagande medlemsstater samt övriga världen.”

1

(2)  International Securities Identification Number: en unik kod som identifierar varje enskild värdepappersemission; består av 12 alfanumeriska tecken.

2

---

26.2.2009

| 26.2.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 53/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 53/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---