# Euroopa Liidu L 21/2009

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 21 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide24. jaanuar 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 21

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide24. jaanuar 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 67/2009, 23. jaanuar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 68/2009, 23. jaanuar 2009, millega kohandatakse üheksandat korda tehnika arenguga nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85 maanteevedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 69/2009, 23. jaanuar 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 1 ning rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 27 muudatustega (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 70/2009, 23. jaanuar 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) edasiarendustega (
  1
  ) | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 71/2009, 23. jaanuar 2009, millega määratakse kindlaks 2008/2009. turustusaasta teisel etapil sekkumiseks saadaoleva maisi kogus | 38 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2009/4/EÜ, 23. jaanuar 2009, mis käsitleb sõidumeerikute andmete võltsimise vältimiseks ja tuvastamiseks võetavaid vastumeetmeid ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (
  1
  ) | 39 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 67/2009, 23. jaanuar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 68/2009, 23. jaanuar 2009, millega kohandatakse üheksandat korda tehnika arenguga nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85 maanteevedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 69/2009, 23. jaanuar 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 1 ning rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 27 muudatustega (
  1
  )

1

10

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 70/2009, 23. jaanuar 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) edasiarendustega (
  1
  )

1

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 71/2009, 23. jaanuar 2009, millega määratakse kindlaks 2008/2009. turustusaasta teisel etapil sekkumiseks saadaoleva maisi kogus

38

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2009/4/EÜ, 23. jaanuar 2009, mis käsitleb sõidumeerikute andmete võltsimise vältimiseks ja tuvastamiseks võetavaid vastumeetmeid ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (
  1
  )

1

39

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu ja komisjon |
| | | 2009/50/EÜ, Euratom |
| | * | Nõukogu ja komisjoni otsus, 18. detsember 2008, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga | 41 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/51/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 15. detsember 2008, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määratakse kindlaks kontrollitavate ainete impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8100 all) | 43 |
| | | 2009/52/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus 18. detsember 2008, oluliseks kasutuseks lubatud kontrollitavate ainete koguste jaotamise kohta ühenduses 2009. aastal vastavalt osoonikihti kahandavaid aineid käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8398 all) | 53 |
| | | Euroopa Keskpank |
| | | 2009/53/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 12. detsember 2008, riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (EKP/2008/23) | 66 |
| | | 2009/54/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 12. detsember 2008, millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks osalevate riikide keskpankade poolt (EKP/2008/24) | 69 |
| | | 2009/55/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 12. detsember 2008, millega kehtestatakse tingimused Euroopa Keskpanga kapitaliosade ülekanneteks riikide keskpankade vahel ja sissemakstud kapitali korrigeerimiseks (EKP/2008/25) | 71 |
| | | 2009/56/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 12. detsember 2008, millega muudetakse otsust EKP/2001/15 euro pangatähtede emiteerimise kohta (EKP/2008/26) | 75 |
| | | 2009/57/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 12. detsember 2008, millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga akumuleeritud omakapitali sissemaksmiseks ja riikide keskpankade ülekantud välisvaluutareservidega samaväärsete nõuete korrigeerimiseks (EKP/2008/27) | 77 |
| | | 2009/58/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 15. detsember 2008, millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks mitteosalevate riikide keskpankade poolt (EKP/2008/28) | 81 |
| | | 2009/59/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 31. detsember 2008, kapitali sissemaksmise, välisvaluutareservide ülekande ja sissemakse kohta Euroopa Keskpanga reservidesse ja eraldistesse Slovakkia keskpanga poolt (EKP/2008/33) | 83 |
| | | SOOVITUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/60/EÜ |
| | * | Komisjoni soovitus, 23. jaanuar 2009, suunised teel ja pädevates töökodades sõidumeerikute kontrollimise heade tavade kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 108 all)

   (
  1
  ) | 87 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu ja komisjon

2009/50/EÜ, Euratom

*

Nõukogu ja komisjoni otsus, 18. detsember 2008, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga

41

Komisjon

2009/51/EÜ

*

Komisjoni otsus, 15. detsember 2008, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määratakse kindlaks kontrollitavate ainete impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8100 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8100 all)

43

2009/52/EÜ

*

Komisjoni otsus 18. detsember 2008, oluliseks kasutuseks lubatud kontrollitavate ainete koguste jaotamise kohta ühenduses 2009. aastal vastavalt osoonikihti kahandavaid aineid käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 8398 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8398 all)

53

Euroopa Keskpank

2009/53/EÜ

*

Euroopa Keskpanga otsus, 12. detsember 2008, riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (EKP/2008/23)

(EKP/2008/23)

66

2009/54/EÜ

*

Euroopa Keskpanga otsus, 12. detsember 2008, millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks osalevate riikide keskpankade poolt (EKP/2008/24)

(EKP/2008/24)

69

2009/55/EÜ

*

Euroopa Keskpanga otsus, 12. detsember 2008, millega kehtestatakse tingimused Euroopa Keskpanga kapitaliosade ülekanneteks riikide keskpankade vahel ja sissemakstud kapitali korrigeerimiseks (EKP/2008/25)

(EKP/2008/25)

71

2009/56/EÜ

*

Euroopa Keskpanga otsus, 12. detsember 2008, millega muudetakse otsust EKP/2001/15 euro pangatähtede emiteerimise kohta (EKP/2008/26)

(EKP/2008/26)

75

2009/57/EÜ

*

Euroopa Keskpanga otsus, 12. detsember 2008, millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga akumuleeritud omakapitali sissemaksmiseks ja riikide keskpankade ülekantud välisvaluutareservidega samaväärsete nõuete korrigeerimiseks (EKP/2008/27)

(EKP/2008/27)

77

2009/58/EÜ

*

Euroopa Keskpanga otsus, 15. detsember 2008, millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks mitteosalevate riikide keskpankade poolt (EKP/2008/28)

(EKP/2008/28)

81

2009/59/EÜ

*

Euroopa Keskpanga otsus, 31. detsember 2008, kapitali sissemaksmise, välisvaluutareservide ülekande ja sissemakse kohta Euroopa Keskpanga reservidesse ja eraldistesse Slovakkia keskpanga poolt (EKP/2008/33)

(EKP/2008/33)

83

SOOVITUSED

Komisjon

2009/60/EÜ

*

Komisjoni soovitus, 23. jaanuar 2009, suunised teel ja pädevates töökodades sõidumeerikute kontrollimise heade tavade kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 108 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 108 all)

1

87

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 67/2009,

23. jaanuar 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. jaanuaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 138,6 |
| JO | 78,3 |
| MA | 47,6 |
| TN | 139,0 |
| TR | 95,7 |
| ZZ | 99,8 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 106,1 |
| TR | 158,1 |
| ZZ | 139,9 |
| 0709 90 70 | MA | 172,9 |
| TR | 154,7 |
| ZZ | 163,8 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 47,3 |
| IL | 56,2 |
| MA | 63,9 |
| TN | 61,5 |
| TR | 68,6 |
| ZZ | 59,5 |
| 0805 20 10 | MA | 90,3 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 72,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 62,7 |
| EG | 88,5 |
| IL | 78,9 |
| JM | 52,8 |
| PK | 44,1 |
| TR | 76,8 |
| ZZ | 67,3 |
| 0805 50 10 | EG | 52,5 |
| MA | 67,1 |
| TR | 63,6 |
| ZZ | 61,1 |
| 0808 10 80 | CN | 81,4 |
| MK | 32,6 |
| US | 106,2 |
| ZZ | 73,4 |
| 0808 20 50 | CN | 52,5 |
| TR | 99,0 |
| US | 104,9 |
| ZZ | 85,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

138,6

JO

78,3

MA

47,6

TN

139,0

TR

95,7

ZZ

99,8

0707 00 05

JO

155,5

MA

106,1

TR

158,1

ZZ

139,9

0709 90 70

MA

172,9

TR

154,7

ZZ

163,8

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

47,3

IL

56,2

MA

63,9

TN

61,5

TR

68,6

ZZ

59,5

0805 20 10

MA

90,3

TR

54,0

ZZ

72,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

62,7

EG

88,5

IL

78,9

JM

52,8

PK

44,1

TR

76,8

ZZ

67,3

0805 50 10

EG

52,5

MA

67,1

TR

63,6

ZZ

61,1

0808 10 80

CN

81,4

MK

32,6

US

106,2

ZZ

73,4

0808 20 50

CN

52,5

TR

99,0

US

104,9

ZZ

85,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 68/2009,

23. jaanuar 2009,

millega kohandatakse üheksandat korda tehnika arenguga nõukogu määrust (EMÜ) nr 3821/85 maanteevedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 3821/85 I B lisaga on kehtestatud autovedudel kasutatavate sõidumeerikute konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise ja kontrolli tehnilised näitajad. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 3821/85 I B lisaga on kehtestatud autovedudel kasutatavate sõidumeerikute konstruktsiooni, katsetamise, paigaldamise ja kontrolli tehnilised näitajad.

| (2) | Pöörates erilist tähelepanu süsteemi üldisele turvalisusele ja selle kohaldamisele määruse (EMÜ) nr 3821/85 reguleerimisalasse kuuluvate sõidukite suhtes, tuleks määruse I B lisasse kanda teatavad tehnilised näitajad, et võimaldada selle lisa sätetele vastavate sõidumeerikute paigaldamist M1- ja N1-kategooria sõidukitele. |
| --- | --- |

(2)

Pöörates erilist tähelepanu süsteemi üldisele turvalisusele ja selle kohaldamisele määruse (EMÜ) nr 3821/85 reguleerimisalasse kuuluvate sõidukite suhtes, tuleks määruse I B lisasse kanda teatavad tehnilised näitajad, et võimaldada selle lisa sätetele vastavate sõidumeerikute paigaldamist M1- ja N1-kategooria sõidukitele.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 18 kohaselt loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 3821/85 artikli 18 kohaselt loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 3821/85 I B lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | I peatükki lisatakse järgmine mõiste:






  „rr) | „adapter”: sõidumeeriku osa, mis registreerib pidevalt sõiduki kiiruse ja/või läbitud vahemaa ning:






  — | mis paigaldatakse ja mida kasutatakse ainult selliste M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul (vastavalt nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ II lisa määratlusele), mis võeti esimest korda kasutusele ajavahemikul 1. maist 2006 kuni 31. detsembrini 2013, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I peatükki lisatakse järgmine mõiste:

„rr)

„adapter”: sõidumeeriku osa, mis registreerib pidevalt sõiduki kiiruse ja/või läbitud vahemaa ning:

—

mis paigaldatakse ja mida kasutatakse ainult selliste M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul (vastavalt nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ II lisa määratlusele), mis võeti esimest korda kasutusele ajavahemikul 1. maist 2006 kuni 31. detsembrini 2013,

| — | mis paigaldatakse sõidukisse juhul, kui tehniliselt ei ole võimalik paigaldada ühtki muud tüüpi liikumisandurit, mis muus osas vastab käesoleva lisa ja selle 1.–11. liite sätetele; |
| --- | --- |

—

mis paigaldatakse sõidukisse juhul, kui tehniliselt ei ole võimalik paigaldada ühtki muud tüüpi liikumisandurit, mis muus osas vastab käesoleva lisa ja selle 1.–11. liite sätetele;

| — | mis paigaldatakse sõidukiüksuse ning kiiruse-/vahemaaimpulsse genereerivate sisseehitatud andurite või muude liideste vahele. |
| --- | --- |

—

mis paigaldatakse sõidukiüksuse ning kiiruse-/vahemaaimpulsse genereerivate sisseehitatud andurite või muude liideste vahele.

Sõidukiüksuse seisukohalt toimib adapter samal viisil nagu käesoleva lisa ja selle 1.–11. liite sätetele vastav sõidukiüksusega ühendatud liikumisandur.

Sellise adapteri kasutamine eespool kirjeldatud sõidukites võimaldab paigaldada ja nõuetekohaselt kasutada kõigile käesoleva lisa nõuetele vastavaid sõidukiüksusi.

Nende sõidukite puhul koosneb sõidumeerik kaablist, adapterist ja sõidukiüksusest.”

| 2. | V peatüki 2. jao nõue 250 asendatakse järgmisega:






  „250. | Tahvlile on kantud vähemalt järgmised üksikasjad:






  — | volitatud paigaldaja või töökoja nimi, aadress või kaubanimi; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V peatüki 2. jao nõue 250 asendatakse järgmisega:

„250.

Tahvlile on kantud vähemalt järgmised üksikasjad:

—

volitatud paigaldaja või töökoja nimi, aadress või kaubanimi;

| — | sõidukit iseloomustav koefitsient kujul „w = ... imp/km”, |
| --- | --- |

—

sõidukit iseloomustav koefitsient kujul „w = ... imp/km”,

| — | sõidumeeriku konstant kujul „k = ... imp/km”, |
| --- | --- |

—

sõidumeeriku konstant kujul „k = ... imp/km”,

| — | sõidumeeriku konstant kujul „l = ... mm”, |
| --- | --- |

—

sõidumeeriku konstant kujul „l = ... mm”,

| — | rehvi suurus; |
| --- | --- |

—

rehvi suurus;

| — | kuupäev, millal määrati sõidukit iseloomustav koefitsient ja mõõdeti rattarehvide efektiivümbermõõt; |
| --- | --- |

—

kuupäev, millal määrati sõidukit iseloomustav koefitsient ja mõõdeti rattarehvide efektiivümbermõõt;

| — | sõiduki valmistajatehase tähis; |
| --- | --- |

—

sõiduki valmistajatehase tähis;

| — | sõiduki osa, millele adapter (kui see on olemas) on paigaldatud; |
| --- | --- |

—

sõiduki osa, millele adapter (kui see on olemas) on paigaldatud;

| — | sõiduki osa, millele on paigaldatud liikumisandur, kui see ei ole ühenduses käigukastiga või kui ei kasutata adapterit; |
| --- | --- |

—

sõiduki osa, millele on paigaldatud liikumisandur, kui see ei ole ühenduses käigukastiga või kui ei kasutata adapterit;

| — | adapteri ja sellesse sisenevaid impulsse edastava sõidukiosa vahelise kaabli värvi kirjeldus; |
| --- | --- |

—

adapteri ja sellesse sisenevaid impulsse edastava sõidukiosa vahelise kaabli värvi kirjeldus;

| — | adapteri sisseehitatud liikumisanduri seerianumber.”; |
| --- | --- |

—

adapteri sisseehitatud liikumisanduri seerianumber.”;

| 3. | V peatüki 2. jaosse lisatakse järgmine nõue:






  „— | 250a. |
| --- | --- | --- |

3.

V peatüki 2. jaosse lisatakse järgmine nõue:

„—

250a.

| — | Adapteritega varustatud sõidukite või käigukastiga ühendamata liikumisanduritega sõidukite paigaldustahvlid tuleb kinnitada paigalduse ajal. Muudele sõidukitele kinnitatakse uut teavet sisaldavad paigaldustahvlid paigaldamisele järgneva kontrolli käigus.”; |
| --- | --- |

—

Adapteritega varustatud sõidukite või käigukastiga ühendamata liikumisanduritega sõidukite paigaldustahvlid tuleb kinnitada paigalduse ajal. Muudele sõidukitele kinnitatakse uut teavet sisaldavad paigaldustahvlid paigaldamisele järgneva kontrolli käigus.”;

| 4. | 11. liite järele lisatakse käesoleva määruse lisas sätestatud 12. liide. |
| --- | --- |

4.

11. liite järele lisatakse käesoleva määruse lisas sätestatud 12. liide.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust hakatakse kohaldama kuus kuud pärast avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.

1

---

LISA

12. liide

M1- JA N1-KATEGOORIA SÕIDUKITE ADAPTER

SISUKORD

| 1. | Lühendid ja viitedokumendid |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Lühendid |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Standard |
| --- | --- |

1.2.

| 2. | Adapteri üldomadused ja funktsioonid |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Adapteri üldkirjeldus |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Funktsioonid |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Turvalisus |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | Nõuded sõidumeerikule adapteri paigaldamisel |
| --- | --- |

3.

| 4. | Adapteri konstruktsiooni- ja funktsionaalsed nõuded |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Sisenevate kiiruseimpulsside liidestamine ja kohandamine |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Sisenevate impulsside suunamine sisseehitatud liikumisandurisse |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sisseehitatud liikumisandur |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Turbenõuded |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tööomadused |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Materjalid |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Märgised |
| --- | --- |

4.7.

| 5. | Sõidumeeriku paigaldamine adapteri kasutamisel |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Paigaldamine |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Plommimine |
| --- | --- |

5.2.

| 6. | Kontroll, ülevaatus ja remont |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Korrapärased ülevaatused |
| --- | --- |

6.1.

| 7. | Sõidumeeriku tüübikinnitus adapteri kasutamisel |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Üldosa |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Funktsionaalsertifikaat |
| --- | --- |

7.2.

1.   LÜHENDID JA VIITEDOKUMENDID

1.1.   Lühendid

Eesti keeles ei kohaldata

1.2.   Standard

Road vehicles – Tachograph systems – Part 3: Motion sensor interface (Maanteesõidukid – Sõidumeerikusüsteemid – 3. osa: liikumisanduri liides)

2.   ADAPTERI ÜLDOMADUSED JA FUNKTSIOONID

2.1.   Adapteri üldkirjeldus

| ADA_001 | Adapter varustab sõidukiüksust pidevalt andmetega sõiduki kiiruse ja läbitud vahemaa kohta.
  Adapter on ette nähtud ainult sõidukitele, mis peavad vastavalt käesolevale määrusele olema varustatud sõidumeerikuga.
  Adapter paigaldatakse ja seda kasutatakse ainult selliste punktis rr määratletud sõidukite puhul, millele ei ole tehniliselt võimalik paigaldada ühtki muud tüüpi liikumisandurit, mis muus osas vastab käesoleva lisa ja selle 1.–11. liite sätetele.
  Adapterit ei tohi mehaaniliselt ühendada sõiduki liikuva osaga, nagu on sätestatud käesoleva lisa 10. liite punktis 3.1, vaid see ühendatakse kiiruse-/vahemaaimpulsse edastavate sisseehitatud andurite või muude liidestega. |
| --- | --- |
| ADA_002 | Käesoleva lisa VIII jao sätete alusel („Sõidumeeriku ja sõidumeerikukaartide tüübikinnitus”) tüübikinnituse saanud liikumisandur paigaldatakse adapteri korpusesse, milles paikneb ka konverter sisenevate impulsside suunamiseks sisseehitatud liikumisandurisse. Sisseehitatud liikumisandur peab olema ühendatud sõidukiüksusega nii, et oleks tagatud sõidukiüksuse ja adapteri vahelise liidese vastavus standardi ISO16844-3 nõuetele. |

ADA_001

Adapter varustab sõidukiüksust pidevalt andmetega sõiduki kiiruse ja läbitud vahemaa kohta.

Adapter on ette nähtud ainult sõidukitele, mis peavad vastavalt käesolevale määrusele olema varustatud sõidumeerikuga.

Adapter paigaldatakse ja seda kasutatakse ainult selliste punktis rr määratletud sõidukite puhul, millele ei ole tehniliselt võimalik paigaldada ühtki muud tüüpi liikumisandurit, mis muus osas vastab käesoleva lisa ja selle 1.–11. liite sätetele.

Adapterit ei tohi mehaaniliselt ühendada sõiduki liikuva osaga, nagu on sätestatud käesoleva lisa 10. liite punktis 3.1, vaid see ühendatakse kiiruse-/vahemaaimpulsse edastavate sisseehitatud andurite või muude liidestega.

ADA_002

Käesoleva lisa VIII jao sätete alusel („Sõidumeeriku ja sõidumeerikukaartide tüübikinnitus”) tüübikinnituse saanud liikumisandur paigaldatakse adapteri korpusesse, milles paikneb ka konverter sisenevate impulsside suunamiseks sisseehitatud liikumisandurisse. Sisseehitatud liikumisandur peab olema ühendatud sõidukiüksusega nii, et oleks tagatud sõidukiüksuse ja adapteri vahelise liidese vastavus standardi ISO16844-3 nõuetele.

2.2.   Funktsioonid

| ADA_003 | Adapter täidab järgmisi funktsioone:






  — | sisenevate kiiruseimpulsside liidestamine ja kohandamine; |
| --- | --- | --- |

ADA_003

Adapter täidab järgmisi funktsioone:

—

sisenevate kiiruseimpulsside liidestamine ja kohandamine;

| — | sisenevate impulsside suunamine sisseehitatud liikumisandurisse; |
| --- | --- |

—

sisenevate impulsside suunamine sisseehitatud liikumisandurisse;

| — | kõik sisseehitatud liikumisanduri funktsioonid, mis tagavad liikumisandmete edastamise sõidukiüksusele. |
| --- | --- |

—

kõik sisseehitatud liikumisanduri funktsioonid, mis tagavad liikumisandmete edastamise sõidukiüksusele.

2.3.   Turvalisus

| ADA_004 | Adapteri turvalisust ei sertifitseerita käesoleva lisa 10. liites määratletud liikumisanduri üldise turbe-eesmärgi alusel. Selle asemel kohaldatakse käesoleva liite punktis 4.4 sätestatud turbenõudeid. |
| --- | --- |

ADA_004

Adapteri turvalisust ei sertifitseerita käesoleva lisa 10. liites määratletud liikumisanduri üldise turbe-eesmärgi alusel. Selle asemel kohaldatakse käesoleva liite punktis 4.4 sätestatud turbenõudeid.

3.   NÕUDED SÕIDUMEERIKULE ADAPTERI PAIGALDAMISEL

Käesolevas ja järgmistes peatükkides sätestatud nõuded näitavad, kuidas tuleb mõista käesoleva lisa nõudeid adapteri kasutamise korral. Nõuete asjaomased numbrid on esitatud sulgudes.

| ADA_005 | Iga adapteriga varustatud sõiduki sõidumeerik peab vastama kõikidele käesoleva lisa sätetele, välja arvatud juhul, kui käesoleva liitega on ette nähtud teisiti. |
| --- | --- |
| ADA_006 | Paigaldatud adapteriga sõiduki sõidumeerik koosneb kaablist, adapterist (liikumisanduri asemel) ja sõidukiüksusest (001). |
| ADA_007 | Sõidumeeriku sündmuste ja/või rikete tuvastamise funktsioon seadistatakse ümber järgmiselt:






  — | sündmuse „elektritoite katkestus” käivitab sõidukiüksus, kui see ei ole kalibreerimisrežiimis ning kui sisseehitatud liikumisanduri elektritoite katkestus kestab kauem kui 200 millisekundit (066); |

ADA_005

Iga adapteriga varustatud sõiduki sõidumeerik peab vastama kõikidele käesoleva lisa sätetele, välja arvatud juhul, kui käesoleva liitega on ette nähtud teisiti.

ADA_006

Paigaldatud adapteriga sõiduki sõidumeerik koosneb kaablist, adapterist (liikumisanduri asemel) ja sõidukiüksusest (001).

ADA_007

Sõidumeeriku sündmuste ja/või rikete tuvastamise funktsioon seadistatakse ümber järgmiselt:

—

sündmuse „elektritoite katkestus” käivitab sõidukiüksus, kui see ei ole kalibreerimisrežiimis ning kui sisseehitatud liikumisanduri elektritoite katkestus kestab kauem kui 200 millisekundit (066);

| — | adapteri elektritoite iga katkestus, mis kestab kauem kui 200 millisekundit, põhjustab sisseehitatud liikumisanduri elektritoite sama kestusega katkestuse. Adapteri elektritoite katkestuse piirmäära määrab kindlaks adapteri tootja; |
| --- | --- |

—

adapteri elektritoite iga katkestus, mis kestab kauem kui 200 millisekundit, põhjustab sisseehitatud liikumisanduri elektritoite sama kestusega katkestuse. Adapteri elektritoite katkestuse piirmäära määrab kindlaks adapteri tootja;

| — | sündmuse „liikumisandmete viga” käivitab sõidukiüksus sisseehitatud liikumisanduri ja sõidukiüksuse vahelise tavapärase andmevahetuse katkemisel ja/või sisseehitatud liikumisanduri ja sõidukiüksuse vahelise andmevahetuse ajal tekkiva andmete terviklikkuse või andmete autentimisega seotud vea puhul (067); |
| --- | --- |

—

sündmuse „liikumisandmete viga” käivitab sõidukiüksus sisseehitatud liikumisanduri ja sõidukiüksuse vahelise tavapärase andmevahetuse katkemisel ja/või sisseehitatud liikumisanduri ja sõidukiüksuse vahelise andmevahetuse ajal tekkiva andmete terviklikkuse või andmete autentimisega seotud vea puhul (067);

| — | sündmuse „turbemurdekatse” käivitab sõidukiüksus, kui see ei ole kalibreerimisrežiimis, mis tahes muu sündmuse korral, mis mõjutab sisseehitatud liikumisanduri turvalisust (068); |
| --- | --- |

—

sündmuse „turbemurdekatse” käivitab sõidukiüksus, kui see ei ole kalibreerimisrežiimis, mis tahes muu sündmuse korral, mis mõjutab sisseehitatud liikumisanduri turvalisust (068);

| — | „sõidumeeriku” rikke käivitab sõidukiüksus, kui see ei ole kalibreerimisrežiimis, sisseehitatud liikumisanduri iga rikke korral (070). |
| --- | --- |

—

„sõidumeeriku” rikke käivitab sõidukiüksus, kui see ei ole kalibreerimisrežiimis, sisseehitatud liikumisanduri iga rikke korral (070).

ADA_008

Sõidumeeriku tuvastatavad adapteri rikked on seotud sisseehitatud liikumisanduriga (071).

ADA_009

Sõidukiüksuse kalibreerimisfunktsioon võimaldab ühendada liikumisanduri automaatselt sõidukiüksusega (154, 155).

ADA_010

Käesoleva lisa 10. liite kohastes sõidukiüksuse turbe-eesmärkides kasutatavad mõisted „liikumisandur” ja „andur” viitavad sisseehitatud liikumisandurile.

4.   ADAPTERI KONSTRUKTSIOONI- JA FUNKTSIONAALSED NÕUDED

4.1.   Sisenevate kiiruseimpulsside liidestamine ja kohandamine

| ADA_011 | Adapteri sisendliides võtab vastu sagedusimpulsse, mis kajastavad sõiduki kiirust ja läbitud vahemaad. Sisenevate impulsside elektrilised omadused on järgmised: määrab kindlaks tootja. Seadistused, mida saab muuta ainult tootja ja adapterit paigaldav volitatud töökoda, peavad adapteri kasutamisel võimaldama selle sisendi nõuetekohast liidestamist sõidukiga. |
| --- | --- |
| ADA_012 | Adapteri kasutamisel peab sisendi liides võimaldama korrutada või jagada sagedusimpulsse kindla teguriga, et kohandada neid väärtustele, mis jäävad käesolevas lisas määratletud k-teguri väärtuste vahemikku (4 000–25 000 impulssi/km). Seda kindlaksmääratud tegurit võivad programmeerida ainult adapteri tootja ja adapterit paigaldav volitatud töökoda. |

ADA_011

Adapteri sisendliides võtab vastu sagedusimpulsse, mis kajastavad sõiduki kiirust ja läbitud vahemaad. Sisenevate impulsside elektrilised omadused on järgmised: määrab kindlaks tootja. Seadistused, mida saab muuta ainult tootja ja adapterit paigaldav volitatud töökoda, peavad adapteri kasutamisel võimaldama selle sisendi nõuetekohast liidestamist sõidukiga.

ADA_012

Adapteri kasutamisel peab sisendi liides võimaldama korrutada või jagada sagedusimpulsse kindla teguriga, et kohandada neid väärtustele, mis jäävad käesolevas lisas määratletud k-teguri väärtuste vahemikku (4 000–25 000 impulssi/km). Seda kindlaksmääratud tegurit võivad programmeerida ainult adapteri tootja ja adapterit paigaldav volitatud töökoda.

4.2.   Sisenevate impulsside suunamine sisseehitatud liikumisandurisse

| ADA_013 | Sisenevad impulsid, mis võivad olla eespool kirjeldatud viisil kohandatud, suunatakse sisseehitatud liikumisandurisse nii, et liikumisandur tuvastab kõik sisenevad impulsid. |
| --- | --- |

ADA_013

Sisenevad impulsid, mis võivad olla eespool kirjeldatud viisil kohandatud, suunatakse sisseehitatud liikumisandurisse nii, et liikumisandur tuvastab kõik sisenevad impulsid.

4.3.   Sisseehitatud liikumisandur

| ADA_014 | Impulsid mõjutavad sisseehitatud liikumisandurit, võimaldades sellel genereerida liikumisandmeid, mis kirjeldavad sõiduki liikumist täpselt ning samamoodi, nagu seda teeks sõiduki liikuva osaga mehaaniliselt ühendatud andur. |
| --- | --- |
| ADA_015 | Sõidukiüksus kasutab adapteri identimiseks liikumisanduri identimisandmeid (077). |
| ADA_016 | Sisseehitatud liikumisandurisse salvestatud paigaldusandmeid käsitatakse adapteri paigaldusandmetena (099). |

ADA_014

Impulsid mõjutavad sisseehitatud liikumisandurit, võimaldades sellel genereerida liikumisandmeid, mis kirjeldavad sõiduki liikumist täpselt ning samamoodi, nagu seda teeks sõiduki liikuva osaga mehaaniliselt ühendatud andur.

ADA_015

Sõidukiüksus kasutab adapteri identimiseks liikumisanduri identimisandmeid (077).

ADA_016

Sisseehitatud liikumisandurisse salvestatud paigaldusandmeid käsitatakse adapteri paigaldusandmetena (099).

4.4.   Turbenõuded

| ADA_017 | Adapteri korpus peab olema ehitatud nii, et seda ei ole võimalik avada. Adapter plommitakse nii, et füüsilise avamise katsed oleksid hõlpsasti tuvastatavad (näiteks visuaalsel vaatlusel, vt ADA_035). |
| --- | --- |
| ADA_018 | Sisseehitatud liikumisandur ei tohi olla adapterist eemaldatav ilma adapteri korpuse plommi(de) või anduri ja adapteri korpuse vahelise plommi lõhkumiseta (vt ADA_035). |
| ADA_019 | Adapter peab tagama, et liikumisandmeid on võimalik töödelda ja välja võtta ainult adapteri sisendi kaudu. |

ADA_017

Adapteri korpus peab olema ehitatud nii, et seda ei ole võimalik avada. Adapter plommitakse nii, et füüsilise avamise katsed oleksid hõlpsasti tuvastatavad (näiteks visuaalsel vaatlusel, vt ADA_035).

ADA_018

Sisseehitatud liikumisandur ei tohi olla adapterist eemaldatav ilma adapteri korpuse plommi(de) või anduri ja adapteri korpuse vahelise plommi lõhkumiseta (vt ADA_035).

ADA_019

Adapter peab tagama, et liikumisandmeid on võimalik töödelda ja välja võtta ainult adapteri sisendi kaudu.

4.5.   Tööomadused

| ADA_020 | Adapter toimib täielikult temperatuurivahemikus (määrab kindlaks tootja sõltuvalt paigaldamiskohast) (159). |
| --- | --- |
| ADA_021 | Adapter toimib täielikult õhuniiskusevahemikus 10–90 % (160). |
| ADA_022 | Adapterit kaitstakse ülepinge, toiteallika pooluste vahetuse ja lühiste eest (161). |
| ADA_023 | Adapter vastab komisjoni direktiivile 2006/28/EÜ, (1) millega kohandatakse tehnika arenguga elektromagnetilist ühilduvust käsitlevat nõukogu direktiivi 72/245/EMÜ, ning seda kaitstakse elektrostaatiliste lahenduste ja siirete eest (162). |

ADA_020

Adapter toimib täielikult temperatuurivahemikus (määrab kindlaks tootja sõltuvalt paigaldamiskohast) (159).

ADA_021

Adapter toimib täielikult õhuniiskusevahemikus 10–90 % (160).

ADA_022

Adapterit kaitstakse ülepinge, toiteallika pooluste vahetuse ja lühiste eest (161).

ADA_023

Adapter vastab komisjoni direktiivile 2006/28/EÜ, (1) millega kohandatakse tehnika arenguga elektromagnetilist ühilduvust käsitlevat nõukogu direktiivi 72/245/EMÜ, ning seda kaitstakse elektrostaatiliste lahenduste ja siirete eest (162).

4.6.   Materjalid

| ADA_024 | Adapter vastab kaitseklassile (määravad kindlaks tootjad sõltuvalt paigaldamiskohast) (164, 165). |
| --- | --- |
| ADA_025 | Adapteri korpus on kollane. |

ADA_024

Adapter vastab kaitseklassile (määravad kindlaks tootjad sõltuvalt paigaldamiskohast) (164, 165).

ADA_025

Adapteri korpus on kollane.

4.7.   Märgised

| ADA_026 | Adapterile kinnitatakse kirjeldav tahvel, millele on kantud järgmised üksikasjad (169):






  — | adapteri tootja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

ADA_026

Adapterile kinnitatakse kirjeldav tahvel, millele on kantud järgmised üksikasjad (169):

—

adapteri tootja nimi ja aadress;

| — | adapteri valmistamise aasta ja valmistajatehase osa number; |
| --- | --- |

—

adapteri valmistamise aasta ja valmistajatehase osa number;

| — | adapteri või adapterit sisaldava sõidumeeriku tüübikinnitusmärk; |
| --- | --- |

—

adapteri või adapterit sisaldava sõidumeeriku tüübikinnitusmärk;

| — | adapteri paigaldamise kuupäev; |
| --- | --- |

—

adapteri paigaldamise kuupäev;

| — | paigaldatud adapterit sisaldava sõiduki valmistajatehase tähis. |
| --- | --- |

—

paigaldatud adapterit sisaldava sõiduki valmistajatehase tähis.

ADA_027

Kirjeldavale tahvlile kantakse ka järgmised üksikasjad (kui need ei ole loetavad sisseehitatud liikumisanduri välispinnal):

| — | sisseehitatud liikumisanduri tootja nimi; |
| --- | --- |

—

sisseehitatud liikumisanduri tootja nimi;

| — | sisseehitatud liikumisanduri valmistamise aasta ja valmistajatehase osa number; |
| --- | --- |

—

sisseehitatud liikumisanduri valmistamise aasta ja valmistajatehase osa number;

| — | liikumisanduri tüübikinnitusmärk. |
| --- | --- |

—

liikumisanduri tüübikinnitusmärk.

5.   SÕIDUMEERIKU PAIGALDAMINE ADAPTERI KASUTAMISEL

5.1.   Paigaldamine

| ADA_028 | Sõidukitesse paigaldatavaid adaptereid tarnitakse üksnes sõidukitootjatele või liikmesriikide pädevate asutuste volitatud töökodadele, kellele on antud õigus digitaalsete sõidumeerikute paigaldamiseks, aktiveerimiseks ja kalibreerimiseks. |
| --- | --- |
| ADA_029 | Adapterit paigaldav volitatud töökoda kohandab sisendliidese ja valib vajaduse korral siseneva impulsi jagamisteguri. |
| ADA_030 | Adapterit paigaldav volitatud töökoda plommib adapteri korpuse. |
| ADA_031 | Adapter paigaldatakse võimalikult lähedale sellele sõidukiosale, millest sisenevad impulsid lähtuvad. |
| ADA_032 | Adapteri toitekaablid on punast (positiivne toitekaabel) ja musta (maanduskaabel) värvi. |

ADA_028

Sõidukitesse paigaldatavaid adaptereid tarnitakse üksnes sõidukitootjatele või liikmesriikide pädevate asutuste volitatud töökodadele, kellele on antud õigus digitaalsete sõidumeerikute paigaldamiseks, aktiveerimiseks ja kalibreerimiseks.

ADA_029

Adapterit paigaldav volitatud töökoda kohandab sisendliidese ja valib vajaduse korral siseneva impulsi jagamisteguri.

ADA_030

Adapterit paigaldav volitatud töökoda plommib adapteri korpuse.

ADA_031

Adapter paigaldatakse võimalikult lähedale sellele sõidukiosale, millest sisenevad impulsid lähtuvad.

ADA_032

Adapteri toitekaablid on punast (positiivne toitekaabel) ja musta (maanduskaabel) värvi.

5.2.   Plommimine

| ADA_033 | Kohaldatakse järgmisi plommimisnõudeid:






  — | adapteri korpus on plommitud (vt ADA_017); |
| --- | --- | --- |

ADA_033

Kohaldatakse järgmisi plommimisnõudeid:

—

adapteri korpus on plommitud (vt ADA_017);

| — | sisseehitatud anduri korpus on plommitud adapteri korpuse külge, välja arvatud juhul, kui sisseehitatud andurit ei ole võimalik eemaldada adapteri korpuse plommi lõhkumata (vt ADA_018); |
| --- | --- |

—

sisseehitatud anduri korpus on plommitud adapteri korpuse külge, välja arvatud juhul, kui sisseehitatud andurit ei ole võimalik eemaldada adapteri korpuse plommi lõhkumata (vt ADA_018);

| — | adapteri korpus on plommitud sõiduki külge; |
| --- | --- |

—

adapteri korpus on plommitud sõiduki külge;

| — | adapteri ja sisenevaid impulsse edastava seadme vaheline ühendus on mõlemast otsast plommitud (mõistlikus ulatuses). |
| --- | --- |

—

adapteri ja sisenevaid impulsse edastava seadme vaheline ühendus on mõlemast otsast plommitud (mõistlikus ulatuses).

6.   KONTROLL, ÜLEVAATUS JA REMONT

6.1.   Korrapärased ülevaatused

| ADA_034 | Adapteri kasutamisel kontrollitakse sõidumeeriku igal korrapärasel ülevaatusel (teostatakse vastavalt I B lisa nõuetele 256–258) järgmist (257):






  — | et adapteril on nõuetekohased tüübikinnitusmärgid; |
| --- | --- | --- |

ADA_034

Adapteri kasutamisel kontrollitakse sõidumeeriku igal korrapärasel ülevaatusel (teostatakse vastavalt I B lisa nõuetele 256–258) järgmist (257):

—

et adapteril on nõuetekohased tüübikinnitusmärgid;

| — | et adapteri ja selle kinnituste plommid on terved; |
| --- | --- |

—

et adapteri ja selle kinnituste plommid on terved;

| — | et adapter on paigaldatud vastavalt paigaldustahvlil märgitule; |
| --- | --- |

—

et adapter on paigaldatud vastavalt paigaldustahvlil märgitule;

| — | et adapter on paigaldatud adapteri ja/või sõiduki tootja määratud viisil; |
| --- | --- |

—

et adapter on paigaldatud adapteri ja/või sõiduki tootja määratud viisil;

| — | et adapteri paigaldamine on kontrollitava sõiduki puhul lubatud. |
| --- | --- |

—

et adapteri paigaldamine on kontrollitava sõiduki puhul lubatud.

7.   SÕIDUMEERIKU TÜÜBIKINNITUS ADAPTERI KASUTAMISEL

7.1.   Üldosa

| ADA_035 | Sõidumeerik esitatakse tüübikinnituse saamiseks tervikuna, koos adapteriga (269). |
| --- | --- |
| ADA_036 | Iga adapteri võib esitada tüübikinnituse saamiseks eraldi või sõidumeeriku osana. |
| ADA_037 | Kõnealune tüübikinnitus sisaldab adapterit hõlmavaid funktsionaalseid katseid. Iga sellise katse positiivsed tulemused kinnitatakse asjakohase tunnistusega (270). |

ADA_035

Sõidumeerik esitatakse tüübikinnituse saamiseks tervikuna, koos adapteriga (269).

ADA_036

Iga adapteri võib esitada tüübikinnituse saamiseks eraldi või sõidumeeriku osana.

ADA_037

Kõnealune tüübikinnitus sisaldab adapterit hõlmavaid funktsionaalseid katseid. Iga sellise katse positiivsed tulemused kinnitatakse asjakohase tunnistusega (270).

7.2.   Funktsionaalsertifikaat

| ADA_038 | Adapteri või adapterit sisaldava sõidumeeriku funktsionaalsertifikaat väljastatakse adapteri tootjale alles pärast kõikide allpool nimetatud funktsionaalsete miinimumkatsete edukat läbimist.








  nr | Katse | Kirjeldus | Nõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Halduskontroll |
| 1.1. | Dokumendid | Adapteri dokumentide õigsus | |
| 2. | Visuaalne kontroll |
| 2.1. | Adapteri vastavus dokumentidele | |
| 2.2. | Adapteri identimine/märgised | ADA_026, ADA_027 |
| 2.3. | Adapteri materjalid | 163–167
  ADA_025 |
| 2.4. | Plommimine | ADA_017, ADA_018, ADA_035 |
| 3. | Funktsionaalsed katsed |
| 3.1. | Kiiruseimpulsside suunamine sisseehitatud liikumisandurisse | ADA_013 |
| 3.2. | Sisenevate kiiruseimpulsside liidestamine ja kohandamine | ADA_011, ADA_012 |
| 3.3. | Liikumise mõõtmise täpsus | 022–026 |
| 4. | Keskkonnakatsed |
| 4.1. | Tootja katsete tulemused | Tootja keskkonnakatsete tulemused | ADA_020, ADA_021, ADA_022, ADA_023, ADA_024 |
| 5. | Elektromagnetiline ühilduvus |
| 5.1. | Kiirgusemissioon ja vastuvõtlikkus | Direktiivile 2006/28/EÜ vastavuse kontroll | ADA_023 |
| 5.2. | Tootja katsete tulemused | Tootja keskkonnakatsete tulemused | ADA_023 |

ADA_038

Adapteri või adapterit sisaldava sõidumeeriku funktsionaalsertifikaat väljastatakse adapteri tootjale alles pärast kõikide allpool nimetatud funktsionaalsete miinimumkatsete edukat läbimist.

nr

Katse

Kirjeldus

Nõuded

1.

Halduskontroll

1.1.

Dokumendid

Adapteri dokumentide õigsus

2.

Visuaalne kontroll

2.1.

Adapteri vastavus dokumentidele

2.2.

Adapteri identimine/märgised

ADA_026, ADA_027

2.3.

Adapteri materjalid

163–167

ADA_025

2.4.

Plommimine

ADA_017, ADA_018, ADA_035

3.

Funktsionaalsed katsed

3.1.

Kiiruseimpulsside suunamine sisseehitatud liikumisandurisse

ADA_013

3.2.

Sisenevate kiiruseimpulsside liidestamine ja kohandamine

ADA_011, ADA_012

3.3.

Liikumise mõõtmise täpsus

022–026

4.

Keskkonnakatsed

4.1.

Tootja katsete tulemused

Tootja keskkonnakatsete tulemused

ADA_020, ADA_021, ADA_022, ADA_023, ADA_024

5.

Elektromagnetiline ühilduvus

5.1.

Kiirgusemissioon ja vastuvõtlikkus

Direktiivile 2006/28/EÜ vastavuse kontroll

ADA_023

5.2.

Tootja katsete tulemused

Tootja keskkonnakatsete tulemused

ADA_023

---

(1)  ELT L 65, 7.3.2006, lk 27.

1

---

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 69/2009,

23. jaanuar 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 1 ning rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 27 muudatustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | Rahvusvaheline raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) avaldas 2008. aasta mais IFRS 1 „Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt” ja IAS 27 „Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded” muudatused „Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus”. IFRS 1 muudatus võimaldab esmakordselt kasutuselevõtjal kasutada oma konsolideerimata finantsaruannetes tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu puhul tuletatud soetusmaksumusena kas õiglast väärtust üksuse IFRSidele ülemineku kuupäeval või investeeringu eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohast bilansilist (jääk)maksumust kõnealusel kuupäeval. Määratlus „kulumeetod” on standardist IAS 27 välja jäetud ning sellele vastavalt peab investor oma konsolideerimata finantsaruandes tuluna kajastama kõiki tütarettevõttest, ühiselt kontrollitavast (majandus)üksusest või sidusettevõttest saadavaid dividende isegi siis, kui dividend on välja makstud omandamiseelsetest reservidest. IAS 27 muudatustes selgitatakse ka, kuidas määrata IAS 27 kohaselt investeeringu soetusmaksumust juhul, kui emaettevõte korraldab ümber oma kontserni tegevstruktuuri, asutades emaettevõttena uue (majandus)üksuse, ning kõnealune uus emaettevõte saavutab kontrolli esialgse emaettevõtte üle, emiteerides omakapitaliinstrumente algse emaettevõtte olemasolevate omakapitaliinstrumentide vastu vahetamise teel. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheline raamatupidamisstandardite nõukogu (IASB) avaldas 2008. aasta mais IFRS 1 „Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt” ja IAS 27 „Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded” muudatused „Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus”. IFRS 1 muudatus võimaldab esmakordselt kasutuselevõtjal kasutada oma konsolideerimata finantsaruannetes tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu puhul tuletatud soetusmaksumusena kas õiglast väärtust üksuse IFRSidele ülemineku kuupäeval või investeeringu eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohast bilansilist (jääk)maksumust kõnealusel kuupäeval. Määratlus „kulumeetod” on standardist IAS 27 välja jäetud ning sellele vastavalt peab investor oma konsolideerimata finantsaruandes tuluna kajastama kõiki tütarettevõttest, ühiselt kontrollitavast (majandus)üksusest või sidusettevõttest saadavaid dividende isegi siis, kui dividend on välja makstud omandamiseelsetest reservidest. IAS 27 muudatustes selgitatakse ka, kuidas määrata IAS 27 kohaselt investeeringu soetusmaksumust juhul, kui emaettevõte korraldab ümber oma kontserni tegevstruktuuri, asutades emaettevõttena uue (majandus)üksuse, ning kõnealune uus emaettevõte saavutab kontrolli esialgse emaettevõtte üle, emiteerides omakapitaliinstrumente algse emaettevõtte olemasolevate omakapitaliinstrumentide vastu vahetamise teel.

| (3) | Konsulteerimisel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) leiti, et standardite IFRS 1 ja IAS 27 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele kriteeriumidele, mis peavad olema täidetud standardi vastuvõtmiseks. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas Euroopa Komisjoni, et arvamus on hästi tasakaalustatud ja objektiivne. |
| --- | --- |

(3)

Konsulteerimisel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) leiti, et standardite IFRS 1 ja IAS 27 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele kriteeriumidele, mis peavad olema täidetud standardi vastuvõtmiseks. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas Euroopa Komisjoni, et arvamus on hästi tasakaalustatud ja objektiivne.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1 „Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt” muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

1)

rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1 „Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt” muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| 2) | rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 27 „Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded – Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus” muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

2)

rahvusvahelist raamatupidamisstandardit (IAS) 27 „Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded – Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus” muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| 3) | IAS 18, IAS 21 ja IAS 36 muudetakse vastavalt IAS 27 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

3)

IAS 18, IAS 21 ja IAS 36 muudetakse vastavalt IAS 27 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Kõik ettevõtted peavad rakendama IFRS 1 ja IAS 27 muudatusi, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas, hiljemalt selliste finantsaruannete suhtes, mis hõlmavad pärast 31. detsembrit 2008 algavaid majandusaastaid.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 320, 29.11.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 199, 21.7.2006, lk 33.

3

---

LISA

RAHVUSVAHELISED RAAMATUPIDAMISSTANDARDID

| IFRS 1 ja IAS 27 | IFRS 1 „Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt” ja IAS 27 „Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded” muudatused „Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus” |
| --- | --- |

IFRS 1 ja IAS 27

IFRS 1 „Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt” ja IAS 27 „Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded” muudatused „Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus”

Paljundamine lubatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Kõik olemasolevad õigused kehtivad väljaspool EMPd, v.a õigus paljundada isiklikuks kasutamiseks või muul õiguspärasel otstarbel. Lisateavet on võimalik saada IASB veebilehelt www.iasb.org

IFRS 1 „RAHVUSVAHELISTE FINANTSARUANDLUSSTANDARDITE ESMAKORDNE KASUTUSELEVÕTT” JA IAS 27 „KONSOLIDEERITUD JA KONSOLIDEERIMATA FINANTSARUANDED” MUUDATUSED

TÜTARETTEVÕTTESSE, ÜHISELT KONTROLLITAVASSE (MAJANDUS)ÜKSUSESSE VÕI SIDUSETTEVÕTTESSE TEHTUD INVESTEERINGU SOETUSMAKSUMUS

IFRS 1

Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt muudatused

Paragrahvi 13 punkti e järele lisatakse paragrahvi 13 punkt ea. Paragrahvi 23 järele lisatakse pealkiri ja paragrahvid 23A ja 23B.Paragrahve 25A ja 34C muudetakse. Paragrahvi 44 järele lisatakse pealkiri ja paragrahv 44A. Paragrahvi 47J järele lisatakse paragrahv 47K.

KAJASTAMINE JA MÕÕTMINE

Vabastused teistest IFRSidest

| 13 | (Majandus)üksus võib otsustada kasutada üht või mitut järgmist vabastust:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

13

(Majandus)üksus võib otsustada kasutada üht või mitut järgmist vabastust:

a)

...

| ea) | tütarettevõtetesse, ühiselt kontrollitavatesse (majandus)üksustesse ja sidusettevõtetesse tehtud investeeringud (paragrahvid 23A ja 23B); |
| --- | --- |

ea)

tütarettevõtetesse, ühiselt kontrollitavatesse (majandus)üksustesse ja sidusettevõtetesse tehtud investeeringud (paragrahvid 23A ja 23B);

| f) | ... |
| --- | --- |

f)

...

Tütarettevõtetesse, ühiselt kontrollitavatesse (majandus)üksustesse ja sidusettevõtetesse tehtud investeeringud

| 23A | Kui (majandus)üksus koostab konsolideerimata finantsaruanded, nõutakse IAS 27-s Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded, et ta arvestaks tütarettevõtetesse, ühiselt kontrollitavatesse (majandus)üksustesse ja sidusettevõtetesse tehtud investeeringuid kas:






  a) | soetusmaksumuses või |
| --- | --- | --- |

23A

Kui (majandus)üksus koostab konsolideerimata finantsaruanded, nõutakse IAS 27-s Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded, et ta arvestaks tütarettevõtetesse, ühiselt kontrollitavatesse (majandus)üksustesse ja sidusettevõtetesse tehtud investeeringuid kas:

a)

soetusmaksumuses või

| b) | kooskõlas IAS 39-ga Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine. |
| --- | --- |

b)

kooskõlas IAS 39-ga Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine.

| 23B | Kui esmakordne kasutuselevõtja mõõdab sellist investeeringut soetusmaksumuses kooskõlas paragrahvi 23A punktiga a, mõõdab ta seda investeeringut oma IFRSidega kooskõlas olevas finantsseisundi algaruandes ühes järgmistest summadest:






  a) | kooskõlas IAS 27-ga kindlaks määratud soetusmaksumuses või |
| --- | --- | --- |

23B

Kui esmakordne kasutuselevõtja mõõdab sellist investeeringut soetusmaksumuses kooskõlas paragrahvi 23A punktiga a, mõõdab ta seda investeeringut oma IFRSidega kooskõlas olevas finantsseisundi algaruandes ühes järgmistest summadest:

a)

kooskõlas IAS 27-ga kindlaks määratud soetusmaksumuses või

| b) | tuletatud soetusmaksumuses. Sellise investeeringu tuletatud soetusmaksumus on selle:






  i) | õiglane väärtus (mis on määratud kindlaks kooskõlas IAS 39-ga) (majandus)üksuse konsolideerimata finantsaruannetes IFRSidele ülemineku kuupäeval või |
| --- | --- | --- |

b)

tuletatud soetusmaksumuses. Sellise investeeringu tuletatud soetusmaksumus on selle:

i)

õiglane väärtus (mis on määratud kindlaks kooskõlas IAS 39-ga) (majandus)üksuse konsolideerimata finantsaruannetes IFRSidele ülemineku kuupäeval või

| ii) | eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohane bilansiline (jääk)maksumus sellel kuupäeval. |
| --- | --- |

ii)

eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohane bilansiline (jääk)maksumus sellel kuupäeval.

Esmakordne kasutuselevõtja võib valida kas eespool esitatud punkti i või ii, et mõõta oma investeeringut igasse tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse, mille puhul ta on otsustanud kasutada tuletatud soetusmaksumust.

Varem kajastatud finantsinstrumentide määratlemine

| 25A | IAS 39-ga lubatakse... |
| --- | --- |

25A

IAS 39-ga lubatakse...

Teiste IFRSide tagasiulatuva rakendamise erandid

Mittekontrollivad osalused

| 34C | Esmakordne kasutuselevõtja rakendab IAS 27 (muudetud 2008) järgmisi nõudeid... |
| --- | --- |

34C

Esmakordne kasutuselevõtja rakendab IAS 27 (muudetud 2008) järgmisi nõudeid...

ESITAMINE JA AVALIKUSTAMINE

Tuletatud soetusmaksumuse kasutamine tütarettevõtetesse, ühiselt kontrollitavatesse (majandus)üksustesse ja sidusettevõtetesse tehtud investeeringute puhul

| 44A | Sarnaselt, kui (majandus)üksus kasutab oma IFRSidega kooskõlas olevas finantsseisundi algaruandes tuletatud soetusmaksumust tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu puhul oma konsolideerimata finantsaruannetes (vt paragrahv 23B), siis avalikustatakse (majandus)üksuse esimestes IFRS konsolideerimata finantsaruannetes:






  a) | selliste investeeringute tuletatud soetusmaksumuse kogusumma, mille tuletatud soetusmaksumus on eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohane bilansiline (jääk)maksumus; |
| --- | --- | --- |

44A

Sarnaselt, kui (majandus)üksus kasutab oma IFRSidega kooskõlas olevas finantsseisundi algaruandes tuletatud soetusmaksumust tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu puhul oma konsolideerimata finantsaruannetes (vt paragrahv 23B), siis avalikustatakse (majandus)üksuse esimestes IFRS konsolideerimata finantsaruannetes:

a)

selliste investeeringute tuletatud soetusmaksumuse kogusumma, mille tuletatud soetusmaksumus on eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohane bilansiline (jääk)maksumus;

| b) | selliste investeeringute tuletatud soetusmaksumuse kogusumma, mille tuletatud soetusmaksumus on õiglane väärtus; ja |
| --- | --- |

b)

selliste investeeringute tuletatud soetusmaksumuse kogusumma, mille tuletatud soetusmaksumus on õiglane väärtus; ja

| c) | eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaste bilansiliste (jääk)maksumuste muudatuse kogusumma. |
| --- | --- |

c)

eelmise raamatupidamistava (GAAP) kohaste bilansiliste (jääk)maksumuste muudatuse kogusumma.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 47K | 2008. aasta mais välja antud Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus (IFRS 1 ja IAS 27 muudatused) lisas paragrahvi 13 punkti ea ning paragrahvid 23A, 23B ja 44A. (Majandus)üksus rakendab neid paragrahve 1. jaanuaril 2009. või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab paragrahve varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

47K

2008. aasta mais välja antud Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus (IFRS 1 ja IAS 27 muudatused) lisas paragrahvi 13 punkti ea ning paragrahvid 23A, 23B ja 44A. (Majandus)üksus rakendab neid paragrahve 1. jaanuaril 2009. või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab paragrahve varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

IAS 27

Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded (muudetud IFRSide edasiarendustega 2008. aasta mais) muudatused

Paragrahvis 4 muudetakse kehtetuks viide „soetusmaksumuse meetodile”. Paragrahvi 38 järele lisatakse paragrahvid 38A–38C. Paragrahvi 45A järele lisatakse paragrahvid 45B ja 45C.

MÕISTED

[Viide „soetusmaksumuse meetodile” muudetakse kehtetuks.]

TÜTARETTEVÕTETESSE, ÜHISELT KONTROLLITAVATESSE (MAJANDUS)ÜKSUSTESSE JA SIDUSETTEVÕTETESSE TEHTUD INVESTEERINGUTE ARVESTUS KONSOLIDEERIMATA FINANTSARUANNETES

| 38A | (Majandus)üksus kajastab tütarettevõttest, ühiselt kontrollitavast (majandus)üksusest või sidusettevõttest saadavat dividendi oma konsolideerimata finantsaruannete kasumiaruandes siis, kui tal tekib õigus dividendi saada. |
| --- | --- |

38A

(Majandus)üksus kajastab tütarettevõttest, ühiselt kontrollitavast (majandus)üksusest või sidusettevõttest saadavat dividendi oma konsolideerimata finantsaruannete kasumiaruandes siis, kui tal tekib õigus dividendi saada.

| 38B | Kui emaettevõte korraldab oma kontserni struktuuri ümber, asutades uue (majandus)üksuse oma emaettevõttena viisil, mis vastab järgmistele kriteeriumitele:






  a) | uus emaettevõte saavutab algse emaettevõtte üle kontrolli, andes välja omakapitaliinstrumente algse emaettevõtte olemasolevate omakapitaliinstrumentide vastu vahetamise teel; |
| --- | --- | --- |

38B

Kui emaettevõte korraldab oma kontserni struktuuri ümber, asutades uue (majandus)üksuse oma emaettevõttena viisil, mis vastab järgmistele kriteeriumitele:

a)

uus emaettevõte saavutab algse emaettevõtte üle kontrolli, andes välja omakapitaliinstrumente algse emaettevõtte olemasolevate omakapitaliinstrumentide vastu vahetamise teel;

| b) | uue ja algse kontserni varad ja kohustised on samad vahetult enne ja pärast ümberkorraldust ja |
| --- | --- |

b)

uue ja algse kontserni varad ja kohustised on samad vahetult enne ja pärast ümberkorraldust ja

| c) | algse emaettevõtte ümberkorraldamise eelsetel omanikel on samasugused absoluutsed ja suhtelised osalused algse kontserni ja uue kontserni netovaras vahetult enne ja pärast ümberkorraldust |
| --- | --- |

c)

algse emaettevõtte ümberkorraldamise eelsetel omanikel on samasugused absoluutsed ja suhtelised osalused algse kontserni ja uue kontserni netovaras vahetult enne ja pärast ümberkorraldust

ja uus emaettevõte arvestab algsesse emaettevõttesse tehtud investeeringut oma konsolideerimata finantsaruannetes kooskõlas paragrahvi 38 punktiga a, siis uus emaettevõte mõõdab soetusmaksumust algse emaettevõtte konsolideerimata finantsaruannetes esitatud omakapitalikirjetest talle kuuluva osa bilansilises (jääk)maksumuses ümberkorralduse kuupäeval.

| 38C | Sarnaselt, (majandus)üksus, mis ei ole emaettevõte, võib asutada uue (majandus)üksuse oma emaettevõttena viisil, mis vastab paragrahvis 38B esitatud kriteeriumitele. Paragrahvis 38B esitatud nõudeid rakendatakse võrdväärselt selliste ümberkorralduste puhul. Sellistel juhtudel loetakse viited „algsele emaettevõttele” ja „algsele kontsernile” viideteks „algsele (majandus)üksusele”. |
| --- | --- |

38C

Sarnaselt, (majandus)üksus, mis ei ole emaettevõte, võib asutada uue (majandus)üksuse oma emaettevõttena viisil, mis vastab paragrahvis 38B esitatud kriteeriumitele. Paragrahvis 38B esitatud nõudeid rakendatakse võrdväärselt selliste ümberkorralduste puhul. Sellistel juhtudel loetakse viited „algsele emaettevõttele” ja „algsele kontsernile” viideteks „algsele (majandus)üksusele”.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

| 45B | 2008. aasta mais välja antud Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus (IFRS 1 ja IAS 27 muudatused) muutis kehtetuks paragrahvis 4 esitatud soetusmaksumuse meetodi mõiste ja lisas paragrahvi 38A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui majandusüksus rakendab muutusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab samaaegselt IAS 18-ga, IAS 21-ga ja IAS 36-ga seotud muudatusi. |
| --- | --- |

45B

2008. aasta mais välja antud Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus (IFRS 1 ja IAS 27 muudatused) muutis kehtetuks paragrahvis 4 esitatud soetusmaksumuse meetodi mõiste ja lisas paragrahvi 38A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui majandusüksus rakendab muutusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab samaaegselt IAS 18-ga, IAS 21-ga ja IAS 36-ga seotud muudatusi.

| 45C | 2008. aasta mais välja antud Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus (IFRS 1 ja IAS 27 muudatused) lisas paragrahvid 38B ja 38C. Majandusüksus rakendab neid paragrahve edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavatel aruandeaastatel toimuvate ümberkorralduste suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Lisaks võib (majandus)üksus rakendada tagasiulatuvalt paragrahve 38B ja 38C varasemate ümberkorralduste suhtes, mis kuuluvad nende paragrahvide rakendusalasse. Kui (majandus)üksus korrigeerib mingi ümberkorralduse vastamaks paragrahvidele 38B või 38C, korrigeerib ta kõiki hilisemaid ümberkorraldusi, mis kuuluvad nende paragrahvide rakendusalasse. Kui (majandus)üksus rakendab paragrahve 38B või 38C varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

45C

2008. aasta mais välja antud Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus (IFRS 1 ja IAS 27 muudatused) lisas paragrahvid 38B ja 38C. Majandusüksus rakendab neid paragrahve edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavatel aruandeaastatel toimuvate ümberkorralduste suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Lisaks võib (majandus)üksus rakendada tagasiulatuvalt paragrahve 38B ja 38C varasemate ümberkorralduste suhtes, mis kuuluvad nende paragrahvide rakendusalasse. Kui (majandus)üksus korrigeerib mingi ümberkorralduse vastamaks paragrahvidele 38B või 38C, korrigeerib ta kõiki hilisemaid ümberkorraldusi, mis kuuluvad nende paragrahvide rakendusalasse. Kui (majandus)üksus rakendab paragrahve 38B või 38C varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

Lisa

Teiste IFRSide muudatused

(Majandus)üksused rakendavad järgmisi IAS 18, IAS 21 ja IAS 36 muudatusi, kui nad rakendavad IAS 27 paragrahvidega 4 ja 38A seotud muudatusi.

IAS 18   (Müügi)tulu

A1   IAS 18 muudetakse järgmiselt.

Paragrahv 32 muudetakse ja paragrahv 38 lisatakse järgmiselt.

32   Kui enne intresse teeniva investeeringu omandamist on sellele kogunenud maksmata intresse, jaotatakse pärast omandamist saadavad intressid omandamiseelsete ja omandamisjärgsete perioodide vahel; (müügi)tuluna kajastatakse üksnes omandamisjärgne osa.

38   2008. aasta mais välja antud Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus (IFRS 1 Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt ja IAS 27 Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded muudatused) muutis paragrahvi 32. (Majandus)üksus rakendab muudatust edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 27 paragrahvidega 4 ja 38A seotud muudatusi varasema perioodi suhtes, rakendab ta samaaegselt paragrahvi 32.

IAS 21   Valuutakursside muutuste mõjud

A2   IAS 21-s muudetakse paragrahv 49 järgmiselt:

| 49 | (Majandus)üksus võib oma välismaise äriüksuse osaluse võõrandada või osaliselt võõrandada müügi, likvideerimise, aktsiakapitali tagasimakse või (majandus)üksusest või selle osast loobumise teel. Välismaise äriüksuse bilansilise (jääk)maksumuse allahindamine kas tema enda kahjumite või investori poolt kajastatud (vara) väärtuse languse tõttu ei tähenda osalist võõrandamist. Seega ei liigitata allahindamise momendil mingit osa muus koondkasumis kajastatud valuutakursist tulenevast kasumist või kahjumist ümber kasumiaruandesse. |
| --- | --- |

49

(Majandus)üksus võib oma välismaise äriüksuse osaluse võõrandada või osaliselt võõrandada müügi, likvideerimise, aktsiakapitali tagasimakse või (majandus)üksusest või selle osast loobumise teel. Välismaise äriüksuse bilansilise (jääk)maksumuse allahindamine kas tema enda kahjumite või investori poolt kajastatud (vara) väärtuse languse tõttu ei tähenda osalist võõrandamist. Seega ei liigitata allahindamise momendil mingit osa muus koondkasumis kajastatud valuutakursist tulenevast kasumist või kahjumist ümber kasumiaruandesse.

IAS 36   Varade väärtuse langus

A3   IAS 36-s lisatakse paragrahvi 12 punkti g järele pealkiri ja punkt h. Paragrahvi 140C järele lisatakse paragrahv 140D.

12   (Majandus)üksus arvestab vara võimalikule väärtuse langusele viitavate asjaolude hindamisel vähemalt järgmisi asjaolusid:

...

Tütarettevõttest, ühiselt kontrollitavast (majandus)üksusest või sidusettevõttest saadav dividend

| h) | tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu puhul kajastab investor investeeringust saadavat dividendi ja on olemas tõendeid, et:






  i) | investeeringu bilansiline (jääk)maksumus konsolideerimata finantsaruannetes ületab investeerimisobjekti netovara bilansilise (jääk)maksumuse konsolideeritud finantsaruannetes, kaasa arvatud seotud firmaväärtus; või |
| --- | --- | --- |

h)

tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu puhul kajastab investor investeeringust saadavat dividendi ja on olemas tõendeid, et:

i)

investeeringu bilansiline (jääk)maksumus konsolideerimata finantsaruannetes ületab investeerimisobjekti netovara bilansilise (jääk)maksumuse konsolideeritud finantsaruannetes, kaasa arvatud seotud firmaväärtus; või

| ii) | dividend ületab tütarettevõtte, ühiselt kontrollitava (majandus)üksuse või sidusettevõtte koondkasumi perioodil, mil dividend välja kuulutatakse. |
| --- | --- |

ii)

dividend ületab tütarettevõtte, ühiselt kontrollitava (majandus)üksuse või sidusettevõtte koondkasumi perioodil, mil dividend välja kuulutatakse.

140D   2008. aasta mais välja antud Tütarettevõttesse, ühiselt kontrollitavasse (majandus)üksusesse või sidusettevõttesse tehtud investeeringu soetusmaksumus (IFRS 1 Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt ja IAS 27 muudatused) lisas paragrahvi 12 punkti h. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui majandusüksus rakendab IAS 27 paragrahvidega 4 ja 38A seotud muudatusi varasema perioodi suhtes, rakendab ta samaaegselt paragrahvi 12 punkti h muudatust.

---

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 70/2009,

23. jaanuar 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) edasiarendustega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | Oma iga-aastase edasiarendustöö käigus, mille eesmärk on rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite lihtsustamine ja selgitamine, avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) 2008. aasta mais rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite edasiarendused (edaspidi „edasiarendused”). Edasiarendused hõlmavad 35 muudatust, mis tehakse kehtivatesse rahvusvahelistesse raamatupidamisstandarditesse ja mis on jagatud kahte ossa: I osa sisaldab muudatusi, mis tulenevad raamatupidamisalastest muudatustest seoses esitamise, kajastamise ja mõõtmisega, II osa käsitleb terminoloogilisi või toimetuslikku laadi muudatusi. |
| --- | --- |

(2)

Oma iga-aastase edasiarendustöö käigus, mille eesmärk on rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite lihtsustamine ja selgitamine, avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) 2008. aasta mais rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite edasiarendused (edaspidi „edasiarendused”). Edasiarendused hõlmavad 35 muudatust, mis tehakse kehtivatesse rahvusvahelistesse raamatupidamisstandarditesse ja mis on jagatud kahte ossa: I osa sisaldab muudatusi, mis tulenevad raamatupidamisalastest muudatustest seoses esitamise, kajastamise ja mõõtmisega, II osa käsitleb terminoloogilisi või toimetuslikku laadi muudatusi.

| (3) | Konsulteerimisel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) on leitud, et edasiarendused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele kriteeriumidele, mis peavad olema standardi vastuvõtmiseks täidetud. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on hästi tasakaalustatud ja objektiivne. |
| --- | --- |

(3)

Konsulteerimisel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) on leitud, et edasiarendused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele kriteeriumidele, mis peavad olema standardi vastuvõtmiseks täidetud. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on hästi tasakaalustatud ja objektiivne.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 5 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

1)

rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 5 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| 2) | rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (IAS) 1, IAS 8, IAS 10, IAS 16, IAS 19, IAS 20, IAS 23, IAS 27, IAS 28, IAS 29, IAS 31, IAS 34, IAS 36, IAS 38, IAS 39, IAS 40 ja IAS 41 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale; |
| --- | --- |

2)

rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid (IAS) 1, IAS 8, IAS 10, IAS 16, IAS 19, IAS 20, IAS 23, IAS 27, IAS 28, IAS 29, IAS 31, IAS 34, IAS 36, IAS 38, IAS 39, IAS 40 ja IAS 41 muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale;

| 3) | IFRS 1 muudetakse vastavalt IFRS 5 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas; |
| --- | --- |

3)

IFRS 1 muudetakse vastavalt IFRS 5 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas;

| 4) | IAS 7 muudetakse vastavalt IAS 16 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas; |
| --- | --- |

4)

IAS 7 muudetakse vastavalt IAS 16 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas;

| 5) | IFRS 7 ja IFRS 32 muudetakse vastavalt IAS 28 ja IAS 31 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas; |
| --- | --- |

5)

IFRS 7 ja IFRS 32 muudetakse vastavalt IAS 28 ja IAS 31 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas;

| 6) | IAS 16 muudetakse vastavalt IAS 40 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas; |
| --- | --- |

6)

IAS 16 muudetakse vastavalt IAS 40 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas;

| 7) | IAS 41 muudetakse vastavalt IAS 20 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas; |
| --- | --- |

7)

IAS 41 muudetakse vastavalt IAS 20 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas;

| 8) | IFRS 5, IAS 2 ja IAS 36 muudetakse vastavalt IAS 41 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

8)

IFRS 5, IAS 2 ja IAS 36 muudetakse vastavalt IAS 41 muudatustele, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Kõik ettevõtted peavad kohaldama artikli 1 punktis 2 ning punktides 4–8 osutatud muudatusi finantsaruannete suhtes, mis hõlmavad pärast 31. detsembrit 2008 algavaid majandusaastaid.

Kõik ettevõtted peavad kohaldama artikli 1 punktides 1 ja 3 osutatud muudatusi finantsaruannete suhtes, mis hõlmavad pärast 30. juunit 2009 algavaid majandusaastaid.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 320, 29.11.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 199, 21.7.2006, lk 33.

3

---

LISA

RAHVUSVAHELISED RAAMATUPIDAMISSTANDARDID

| | Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite edasiarendused |
| --- | --- |

Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite edasiarendused

Paljundamine lubatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Kõik olemasolevad õigused kehtivad väljaspool EMPd, v.a õigus paljundada isiklikuks kasutamiseks või muul õiguspärasel otstarbel. Lisateavet on võimalik saada IASB veebilehelt www.iasb.org

IFRSide edasiarendused

I   OSA

Rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi 5

Müügiks hoitavad põhivarad ja lõpetatud tegevusvaldkonnad muudatused

Paragrahvid 8A, 36A ja 44C lisatakse.

PÕHIVARADE (VÕI MÜÜGIGRUPPIDE) LIIGITAMINE MÜÜGIKS HOITAVAKS

| 8A | (Majandus)üksus, mis on seotud müügiplaaniga, millega kaasneb kontrolli kaotus tütarettevõtte üle, liigitab selle tütarettevõtte kõik varad ja kohustised müügiks hoitavaks, kui on täidetud paragrahvides 6–8 sätestatud kriteeriumid, olenemata sellest, kas (majandus)üksusel säilib pärast müüki mittekontrolliv osalus oma endises tütarettevõttes. |
| --- | --- |

8A

(Majandus)üksus, mis on seotud müügiplaaniga, millega kaasneb kontrolli kaotus tütarettevõtte üle, liigitab selle tütarettevõtte kõik varad ja kohustised müügiks hoitavaks, kui on täidetud paragrahvides 6–8 sätestatud kriteeriumid, olenemata sellest, kas (majandus)üksusel säilib pärast müüki mittekontrolliv osalus oma endises tütarettevõttes.

Lõpetatud tegevusvaldkondade esitamine

| 36A | (Majandus)üksus, mis on seotud müügiplaaniga, millega kaasneb kontrolli kaotus tütarettevõtte üle, avalikustab paragrahvides 33–36 nõutud teabe, kui tütarettevõte on müügigrupp, mis vastab lõpetatud tegevusvaldkonna mõistele kooskõlas paragrahviga 32. |
| --- | --- |

36A

(Majandus)üksus, mis on seotud müügiplaaniga, millega kaasneb kontrolli kaotus tütarettevõtte üle, avalikustab paragrahvides 33–36 nõutud teabe, kui tütarettevõte on müügigrupp, mis vastab lõpetatud tegevusvaldkonna mõistele kooskõlas paragrahviga 32.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 44C | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega lisati paragrahvid 8A ja 36A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kuid (majandus)üksus ei tohi rakendada neid muudatusi enne 1. juulil 2009 algavate aruandeaastate suhtes, välja arvatud juhul, kui ta rakendab ka IAS 27 (muudetud mais 2008). Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi enne 1. juulit 2009, avalikustab ta selle asjaolu. (Majandus)üksus rakendab muudatusi edasiulatuvalt alates kuupäevast, mil ta esmakordselt rakendas IFRS 5, arvestades IAS 27 (muudetud mais 2008) paragrahvis 45 toodud üleminekusätteid. |
| --- | --- |

44C

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega lisati paragrahvid 8A ja 36A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kuid (majandus)üksus ei tohi rakendada neid muudatusi enne 1. juulil 2009 algavate aruandeaastate suhtes, välja arvatud juhul, kui ta rakendab ka IAS 27 (muudetud mais 2008). Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi enne 1. juulit 2009, avalikustab ta selle asjaolu. (Majandus)üksus rakendab muudatusi edasiulatuvalt alates kuupäevast, mil ta esmakordselt rakendas IFRS 5, arvestades IAS 27 (muudetud mais 2008) paragrahvis 45 toodud üleminekusätteid.

IFRS 5 muudatuste lisa

IFRS 1 muudatused

(Majandus)üksused rakendavad käesolevaid IFRS 1 muudatusi, kui nad rakendavad sellega seotud IFRS 5 muudatusi.

IFRS 1   
  Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite esmakordne kasutuselevõtt

Paragrahvi 34C punkt c muudetakse ja paragrahv 47L lisatakse.

KAJASTAMINE JA MÕÕTMINE

Erandid teiste IFRSide tagasiulatuvast rakendamisest

Mittekontrollivad osalused

| 34C | Esmakordne kasutuselevõtja rakendab IAS 27 Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded (muudetud 2008) järgmisi nõudeid edasiulatuvalt alates IFRSidele ülemineku kuupäevast:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

34C

Esmakordne kasutuselevõtja rakendab IAS 27 Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded (muudetud 2008) järgmisi nõudeid edasiulatuvalt alates IFRSidele ülemineku kuupäevast:

a)

...

| c) | paragrahvides 34–37 toodud nõuded tütarettevõtte üle kontrolli kaotuse arvestamiseks ja sellega seotud IFRS 5 paragrahvi 8A nõuded; |
| --- | --- |

c)

paragrahvides 34–37 toodud nõuded tütarettevõtte üle kontrolli kaotuse arvestamiseks ja sellega seotud IFRS 5 paragrahvi 8A nõuded;

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 47L | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 34C. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 27 (muudetud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse neid muudatusi selle varasema perioodi suhtes. |
| --- | --- |

47L

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 34C. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Kui (majandus)üksus rakendab IAS 27 (muudetud 2008) varasema perioodi suhtes, rakendatakse neid muudatusi selle varasema perioodi suhtes.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 1

Finantsaruannete esitamine (parandatud 2007) muudatused

Paragrahvid 68 ja 71 muudetakse. Paragrahv 139C lisatakse.

Finantsseisundi aruanne

Käibevarad

| 68 | (Majandus)üksuse äritsükkel on aeg, mis kulub protsessis kasutatavate varade omandamisest kuni nende realiseerimiseni raha või raha ekvivalentide vastu. Kui (majandus)üksuse tavapärane äritsükkel ei ole selgelt määratletav, siis loetakse selle pikkuseks kaksteist kuud. Käibevarad hõlmavad varasid (näiteks varud ja nõuded ostjate vastu), mida müüakse, tarbitakse või realiseeritakse tavapärase äritsükli jooksul ka juhul, kui neid eeldatavalt ei realiseerita kaheteistkümne kuu jooksul pärast aruandeperioodi. Käibevarad hõlmavad samuti varasid, mida hoitakse peamiselt kauplemise eesmärgil (näiteks teatavad finantsvarad, mida liigitatakse kauplemise eesmärgil hoitavateks kooskõlas IAS 39-ga), ja põhivarade lühiajalist osa. |
| --- | --- |

68

(Majandus)üksuse äritsükkel on aeg, mis kulub protsessis kasutatavate varade omandamisest kuni nende realiseerimiseni raha või raha ekvivalentide vastu. Kui (majandus)üksuse tavapärane äritsükkel ei ole selgelt määratletav, siis loetakse selle pikkuseks kaksteist kuud. Käibevarad hõlmavad varasid (näiteks varud ja nõuded ostjate vastu), mida müüakse, tarbitakse või realiseeritakse tavapärase äritsükli jooksul ka juhul, kui neid eeldatavalt ei realiseerita kaheteistkümne kuu jooksul pärast aruandeperioodi. Käibevarad hõlmavad samuti varasid, mida hoitakse peamiselt kauplemise eesmärgil (näiteks teatavad finantsvarad, mida liigitatakse kauplemise eesmärgil hoitavateks kooskõlas IAS 39-ga), ja põhivarade lühiajalist osa.

Lühiajalised kohustised

| 71 | Muid lühiajalisi kohustisi ei tasuta jooksva äritsükli käigus, vaid need tuleb tasuda kaheteistkümne kuu jooksul pärast aruandeperioodi või neid hoitakse peamiselt kauplemise eesmärgil. Sellised kohustised on näiteks teatavad finantskohustised, mis liigitatakse IAS 39 kohaselt kauplemise eesmärgil hoitavateks, arvelduslaenud ja pikaajaliste finantskohustiste lühiajaline osa, dividendivõlad, tulumaksuvõlg ja muud jooksva äritegevusega mitteseotud võlgnevused. Pikaajaliseks finantseerimiseks kasutatavad finantskohustised (st need, mis ei kuulu majandusüksuse tavapärases äritsüklis kasutatava käibekapitali hulka), mida ei tule tasuda kaheteistkümne kuu jooksul pärast aruandeperioodi, on paragrahvide 74 ja 75 kohaselt pikaajalised kohustised. |
| --- | --- |

71

Muid lühiajalisi kohustisi ei tasuta jooksva äritsükli käigus, vaid need tuleb tasuda kaheteistkümne kuu jooksul pärast aruandeperioodi või neid hoitakse peamiselt kauplemise eesmärgil. Sellised kohustised on näiteks teatavad finantskohustised, mis liigitatakse IAS 39 kohaselt kauplemise eesmärgil hoitavateks, arvelduslaenud ja pikaajaliste finantskohustiste lühiajaline osa, dividendivõlad, tulumaksuvõlg ja muud jooksva äritegevusega mitteseotud võlgnevused. Pikaajaliseks finantseerimiseks kasutatavad finantskohustised (st need, mis ei kuulu majandusüksuse tavapärases äritsüklis kasutatava käibekapitali hulka), mida ei tule tasuda kaheteistkümne kuu jooksul pärast aruandeperioodi, on paragrahvide 74 ja 75 kohaselt pikaajalised kohustised.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

| 139C | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvid 68 ja 71. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

139C

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvid 68 ja 71. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 16

Materiaalsed põhivarad muudatused

Paragrahvid 6 ja 69 muudetakse. Paragrahvid 68A ja 81D lisatakse.

MÕISTED

| 6 | Käesolevas standardis kasutatakse järgmisi mõisteid järgmises tähenduses:
  ...

  Kaetav väärtus on vara õiglane väärtus, millest on maha arvatud müügikulutused, või kasutusväärtus, olenevalt sellest, kumb on suurem.
  ... |
| --- | --- |

6

Käesolevas standardis kasutatakse järgmisi mõisteid järgmises tähenduses:

...

Kaetav väärtus on vara õiglane väärtus, millest on maha arvatud müügikulutused, või kasutusväärtus, olenevalt sellest, kumb on suurem.

...

Kajastamise lõpetamine

| 68A | (Majandus)üksus, mis oma tavapärase tegevuse käigus müüb rutiinselt materiaalse põhivara objekte, mida ta on omandanud rendile andmiseks, kannab sellised varad varudesse nende bilansilises (jääk)maksumuses, kui nende rentimine lõpetatakse ja nad liigituvad müügiks hoitavaks. Selliste varade müügist saadud tulu kajastatakse müügituluna kooskõlas IAS 18-ga Müügitulu. IFRS 5 ei rakendata, kui äritegevuse tavapärases käigus müügiks hoitavad varad kantakse varudesse. |
| --- | --- |

68A

(Majandus)üksus, mis oma tavapärase tegevuse käigus müüb rutiinselt materiaalse põhivara objekte, mida ta on omandanud rendile andmiseks, kannab sellised varad varudesse nende bilansilises (jääk)maksumuses, kui nende rentimine lõpetatakse ja nad liigituvad müügiks hoitavaks. Selliste varade müügist saadud tulu kajastatakse müügituluna kooskõlas IAS 18-ga Müügitulu. IFRS 5 ei rakendata, kui äritegevuse tavapärases käigus müügiks hoitavad varad kantakse varudesse.

| 69 | Materiaalse põhivara objekti võõrandamine võib toimuda mitmel viisil (näiteks müügi, kapitalirendi või kinkimise teel). Objekti võõrandamise kuupäeva kindlaksmääramisel rakendab (majandus)üksus kaupade müügist saadava tulu kajastamiseks IAS 18-s esitatud kriteeriume. IAS 17 kehtib vara võõrandamise kohta müügi-tagasirendi tingimustel. |
| --- | --- |

69

Materiaalse põhivara objekti võõrandamine võib toimuda mitmel viisil (näiteks müügi, kapitalirendi või kinkimise teel). Objekti võõrandamise kuupäeva kindlaksmääramisel rakendab (majandus)üksus kaupade müügist saadava tulu kajastamiseks IAS 18-s esitatud kriteeriume. IAS 17 kehtib vara võõrandamise kohta müügi-tagasirendi tingimustel.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 81D | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvid 6 ja 69 ning lisati paragrahv 68A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja samal ajal rakendab sellega seotud IAS 7 Rahavoogude aruanded muudatusi. |
| --- | --- |

81D

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvid 6 ja 69 ning lisati paragrahv 68A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. juulil 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja samal ajal rakendab sellega seotud IAS 7 Rahavoogude aruanded muudatusi.

IAS 16 muudatuste lisa

IAS 7 muudatused

(Majandus)üksused rakendavad neid IFRS 7 muudatusi, kui nad rakendavad nendega seotud IFRS 16 muudatusi.

IAS 7   
  Rahavoogude aruanded

Paragrahv 14 muudetakse. Paragrahv 55 lisatakse.

| 14 | Põhitegevuse rahavood ...
  ...
  Mõne tehinguga, näiteks põhivahendi müügiga, võib kaasneda kasum või kahjum, mis võetakse arvesse ka puhaskasumi või -kahjumi kajastamisel. Selliste tehingutega seotud rahavood liigitatakse investeerimistegevuse rahavoogudeks. Maksed, mis tehakse rendile andmiseks hoitavate ja IAS 16 Materiaalsed põhivarad paragrahvi 68A kohaselt edaspidi müügiks hoitavate varade valmistamiseks või omandamiseks, on siiski põhitegevuse rahavood. Selliste varade renditasudest ja edaspidisest müügist saadud laekumised on samuti põhitegevuse rahavood. |
| --- | --- |

14

Põhitegevuse rahavood ...

...

Mõne tehinguga, näiteks põhivahendi müügiga, võib kaasneda kasum või kahjum, mis võetakse arvesse ka puhaskasumi või -kahjumi kajastamisel. Selliste tehingutega seotud rahavood liigitatakse investeerimistegevuse rahavoogudeks. Maksed, mis tehakse rendile andmiseks hoitavate ja IAS 16 Materiaalsed põhivarad paragrahvi 68A kohaselt edaspidi müügiks hoitavate varade valmistamiseks või omandamiseks, on siiski põhitegevuse rahavood. Selliste varade renditasudest ja edaspidisest müügist saadud laekumised on samuti põhitegevuse rahavood.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 55 | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 14. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab IAS 16 paragrahvi 68A. |
| --- | --- |

55

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 14. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab IAS 16 paragrahvi 68A.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 19

Hüvitised töötajatele muudatused

Paragrahv 7, paragrahvi 8 punkt b, paragrahvid 32B, 97, 98, 111 ja 160 muudetakse. Paragrahvid 111A ja 159D lisatakse.

MÕISTED

| 7 | ...

  Töötajate lühiajalised hüvitised on töötajate hüvitised (muud kui töösuhte lõpetamise hüvitised), mis kuuluvad väljamaksmisele kaheteistkümne kuu jooksul pärast selle perioodi lõppu, mil töötajad olid vastavas tööalases teenistuses.
  ...

  Muud pikaajalised töötajate hüvitised on töötajate hüvitised (muud kui töösuhtejärgsed hüvitised ja töösuhte lõpetamise hüvitised), mida ei tule välja maksta kaheteistkümne kuu jooksul pärast selle perioodi lõppu, mil töötajad olid vastavas tööalases teenistuses.
  ...

  Tulu plaani varadest on plaani varadelt saadud intress, dividendid ja muud tulud ning plaani varade realiseeritud ja realiseerimata kasum ja kahjum, millest on maha arvatud plaani haldamisega seotud kulud (välja arvatud need, mis sisalduvad aktuaarsetes eeldustes, mida kasutati kindlaksmääratud hüvitise kohustuse mõõtmiseks) ja maksud, mida plaani kohaselt tasuma peab.
  ...

  Möödunud tööalase teenistuse kulutus on eelnevate perioodide tööalase teenistuse kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtuse muutus, mis tuleneb töösuhtejärgsete hüvitiste või muude pikaajaliste töötajate hüvitiste kehtestamisest või muutmisest käesoleval perioodil. Möödunud tööalase teenistuse kulutus võib olla positiivne (kui kehtestatakse uusi hüvitisi või kui olemasolevaid muudetakse nii, et kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus suureneb) või negatiivne (kui olemasolevaid hüvitisi muudetakse nii, et kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus väheneb). |
| --- | --- |

7

...

Töötajate lühiajalised hüvitised on töötajate hüvitised (muud kui töösuhte lõpetamise hüvitised), mis kuuluvad väljamaksmisele kaheteistkümne kuu jooksul pärast selle perioodi lõppu, mil töötajad olid vastavas tööalases teenistuses.

...

Muud pikaajalised töötajate hüvitised on töötajate hüvitised (muud kui töösuhtejärgsed hüvitised ja töösuhte lõpetamise hüvitised), mida ei tule välja maksta kaheteistkümne kuu jooksul pärast selle perioodi lõppu, mil töötajad olid vastavas tööalases teenistuses.

...

Tulu plaani varadest on plaani varadelt saadud intress, dividendid ja muud tulud ning plaani varade realiseeritud ja realiseerimata kasum ja kahjum, millest on maha arvatud plaani haldamisega seotud kulud (välja arvatud need, mis sisalduvad aktuaarsetes eeldustes, mida kasutati kindlaksmääratud hüvitise kohustuse mõõtmiseks) ja maksud, mida plaani kohaselt tasuma peab.

...

Möödunud tööalase teenistuse kulutus on eelnevate perioodide tööalase teenistuse kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtuse muutus, mis tuleneb töösuhtejärgsete hüvitiste või muude pikaajaliste töötajate hüvitiste kehtestamisest või muutmisest käesoleval perioodil. Möödunud tööalase teenistuse kulutus võib olla positiivne (kui kehtestatakse uusi hüvitisi või kui olemasolevaid muudetakse nii, et kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus suureneb) või negatiivne (kui olemasolevaid hüvitisi muudetakse nii, et kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus väheneb).

TÖÖTAJATE LÜHIAJALISED HÜVITISED

| 8 | Töötajate lühiajalised hüvitised hõlmavad järgmisi komponente:






  b) | lühiajalised kompenseeritavad töölt puudumised (nagu iga-aastane tasustatud puhkus ja tasustatud haiguspuhkus), kui kompensatsioon kuulub väljamaksmisele kaheteistkümne kuu jooksul pärast selle perioodi lõppu, mil töötaja oli vastavas tööalases teenistuses; |
| --- | --- | --- |

8

Töötajate lühiajalised hüvitised hõlmavad järgmisi komponente:

b)

lühiajalised kompenseeritavad töölt puudumised (nagu iga-aastane tasustatud puhkus ja tasustatud haiguspuhkus), kui kompensatsioon kuulub väljamaksmisele kaheteistkümne kuu jooksul pärast selle perioodi lõppu, mil töötaja oli vastavas tööalases teenistuses;

TÖÖSUHTEJÄRGSED HÜVITISED: ERINEVUS KINDLAKSMÄÄRATUD SISSEMAKSETEGA PLAANIDE JA KINDLAKSMÄÄRATUD HÜVITISTEGA PLAANIDE VAHEL

Mitut tööandjat hõlmavad plaanid

| 32B | IAS 37 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad nõuab, et (majandus)üksus avalikustaks informatsiooni teatud tingimuslike kohustiste kohta. Mitut tööandjat hõlmava plaani korral võib tingimuslik kohustis tekkida näiteks:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

32B

IAS 37 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad nõuab, et (majandus)üksus avalikustaks informatsiooni teatud tingimuslike kohustiste kohta. Mitut tööandjat hõlmava plaani korral võib tingimuslik kohustis tekkida näiteks:

a)

...

TÖÖSUHTEJÄRGSED HÜVITISED: KINDLAKSMÄÄRATUD HÜVITISTEGA PLAANID

Möödunud tööalase teenistuse kulutus

| 97 | Möödunud tööalase teenistuse kulutus tekib siis, kui (majandus)üksus kehtestab kindlaksmääratud hüvitistega plaani, millega määratakse hüvitisi möödunud tööalase teenistuse eest, või muudab olemasoleva kindlaksmääratud hüvitistega plaani kohaselt makstavaid hüvitisi. Sellised muudatused on vastutasuks töötaja teenistuse eest vaadeldava perioodi jooksul, kuni asjaomased hüvitised on garanteeritud. Seepärast kajastab (majandus)üksus selle perioodi jooksul möödunud tööalase teenistuse kulutusi, kuigi kulutus on seotud töötaja tööalase teenistusega eelnevatel perioodidel. (Majandus)üksus mõõdab möödunud tööalase teenistuse kulutust kohustise muudatusena, mis tuleneb plaani muutmisest (vt paragrahv 64). Möödunud tööalase teenistuse kulutuse väärtus on negatiivne, kui (majandus)üksus muudab möödunud tööalase teenistuse eest määratavaid hüvitisi selliselt, et kindlaksmääratud hüvitise kohustus väheneb. |
| --- | --- |

97

Möödunud tööalase teenistuse kulutus tekib siis, kui (majandus)üksus kehtestab kindlaksmääratud hüvitistega plaani, millega määratakse hüvitisi möödunud tööalase teenistuse eest, või muudab olemasoleva kindlaksmääratud hüvitistega plaani kohaselt makstavaid hüvitisi. Sellised muudatused on vastutasuks töötaja teenistuse eest vaadeldava perioodi jooksul, kuni asjaomased hüvitised on garanteeritud. Seepärast kajastab (majandus)üksus selle perioodi jooksul möödunud tööalase teenistuse kulutusi, kuigi kulutus on seotud töötaja tööalase teenistusega eelnevatel perioodidel. (Majandus)üksus mõõdab möödunud tööalase teenistuse kulutust kohustise muudatusena, mis tuleneb plaani muutmisest (vt paragrahv 64). Möödunud tööalase teenistuse kulutuse väärtus on negatiivne, kui (majandus)üksus muudab möödunud tööalase teenistuse eest määratavaid hüvitisi selliselt, et kindlaksmääratud hüvitise kohustus väheneb.

| 98 | Möödunud tööalase teenistuse kulutuse hulka ei kuulu:






  a) | tegelike ja varem eeldatud palgatõusude erinevuste mõju kohustusele maksta hüvitisi varasemate aastate tööalase teenistuse eest (möödunud tööalase teenistuse kulutust ei ole, sest kavandatavad palgad on aktuaarsetes eeldustes arvesse võetud); |
| --- | --- | --- |

98

Möödunud tööalase teenistuse kulutuse hulka ei kuulu:

a)

tegelike ja varem eeldatud palgatõusude erinevuste mõju kohustusele maksta hüvitisi varasemate aastate tööalase teenistuse eest (möödunud tööalase teenistuse kulutust ei ole, sest kavandatavad palgad on aktuaarsetes eeldustes arvesse võetud);

| b) | (majandus)üksuse äranägemisel toimuvad ala- või ülehinnatud pensioni suurendamised, kui (majandus)üksusel on faktiline kohustus selliselt pensione suurendada (möödunud tööalase teenistuse kulutust ei ole, sest aktuaarsed eeldused võimaldavad selliseid suurenemisi); |
| --- | --- |

b)

(majandus)üksuse äranägemisel toimuvad ala- või ülehinnatud pensioni suurendamised, kui (majandus)üksusel on faktiline kohustus selliselt pensione suurendada (möödunud tööalase teenistuse kulutust ei ole, sest aktuaarsed eeldused võimaldavad selliseid suurenemisi);

| c) | hinnangud hüvitiste suurenemise kohta, mis tuleneb finantsaruannetes kajastatud aktuaarsetest kasumitest, kui (majandus)üksus on kas plaani formaalsete tingimuste (või neid tingimusi täiendavate faktiliste kohustuste) või seaduse kohaselt kohustatud kasutama kõiki plaani ülejääke plaanis osalejate heaks isegi siis, kui hüvitise suurendamine ei ole veel ametlikult kinnitatud (sellest tulenev kohustuse suurenemine on aktuaarne kahjum, mitte möödunud tööalase teenistuse kulutus, vt paragrahv 85 punkt b); |
| --- | --- |

c)

hinnangud hüvitiste suurenemise kohta, mis tuleneb finantsaruannetes kajastatud aktuaarsetest kasumitest, kui (majandus)üksus on kas plaani formaalsete tingimuste (või neid tingimusi täiendavate faktiliste kohustuste) või seaduse kohaselt kohustatud kasutama kõiki plaani ülejääke plaanis osalejate heaks isegi siis, kui hüvitise suurendamine ei ole veel ametlikult kinnitatud (sellest tulenev kohustuse suurenemine on aktuaarne kahjum, mitte möödunud tööalase teenistuse kulutus, vt paragrahv 85 punkt b);

| d) | garanteeritud hüvitiste suurendamine, kui uusi hüvitisi või olemasolevate suurendamisi ei esine ja töötajad täidavad garanteerimise tingimusi (möödunud tööalase teenistuse kulutust ei ole, sest (majandus)üksus kajastas hüvitiste hinnangulised kulud jooksva tööalase teenistuse kulutusena sel ajal, kui tööd tehti) ja |
| --- | --- |

d)

garanteeritud hüvitiste suurendamine, kui uusi hüvitisi või olemasolevate suurendamisi ei esine ja töötajad täidavad garanteerimise tingimusi (möödunud tööalase teenistuse kulutust ei ole, sest (majandus)üksus kajastas hüvitiste hinnangulised kulud jooksva tööalase teenistuse kulutusena sel ajal, kui tööd tehti) ja

| e) | edaspidise tööalase teenistuse eest saadavaid hüvitisi kahandavate plaani muudatuste mõju (kärped). |
| --- | --- |

e)

edaspidise tööalase teenistuse eest saadavaid hüvitisi kahandavate plaani muudatuste mõju (kärped).

Kärped ja arveldused

| 111 | Kärbe toimub siis, kui (majandus)üksus:






  a) | on selgelt kohustunud oluliselt vähendama plaaniga hõlmatud töötajate arvu või |
| --- | --- | --- |

111

Kärbe toimub siis, kui (majandus)üksus:

a)

on selgelt kohustunud oluliselt vähendama plaaniga hõlmatud töötajate arvu või

| b) | muudab kindlaksmääratud hüvitistega plaani tingimusi selliselt, et oluline osa sel hetkel töötavate töötajate edaspidisest tööalasest teenistusest ei anna enam õigust hüvitisi saada või annab õiguse saada üksnes vähendatud hüvitisi. |
| --- | --- |

b)

muudab kindlaksmääratud hüvitistega plaani tingimusi selliselt, et oluline osa sel hetkel töötavate töötajate edaspidisest tööalasest teenistusest ei anna enam õigust hüvitisi saada või annab õiguse saada üksnes vähendatud hüvitisi.

Kärbe võib tuleneda üksikjuhtumist, näiteks tehase sulgemine, tegevuse katkemine või plaani lõpetamine või peatamine või tulevaste palgatõusude möödunud tööalase teenistusega seotuse määra vähenemine. Kärped on sageli seotud restruktureerimisega. Sel juhul käsitleb (majandus)üksus kärbet samal ajal kui sellega seotud restruktureerimist.

| 111A | Kui plaani muudatus vähendab hüvitisi, on kärbe ainult edaspidise tööalase teenistuse eest saadavate hüvitiste vähenduse mõju. Möödunud tööalase teenistuse eest saadavate hüvitiste vähenduse mõju on negatiivne möödunud tööalaste teenistuse kulu. |
| --- | --- |

111A

Kui plaani muudatus vähendab hüvitisi, on kärbe ainult edaspidise tööalase teenistuse eest saadavate hüvitiste vähenduse mõju. Möödunud tööalase teenistuse eest saadavate hüvitiste vähenduse mõju on negatiivne möödunud tööalaste teenistuse kulu.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 159D | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 7, paragrahvi 8 punkt b, paragrahvid 97, 98 ja 11 ning lisati paragrahv 111A. (Majandus)üksus rakendab paragrahvis 7, paragrahvi 8 punktis b ja paragrahvis 32B toodud muudatusi 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. (Majandus)üksus rakendab paragrahvides 97, 98, 111 ja 111A toodud muudatusi 1. jaanuaril 2009 või hiljem esinevate hüvitiste muutuste suhtes. |
| --- | --- |

159D

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 7, paragrahvi 8 punkt b, paragrahvid 97, 98 ja 11 ning lisati paragrahv 111A. (Majandus)üksus rakendab paragrahvis 7, paragrahvi 8 punktis b ja paragrahvis 32B toodud muudatusi 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. (Majandus)üksus rakendab paragrahvides 97, 98, 111 ja 111A toodud muudatusi 1. jaanuaril 2009 või hiljem esinevate hüvitiste muutuste suhtes.

| 160 | IAS 8 rakendub, kui (majandus)üksus muudab oma arvestusmeetodeid, et kajastada paragrahvides 159–159D nimetatud muutusi. Neid muutusi tagasiulatuvalt rakendades, nagu on nõutud IAS 8-s, käsitleb (majandus)üksus neid selliselt, nagu neid oleks rakendatud selle standardi ülejäänud osaga samal ajal. Erandiks on see, et (majandus)üksus võib avalikustada paragrahvi 120A punktis p nõutud summad, kuna need summad määratakse kindlaks iga aruandeaasta kohta edasiulatuvalt alates finantsaruannetes esitatud esimesest aruandeaastast, mil (majandus)üksus esimest korda rakendab paragrahvis 120A esitatud muudatusi. |
| --- | --- |

160

IAS 8 rakendub, kui (majandus)üksus muudab oma arvestusmeetodeid, et kajastada paragrahvides 159–159D nimetatud muutusi. Neid muutusi tagasiulatuvalt rakendades, nagu on nõutud IAS 8-s, käsitleb (majandus)üksus neid selliselt, nagu neid oleks rakendatud selle standardi ülejäänud osaga samal ajal. Erandiks on see, et (majandus)üksus võib avalikustada paragrahvi 120A punktis p nõutud summad, kuna need summad määratakse kindlaks iga aruandeaasta kohta edasiulatuvalt alates finantsaruannetes esitatud esimesest aruandeaastast, mil (majandus)üksus esimest korda rakendab paragrahvis 120A esitatud muudatusi.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 20

Valitsusepoolse sihtfinantseerimise arvestamine ja valitsusepoolse abi avalikustamine muudatused

Paragrahv 37 muudetakse kehtetuks. Paragrahvid 10A ja 43 lisatakse.

VALITSUSEPOOLNE SIHTFINANTSEERIMINE

| 10A | Turumäärast madalama intressiga valitsuse laenu käsitletakse valitsusepoolse sihtfinantseerimisena. Laenu kajastatakse ja mõõdetakse kooskõlas IAS 39-ga Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine. Kasu turumäärast madalama intressi rakendamisest on IAS 39 kohaselt kindlaksmääratud laenu esialgse bilansilise (jääk)väärtuse ja saadud tulude erinevus. Kasu arvestatakse kooskõlas käesoleva standardiga. Selliste kulude kindlaksmääramisel, mida kasu peaks kompenseerima, võtab (majandus)üksus arvesse tingimusi ja kohustusi, mis on või peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

10A

Turumäärast madalama intressiga valitsuse laenu käsitletakse valitsusepoolse sihtfinantseerimisena. Laenu kajastatakse ja mõõdetakse kooskõlas IAS 39-ga Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine. Kasu turumäärast madalama intressi rakendamisest on IAS 39 kohaselt kindlaksmääratud laenu esialgse bilansilise (jääk)väärtuse ja saadud tulude erinevus. Kasu arvestatakse kooskõlas käesoleva standardiga. Selliste kulude kindlaksmääramisel, mida kasu peaks kompenseerima, võtab (majandus)üksus arvesse tingimusi ja kohustusi, mis on või peavad olema täidetud.

VALITSUSEPOOLNE ABI

| 37 | [Kehtetu] |
| --- | --- |

37

[Kehtetu]

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 43 | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti kehtetuks paragrahv 37 ja lisati paragrahv 10A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi edasiulatuvalt valitsuselt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavatel aruandeaastatel saadavate laenude suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

43

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti kehtetuks paragrahv 37 ja lisati paragrahv 10A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi edasiulatuvalt valitsuselt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavatel aruandeaastatel saadavate laenude suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 23

Laenukasutuse kulutused (parandatud 2007) muudatus

Paragrahv 6 muudetakse. Paragrahv 29A lisatakse.

MÕISTED

| 6 | Laenukasutuse kulutused võivad sisaldada järgmist:






  a) | intressikulu, mille arvutamisel on kasutatud IAS 39-s Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine kirjeldatud efektiivse intressimäära meetodit; |
| --- | --- | --- |

6

Laenukasutuse kulutused võivad sisaldada järgmist:

a)

intressikulu, mille arvutamisel on kasutatud IAS 39-s Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine kirjeldatud efektiivse intressimäära meetodit;

| b) | [kehtetu] |
| --- | --- |

b)

[kehtetu]

| c) | [kehtetu] |
| --- | --- |

c)

[kehtetu]

| d) | IAS 17 Rendid kohaselt kajastatud kapitalirendiga seotud finantskulud ja |
| --- | --- |

d)

IAS 17 Rendid kohaselt kajastatud kapitalirendiga seotud finantskulud ja

| e) | välisvaluutalaenudest tekkivad valuutakursi vahed määral, mil neid on võimalik käsitleda intressikulu korrigeerimisena. |
| --- | --- |

e)

välisvaluutalaenudest tekkivad valuutakursi vahed määral, mil neid on võimalik käsitleda intressikulu korrigeerimisena.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 29A | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 6. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

29A

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 6. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 27

Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded muudatus

Paragrahv 37 muudetakse. Paragrahv 43A lisatakse.

TÜTARETTEVÕTETESSE, ÜHISELT KONTROLLITAVATESSE (MAJANDUS)ÜKSUSTESSE JA SIDUSETTEVÕTETESSE TEHTUD INVESTEERINGUTE ARVESTUS KONSOLIDEERIMATA FINANTSARUANNETES

| 37 | Kui (majandus)üksus koostab konsolideerimata finantsaruanded, kajastab ta investeeringud tütarettevõtetesse, ühiselt kontrollitavatesse (majandus)üksustesse ja sidusettevõtetesse:






  a) | soetusmaksumuses või |
| --- | --- | --- |

37

Kui (majandus)üksus koostab konsolideerimata finantsaruanded, kajastab ta investeeringud tütarettevõtetesse, ühiselt kontrollitavatesse (majandus)üksustesse ja sidusettevõtetesse:

a)

soetusmaksumuses või

| b) | kooskõlas IAS 39-ga. |
| --- | --- |

b)

kooskõlas IAS 39-ga.

(Majandus)üksus rakendab samasugust arvestust investeeringute kõigi kategooriate puhul. Soetusmaksumuses arvestatud investeeringuid arvestatakse kooskõlas IFRS 5-ga Müügiks hoitavad põhivarad ja lõpetatud tegevusvaldkonnad, kui neid liigitatakse müügiks hoitavaks (või kuuluvad müügigruppi, mis on liigitatud müügiks hoitavaks) kooskõlas IFRS 5-ga. IAS 39 kohaselt arvestatud investeeringute mõõtmine ei muutu sellisel juhul.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

| 43A | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 37. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes edasiulatuvalt alates kuupäevast, mil ta rakendas esmakordselt IFRS 5. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab seda muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

43A

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 37. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes edasiulatuvalt alates kuupäevast, mil ta rakendas esmakordselt IFRS 5. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab seda muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 28

Investeeringud sidusettevõtetesse muudatused

Paragrahvid 1 ja 33 ning paragrahvi 41 ees olev pealkiri muudetakse. Paragrahv 41C lisatakse.

RAKENDUSALA

| 1 | Käesolevat standardit rakendatakse sidusettevõtetesse tehtud investeeringute arvestamisel. Seda ei rakendata siiski selliste sidusettevõtetesse tehtud investeeringute puhul, mis kuuluvad:






  a) | riskikapitali organisatsioonidele või |
| --- | --- | --- |

1

Käesolevat standardit rakendatakse sidusettevõtetesse tehtud investeeringute arvestamisel. Seda ei rakendata siiski selliste sidusettevõtetesse tehtud investeeringute puhul, mis kuuluvad:

a)

riskikapitali organisatsioonidele või

| b) | investeerimisfondidele, usaldusühingu vormis asutatud fondidele ja teistele sarnastele (majandus)üksustele, kaasa arvatud investeeringutega seotud kindlustusfondidele, |
| --- | --- |

b)

investeerimisfondidele, usaldusühingu vormis asutatud fondidele ja teistele sarnastele (majandus)üksustele, kaasa arvatud investeeringutega seotud kindlustusfondidele,

mida esmasel kajastamisel määratletakse läbi kasumiaruande õiglases väärtuses kajastatavaks või liigitatakse kauplemiseesmärgil hoitavaks ja arvestatakse kooskõlas IAS 39-ga Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine. Selliseid investeeringuid mõõdetakse õiglases väärtuses kooskõlas IAS 39-ga, kusjuures muutused õiglases väärtuses kajastatakse tekkepõhiselt kasumiaruandes. Sellist investeeringut omav (majandus)üksus avalikustab paragrahvi 37 punktis f nõutud teabe.

KAPITALIOSALUSE MEETODI RAKENDAMINE

Kahjumid (vara) väärtuse langusest

| 33 | Kuna sidusettevõttesse tehtud investeeringu bilansilise (jääk)maksumuse osaks olevat firmaväärtust ei kajastata eraldi, ei viida tema puhul läbi eraldi vara väärtuse languse teste kooskõlas IAS 36 Varade väärtuse langus nõuetega. Selle asemel kontrollitakse investeeringu kogu bilansilise (jääk)maksumuse väärtuse langust IAS 36 kohaselt üheainsa varana, võrreldes selle kaetavat väärtust (kas kasutusväärtus või õiglane väärtus, millest on maha arvatud müügikulutused, olenevalt sellest, kumb on suurem) bilansilise (jääk)maksumusega kõigil juhtudel, mil IAS 39-s nimetatud nõuete täitmine viitab, et investeeringu väärtus võib olla langenud. Sellistel asjaoludel identifitseeritud kahjumit (vara) väärtuse langusest ei jaotata kajastamisel ühelegi individuaalsele varale, sealhulgas firmaväärtusele, mis on sidusettevõttesse tehtud investeeringu bilansilise (jääk)maksumuse osa. Seepärast kajastatakse selle (vara) väärtuse langusest tuleneva kahjumi tühistamist kooskõlas IAS 36-ga määral, mil investeeringu kaetav väärtus edaspidi suureneb. Investeeringu kasutusväärtuse määramisel hindab (majandus)üksus:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

33

Kuna sidusettevõttesse tehtud investeeringu bilansilise (jääk)maksumuse osaks olevat firmaväärtust ei kajastata eraldi, ei viida tema puhul läbi eraldi vara väärtuse languse teste kooskõlas IAS 36 Varade väärtuse langus nõuetega. Selle asemel kontrollitakse investeeringu kogu bilansilise (jääk)maksumuse väärtuse langust IAS 36 kohaselt üheainsa varana, võrreldes selle kaetavat väärtust (kas kasutusväärtus või õiglane väärtus, millest on maha arvatud müügikulutused, olenevalt sellest, kumb on suurem) bilansilise (jääk)maksumusega kõigil juhtudel, mil IAS 39-s nimetatud nõuete täitmine viitab, et investeeringu väärtus võib olla langenud. Sellistel asjaoludel identifitseeritud kahjumit (vara) väärtuse langusest ei jaotata kajastamisel ühelegi individuaalsele varale, sealhulgas firmaväärtusele, mis on sidusettevõttesse tehtud investeeringu bilansilise (jääk)maksumuse osa. Seepärast kajastatakse selle (vara) väärtuse langusest tuleneva kahjumi tühistamist kooskõlas IAS 36-ga määral, mil investeeringu kaetav väärtus edaspidi suureneb. Investeeringu kasutusväärtuse määramisel hindab (majandus)üksus:

a)

...

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

| 41C | (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab selle varasema perioodi suhtes 2008. aasta mais välja antud IFRS 7 Finantsinstrumendid: avalikustatav teave paragrahvi 3, IAS 31 paragrahvi 1 ja IAS 32 Finantsinstrumendid: esitamine paragrahvi 4 muudatusi. (Majandus)üksusel on lubatud rakendada neid muudatusi edasiulatuvalt. |
| --- | --- |

41C

(Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab selle varasema perioodi suhtes 2008. aasta mais välja antud IFRS 7 Finantsinstrumendid: avalikustatav teave paragrahvi 3, IAS 31 paragrahvi 1 ja IAS 32 Finantsinstrumendid: esitamine paragrahvi 4 muudatusi. (Majandus)üksusel on lubatud rakendada neid muudatusi edasiulatuvalt.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 31

Osalemised ühisettevõtmistes muudatus

Paragrahv 1 ja paragrahvi 58 ees olev pealkiri muudetakse. Paragrahv 58B lisatakse.

RAKENDUSALA

| 1 | Käesolevat standardit rakendatakse osalemiste arvestamisel ühisettevõtmistes ja ühisettevõtjate ja investorite finantsaruannetes ühisettevõtmiste varade, kohustiste, tulude ja kulude kajastamisel, olenemata struktuurist või vormidest, millena ühisettevõtmise tegevus aset leiab. Seda ei rakendata siiski ühisettevõtjate osalemiste arvestamisel ühiselt kontrollitavates (majandus)üksustes, mis kuuluvad:






  a) | riskikapitali organisatsioonidele või |
| --- | --- | --- |

1

Käesolevat standardit rakendatakse osalemiste arvestamisel ühisettevõtmistes ja ühisettevõtjate ja investorite finantsaruannetes ühisettevõtmiste varade, kohustiste, tulude ja kulude kajastamisel, olenemata struktuurist või vormidest, millena ühisettevõtmise tegevus aset leiab. Seda ei rakendata siiski ühisettevõtjate osalemiste arvestamisel ühiselt kontrollitavates (majandus)üksustes, mis kuuluvad:

a)

riskikapitali organisatsioonidele või

| b) | ühisfondidele, usaldusühingu vormis asutatud fondidele ja teistele sarnastele (majandus)üksustele, kaasa arvatud investeeringutega seotud kindlustusfondidele, |
| --- | --- |

b)

ühisfondidele, usaldusühingu vormis asutatud fondidele ja teistele sarnastele (majandus)üksustele, kaasa arvatud investeeringutega seotud kindlustusfondidele,

mida esmasel kajastamisel määratletakse läbi kasumiaruande õiglases väärtuses kajastatavaks või liigitatakse kauplemiseesmärgil hoitavaks ja arvestatakse kooskõlas IAS 39-ga Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine. Selliseid investeeringuid mõõdetakse õiglases väärtuses kooskõlas IAS 39-ga, kusjuures muutused õiglases väärtuses kajastatakse tekkepõhiselt kasumiaruandes. Sellist investeeringut omav ühisettevõtja avalikustab paragrahvides 55 ja 56 nõutud teabe.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

| 58B | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 1. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab selle varasema perioodi suhtes 2008. aasta mais välja antud IFRS 7 Finantsinstrumendid: avalikustatav teave paragrahvi 3, IAS 28 paragrahvi 1 ja IAS 32 Finantsinstrumendid: esitamine paragrahvi 4 muudatusi. (Majandus)üksusel on lubatud rakendada seda muudatust edasiulatuvalt. |
| --- | --- |

58B

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 1. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab selle varasema perioodi suhtes 2008. aasta mais välja antud IFRS 7 Finantsinstrumendid: avalikustatav teave paragrahvi 3, IAS 28 paragrahvi 1 ja IAS 32 Finantsinstrumendid: esitamine paragrahvi 4 muudatusi. (Majandus)üksusel on lubatud rakendada seda muudatust edasiulatuvalt.

IAS 28 ja IAS 31 muudatuste lisa

Teiste IFRSide muudatused

(Majandus)üksused rakendavad käesolevas lisas toodud IFRS 7 ja IAS 32 muudatusi, kui nad rakendavad nendega seotud IAS 28 ja IAS 31 muudatusi.

IFRS 7   
  Finantsinstrumendid: avalikustatav teave

Paragrahvi 3 punkt a muudetakse. Paragrahv 44D lisatakse.

RAKENDUSALA

| 3 | Käesolevat IFRSi rakendavad (majandus)üksused finantsinstrumentide kõikide liikide suhtes, välja arvatud:






  a) | need osalused tütarettevõtetes, sidusettevõtetes ja ühisettevõtmistes, mida arvestatakse kooskõlas IAS 27-ga Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded, IAS 28-ga Investeeringud sidusettevõtetesse või IAS 31-ga Osalemised ühisettevõtmistes. Teatavatel juhtudel lubavad IAS 27, IAS 28 või IAS 31 siiski (majandus)üksusel arvestada osalust tütar- või sidusettevõttes või ühisettevõtmistes, kasutades IAS 39; sellistel juhtudel rakendavad (majandus)üksused käesoleva IFRSi nõudeid. Samuti rakendavad (majandus)üksused käesolevat IFRSi kõikide tuletisinstrumentide suhtes, mis on seotud osalusega tütar- või sidusettevõttes või ühisettevõtmistes, välja arvatud juhul, kui tuletisinstrument vastab IAS 32-s toodud omakapitaliinstrumendi määratlusele. |
| --- | --- | --- |

3

Käesolevat IFRSi rakendavad (majandus)üksused finantsinstrumentide kõikide liikide suhtes, välja arvatud:

a)

need osalused tütarettevõtetes, sidusettevõtetes ja ühisettevõtmistes, mida arvestatakse kooskõlas IAS 27-ga Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded, IAS 28-ga Investeeringud sidusettevõtetesse või IAS 31-ga Osalemised ühisettevõtmistes. Teatavatel juhtudel lubavad IAS 27, IAS 28 või IAS 31 siiski (majandus)üksusel arvestada osalust tütar- või sidusettevõttes või ühisettevõtmistes, kasutades IAS 39; sellistel juhtudel rakendavad (majandus)üksused käesoleva IFRSi nõudeid. Samuti rakendavad (majandus)üksused käesolevat IFRSi kõikide tuletisinstrumentide suhtes, mis on seotud osalusega tütar- või sidusettevõttes või ühisettevõtmistes, välja arvatud juhul, kui tuletisinstrument vastab IAS 32-s toodud omakapitaliinstrumendi määratlusele.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

| 44D | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvi 3 punkt a. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab seda muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab selle varasema perioodi suhtes 2008. aasta mais välja antud IAS 28 paragrahvi 1, IAS 31 paragrahvi 1 ja IAS 32 paragrahvi 4 muudatusi. (Majandus)üksusel on lubatud rakendada seda muudatust edasiulatuvalt. |
| --- | --- |

44D

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvi 3 punkt a. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab seda muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab selle varasema perioodi suhtes 2008. aasta mais välja antud IAS 28 paragrahvi 1, IAS 31 paragrahvi 1 ja IAS 32 paragrahvi 4 muudatusi. (Majandus)üksusel on lubatud rakendada seda muudatust edasiulatuvalt.

IFRS 32   
  Finantsinstrumendid: esitamine

Paragrahvi 4 punkt a ja paragrahvi 96 ees olev pealkiri muudetakse. Paragrahv 97D lisatakse.

RAKENDUSALA

| 4 | Käesolevat standardit rakendavad (majandus)üksused kõikide finantsinstrumentide liikide suhtes, välja arvatud:






  a) | need osalused tütarettevõtetes, sidusettevõtetes ja ühisettevõtmistes, mida on arvestatud kooskõlas IAS 27-ga Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded, IAS 28-ga Investeeringud sidusettevõtetesse või IAS 31-ga Osalemised ühisettevõtmistes. Siiski, mõningatel juhtudel lubavad IAS 27, IAS 28 või IAS 31 (majandus)üksusel arvestada osalust tütar- või sidusettevõttes või ühisettevõtmistes, kasutades IAS 39; sellistel juhtudel rakendavad (majandus)üksused käesoleva standardi nõudeid. Samuti rakendavad (majandus)üksused käesolevat standardit kõigi tuletisinstrumentidega seotud osaluste suhtes tütarettevõtetes, sidusettevõtetes või ühisettevõtmistes. |
| --- | --- | --- |

4

Käesolevat standardit rakendavad (majandus)üksused kõikide finantsinstrumentide liikide suhtes, välja arvatud:

a)

need osalused tütarettevõtetes, sidusettevõtetes ja ühisettevõtmistes, mida on arvestatud kooskõlas IAS 27-ga Konsolideeritud ja konsolideerimata finantsaruanded, IAS 28-ga Investeeringud sidusettevõtetesse või IAS 31-ga Osalemised ühisettevõtmistes. Siiski, mõningatel juhtudel lubavad IAS 27, IAS 28 või IAS 31 (majandus)üksusel arvestada osalust tütar- või sidusettevõttes või ühisettevõtmistes, kasutades IAS 39; sellistel juhtudel rakendavad (majandus)üksused käesoleva standardi nõudeid. Samuti rakendavad (majandus)üksused käesolevat standardit kõigi tuletisinstrumentidega seotud osaluste suhtes tütarettevõtetes, sidusettevõtetes või ühisettevõtmistes.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

| 97D | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 4. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab selle varasema perioodi suhtes 2008. aasta mais välja antud IFRS 7 paragrahvi 3, IAS 28 paragrahvi 1 ja IAS 31 paragrahvi 1 muudatusi. (Majandus)üksusel on lubatud rakendada seda muudatust edasiulatuvalt. |
| --- | --- |

97D

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 4. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab selle varasema perioodi suhtes 2008. aasta mais välja antud IFRS 7 paragrahvi 3, IAS 28 paragrahvi 1 ja IAS 31 paragrahvi 1 muudatusi. (Majandus)üksusel on lubatud rakendada seda muudatust edasiulatuvalt.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 29

Finantsaruandlus hüperinflatiivsetes majanduskeskkondades muudatused

Paragrahvid 6, 15 ja 19 muudetakse. Neid muudatusi rakendatakse 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud.

FINANTSARUANNETE KORRIGEERIMINE

| 6 | (Majandus)üksused, mis koostavad finantsaruanded soetusmaksumuse meetodil, ei võta seda tehes arvesse muutusi hindade üldises tasemes või kajastatud varade või kohustiste konkreetsete hindade tõusu. Erandiks on sellised varad ja kohustised, mida (majandus)üksus on kohustatud või otsustab mõõta õiglases väärtuses. Näiteks võib materiaalset põhivara hinnata ümber õiglasse väärtusse ja üldjuhul tuleb bioloogilisi varasid mõõta õiglases väärtuses. Mõned (majandus)üksused esitavad siiski finantsaruanded, mis põhinevad hetkemaksumustel, mis kajastab hoitavate varade konkreetsete hindade muutuste mõju. |
| --- | --- |

6

(Majandus)üksused, mis koostavad finantsaruanded soetusmaksumuse meetodil, ei võta seda tehes arvesse muutusi hindade üldises tasemes või kajastatud varade või kohustiste konkreetsete hindade tõusu. Erandiks on sellised varad ja kohustised, mida (majandus)üksus on kohustatud või otsustab mõõta õiglases väärtuses. Näiteks võib materiaalset põhivara hinnata ümber õiglasse väärtusse ja üldjuhul tuleb bioloogilisi varasid mõõta õiglases väärtuses. Mõned (majandus)üksused esitavad siiski finantsaruanded, mis põhinevad hetkemaksumustel, mis kajastab hoitavate varade konkreetsete hindade muutuste mõju.

| 15 | Enamik mitterahalisi varasid ja kohustisi kajastatakse kas soetusmaksumuses või soetusmaksumuses, millest on maha arvatud kulum ja amortisatsioon; seega neid väljendatakse omandamise kuupäeval kehtinud summades. Kõikide objektide korrigeeritud soetusmaksumus (või soetusmaksumus, millest on maha arvatud kulum ja amortisatsioon) määratakse kindlaks, rakendades selle soetusmaksumuse ja akumuleeritud kulumi suhtes üldise hinnaindeksi muutust alates omandamise kuupäevast kuni aruandeperioodi lõpuni. Näiteks korrigeeritakse alates ostmise kuupäevast materiaalsete põhivarade, tooraine ja kauba varude, firmaväärtuse, patentide, kaubamärkide ja muude samalaadsete varade maksumust. Lõpetamata ja valmistoodangu varusid korrigeeritakse alates ostu- ja töötlemiskulutuste tekkimise kuupäevast. |
| --- | --- |

15

Enamik mitterahalisi varasid ja kohustisi kajastatakse kas soetusmaksumuses või soetusmaksumuses, millest on maha arvatud kulum ja amortisatsioon; seega neid väljendatakse omandamise kuupäeval kehtinud summades. Kõikide objektide korrigeeritud soetusmaksumus (või soetusmaksumus, millest on maha arvatud kulum ja amortisatsioon) määratakse kindlaks, rakendades selle soetusmaksumuse ja akumuleeritud kulumi suhtes üldise hinnaindeksi muutust alates omandamise kuupäevast kuni aruandeperioodi lõpuni. Näiteks korrigeeritakse alates ostmise kuupäevast materiaalsete põhivarade, tooraine ja kauba varude, firmaväärtuse, patentide, kaubamärkide ja muude samalaadsete varade maksumust. Lõpetamata ja valmistoodangu varusid korrigeeritakse alates ostu- ja töötlemiskulutuste tekkimise kuupäevast.

| 19 | Mitterahalise objekti korrigeeritud summat vähendatakse asjakohaste IFRSide kohaselt, kui korrigeeritud summa ületab objekti kaetavat väärtust. Näiteks vähendatakse materiaalsete põhivarade, firmaväärtuse, patentide ja kaubamärkide korrigeeritud summasid kaetava väärtuseni ning varude korrigeeritud summasid neto realiseerimisväärtuseni. |
| --- | --- |

19

Mitterahalise objekti korrigeeritud summat vähendatakse asjakohaste IFRSide kohaselt, kui korrigeeritud summa ületab objekti kaetavat väärtust. Näiteks vähendatakse materiaalsete põhivarade, firmaväärtuse, patentide ja kaubamärkide korrigeeritud summasid kaetava väärtuseni ning varude korrigeeritud summasid neto realiseerimisväärtuseni.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 36 Varade

väärtuse langus muudatus

Paragrahvi 134 punkt e muudetakse. Paragrahv 140C lisatakse.

AVALIKUSTAMINE

Raha teeniva üksuse, mis sisaldab firmaväärtust või piiramatu kasuliku elueaga immateriaalset vara, kaetava väärtuste mõõtmisel kasutatud hinnangud

| 134 | (Majandus)üksus avalikustab punktides a kuni f nõutud informatsiooni iga raha teeniva üksuse (üksuste rühma) kohta, mille firmaväärtuse või piiramatu kasuliku elueaga immateriaalsete varade bilansiline (jääk)maksumus on märkimisväärne võrreldes (majandus)üksuse firmaväärtuse ja piiramatu kasuliku elueaga immateriaalsete varade bilansilise (jääk)maksumuse kogusummaga:






  e) | kui üksuse (üksuste rühma) kaetav väärtus põhineb õiglasel väärtusel, millest on maha arvatud müügikulutused, meetod, mida kasutati sellise õiglase väärtuse kindlaksmääramisel, millest on maha arvatud müügikulutused. Kui sellise õiglase väärtuse kindlaksmääramisel, millest on maha arvatud müügikulutused, ei tuginetud kättesaadavatele andmetele üksuse (üksuste rühma) turuhinna kohta, avalikustatakse ka järgmine informatsioon:






  i) | iga olulise eelduse kirjeldus, mille põhjal määras juhtkond kindlaks õiglase väärtuse, millest on maha arvatud müügikulutused. Olulised eeldused on need eeldused, mille suhtes on üksuse (üksuste rühma) kaetav väärtus kõige tundlikum; |
| --- | --- | --- | --- |

134

(Majandus)üksus avalikustab punktides a kuni f nõutud informatsiooni iga raha teeniva üksuse (üksuste rühma) kohta, mille firmaväärtuse või piiramatu kasuliku elueaga immateriaalsete varade bilansiline (jääk)maksumus on märkimisväärne võrreldes (majandus)üksuse firmaväärtuse ja piiramatu kasuliku elueaga immateriaalsete varade bilansilise (jääk)maksumuse kogusummaga:

e)

kui üksuse (üksuste rühma) kaetav väärtus põhineb õiglasel väärtusel, millest on maha arvatud müügikulutused, meetod, mida kasutati sellise õiglase väärtuse kindlaksmääramisel, millest on maha arvatud müügikulutused. Kui sellise õiglase väärtuse kindlaksmääramisel, millest on maha arvatud müügikulutused, ei tuginetud kättesaadavatele andmetele üksuse (üksuste rühma) turuhinna kohta, avalikustatakse ka järgmine informatsioon:

i)

iga olulise eelduse kirjeldus, mille põhjal määras juhtkond kindlaks õiglase väärtuse, millest on maha arvatud müügikulutused. Olulised eeldused on need eeldused, mille suhtes on üksuse (üksuste rühma) kaetav väärtus kõige tundlikum;

| ii) | juhtkonna iga olulise eelduse juurde kuuluvate väärtuste määramise põhimõtete kirjeldus: kas need väärtused väljendavad varasemat kogemust ja on vajaduse korral vastavuses (majandus)üksuseväliste informatsiooniallikatega ja kui mitte, siis kuidas ja miks need erinevad eelnevast kogemusest ja (majandus)üksusevälistest informatsiooniallikatest. |
| --- | --- |

ii)

juhtkonna iga olulise eelduse juurde kuuluvate väärtuste määramise põhimõtete kirjeldus: kas need väärtused väljendavad varasemat kogemust ja on vajaduse korral vastavuses (majandus)üksuseväliste informatsiooniallikatega ja kui mitte, siis kuidas ja miks need erinevad eelnevast kogemusest ja (majandus)üksusevälistest informatsiooniallikatest.

Kui sellise õiglase väärtuse kindlaksmääramisel, millest on maha arvatud müügikulutused, on kasutatud rahavoogude diskonteeritud prognoose, avalikustatakse ka järgmine informatsioon:

| iii) | periood, mille kohta on juhtkonnal rahavoogude prognoosid; |
| --- | --- |

iii)

periood, mille kohta on juhtkonnal rahavoogude prognoosid;

| iv) | rahavoogude prognoositud kasvumäär; |
| --- | --- |

iv)

rahavoogude prognoositud kasvumäär;

| v) | rahavoogude prognoosides kasutatavad diskontomäärad. |
| --- | --- |

v)

rahavoogude prognoosides kasutatavad diskontomäärad.

ÜLEMINEKUSÄTTED JA JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 140C | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvi 134 punkt e. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

140C

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvi 134 punkt e. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 38

Immateriaalsed varad muudatused

Paragrahvid 69, 70 ja 98 muudetakse. Paragrahvid 69A ja 130D lisatakse.

KAJASTAMINE KULUNA

| 69 | Teatavatel juhtudel tehakse kulutusi selleks, et tagada (majandus)üksuse tulevast majanduslikku kasu, kuid ei omandata ega looda ühtegi immateriaalset ega muud vara, mida võiks kajastada. Kaupade tarnimisel kajastab (majandus)üksus selliseid kulutusi kuluna siis, kui tal on õigus omada juurdepääsu nendele kaupadele. Teenuse osutamisel kajastab (majandus)üksus selliseid kulutusi kuluna siis, kui ta saab teenused kätte. Näiteks kajastatakse uurimistegevusega seotud kulutusi tekkepõhiselt kuluna (vt paragrahv 54), välja arvatud juhul, kui see on omandatud äriühenduse osana. Muud tekkepõhiselt kuluna kajastatud kulutused on näiteks:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

69

Teatavatel juhtudel tehakse kulutusi selleks, et tagada (majandus)üksuse tulevast majanduslikku kasu, kuid ei omandata ega looda ühtegi immateriaalset ega muud vara, mida võiks kajastada. Kaupade tarnimisel kajastab (majandus)üksus selliseid kulutusi kuluna siis, kui tal on õigus omada juurdepääsu nendele kaupadele. Teenuse osutamisel kajastab (majandus)üksus selliseid kulutusi kuluna siis, kui ta saab teenused kätte. Näiteks kajastatakse uurimistegevusega seotud kulutusi tekkepõhiselt kuluna (vt paragrahv 54), välja arvatud juhul, kui see on omandatud äriühenduse osana. Muud tekkepõhiselt kuluna kajastatud kulutused on näiteks:

a)

...

| c) | reklaami- ja müügitoetuskulutused (sealhulgas postimüügikataloogid); |
| --- | --- |

c)

reklaami- ja müügitoetuskulutused (sealhulgas postimüügikataloogid);

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

| 69A | (Majandus)üksusel on õigus omada juurdepääsu kaupadele, kui need kuuluvad talle. Samuti on tal õigus omada juurdepääsu kaupadele, kui need on valmistatud tarnija poolt kooskõlas tarnelepingu tingimustega ja (majandus)üksus võib nõuda nende kohale toimetamist tasu eest. Teenused on kätte saadud siis, kui tarnija on osutanud need kooskõlas nende osutamist (majandus)üksusele käsitleva lepinguga ja mitte siis, kui (majandus)üksus kasutab neid muu teenuse osutamiseks, näiteks reklaami tegemiseks klientidele. |
| --- | --- |

69A

(Majandus)üksusel on õigus omada juurdepääsu kaupadele, kui need kuuluvad talle. Samuti on tal õigus omada juurdepääsu kaupadele, kui need on valmistatud tarnija poolt kooskõlas tarnelepingu tingimustega ja (majandus)üksus võib nõuda nende kohale toimetamist tasu eest. Teenused on kätte saadud siis, kui tarnija on osutanud need kooskõlas nende osutamist (majandus)üksusele käsitleva lepinguga ja mitte siis, kui (majandus)üksus kasutab neid muu teenuse osutamiseks, näiteks reklaami tegemiseks klientidele.

| 70 | Paragrahv 68 ei keela (majandus)üksusel kajastada ettemakset varana, kui kaupade eest on tasutud enne, kui (majandus)üksus on saanud nendele kaupadele juurdepääsu õiguse. Samuti ei keela paragrahv 68 (majandus)üksusel kajastada ettemakset varana, kui teenuste eest on tasutud enne, kui (majandus)üksus on saanud need teenused kätte. |
| --- | --- |

70

Paragrahv 68 ei keela (majandus)üksusel kajastada ettemakset varana, kui kaupade eest on tasutud enne, kui (majandus)üksus on saanud nendele kaupadele juurdepääsu õiguse. Samuti ei keela paragrahv 68 (majandus)üksusel kajastada ettemakset varana, kui teenuste eest on tasutud enne, kui (majandus)üksus on saanud need teenused kätte.

PIIRATUD KASULIKU ELUEAGA IMMATERIAALSED VARAD

Amortisatsiooniperiood ja -meetod

| 98 | Vara amortiseeritava osa süstemaatiliseks jaotamiseks kasulikule elueale võib kasutada erinevaid amortisatsioonimeetodeid. Nendeks meetoditeks on lineaarne meetod, kahaneva jäägi meetod ja tootmisühiku meetod. Meetodi valimisel lähtutakse varas sisalduva eeldatava tulevase majandusliku kasu tarbimismudelist ja meetodit rakendatakse järjepidevalt perioodist perioodi, välja arvatud siis, kui eeldatava tulevase majandusliku kasu tarbimismudelis on toimunud muutus. |
| --- | --- |

98

Vara amortiseeritava osa süstemaatiliseks jaotamiseks kasulikule elueale võib kasutada erinevaid amortisatsioonimeetodeid. Nendeks meetoditeks on lineaarne meetod, kahaneva jäägi meetod ja tootmisühiku meetod. Meetodi valimisel lähtutakse varas sisalduva eeldatava tulevase majandusliku kasu tarbimismudelist ja meetodit rakendatakse järjepidevalt perioodist perioodi, välja arvatud siis, kui eeldatava tulevase majandusliku kasu tarbimismudelis on toimunud muutus.

ÜLEMINEKUSÄTTED JA JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 130D | 2008. aasta mais avaldatud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvid 69, 70 ja 98 ning lisati paragrahv 69A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

130D

2008. aasta mais avaldatud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvid 69, 70 ja 98 ning lisati paragrahv 69A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 39

Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine muudatused

Paragrahvid 9, 73 ja AG8 muudetakse. Paragrahvid 50A ja 108C lisatakse.

MÕISTED

| 9 | Käesolevas standardis kasutatakse järgmisi mõisteid järgmises tähenduses:
  ... |
| --- | --- |

9

Käesolevas standardis kasutatakse järgmisi mõisteid järgmises tähenduses:

...

Finantsinstrumentide nelja kategooria mõisted

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatav finantsvara või finantskohustis on finantsvara või -kohustis, mis vastab ühele kahest järgmisest tingimusest.

| a) | See on liigitatud kauplemiseesmärgil hoitavaks. Finantsvara või -kohustist liigitatakse kauplemise eesmärgil hoitavaks, kui:






  i) | see on omandatud või tekkinud peamiselt edasimüügi või tagasiostmise eesmärgil lähitulevikus; |
| --- | --- | --- |

a)

See on liigitatud kauplemiseesmärgil hoitavaks. Finantsvara või -kohustist liigitatakse kauplemise eesmärgil hoitavaks, kui:

i)

see on omandatud või tekkinud peamiselt edasimüügi või tagasiostmise eesmärgil lähitulevikus;

| ii) | esmakordsel kajastamisel on see määratletud finantsinstrumentide portfelli osa, mida hallatakse ühiselt ja mille kohta on tõendeid hiljuti toimunud lühiajalise kasumivõtmise kohta; või |
| --- | --- |

ii)

esmakordsel kajastamisel on see määratletud finantsinstrumentide portfelli osa, mida hallatakse ühiselt ja mille kohta on tõendeid hiljuti toimunud lühiajalise kasumivõtmise kohta; või

| iii) | see on tuletisinstrument (välja arvatud tuletisinstrument, mis on finantsgarantiileping või määratletud ja efektiivne riskimaandamisinstrument). |
| --- | --- |

iii)

see on tuletisinstrument (välja arvatud tuletisinstrument, mis on finantsgarantiileping või määratletud ja efektiivne riskimaandamisinstrument).

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

MÕÕTMINE

Ümberliigitused

| 50A | Järgmised asjaolude muutused ei ole ümberliigitused paragrahvi 50 tähenduses:






  a) | tuletisinstrument, mis oli eelnevalt määratletud ja efektiivne riskimaandamisinstrument rahavoogude või netoinvesteeringute riskimaandamisel, ei liigitu enam selleks; |
| --- | --- | --- |

50A

Järgmised asjaolude muutused ei ole ümberliigitused paragrahvi 50 tähenduses:

a)

tuletisinstrument, mis oli eelnevalt määratletud ja efektiivne riskimaandamisinstrument rahavoogude või netoinvesteeringute riskimaandamisel, ei liigitu enam selleks;

| b) | tuletisinstrument muutub määratletud ja efektiivseks riskimaandamisinstrumendiks rahavoogude või netoinvesteeringute riskimaandamisel; |
| --- | --- |

b)

tuletisinstrument muutub määratletud ja efektiivseks riskimaandamisinstrumendiks rahavoogude või netoinvesteeringute riskimaandamisel;

| c) | finantsvarad liigitatakse ringi, kui kindlustusselts muudab oma arvestusmeetodeid kooskõlas IFRS 4 paragrahviga 45. |
| --- | --- |

c)

finantsvarad liigitatakse ringi, kui kindlustusselts muudab oma arvestusmeetodeid kooskõlas IFRS 4 paragrahviga 45.

RISKIMAANDAMINE

Riskimaandamisinstrumendid

Kriteeriumitele vastavad instrumendid

| 73 | Riskimaandamise arvestuse eesmärgil võib riskimaandamisinstrumendina määratleda ainult neid instrumente, mille puhul on kaasatud aruandva (majandus)üksuse väline osapool (väline kontserni või eraldiseisva (majandus)üksuse suhtes, mille kohta aruanne esitatakse). Ehkki kontserni kuuluvad eraldiseisvad (majandus)üksused või all(majandus)üksused võivad sõlmida riskimaandamistehinguid kontserni teiste (majandus)üksuste või all(majandus)üksustega, elimineeritakse konsolideerimisel kõik sellised kontsernisisesed tehingud. Seega ei vasta sellised riskimaandamistehingud riskimaandamise arvestuse kriteeriumitele kontserni konsolideeritud finantsaruannetes. Nad võivad siiski vastata riskimaandamise arvestuse kriteeriumitele kontserni kuuluvate eraldiseisvate (majandus)üksuste konsolideerimata finantsaruannetes tingimusel, et nad on välised eraldiseisva (majandus)üksuse või segmendi suhtes, mille kohta aruanne esitatakse. |
| --- | --- |

73

Riskimaandamise arvestuse eesmärgil võib riskimaandamisinstrumendina määratleda ainult neid instrumente, mille puhul on kaasatud aruandva (majandus)üksuse väline osapool (väline kontserni või eraldiseisva (majandus)üksuse suhtes, mille kohta aruanne esitatakse). Ehkki kontserni kuuluvad eraldiseisvad (majandus)üksused või all(majandus)üksused võivad sõlmida riskimaandamistehinguid kontserni teiste (majandus)üksuste või all(majandus)üksustega, elimineeritakse konsolideerimisel kõik sellised kontsernisisesed tehingud. Seega ei vasta sellised riskimaandamistehingud riskimaandamise arvestuse kriteeriumitele kontserni konsolideeritud finantsaruannetes. Nad võivad siiski vastata riskimaandamise arvestuse kriteeriumitele kontserni kuuluvate eraldiseisvate (majandus)üksuste konsolideerimata finantsaruannetes tingimusel, et nad on välised eraldiseisva (majandus)üksuse või segmendi suhtes, mille kohta aruanne esitatakse.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

| 108C | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvid 9, 73 ja AG8 ning lisati paragrahv 50A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. (Majandus)üksus rakendab paragrahvides 9 ja 50A toodud muudatusi alates paragrahvis 105A kirjeldatud 2005. aasta muudatuste rakendamise kuupäevast ja samal viisil. Kõikide muudatuste varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

108C

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvid 9, 73 ja AG8 ning lisati paragrahv 50A. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. (Majandus)üksus rakendab paragrahvides 9 ja 50A toodud muudatusi alates paragrahvis 105A kirjeldatud 2005. aasta muudatuste rakendamise kuupäevast ja samal viisil. Kõikide muudatuste varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

IFRS 39 Finantsinstrumendid:

kajastamine ja mõõtmine rakendusjuhise muudatus

MÕISTED (PARAGRAHVID 8 JA 9)

Sisemine intressimäär

| AG8 | Kui (majandus)üksus muudab oma hinnanguid maksete või laekumiste kohta, korrigeerib (majandus)üksus finantsvara või finantskohustise (või finantsinstrumentide rühma) bilansilist (jääk)maksumust, et võtta arvesse tegelikke rahavoogusid ja muudetud hinnanguid nende kohta. (Majandus)üksus arvutab ümber bilansilise (jääk)maksumuse, arvutades finantsinstrumendi esialgset sisemist intressimäära kasutades hinnanguliste tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse või teeb seda, kui see on rakendatav, muudetud sisemise intressimääraga, mis on arvutatud paragrahvi 92 kohaselt. Seda korrigeerimist kajastatakse kasumiaruandes tulu või kuluna. Kui finantsvara liigitatakse ümber kooskõlas paragrahvidega 50B, 50D või 50E ja (majandus)üksus suurendab seejärel oma hinnanguid tulevaste rahalaekumiste kohta selliste rahalaekumiste suurenenud kaetavuse tulemusena, kajastatakse selle suurenemise mõju sisemise intressimäära korrigeerimisena alates hinnangu muutumise kuupäevast, mitte vara bilansilise (jääk)maksumuse korrigeerimisena hinnangu muutumise kuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

AG8

Kui (majandus)üksus muudab oma hinnanguid maksete või laekumiste kohta, korrigeerib (majandus)üksus finantsvara või finantskohustise (või finantsinstrumentide rühma) bilansilist (jääk)maksumust, et võtta arvesse tegelikke rahavoogusid ja muudetud hinnanguid nende kohta. (Majandus)üksus arvutab ümber bilansilise (jääk)maksumuse, arvutades finantsinstrumendi esialgset sisemist intressimäära kasutades hinnanguliste tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse või teeb seda, kui see on rakendatav, muudetud sisemise intressimääraga, mis on arvutatud paragrahvi 92 kohaselt. Seda korrigeerimist kajastatakse kasumiaruandes tulu või kuluna. Kui finantsvara liigitatakse ümber kooskõlas paragrahvidega 50B, 50D või 50E ja (majandus)üksus suurendab seejärel oma hinnanguid tulevaste rahalaekumiste kohta selliste rahalaekumiste suurenenud kaetavuse tulemusena, kajastatakse selle suurenemise mõju sisemise intressimäära korrigeerimisena alates hinnangu muutumise kuupäevast, mitte vara bilansilise (jääk)maksumuse korrigeerimisena hinnangu muutumise kuupäeva seisuga.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 40

Kinnisvarainvesteeringud muudatused

Paragrahvid 8, 9, 48, 53, 54 ja 57 muudetakse. Paragrahv 22 muudetakse kehtetuks ning paragrahvid 53A, 53B ja 85B lisatakse.

MÕISTED

| 8 | Kinnisvarainvesteeringud on näiteks:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

8

Kinnisvarainvesteeringud on näiteks:

a)

...

| e) | kinnisvara, mida ehitatakse või arendatakse kinnisvarainvesteeringuna kasutamiseks tulevikus. |
| --- | --- |

e)

kinnisvara, mida ehitatakse või arendatakse kinnisvarainvesteeringuna kasutamiseks tulevikus.

| 9 | Järgmised näited ei ole kinnisvarainvesteeringud ja seega ei kuulu käesoleva standardi rakendusalasse:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

9

Järgmised näited ei ole kinnisvarainvesteeringud ja seega ei kuulu käesoleva standardi rakendusalasse:

a)

...

| d) | [kehtetu] |
| --- | --- |

d)

[kehtetu]

| e) | ... |
| --- | --- |

e)

...

MÕÕTMINE ESMASEL KAJASTAMISEL

| 22 | [kehtetu] |
| --- | --- |

22

[kehtetu]

Õiglase väärtuse mudel

| 48 | Erandjuhtudel leidub kindlaid tõendeid selle kohta, et kui (majandus)üksus on esmakordselt omandanud kinnisvarainvesteeringu (või kui olemasolev kinnisvara liigitatakse kinnisvarainvesteeringuks tulenevalt kasutusviisi muutmisest), on kõikumine võimalike õiglase väärtuse põhjendatud hinnangute osas nii suur ning võimalike tulevaste sündmuste tõenäosuse hindamine nii keeruline, et õiglast väärtust ei ole võimalik üheselt hinnata. Kõnealune asjaolu võib anda tunnistust sellest, et kinnisvara õiglast väärtust ei ole võimalik järjepidevalt usaldusväärselt kindlaks määrata (vt paragrahv 53). |
| --- | --- |

48

Erandjuhtudel leidub kindlaid tõendeid selle kohta, et kui (majandus)üksus on esmakordselt omandanud kinnisvarainvesteeringu (või kui olemasolev kinnisvara liigitatakse kinnisvarainvesteeringuks tulenevalt kasutusviisi muutmisest), on kõikumine võimalike õiglase väärtuse põhjendatud hinnangute osas nii suur ning võimalike tulevaste sündmuste tõenäosuse hindamine nii keeruline, et õiglast väärtust ei ole võimalik üheselt hinnata. Kõnealune asjaolu võib anda tunnistust sellest, et kinnisvara õiglast väärtust ei ole võimalik järjepidevalt usaldusväärselt kindlaks määrata (vt paragrahv 53).

Suutmatus õiglast väärtust usaldusväärselt mõõta

| 53 | Kehtib vaidlustatav eeldus, et (majandus)üksus suudab kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust järjepidevalt usaldusväärselt kindlaks määrata. Erandjuhtudel leidub kindlaid tõendeid selle kohta, et kui (majandus)üksus on esmakordselt omandanud kinnisvarainvesteeringu (või kui olemasolev kinnisvara liigitatakse kinnisvarainvesteeringuks tulenevalt kasutusviisi muutmisest), ei ole võimalik kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust järjepidevalt usaldusväärselt kindlaks määrata. Selline olukord tekib siis ja ainult siis, kui võrreldavaid tehinguid sooritatakse turul harva ning ei ole võimalik anda alternatiivseid usaldusväärseid (näiteks diskonteeritud rahavoogude prognoosil põhinevaid) hinnanguid. Kui (majandus)üksus otsustab, et ehitatava kinnisvarainvesteeringu õiglane väärtus ei ole usaldusväärselt kindlaksmääratav, kuid eeldab, et kinnisvara õiglane väärtus on usaldusväärselt kindlaksmääratav pärast ehituse lõpetamist, mõõdab ta seda ehitatavat kinnisvara soetusmaksumuses seni, kuni selle õiglane väärtus muutub usaldusväärselt kindlaksmääratavaks või kuni ehituse lõpetamiseni (olenevalt sellest, kumb toimub varem). Kui (majandus)üksus otsustab, et kinnisvarainvesteeringu (muu kui ehitatava kinnisvarainvesteeringu) õiglane väärtus ei ole järjepidevalt usaldusväärselt kindlaksmääratav, mõõdab (majandus)üksus seda kinnisvarainvesteeringut IAS 16 kohaselt soetusmaksumuse mudelit kasutades. Kinnisvarainvesteeringu lõppväärtus loetakse nulliks. (Majandus)üksus jätkab IAS 16 rakendamist kuni selle kinnisvarainvesteeringu võõrandamiseni. |
| --- | --- |

53

Kehtib vaidlustatav eeldus, et (majandus)üksus suudab kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust järjepidevalt usaldusväärselt kindlaks määrata. Erandjuhtudel leidub kindlaid tõendeid selle kohta, et kui (majandus)üksus on esmakordselt omandanud kinnisvarainvesteeringu (või kui olemasolev kinnisvara liigitatakse kinnisvarainvesteeringuks tulenevalt kasutusviisi muutmisest), ei ole võimalik kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust järjepidevalt usaldusväärselt kindlaks määrata. Selline olukord tekib siis ja ainult siis, kui võrreldavaid tehinguid sooritatakse turul harva ning ei ole võimalik anda alternatiivseid usaldusväärseid (näiteks diskonteeritud rahavoogude prognoosil põhinevaid) hinnanguid. Kui (majandus)üksus otsustab, et ehitatava kinnisvarainvesteeringu õiglane väärtus ei ole usaldusväärselt kindlaksmääratav, kuid eeldab, et kinnisvara õiglane väärtus on usaldusväärselt kindlaksmääratav pärast ehituse lõpetamist, mõõdab ta seda ehitatavat kinnisvara soetusmaksumuses seni, kuni selle õiglane väärtus muutub usaldusväärselt kindlaksmääratavaks või kuni ehituse lõpetamiseni (olenevalt sellest, kumb toimub varem). Kui (majandus)üksus otsustab, et kinnisvarainvesteeringu (muu kui ehitatava kinnisvarainvesteeringu) õiglane väärtus ei ole järjepidevalt usaldusväärselt kindlaksmääratav, mõõdab (majandus)üksus seda kinnisvarainvesteeringut IAS 16 kohaselt soetusmaksumuse mudelit kasutades. Kinnisvarainvesteeringu lõppväärtus loetakse nulliks. (Majandus)üksus jätkab IAS 16 rakendamist kuni selle kinnisvarainvesteeringu võõrandamiseni.

| 53A | Kohe pärast seda, kui (majandus)üksusel tekib suutlikkus mõõta usaldusväärselt eelnevalt soetusmaksumuses mõõdetud ehitatava kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust, mõõdab ta seda kinnisvarainvesteeringut selle õiglases väärtuses. Kohe pärast seda, kui kinnisvara on valmis saanud, eeldatakse, et õiglast väärtust saab mõõta usaldusväärselt. Kui see aga ei ole nii, siis paragrahvi 53 kohaselt arvestatakse kinnisvara kasutades IAS 16 kohaselt soetusmaksumuse mudelit. |
| --- | --- |

53A

Kohe pärast seda, kui (majandus)üksusel tekib suutlikkus mõõta usaldusväärselt eelnevalt soetusmaksumuses mõõdetud ehitatava kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust, mõõdab ta seda kinnisvarainvesteeringut selle õiglases väärtuses. Kohe pärast seda, kui kinnisvara on valmis saanud, eeldatakse, et õiglast väärtust saab mõõta usaldusväärselt. Kui see aga ei ole nii, siis paragrahvi 53 kohaselt arvestatakse kinnisvara kasutades IAS 16 kohaselt soetusmaksumuse mudelit.

| 53B | Eeldust, et ehitatava kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust saab mõõta usaldusväärselt, saab vaidlustada ainult esmasel kajastamisel. (Majandus)üksus, mis on mõõtnud ehitatava kinnisvarainvesteeringu objekti õiglases väärtuses, ei tohi järeldada, et valminud kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust ei saa määrata kindlaks usaldusväärselt. |
| --- | --- |

53B

Eeldust, et ehitatava kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust saab mõõta usaldusväärselt, saab vaidlustada ainult esmasel kajastamisel. (Majandus)üksus, mis on mõõtnud ehitatava kinnisvarainvesteeringu objekti õiglases väärtuses, ei tohi järeldada, et valminud kinnisvarainvesteeringu õiglast väärtust ei saa määrata kindlaks usaldusväärselt.

| 54 | Nendel erandjuhtudel, kui (majandus)üksus on paragrahvis 53 esitatud põhjustel sunnitud kinnisvarainvesteeringut mõõtma IAS 16 kohaselt soetusmaksumuse mudelit kasutades, mõõdab (majandus)üksus kõiki teisi oma kinnisvarainvesteeringuid, sealhulgas ehitatavat kinnisvarainvesteeringut, õiglases väärtuses. Sellistel juhtudel jätkab (majandus)üksus ülejäänud kinnisvarainvesteeringute arvestamisel õiglase väärtuse mudeli rakendamist, ehkki ühe kinnisvarainvesteeringu puhul rakendatakse soetusmaksumuse mudelit. |
| --- | --- |

54

Nendel erandjuhtudel, kui (majandus)üksus on paragrahvis 53 esitatud põhjustel sunnitud kinnisvarainvesteeringut mõõtma IAS 16 kohaselt soetusmaksumuse mudelit kasutades, mõõdab (majandus)üksus kõiki teisi oma kinnisvarainvesteeringuid, sealhulgas ehitatavat kinnisvarainvesteeringut, õiglases väärtuses. Sellistel juhtudel jätkab (majandus)üksus ülejäänud kinnisvarainvesteeringute arvestamisel õiglase väärtuse mudeli rakendamist, ehkki ühe kinnisvarainvesteeringu puhul rakendatakse soetusmaksumuse mudelit.

ÜMBERLIIGITAMISED

| 57 | Ümberliigitamist kinnisvarainvesteeringuteks või kinnisvarainvesteeringutest teostatakse siis ja ainult siis, kui toimub muutus vara kasutuses, mida tõendab:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

57

Ümberliigitamist kinnisvarainvesteeringuteks või kinnisvarainvesteeringutest teostatakse siis ja ainult siis, kui toimub muutus vara kasutuses, mida tõendab:

a)

...

| c) | omanikupoolse kasutamise lõpp, mille puhul toimub ümberliigitamine omaniku poolt kasutatavast kinnisvarast kinnisvarainvesteeringuks; või |
| --- | --- |

c)

omanikupoolse kasutamise lõpp, mille puhul toimub ümberliigitamine omaniku poolt kasutatavast kinnisvarast kinnisvarainvesteeringuks; või

| d) | kasutusrendile andmine teisele osapoolele, mille puhul toimub ümberliigitamine varudest kinnisvarainvesteeringuks. |
| --- | --- |

d)

kasutusrendile andmine teisele osapoolele, mille puhul toimub ümberliigitamine varudest kinnisvarainvesteeringuks.

| e) | [kehtetu] |
| --- | --- |

e)

[kehtetu]

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 85B | 2008. aasta mais avaldatud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvid 8, 9, 48, 53, 54 ja 57, muudeti kehtetuks paragrahv 22 ning lisati paragrahvid 53A ja 53B. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. (Majandus)üksusel on lubatud rakendada neid muudatusi ehitatava kinnisvarainvesteeringu suhtes alates mis tahes kuupäevast enne 1. jaanuari 2009 tingimusel, et ehitatavate kinnisvarainvesteeringute õiglased väärtused olid kindlaks määratud nendel kuupäevadel. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab samal ajal IAS 16 Materiaalsed põhivarad paragrahvi 5 muudatusi. |
| --- | --- |

85B

2008. aasta mais avaldatud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvid 8, 9, 48, 53, 54 ja 57, muudeti kehtetuks paragrahv 22 ning lisati paragrahvid 53A ja 53B. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. (Majandus)üksusel on lubatud rakendada neid muudatusi ehitatava kinnisvarainvesteeringu suhtes alates mis tahes kuupäevast enne 1. jaanuari 2009 tingimusel, et ehitatavate kinnisvarainvesteeringute õiglased väärtused olid kindlaks määratud nendel kuupäevadel. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu ja rakendab samal ajal IAS 16 Materiaalsed põhivarad paragrahvi 5 muudatusi.

IAS 40 muudatuste lisa

IAS 16 muudatus

(Majandus)üksused rakendavad käesolevas lisas toodud IAS 16 muudatust, kui nad rakendavad sellega seotud IAS 40 muudatusi.

IAS 16   
  Materiaalsed põhivarad

Paragrahv 5 muudetakse. Paragrahv 81E lisatakse.

| 5 | (Majandus)üksus, mis kasutab IAS 40-le Kinnisvarainvesteeringud vastavat soetusmaksumuse mudelit, rakendab käesolevas standardis kirjeldatud soetusmaksumuse mudelit. |
| --- | --- |

5

(Majandus)üksus, mis kasutab IAS 40-le Kinnisvarainvesteeringud vastavat soetusmaksumuse mudelit, rakendab käesolevas standardis kirjeldatud soetusmaksumuse mudelit.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

| 81E | 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 5. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud, kui (majandus)üksus rakendab samal ajal ka IAS 40 paragrahvide 8, 9, 22, 48, 53, 53A, 53B, 54, 57 ja 85B muudatusi. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

81E

2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahv 5. (Majandus)üksus rakendab seda muudatust edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud, kui (majandus)üksus rakendab samal ajal ka IAS 40 paragrahvide 8, 9, 22, 48, 53, 53A, 53B, 54, 57 ja 85B muudatusi. Kui (majandus)üksus rakendab muudatust varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 41

Põllumajandus muudatused

Paragrahvid 5, 6, 17, 20 ja 21 muudetakse. Paragrahv 60 lisatakse.

MÕISTED

Põllumajanduslikud mõisted

| 5 | Käesolevas standardis kasutatakse järgmisi mõisteid järgmises tähenduses:

  Põllumajanduslik tegevus on tegevus, mille käigus (majandus)üksus teostab bioloogiliste varade bioloogilist muundamist müügiks, põllumajandustoodanguks või lisanduvateks bioloogilisteks varadeks.
  ... |
| --- | --- |

5

Käesolevas standardis kasutatakse järgmisi mõisteid järgmises tähenduses:

Põllumajanduslik tegevus on tegevus, mille käigus (majandus)üksus teostab bioloogiliste varade bioloogilist muundamist müügiks, põllumajandustoodanguks või lisanduvateks bioloogilisteks varadeks.

...

| 6 | Põllumajanduslik tegevus hõlmab erinevaid tegevusalasid, näiteks karjakasvatus, metsandus, iga-aastane või pidev saagikoristus, viljapuuaedade ja istandike harimine, lillekasvatus ja akvakultuur (sh kalakasvatus). Nendel erinevatel tegevusaladel on teatavad sarnased tunnused:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

6

Põllumajanduslik tegevus hõlmab erinevaid tegevusalasid, näiteks karjakasvatus, metsandus, iga-aastane või pidev saagikoristus, viljapuuaedade ja istandike harimine, lillekasvatus ja akvakultuur (sh kalakasvatus). Nendel erinevatel tegevusaladel on teatavad sarnased tunnused:

a)

...

| c) | Muutuste mõõtmine. Bioloogilise muundumise või saagise saamise tagajärjel tekkinud kvalitatiivsete (näiteks geneetilised omadused, tihedus, küpsus, rasvkihi paksus, valgusisaldus ja kiudude tugevus) või kvantitatiivsete (näiteks järglased, kaal, kuupmeetrid, kiudude pikkus või diameeter ja pungade arv) muutuste mõõtmine ja jälgimine on tavapärane juhtimisfunktsioon. |
| --- | --- |

c)

Muutuste mõõtmine. Bioloogilise muundumise või saagise saamise tagajärjel tekkinud kvalitatiivsete (näiteks geneetilised omadused, tihedus, küpsus, rasvkihi paksus, valgusisaldus ja kiudude tugevus) või kvantitatiivsete (näiteks järglased, kaal, kuupmeetrid, kiudude pikkus või diameeter ja pungade arv) muutuste mõõtmine ja jälgimine on tavapärane juhtimisfunktsioon.

KAJASTAMINE JA MÕÕTMINE

| 17 | Kui bioloogilise vara või põllumajandustoodangu puhul on olemas aktiivne turg selle praeguses asukohas ja seisukorras, siis on sellel turul noteeritud hind vara õiglase väärtuse määramiseks olemas sobiv alus. Kui (majandus)üksusel on ligipääs erinevatele aktiivsetele turgudele, kasutab ta kõige asjakohasemat turgu. Näiteks kui (majandus)üksusel on ligipääs kahele erinevale aktiivsele turule, siis kasutatakse selle turu hindu, mida tulevikus tõenäoliselt kasutatakse. |
| --- | --- |

17

Kui bioloogilise vara või põllumajandustoodangu puhul on olemas aktiivne turg selle praeguses asukohas ja seisukorras, siis on sellel turul noteeritud hind vara õiglase väärtuse määramiseks olemas sobiv alus. Kui (majandus)üksusel on ligipääs erinevatele aktiivsetele turgudele, kasutab ta kõige asjakohasemat turgu. Näiteks kui (majandus)üksusel on ligipääs kahele erinevale aktiivsele turule, siis kasutatakse selle turu hindu, mida tulevikus tõenäoliselt kasutatakse.

| 20 | Mõnel juhul ei pruugi bioloogilise vara hetkeseisundile vastavaid turuhindu eksisteerida. Sel juhul kasutab (majandus)üksus õiglase väärtuse määramiseks varaga seotud eeldatavate netorahavoogude nüüdisväärtust, diskonteerituna hetke maksueelse turuintressimääraga. |
| --- | --- |

20

Mõnel juhul ei pruugi bioloogilise vara hetkeseisundile vastavaid turuhindu eksisteerida. Sel juhul kasutab (majandus)üksus õiglase väärtuse määramiseks varaga seotud eeldatavate netorahavoogude nüüdisväärtust, diskonteerituna hetke maksueelse turuintressimääraga.

| 21 | Eeldatavate netorahavoogude nüüdisväärtuse arvutamise eesmärk on bioloogilise vara õiglase väärtuse määramine selle praeguses asukohas ja seisukorras. (Majandus)üksus võtab seda arvesse sobiva diskontomäära määramisel ja eeldatavate netorahavoogude prognoosimisel. Eeldatavate netorahavoogude nüüdisväärtuse kindlaksmääramisel võtab (majandus)üksus arvesse netorahavoogusid, mille tekkimist varast turul osalejad eeldaksid selle kõige asjakohasemal turul. |
| --- | --- |

21

Eeldatavate netorahavoogude nüüdisväärtuse arvutamise eesmärk on bioloogilise vara õiglase väärtuse määramine selle praeguses asukohas ja seisukorras. (Majandus)üksus võtab seda arvesse sobiva diskontomäära määramisel ja eeldatavate netorahavoogude prognoosimisel. Eeldatavate netorahavoogude nüüdisväärtuse kindlaksmääramisel võtab (majandus)üksus arvesse netorahavoogusid, mille tekkimist varast turul osalejad eeldaksid selle kõige asjakohasemal turul.

JÕUSTUMISKUUPÄEV JA ÜLEMINEK

| 60 | 2008. aasta mais avaldatud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvid 5, 6, 17, 20 ja 21 ning muudeti kehtetuks paragrahv 14. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu. |
| --- | --- |

60

2008. aasta mais avaldatud IFRSide edasiarendustega muudeti paragrahvid 5, 6, 17, 20 ja 21 ning muudeti kehtetuks paragrahv 14. (Majandus)üksus rakendab neid muudatusi edasiulatuvalt 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud. Kui (majandus)üksus rakendab neid muudatusi varasema perioodi suhtes, avalikustab ta selle asjaolu.

II   OSA

(Majandus)üksus rakendab neid muudatusi 1. jaanuaril 2009 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Varasem rakendamine on lubatud.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 8

Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead muudatused

Paragrahvid 7, 9 ja 11 muudetakse.

ARVESTUSMEETODID

Arvestusmeetodite valimine ja hindamine

| 7 | Kui mingit IFRSi rakendatakse konkreetselt mingi tehingu, sündmuse või olukorra suhtes, siis määratakse selle objekti arvestusmeetod või -meetodid kindlaks käesolevat IFRSi rakendades. |
| --- | --- |

7

Kui mingit IFRSi rakendatakse konkreetselt mingi tehingu, sündmuse või olukorra suhtes, siis määratakse selle objekti arvestusmeetod või -meetodid kindlaks käesolevat IFRSi rakendades.

| 9 | IFRSidega on kaasas juhised, et aidata (majandus)üksustel rakendada nende nõudeid. Kõikides sellistes juhistes märgitakse, kas see on IFRSide lahutamatu osa. IFRSide lahutamatuks osaks olev juhis on kohustuslik. Juhis, mis ei ole IFRSide lahutamatu osa, ei sisalda nõudeid finantsaruannetele. |
| --- | --- |

9

IFRSidega on kaasas juhised, et aidata (majandus)üksustel rakendada nende nõudeid. Kõikides sellistes juhistes märgitakse, kas see on IFRSide lahutamatu osa. IFRSide lahutamatuks osaks olev juhis on kohustuslik. Juhis, mis ei ole IFRSide lahutamatu osa, ei sisalda nõudeid finantsaruannetele.

| 11 | Paragrahvis 10 kirjeldatud hinnangu andmisel lähtub juhtkond järgmiste allikate rakendatavusest tähtsuse kahanemise järjekorras ja võtab seda arvesse:






  a) | nõuded ja juhised IFRSides, mis käsitlevad sarnaseid ja seotud küsimusi; ja |
| --- | --- | --- |

11

Paragrahvis 10 kirjeldatud hinnangu andmisel lähtub juhtkond järgmiste allikate rakendatavusest tähtsuse kahanemise järjekorras ja võtab seda arvesse:

a)

nõuded ja juhised IFRSides, mis käsitlevad sarnaseid ja seotud küsimusi; ja

| b) | varade, kohustiste, tulude ja kulude mõisted, kajastamiskriteeriumid ja mõõtmise mõisted Raamistikus. |
| --- | --- |

b)

varade, kohustiste, tulude ja kulude mõisted, kajastamiskriteeriumid ja mõõtmise mõisted Raamistikus.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 10

Bilansipäevajärgsed sündmused muudatus

Paragrahv 13 muudetakse.

| 13 | Kui dividendid kuulutatakse välja (st dividendid on nõuetekohaselt kinnitatud ja ei kuulu enam (majandus)üksuse poolt muutmisele) pärast aruandeperioodi, kuid enne finantsaruannete avaldamiseks kinnitamist, ei kajastata dividende kohustistena aruandeperioodi lõpus, sest sel ajal ei eksisteeri ühtegi kohustust. Sellised dividendid avalikustatakse lisades kooskõlas IAS 1-ga Finantsaruannete esitamine. |
| --- | --- |

13

Kui dividendid kuulutatakse välja (st dividendid on nõuetekohaselt kinnitatud ja ei kuulu enam (majandus)üksuse poolt muutmisele) pärast aruandeperioodi, kuid enne finantsaruannete avaldamiseks kinnitamist, ei kajastata dividende kohustistena aruandeperioodi lõpus, sest sel ajal ei eksisteeri ühtegi kohustust. Sellised dividendid avalikustatakse lisades kooskõlas IAS 1-ga Finantsaruannete esitamine.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 20

Valitsusepoolse sihtfinantseerimise arvestamine ja valitsusepoolse abi avalikustamine muudatused

Paragrahvi 1 ees oleva standardi pealkirjale lisatakse joonealune märkus ning muudetakse paragrahvi 2 punkt b, paragrahvid 12–18, 20–22, 26, 27 ja 32.

Pealkirja joonealune märkus

| * | Teiste IFRSidega järjepidevuse saavutamiseks muutis juhatus 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarenduste osana käesolevas standardis kasutatud mõisteid järgmiselt:






  a) | „maksustatav tulu” on asendatud mõistega „maksustatav kasum või maksukahjum”, |
| --- | --- | --- |

*

Teiste IFRSidega järjepidevuse saavutamiseks muutis juhatus 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarenduste osana käesolevas standardis kasutatud mõisteid järgmiselt:

a)

„maksustatav tulu” on asendatud mõistega „maksustatav kasum või maksukahjum”,

| b) | „kajastatakse tuluna/kuluna” on asendatud mõistega „kajastatakse kasumiaruandes”, |
| --- | --- |

b)

„kajastatakse tuluna/kuluna” on asendatud mõistega „kajastatakse kasumiaruandes”,

| c) | „krediteeritakse otse omakapitalis” on asendatud mõistega „kajastatakse mujal kui kasumiaruandes” ja |
| --- | --- |

c)

„krediteeritakse otse omakapitalis” on asendatud mõistega „kajastatakse mujal kui kasumiaruandes” ja

| d) | „arvestusliku hinnangu muutmine” on asendatud mõistega „arvestusliku hinnangu muutus”. |
| --- | --- |

d)

„arvestusliku hinnangu muutmine” on asendatud mõistega „arvestusliku hinnangu muutus”.

RAKENDUSALA

| 2 | Käesolevas standardis ei käsitleta:






  a) | spetsiifilisi probleeme ... täiendavas informatsioonis; |
| --- | --- | --- |

2

Käesolevas standardis ei käsitleta:

a)

spetsiifilisi probleeme ... täiendavas informatsioonis;

| b) | valitsusepoolset abi, mida (majandus)üksus saab kasuna, mis võetakse arvesse maksustatava kasumi või kahjumi kindlaksmääramisel või mis määratakse kindlaks või mida piiratakse tulumaksukohustise alusel. Sellised kasud on näiteks tulumaksupuhkus, investeeringu maksusoodustused, kiirendatud kulumiarvestuse rakendamine ja vähendatud tulumaksumäärad; |
| --- | --- |

b)

valitsusepoolset abi, mida (majandus)üksus saab kasuna, mis võetakse arvesse maksustatava kasumi või kahjumi kindlaksmääramisel või mis määratakse kindlaks või mida piiratakse tulumaksukohustise alusel. Sellised kasud on näiteks tulumaksupuhkus, investeeringu maksusoodustused, kiirendatud kulumiarvestuse rakendamine ja vähendatud tulumaksumäärad;

| c) | riigi ... omandis; |
| --- | --- |

c)

riigi ... omandis;

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

VALITSUSEPOOLNE SIHTFINANTSEERIMINE

| 12 | Valitsusepoolset sihtfinantseerimist kajastatakse süstemaatiliselt kasumiaruandes nendel perioodidel, mil (majandus)üksus kajastab kuluna seotud kulutusi, mille kompenseerimiseks on sihtfinantseerimine ette nähtud. |
| --- | --- |

12

Valitsusepoolset sihtfinantseerimist kajastatakse süstemaatiliselt kasumiaruandes nendel perioodidel, mil (majandus)üksus kajastab kuluna seotud kulutusi, mille kompenseerimiseks on sihtfinantseerimine ette nähtud.

| 13 | Valitsusepoolse sihtfinantseerimise arvestamiseks on kaks üldist meetodit: kapitalimeetod, mille kohaselt sihtfinantseerimine kajastatakse mujal kui kasumiaruandes, ja tulumeetod, mille kohaselt kajastatakse seda kasumiaruandes ühe või mitme perioodi jooksul. |
| --- | --- |

13

Valitsusepoolse sihtfinantseerimise arvestamiseks on kaks üldist meetodit: kapitalimeetod, mille kohaselt sihtfinantseerimine kajastatakse mujal kui kasumiaruandes, ja tulumeetod, mille kohaselt kajastatakse seda kasumiaruandes ühe või mitme perioodi jooksul.

| 14 | Kapitalimeetodi pooldajad väidavad järgmist:






  a) | Valitsusepoolne sihtfinantseerimine on finantseerimisvahend ja sellena tuleb seda käsitleda finantsseisundi aruandes, mitte aga kajastada kasumiaruandes nende kulukirjete saldeerimiseks, mida sellega on finantseeritud. Et tagasimakset ei eeldata, tuleb sellist sihtfinantseerimist kajastada mujal kui kasumiaruandes; |
| --- | --- | --- |

14

Kapitalimeetodi pooldajad väidavad järgmist:

a)

Valitsusepoolne sihtfinantseerimine on finantseerimisvahend ja sellena tuleb seda käsitleda finantsseisundi aruandes, mitte aga kajastada kasumiaruandes nende kulukirjete saldeerimiseks, mida sellega on finantseeritud. Et tagasimakset ei eeldata, tuleb sellist sihtfinantseerimist kajastada mujal kui kasumiaruandes;

| b) | valitsusepoolse sihtfinantseerimise kajastamine kasumiaruandes ei ole asjakohane, sest seda ei teenita, vaid see kujutab endast valitsuse seatud stiimulit ilma vastavate kulutusteta. |
| --- | --- |

b)

valitsusepoolse sihtfinantseerimise kajastamine kasumiaruandes ei ole asjakohane, sest seda ei teenita, vaid see kujutab endast valitsuse seatud stiimulit ilma vastavate kulutusteta.

| 15 | Tulumeetodi pooldajad väidavad järgmist:






  a) | et valitsusepoolset sihtfinantseerimist saadakse muust allikast kui omanikelt, siis ei kajastata seda otse omakapitalis, vaid kajastatakse kasumiaruandes vastavate perioodide jooksul; |
| --- | --- | --- |

15

Tulumeetodi pooldajad väidavad järgmist:

a)

et valitsusepoolset sihtfinantseerimist saadakse muust allikast kui omanikelt, siis ei kajastata seda otse omakapitalis, vaid kajastatakse kasumiaruandes vastavate perioodide jooksul;

| b) | valitsusepoolne sihtfinantseerimine on harva tasuta. (Majandus)üksus saab selle vastutasuks temale pandud tingimuste ja kohustuste täitmise eest. Seega kajastatakse sihtfinantseerimist kasumiaruandes nendel perioodidel, mil (majandus)üksus kajastab kuluna seotud kulutusi, mille kompenseerimiseks sihtfinantseerimine on ette nähtud; |
| --- | --- |

b)

valitsusepoolne sihtfinantseerimine on harva tasuta. (Majandus)üksus saab selle vastutasuks temale pandud tingimuste ja kohustuste täitmise eest. Seega kajastatakse sihtfinantseerimist kasumiaruandes nendel perioodidel, mil (majandus)üksus kajastab kuluna seotud kulutusi, mille kompenseerimiseks sihtfinantseerimine on ette nähtud;

| c) | et tulumaks ja muud maksud on kulud, siis on loogiline käsitleda kasumiaruandes ka valitsusepoolset sihtfinantseerimist, mis on riigi fiskaalpoliitika osa. |
| --- | --- |

c)

et tulumaks ja muud maksud on kulud, siis on loogiline käsitleda kasumiaruandes ka valitsusepoolset sihtfinantseerimist, mis on riigi fiskaalpoliitika osa.

| 16 | Tulumeetodi puhul on peamine see, et valitsusepoolset sihtfinantseerimist kajastatakse süstemaatiliselt kasumiaruandes nendel perioodidel, mil (majandus)üksus kajastab kulutustena seotud kulutusi, mille kompenseerimiseks sihtfinantseerimine on ette nähtud. Valitsusepoolse sihtfinantseerimise kajastamine kasumiaruandes, tuginedes laekumistele, ei vasta tekkepõhisele arvestuspõhimõttele (vt IAS 1 Finantsaruannete esitamine) ja seda võib kasutada ainult siis, kui ei ole mingit alust sihtfinantseerimise jaotamiseks muudele perioodidele kui sellele, millal see saadi. |
| --- | --- |

16

Tulumeetodi puhul on peamine see, et valitsusepoolset sihtfinantseerimist kajastatakse süstemaatiliselt kasumiaruandes nendel perioodidel, mil (majandus)üksus kajastab kulutustena seotud kulutusi, mille kompenseerimiseks sihtfinantseerimine on ette nähtud. Valitsusepoolse sihtfinantseerimise kajastamine kasumiaruandes, tuginedes laekumistele, ei vasta tekkepõhisele arvestuspõhimõttele (vt IAS 1 Finantsaruannete esitamine) ja seda võib kasutada ainult siis, kui ei ole mingit alust sihtfinantseerimise jaotamiseks muudele perioodidele kui sellele, millal see saadi.

| 17 | Tavaliselt on lihtne kindlaks määrata perioode, mil (majandus)üksus kajastab sihtfinantseerimisega seotud kulutusi või kulusid. Seega kajastatakse konkreetsete kuludega seotud sihtfinantseerimine kasumiaruandes vastavate kuludega samal perioodil. Samuti kajastatakse amortiseeritavate varade sihtfinantseerimist tavaliselt kasumiaruandes nendel perioodidel ja samas proportsioonis, mil kajastatakse kulumi kulu nendelt varadelt. |
| --- | --- |

17

Tavaliselt on lihtne kindlaks määrata perioode, mil (majandus)üksus kajastab sihtfinantseerimisega seotud kulutusi või kulusid. Seega kajastatakse konkreetsete kuludega seotud sihtfinantseerimine kasumiaruandes vastavate kuludega samal perioodil. Samuti kajastatakse amortiseeritavate varade sihtfinantseerimist tavaliselt kasumiaruandes nendel perioodidel ja samas proportsioonis, mil kajastatakse kulumi kulu nendelt varadelt.

| 18 | Mitteamortiseeritavate varade sihtfinantseerimine võib samuti eeldada teatavate kohustuste täitmist ja siis tuleb sihtfinantseerimist kajastada nende perioodide kasumiaruandes, millal kohustuste täitmiseks vajalikud kulutused tekivad. Näiteks võib maa annetamise tingimus olla sellele ehitatav ehitis ja seetõttu võib olla asjakohane kajastada sihtfinantseerimist kasumiaruandes ehitise kasutusea jooksul. |
| --- | --- |

18

Mitteamortiseeritavate varade sihtfinantseerimine võib samuti eeldada teatavate kohustuste täitmist ja siis tuleb sihtfinantseerimist kajastada nende perioodide kasumiaruandes, millal kohustuste täitmiseks vajalikud kulutused tekivad. Näiteks võib maa annetamise tingimus olla sellele ehitatav ehitis ja seetõttu võib olla asjakohane kajastada sihtfinantseerimist kasumiaruandes ehitise kasutusea jooksul.

| 20 | Valitsusepoolne sihtfinantseerimine, mida saadakse juba esinenud kulude või kahjumite kompenseerimise või (majandus)üksusele kohese rahalise toetuse andmise eesmärgil, ilma asjaomaste tulevaste kulutusteta, kajastatakse selle perioodi kasumiaruandes, mil ta muutub kättesaadavaks. |
| --- | --- |

20

Valitsusepoolne sihtfinantseerimine, mida saadakse juba esinenud kulude või kahjumite kompenseerimise või (majandus)üksusele kohese rahalise toetuse andmise eesmärgil, ilma asjaomaste tulevaste kulutusteta, kajastatakse selle perioodi kasumiaruandes, mil ta muutub kättesaadavaks.

| 21 | Mõnes olukorras võib valitsusepoolse sihtfinantseerimise eesmärk olla anda (majandus)üksusele kohest rahalist toetust, mitte olla stiimuliks spetsiifiliste kulutuste tegemisel. Selline sihtfinantseerimine võib piirduda üksiku (majandus)üksusega ja ei pruugi olla kättesaadav kõigile kasusaajatele. Need olukorrad võivad tingida valitsusepoolse sihtfinantseerimise kajastamise kasumiaruandes perioodil, mil (majandus)üksus vastab selle saamise tingimustele, koos vastavate asjaolude avalikustamisega, tagamaks selle mõju selge mõistmise. |
| --- | --- |

21

Mõnes olukorras võib valitsusepoolse sihtfinantseerimise eesmärk olla anda (majandus)üksusele kohest rahalist toetust, mitte olla stiimuliks spetsiifiliste kulutuste tegemisel. Selline sihtfinantseerimine võib piirduda üksiku (majandus)üksusega ja ei pruugi olla kättesaadav kõigile kasusaajatele. Need olukorrad võivad tingida valitsusepoolse sihtfinantseerimise kajastamise kasumiaruandes perioodil, mil (majandus)üksus vastab selle saamise tingimustele, koos vastavate asjaolude avalikustamisega, tagamaks selle mõju selge mõistmise.

| 22 | (Majandus)üksus võib saada valitsusepoolset sihtfinantseerimist eelneval perioodil esinenud kulude või saadud kahjumite kompenseerimiseks. Selline sihtfinantseerimine kajastatakse selle perioodi kasumiaruandes, mil ta muutub kättesaadavaks, koos vastavate asjaolude avalikustamisega, tagamaks selle mõju selge mõistmise. |
| --- | --- |

22

(Majandus)üksus võib saada valitsusepoolset sihtfinantseerimist eelneval perioodil esinenud kulude või saadud kahjumite kompenseerimiseks. Selline sihtfinantseerimine kajastatakse selle perioodi kasumiaruandes, mil ta muutub kättesaadavaks, koos vastavate asjaolude avalikustamisega, tagamaks selle mõju selge mõistmise.

Varade sihtfinantseerimise esitusviis

| 26 | Esimese meetodi rakendamisel kajastatakse sihtfinantseerimine tulevaste perioodide tuluna, mis seejärel kajastatakse süstemaatiliselt kasumiaruandes vara kasuliku eluea jooksul. |
| --- | --- |

26

Esimese meetodi rakendamisel kajastatakse sihtfinantseerimine tulevaste perioodide tuluna, mis seejärel kajastatakse süstemaatiliselt kasumiaruandes vara kasuliku eluea jooksul.

| 27 | Teise meetodi rakendamisel lahutatakse sihtfinantseerimine vara maksumusest vara bilansilise (jääk)maksumuse arvutamisel. Sihtfinantseerimine kajastatakse kasumiaruandes amortiseeritava vara eluea jooksul vähenevate amortisatsioonikuludena. |
| --- | --- |

27

Teise meetodi rakendamisel lahutatakse sihtfinantseerimine vara maksumusest vara bilansilise (jääk)maksumuse arvutamisel. Sihtfinantseerimine kajastatakse kasumiaruandes amortiseeritava vara eluea jooksul vähenevate amortisatsioonikuludena.

Valitsusepoolse sihtfinantseerimise tagasimakse

| 32 | Valitsusepoolset sihtfinantseerimist, mis kuulub tagasimaksmisele, käsitletakse arvestushinnangu muutusena (vt IAS 8 Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead). Sihtfinantseerimise tagasimakse võrra korrigeeritakse kõigepealt tulevaste perioodide sihtfinantseerimisetulu. Määral, mil tagasimakse ületab tulevaste perioodide tulu, või kui tulevaste perioodide tulu puudub, kajastatakse tagasimakse viivitamatult kasumiaruandes. Vara sihtfinantseerimise tagasimakset kajastatakse, suurendades vara bilansilist (jääk)maksumust või vähendades tulevaste perioodide tulu saldot tagasimakstava summa ulatuses. Täiendav kumulatiivne kulum, mida oleks seni sihtfinantseerimise puudumisel kajastatud kasumiaruandes, kajastatakse viivitamatult kasumiaruandes. |
| --- | --- |

32

Valitsusepoolset sihtfinantseerimist, mis kuulub tagasimaksmisele, käsitletakse arvestushinnangu muutusena (vt IAS 8 Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead). Sihtfinantseerimise tagasimakse võrra korrigeeritakse kõigepealt tulevaste perioodide sihtfinantseerimisetulu. Määral, mil tagasimakse ületab tulevaste perioodide tulu, või kui tulevaste perioodide tulu puudub, kajastatakse tagasimakse viivitamatult kasumiaruandes. Vara sihtfinantseerimise tagasimakset kajastatakse, suurendades vara bilansilist (jääk)maksumust või vähendades tulevaste perioodide tulu saldot tagasimakstava summa ulatuses. Täiendav kumulatiivne kulum, mida oleks seni sihtfinantseerimise puudumisel kajastatud kasumiaruandes, kajastatakse viivitamatult kasumiaruandes.

IAS 20 muudatuste lisa

IAS 41 muudatused

(Majandus)üksused rakendavad käesolevas lisas toodud IAS 41 muudatusi, kui nad rakendavad nendega seotud IAS 20-s kasutatud mõistete muudatusi.

IAS 41   
  Põllumajandus

Paragrahvid 34–36 muudetakse.

VALITSUSEPOOLNE SIHTFINANTSEERIMINE

| 34 | Õiglases väärtuses (millest on maha arvatud hinnangulised müügikulutused) mõõdetava bioloogilise varaga seotud tingimusteta valitsusepoolset sihtfinantseerimist kajastatakse kasumiaruandes siis ja ainult siis, kui valitsusepoolne sihtfinantseerimine muutub kättesaadavaks. |
| --- | --- |

34

Õiglases väärtuses (millest on maha arvatud hinnangulised müügikulutused) mõõdetava bioloogilise varaga seotud tingimusteta valitsusepoolset sihtfinantseerimist kajastatakse kasumiaruandes siis ja ainult siis, kui valitsusepoolne sihtfinantseerimine muutub kättesaadavaks.

| 35 | Kui õiglases väärtuses (millest on maha arvatud hinnangulised müügikulutused) mõõdetava bioloogilise varaga seotud valitsusepoolne sihtfinantseerimine on tingimuslik (kaasa arvatud juhul, kui sihtfinantseerimine keelab (majandus)üksusel tegeleda teatava põllumajandusliku tegevusega), kajastab (majandus)üksus valitsusepoolset sihtfinantseerimist kasumiaruandes siis ja ainult siis, kui sellega seotud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

35

Kui õiglases väärtuses (millest on maha arvatud hinnangulised müügikulutused) mõõdetava bioloogilise varaga seotud valitsusepoolne sihtfinantseerimine on tingimuslik (kaasa arvatud juhul, kui sihtfinantseerimine keelab (majandus)üksusel tegeleda teatava põllumajandusliku tegevusega), kajastab (majandus)üksus valitsusepoolset sihtfinantseerimist kasumiaruandes siis ja ainult siis, kui sellega seotud tingimused on täidetud.

| 36 | Valitsusepoolse sihtfinantseerimise tingimused võivad olla erinevad. Näiteks võib olla nõutud, et (majandus)üksus peab maad harima mingis teatud kohas viis aastat ja lühema kui viieaastase tegevuse korral selles kohas on (majandus)üksus kohustatud kogu valitsusepoolse sihtfinantseerimise tagastama. Sel juhul ei kajastata valitsusepoolset sihtfinantseerimist kasumiaruandes enne viie aasta möödumist. Kui aga osa valitsusepoolsest sihtfinantseerimisest on lubatud möödunud ajast lähtudes säilitada, siis kajastab (majandus)üksus seda osa kasumiaruandes aja jooksul. |
| --- | --- |

36

Valitsusepoolse sihtfinantseerimise tingimused võivad olla erinevad. Näiteks võib olla nõutud, et (majandus)üksus peab maad harima mingis teatud kohas viis aastat ja lühema kui viieaastase tegevuse korral selles kohas on (majandus)üksus kohustatud kogu valitsusepoolse sihtfinantseerimise tagastama. Sel juhul ei kajastata valitsusepoolset sihtfinantseerimist kasumiaruandes enne viie aasta möödumist. Kui aga osa valitsusepoolsest sihtfinantseerimisest on lubatud möödunud ajast lähtudes säilitada, siis kajastab (majandus)üksus seda osa kasumiaruandes aja jooksul.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 29

Finantsaruandlus hüperinflatiivsetes majanduskeskkondades muudatused

Paragrahvi 1 ees oleva standardi pealkirjale lisatakse joonealune märkus ning paragrahvid 8, 14, 20, 28 ja 34 muudetakse.

Pealkirja joonealune märkus

| * | Teiste IFRSidega järjepidevuse saavutamiseks muutis juhatus 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarenduste osana IAS 29-s kasutatud mõisteid järgmiselt: a) „turuväärtus” on asendatud mõistega „õiglane väärtus” ja b) „majandustulemused” ja „netotulu” on asendatud mõistega „kasum või kahjum”. |
| --- | --- |

*

Teiste IFRSidega järjepidevuse saavutamiseks muutis juhatus 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarenduste osana IAS 29-s kasutatud mõisteid järgmiselt: a) „turuväärtus” on asendatud mõistega „õiglane väärtus” ja b) „majandustulemused” ja „netotulu” on asendatud mõistega „kasum või kahjum”.

FINANTSARUANNETE KORRIGEERIMINE

| 8 | Sellise (majandus)üksuse finantsaruanded, mille arvestusvaluutaks on hüperinflatiivse majanduskeskkonna valuuta, esitatakse aruandeperioodi lõpus kehtinud mõõtmisühikus olenemata sellest, kas need on koostatud soetusmaksumuse või hetkemaksumuse meetodil. IAS 1-ga Finantsaruannete esitamine (parandatud 2007) nõutud eelneva perioodi võrdlusandmed ja kogu eelnevaid perioode käsitlev informatsioon esitatakse samuti aruandeperioodi lõpus kehtinud mõõtmisühikus. Võrdlusandmete esitamiseks mõnes teises esitusvaluutas rakendatakse IAS 21 Valuutakursside muutuste mõjud paragrahvi 42 punkti b ja paragrahvi 43. |
| --- | --- |

8

Sellise (majandus)üksuse finantsaruanded, mille arvestusvaluutaks on hüperinflatiivse majanduskeskkonna valuuta, esitatakse aruandeperioodi lõpus kehtinud mõõtmisühikus olenemata sellest, kas need on koostatud soetusmaksumuse või hetkemaksumuse meetodil. IAS 1-ga Finantsaruannete esitamine (parandatud 2007) nõutud eelneva perioodi võrdlusandmed ja kogu eelnevaid perioode käsitlev informatsioon esitatakse samuti aruandeperioodi lõpus kehtinud mõõtmisühikus. Võrdlusandmete esitamiseks mõnes teises esitusvaluutas rakendatakse IAS 21 Valuutakursside muutuste mõjud paragrahvi 42 punkti b ja paragrahvi 43.

Soetusmaksumuse meetodil koostatud finantsaruanded

Finantsseisundi aruanne

| 14 | Kõik muud varad ja kohustised on mitterahalised. Teatavaid mitterahalisi objekte kajastatakse aruandeperioodi lõpu hetkemaksumuses (näiteks neto realiseerimisväärtus ja õiglane väärtus) ning seega neid ei korrigeerita. Kõik ülejäänud mitterahalised varad ja kohustised kuuluvad korrigeerimisele. |
| --- | --- |

14

Kõik muud varad ja kohustised on mitterahalised. Teatavaid mitterahalisi objekte kajastatakse aruandeperioodi lõpu hetkemaksumuses (näiteks neto realiseerimisväärtus ja õiglane väärtus) ning seega neid ei korrigeerita. Kõik ülejäänud mitterahalised varad ja kohustised kuuluvad korrigeerimisele.

| 20 | Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeerimisobjekti aruandlus võib toimuda hüperinflatiivse majanduskeskkonna valuutas. Selleks et arvutada investori osa investeerimisobjekti netovaradest ja kasumist või kahjumist, korrigeeritakse sellise investeeringuobjekti finantsseisundi aruannet ja koondkasumi aruannet kooskõlas käesoleva standardiga. Kui investeerimisobjekti korrigeeritud finantsaruanded arvestatakse ümber välisvaluutasse, kasutatakse selleks sulgemiskursse. |
| --- | --- |

20

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeerimisobjekti aruandlus võib toimuda hüperinflatiivse majanduskeskkonna valuutas. Selleks et arvutada investori osa investeerimisobjekti netovaradest ja kasumist või kahjumist, korrigeeritakse sellise investeeringuobjekti finantsseisundi aruannet ja koondkasumi aruannet kooskõlas käesoleva standardiga. Kui investeerimisobjekti korrigeeritud finantsaruanded arvestatakse ümber välisvaluutasse, kasutatakse selleks sulgemiskursse.

Kasum või kahjum rahaliste vahendite netopositsioonist

| 28 | Kasumit või kahjumit rahaliste vahendite netopositsioonist kajastatakse kasumiaruandes. Paragrahvi 13 kohaselt saldeeritakse lepingujärgset hindade muutustega seotud varade ja kohustiste korrigeerimist kasumi või kahjumiga rahaliste vahendite netopositsioonist. Teised tulu- ja kulukirjed, näiteks intressitulu ja -kulu või investeeritud ja laenatud vahenditest tulenevad valuutakursivahed, on samuti seotud rahaliste vahendite netopositsiooniga. Kuigi sellised kirjed avalikustatakse eraldi, võib osutuda kasulikuks esitada need koondkasumi aruandes kasumi või kahjumina rahaliste vahendite netopositsioonist. |
| --- | --- |

28

Kasumit või kahjumit rahaliste vahendite netopositsioonist kajastatakse kasumiaruandes. Paragrahvi 13 kohaselt saldeeritakse lepingujärgset hindade muutustega seotud varade ja kohustiste korrigeerimist kasumi või kahjumiga rahaliste vahendite netopositsioonist. Teised tulu- ja kulukirjed, näiteks intressitulu ja -kulu või investeeritud ja laenatud vahenditest tulenevad valuutakursivahed, on samuti seotud rahaliste vahendite netopositsiooniga. Kuigi sellised kirjed avalikustatakse eraldi, võib osutuda kasulikuks esitada need koondkasumi aruandes kasumi või kahjumina rahaliste vahendite netopositsioonist.

Võrdlusandmed

| 34 | Eelneva aruandeperioodi vastavad arvandmed, olenemata sellest, kas need põhinevad soetusmaksumusel või hetkemaksumusel, korrigeeritakse üldise hinnaindeksi alusel nii, et võrreldavad finantsaruanded esitatakse aruandeperioodi lõpus kehtinud mõõtmisühikus. Eelnevate perioodide kohta avalikustatav informatsioon esitatakse samuti aruandeperioodi lõpus kehtinud mõõtmisühikus. Võrdlusandmete esitamiseks mõnes teises esitusvaluutas rakendatakse IAS 21 paragrahvi 42 punkti b ja paragrahvi 43. |
| --- | --- |

34

Eelneva aruandeperioodi vastavad arvandmed, olenemata sellest, kas need põhinevad soetusmaksumusel või hetkemaksumusel, korrigeeritakse üldise hinnaindeksi alusel nii, et võrreldavad finantsaruanded esitatakse aruandeperioodi lõpus kehtinud mõõtmisühikus. Eelnevate perioodide kohta avalikustatav informatsioon esitatakse samuti aruandeperioodi lõpus kehtinud mõõtmisühikus. Võrdlusandmete esitamiseks mõnes teises esitusvaluutas rakendatakse IAS 21 paragrahvi 42 punkti b ja paragrahvi 43.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 34

Vahefinantsaruandlus muudatus

Paragrahv 11 muudetakse ja lisatakse joonealune märkus.

VAHEFINANTSARUANNETE VORM JA SISU

| 11 | Vaheperioodi kasumi või kahjumi komponente sisaldavas aruandes esitab (majandus)üksus baasaktsiakasumi ja lahjendatud aktsiakasumi selle perioodi kohta, kui (majandus)üksus on IAS 33 Aktsiakasum reguleerimisalas (1) |
| --- | --- |

11

Vaheperioodi kasumi või kahjumi komponente sisaldavas aruandes esitab (majandus)üksus baasaktsiakasumi ja lahjendatud aktsiakasumi selle perioodi kohta, kui (majandus)üksus on IAS 33 Aktsiakasum reguleerimisalas (1)

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 40

Kinnisvarainvesteeringud muudatused

Paragrahvid 31 ja 50 muudetakse.

MÕÕTMINE PÄRAST ESMAST KAJASTAMIST

Arvestusmeetod

| 31 | IAS 8 Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead kohaselt võib arvestusmeetodeid muuta ainult juhul, kui selle tulemuseks on finantsaruanded, milles esitatakse usaldusväärselt ja asjakohasemalt teavet tehingute, muude sündmuste või tingimuste mõju kohta (majandus)üksuse finantsseisundile, -tulemusele või rahavoogudele. On ülimalt ebatõenäoline, et õiglase väärtuse mudeli asendamisel soetusmaksumuse mudeliga võiks esitamine muutuda asjakohasemaks. |
| --- | --- |

31

IAS 8 Arvestusmeetodid, arvestushinnangute muutused ja vead kohaselt võib arvestusmeetodeid muuta ainult juhul, kui selle tulemuseks on finantsaruanded, milles esitatakse usaldusväärselt ja asjakohasemalt teavet tehingute, muude sündmuste või tingimuste mõju kohta (majandus)üksuse finantsseisundile, -tulemusele või rahavoogudele. On ülimalt ebatõenäoline, et õiglase väärtuse mudeli asendamisel soetusmaksumuse mudeliga võiks esitamine muutuda asjakohasemaks.

Õiglase väärtuse mudel

| 50 | Kinnisvarainvesteeringu bilansilise (jääk)väärtuse kindlaksmääramisel õiglase väärtuse mudeli kohaselt ei arvesta (majandus)üksus bilansis eraldi varade või kohustistena kajastatud varasid või kohustisi kahekordselt. Näiteks:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

50

Kinnisvarainvesteeringu bilansilise (jääk)väärtuse kindlaksmääramisel õiglase väärtuse mudeli kohaselt ei arvesta (majandus)üksus bilansis eraldi varade või kohustistena kajastatud varasid või kohustisi kahekordselt. Näiteks:

a)

...

| d) | rendile võetud kinnisvarainvesteeringu õiglane väärtus kajastab eeldatavaid rahavoogusid (sealhulgas tingimuslik üür, mis eeldatavasti kuulub maksmisele). Kui kinnisvara väärtusele antud hinnang ei sisalda eeldatavaid rendiga seotud väljamakseid, on õiglase väärtuse mudelit kasutades vaja kinnisvara bilansilise (jääk)väärtuse saamiseks liita saadud hinnangule kajastatud rendikohustise summa. |
| --- | --- |

d)

rendile võetud kinnisvarainvesteeringu õiglane väärtus kajastab eeldatavaid rahavoogusid (sealhulgas tingimuslik üür, mis eeldatavasti kuulub maksmisele). Kui kinnisvara väärtusele antud hinnang ei sisalda eeldatavaid rendiga seotud väljamakseid, on õiglase väärtuse mudelit kasutades vaja kinnisvara bilansilise (jääk)väärtuse saamiseks liita saadud hinnangule kajastatud rendikohustise summa.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 41

Põllumajandus muudatused

Paragrahvid 4 ja 5 muudetakse ja paragrahv 14 muudetakse kehtetuks. Mõisted „hinnangulised müügikohaga seotud kulutused” ja „müügikohaga seotud kulutused” asendatakse mõistega „müügikulutused”, kui need esinevad järgmiselt:

| — | Standard (paragrahvid 12, 13, 26–28, 30–32, 34, 35, 38, 40, 48, 50 ja 51) |
| --- | --- |

—

Standard (paragrahvid 12, 13, 26–28, 30–32, 34, 35, 38, 40, 48, 50 ja 51)

RAKENDUSALA

| 4 | Järgnevas tabelis on esitatud bioloogiliste varade, põllumajandustoodangu ja pärast saagise saamist töötlemise tulemusel saadud toodete näited:







  Bioloogilised varad | Põllumajandustoodang | Saagis, mis saadakse töötlemise tulemusel |
| --- | --- | --- | --- |
| ... | | |
| Puud metsaistandikus | Langetatud puud | Palgid, saematerjal |
| ... | | |

4

Järgnevas tabelis on esitatud bioloogiliste varade, põllumajandustoodangu ja pärast saagise saamist töötlemise tulemusel saadud toodete näited:

Bioloogilised varad

Põllumajandustoodang

Saagis, mis saadakse töötlemise tulemusel

...

Puud metsaistandikus

Langetatud puud

Palgid, saematerjal

...

MÕISTED

Põllumajanduslikud mõisted

| 5 | Käesolevas standardis kasutatakse järgmisi mõisteid järgmises tähenduses:
  ...

  Müügikulud on lisakulud, mis on otseselt omistatavad vara võõrandamisele, välja arvatud finantskulud ja tulumaksud. |
| --- | --- |

5

Käesolevas standardis kasutatakse järgmisi mõisteid järgmises tähenduses:

...

Müügikulud on lisakulud, mis on otseselt omistatavad vara võõrandamisele, välja arvatud finantskulud ja tulumaksud.

KAJASTAMINE JA MÕÕTMINE

| 14 | [kehtetu] |
| --- | --- |

14

[kehtetu]

IAS 41 muudatuste lisa

Teiste IFRSide muudatused

Majandusüksused rakendavad käesolevaid IFRS 5 Müügiks hoitavad põhivarad ja lõpetatud tegevusvaldkonnad, IAS 2 Varud ja IAS 36 Varade väärtuse langus muudatusi, kui nad rakendavad nendega seotud IAS 41 muudatusi.

IFRS 5   
  Müügiks hoitavad põhivarad ja lõpetatud tegevusvaldkonnad

Paragrahv 5 muudetakse.

RAKENDUSALA

| 5 | Käesoleva IFRSi (2) hindamistingimused ei kehti järgnevatele varadele, üksikutele varadele või osale müügigrupist, mida käsitletakse alljärgnevate IFRSide raames:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

5

Käesoleva IFRSi (2) hindamistingimused ei kehti järgnevatele varadele, üksikutele varadele või osale müügigrupist, mida käsitletakse alljärgnevate IFRSide raames:

a)

...

| e) | põhivarad, mida hinnatakse õiglase väärtuse alusel, millest on maha arvatud hinnangulised müügikulud kooskõlas IAS 41-ga Põllumajandus; |
| --- | --- |

e)

põhivarad, mida hinnatakse õiglase väärtuse alusel, millest on maha arvatud hinnangulised müügikulud kooskõlas IAS 41-ga Põllumajandus;

| f) | ... |
| --- | --- |

f)

...

IAS 2   
  Varud

Paragrahv 20 muudetakse.

| 20 | Kooskõlas IAS 41-ga Põllumajandus mõõdetakse (majandus)üksuse bioloogilistest varadest saadud põllumajandustoodangu varusid nende esmasel kajastamisel õiglases väärtuses, millest on maha arvatud müügikulutused lõikuse hetkel. Seda loetakse käesoleva standardi mõistes varude soetusmaksumuseks antud kuupäeval. |
| --- | --- |

20

Kooskõlas IAS 41-ga Põllumajandus mõõdetakse (majandus)üksuse bioloogilistest varadest saadud põllumajandustoodangu varusid nende esmasel kajastamisel õiglases väärtuses, millest on maha arvatud müügikulutused lõikuse hetkel. Seda loetakse käesoleva standardi mõistes varude soetusmaksumuseks antud kuupäeval.

IAS 36   
  Varade väärtuse langus

Paragrahvid 2 ja 5 muudetakse.

RAKENDUSALA

| 2 | Käesolevat standardit rakendatakse kõikide varade väärtuse languse arvestamisel, välja arvatud järgmiste varade osas:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

2

Käesolevat standardit rakendatakse kõikide varade väärtuse languse arvestamisel, välja arvatud järgmiste varade osas:

a)

...

| g) | õiglases väärtuses mõõdetavad põllumajandustegevusega seotud bioloogilised varad, millest on maha arvatud müügikulutused (vt IAS 41 Põllumajandus); |
| --- | --- |

g)

õiglases väärtuses mõõdetavad põllumajandustegevusega seotud bioloogilised varad, millest on maha arvatud müügikulutused (vt IAS 41 Põllumajandus);

| h) | ... |
| --- | --- |

h)

...

| 5 | Käesolevat standardit ei rakendata IAS 39 rakendusalasse kuuluvate finantsvarade, IAS 40 kohaselt õiglases väärtuses mõõdetavate kinnisvarainvesteeringute ega põllumajandustegevusega seotud bioloogiliste varade suhtes, mida IAS 41 kohaselt mõõdetakse õiglases väärtuses, millest on maha arvatud müügikulutused. Käesolevat standardit rakendatakse siiski kooskõlas teiste IFRSidega ümberhinnatud väärtuses (st õiglases väärtuses) kajastatavate varade suhtes, näiteks varad, mida mõõdetakse ümberhindluse mudeli kohaselt IAS 16-s Materiaalsed põhivarad esitatud määratluses. Ümberhinnatud vara võimaliku väärtuse languse kindlaksmääramine sõltub õiglase väärtuse määramise alustest:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

5

Käesolevat standardit ei rakendata IAS 39 rakendusalasse kuuluvate finantsvarade, IAS 40 kohaselt õiglases väärtuses mõõdetavate kinnisvarainvesteeringute ega põllumajandustegevusega seotud bioloogiliste varade suhtes, mida IAS 41 kohaselt mõõdetakse õiglases väärtuses, millest on maha arvatud müügikulutused. Käesolevat standardit rakendatakse siiski kooskõlas teiste IFRSidega ümberhinnatud väärtuses (st õiglases väärtuses) kajastatavate varade suhtes, näiteks varad, mida mõõdetakse ümberhindluse mudeli kohaselt IAS 16-s Materiaalsed põhivarad esitatud määratluses. Ümberhinnatud vara võimaliku väärtuse languse kindlaksmääramine sõltub õiglase väärtuse määramise alustest:

a)

...

---

(1)  See paragrahv muudeti 2008. aasta mais välja antud IFRSide edasiarendustega, et selgitada IAS 34 rakendusala.

(2)  Välja arvatud paragrahvid 18 ja 19, mis nõuavad kõnealuste varade hindamist kooskõlas teiste rakendatavate IFRSidega.

---

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/38

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 71/2009,

23. jaanuar 2009,

millega määratakse kindlaks 2008/2009. turustusaasta teisel etapil sekkumiseks saadaoleva maisi kogus

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 687/2008, millega kehtestatakse teravilja ülevõtmise kord makseasutuste või sekkumisametite poolt ja sätestatakse teravilja kvaliteedi määramise analüüsimeetodid, (2) eriti selle artikli 3 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 687/2008 artiklis 3 on kehtestatud eeskirjad sekkumiskõlbliku maisi koguste jaotamiseks 2008/2009. turustusaastal. Jaotamine toimub kahes etapis, mida nimetatakse esimeseks etapiks ja teiseks etapiks. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 687/2008 artiklis 3 on kehtestatud eeskirjad sekkumiskõlbliku maisi koguste jaotamiseks 2008/2009. turustusaastal. Jaotamine toimub kahes etapis, mida nimetatakse esimeseks etapiks ja teiseks etapiks.

| (2) | 1. augustist kuni 31. detsembrini 2008 kestnud esimesel etapil ei ületatud sekkumiseks pakutava maisi üldkogus määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 teise lõigu punktiga a ettenähtud ülemmäära. Seepärast tuleks avaldada 2008/2009. turustusaasta teisel etapil sekkumiseks pakutava maisi kogus. |
| --- | --- |

(2)

1. augustist kuni 31. detsembrini 2008 kestnud esimesel etapil ei ületatud sekkumiseks pakutava maisi üldkogus määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 11 lõike 1 teise lõigu punktiga a ettenähtud ülemmäära. Seepärast tuleks avaldada 2008/2009. turustusaasta teisel etapil sekkumiseks pakutava maisi kogus.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 687/2008 artikli 3 lõike 1 kolmandale lõigule algab teine etapp järgmisel päeval pärast sellel etapil sekkumiseks saadaoleva koguse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Kõnealust päeva käsitatakse pakkumiste esitamise esimese päevana kõikides liikmesriikides ja etapp lõpeb Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis hiljemalt 30. aprillil, Rootsis 30. juunil ja teistes liikmesriikides 31. mail. Seepärast tuleks sätestada, et käesolev määrus jõustuks Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 687/2008 artikli 3 lõike 1 kolmandale lõigule algab teine etapp järgmisel päeval pärast sellel etapil sekkumiseks saadaoleva koguse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Kõnealust päeva käsitatakse pakkumiste esitamise esimese päevana kõikides liikmesriikides ja etapp lõpeb Kreekas, Hispaanias, Itaalias ja Portugalis hiljemalt 30. aprillil, Rootsis 30. juunil ja teistes liikmesriikides 31. mail. Seepärast tuleks sätestada, et käesolev määrus jõustuks Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määruse (EÜ) nr 687/2008 artiklile 3 on 2008/2009. turustusaasta teisel etapil sekkumiseks pakutava maisi kogus 172 377 tonni.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle avaldamise päeval Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 192, 19.7.2008, lk 20.

2

---

DIREKTIIVID

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/39

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2009/4/EÜ,

23. jaanuar 2009,

mis käsitleb sõidumeerikute andmete võltsimise vältimiseks ja tuvastamiseks võetavaid vastumeetmeid ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ, (1) eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 2006/22/EÜ artiklile 15 tuleb muudatused, mis on vajalikud direktiivi lisas esitatud nõuete kohandamiseke heade tavade arenguga, vastu võtta kõnealuse direktiivi artikli 12 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 2006/22/EÜ artiklile 15 tuleb muudatused, mis on vajalikud direktiivi lisas esitatud nõuete kohandamiseke heade tavade arenguga, vastu võtta kõnealuse direktiivi artikli 12 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt.

| (2) | Pärast digitaalsete sõidumeerikute kasutuselevõttu on komisjoni teavitatud digiandmete võltsimiseks paigaldatavate seadmetega seotud uut tüüpi ohust, mis takistab autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide tõhusat rakendamist. |
| --- | --- |

(2)

Pärast digitaalsete sõidumeerikute kasutuselevõttu on komisjoni teavitatud digiandmete võltsimiseks paigaldatavate seadmetega seotud uut tüüpi ohust, mis takistab autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide tõhusat rakendamist.

| (3) | Seetõttu on asjakohane tagada, et liikmesriigid võtaksid meetmed niisuguste seadmete olemasolu kontrollimiseks nii teedel kui ka ettevõtjate valduses. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on asjakohane tagada, et liikmesriigid võtaksid meetmed niisuguste seadmete olemasolu kontrollimiseks nii teedel kui ka ettevõtjate valduses.

| (4) | Kõnealuste kontrollimiste tõhususe tagamiseks on vaja täpsustada kontrolle tegevate üksuste standardvarustust. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuste kontrollimiste tõhususe tagamiseks on vaja täpsustada kontrolle tegevate üksuste standardvarustust.

| (5) | Seepärast tuleks direktiivi 2006/22/EÜ I ja II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks direktiivi 2006/22/EÜ I ja II lisa vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 (2) artikli 18 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 (2) artikli 18 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/22/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa A-osasse lisatakse punkt 5:






  „5) | vajaduse korral ja kõiki ohutusnõudeid järgides sõidukisse paigaldatud sõidumeerikut, et tuvastada sellise seadme või selliste seadmete olemasolu ja/või kasutamine, mis on valmistatud ükskõik missuguste andmete hävitamiseks, kõrvaldamiseks, võltsimiseks või muutmiseks või sõidumeeriku osade vahel toimuva elektroonilise andmevahetuse ükskõik missugusesse etappi sekkumiseks, või selleks, et mõnel eespool kirjeldatud viisil piirata või muuta andmeid enne nende krüpteerimist.” |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa A-osasse lisatakse punkt 5:

„5)

vajaduse korral ja kõiki ohutusnõudeid järgides sõidukisse paigaldatud sõidumeerikut, et tuvastada sellise seadme või selliste seadmete olemasolu ja/või kasutamine, mis on valmistatud ükskõik missuguste andmete hävitamiseks, kõrvaldamiseks, võltsimiseks või muutmiseks või sõidumeeriku osade vahel toimuva elektroonilise andmevahetuse ükskõik missugusesse etappi sekkumiseks, või selleks, et mõnel eespool kirjeldatud viisil piirata või muuta andmeid enne nende krüpteerimist.”

| 2) | II lisasse lisatakse punkt 3:






  „3) | asjakohase tarkvaraga varustatud eriotstarbelised analüütilised seadmed, mis võimaldavad kontrollida ja kinnitada andmetele lisatud digitaalallkirja, ning eriotstarbeline analüütiline tarkvara, mis määrab enne sõidumeeriku kontrollimist sõiduki täpse kiirusprofiili.” |
| --- | --- | --- |

2)

II lisasse lisatakse punkt 3:

„3)

asjakohase tarkvaraga varustatud eriotstarbelised analüütilised seadmed, mis võimaldavad kontrollida ja kinnitada andmetele lisatud digitaalallkirja, ning eriotstarbeline analüütiline tarkvara, mis määrab enne sõidumeeriku kontrollimist sõiduki täpse kiirusprofiili.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2009. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti ning kõnealuste õigus- ja haldusnormide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid kõnealused õigus- ja haldusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 23. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 35.

1

(2)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.

2

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu ja komisjon

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/41

---

NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS,

18. detsember 2008,

ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokolli sõlmimise kohta, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga

(2009/50/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 44 lõiget 2, artikli 47 lõike 2 viimast lauset ja artiklit 55, artikli 57 lõiget 2, artiklit 71, artikli 80 lõiget 2, artiklit 93, artiklit 94, artiklit 133 ja artiklit 181a, koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lausega ja lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 101 kohaselt antud nõukogu heakskiitu,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, on ühenduse ja liikmesriikide nimel alla kirjutatud 20. mail 2008 vastavalt nõukogu aasta otsusele 2008/792/EÜ. (2) |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, on ühenduse ja liikmesriikide nimel alla kirjutatud 20. mail 2008 vastavalt nõukogu aasta otsusele 2008/792/EÜ. (2)

| (2) | Kuni jõustumiseni on protokolli alates 1. jaanuarist 2007 kohaldatud ajutiselt. |
| --- | --- |

(2)

Kuni jõustumiseni on protokolli alates 1. jaanuarist 2007 kohaldatud ajutiselt.

| (3) | Protokoll tuleks sõlmida, |
| --- | --- |

(3)

Protokoll tuleks sõlmida,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelise partnerlus- ja koostöölepingu protokoll, et võtta arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga, kiidetakse ühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja liikmesriikide nimel heaks.

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab ühenduse ja selle liikmesriikide nimel protokolli artikliga 3 ette nähtud teatise. Komisjoni president esitab samal ajal sellise teatise Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

Brüssel, 18. detsember 2008

Nõukogu nimel

president

M. BARNIER

Komisjoni nimel

eesistuja

José Manuel BARROSO

---

(1)  2. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 272, 14.10.2008, lk 5.

2

---

Komisjon

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/43

---

KOMISJONI OTSUS,

15. detsember 2008,

millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määratakse kindlaks kontrollitavate ainete impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8100 all)

(Ainult hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, saksa-, sloveeni- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2009/51/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Reguleeritavate ainete turuleviimisel ette nähtud kogusepiirangud on esitatud määruse (EÜ) nr 2037/2000 artiklis 4 ja sama määruse III lisas. |
| --- | --- |

(1)

Reguleeritavate ainete turuleviimisel ette nähtud kogusepiirangud on esitatud määruse (EÜ) nr 2037/2000 artiklis 4 ja sama määruse III lisas.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 3 punkti i alapunktis f on esitatud tootjate ja importijate poolt turule viidavate või omaenda tarbeks kasutatavate osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike arvutatud üldkogus ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 3 punkti i alapunktis f on esitatud tootjate ja importijate poolt turule viidavate või omaenda tarbeks kasutatavate osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike arvutatud üldkogus ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009.

| (3) | Komisjon on avaldanud teatise ühenduse importijatele, kes impordivad osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid, (2) ning vastuseks on talle teatatud 2009. aastaks kavandatud impordikogused. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on avaldanud teatise ühenduse importijatele, kes impordivad osoonikihti kahandavaid kontrollitavaid aineid, (2) ning vastuseks on talle teatatud 2009. aastaks kavandatud impordikogused.

| (4) | Tootjate ja importijate osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike kvoodid on eraldatud komisjoni 27. märtsi 2007. aasta otsuses 2007/195/EÜ (millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määratakse kindlaks osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike tootjatele ja importijatele kvootide jaotamise mehhanism aastateks 2003–2009) (3) sätestatud korras. |
| --- | --- |

(4)

Tootjate ja importijate osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike kvoodid on eraldatud komisjoni 27. märtsi 2007. aasta otsuses 2007/195/EÜ (millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määratakse kindlaks osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike tootjatele ja importijatele kvootide jaotamise mehhanism aastateks 2003–2009) (3) sätestatud korras.

| (5) | Selleks et anda ettevõtjatele ja äriühingutele õigel ajal võimalus eraldatud impordikvoote kasutada ning seega tagada nende tegevuse vajalik järjepidevus, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et anda ettevõtjatele ja äriühingutele õigel ajal võimalus eraldatud impordikvoote kasutada ning seega tagada nende tegevuse vajalik järjepidevus, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2009.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate I rühma (täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) ning II rühma (muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2009. aastal, on 11 227 000,00 ODP-kilogrammi (ODP – ozone depleting potential – osoonikahandamispotentsiaal).

2.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate III rühma (haloonid) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2009. aastal, on 11 231 300,00 ODP-kilogrammi.

3.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate IV rühma (tetraklorometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2009. aastal, on 16 500 330,00 ODP-kilogrammi.

4.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate V rühma (1,1,1-trikloroetaan) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2009. aastal, on 400 060,00 ODP-kilogrammi.

5.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate VI rühma (bromometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2009. aastal, on 1 441 891,20 ODP-kilogrammi.

6.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate VII rühma (osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2009. aastal, on 120 292,00 ODP-kilogrammi.

7.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate VIII rühma (osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinikud) ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2009. aastal, on 10 115 600,440 ODP-kilogrammi.

8.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate IX rühma (bromoklorometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduses vabasse ringlusse 2009. aastal, on 176 252,00 ODP-kilogrammi.

Artikkel 2

1.   Täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009 eraldatakse I lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

2.   Haloonide impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009 eraldatakse II lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

3.   Tetraklorometaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009 eraldatakse III lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

4.   1,1,1-trikloroetaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009 eraldatakse IV lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

5.   Bromometaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009 eraldatakse V lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

6.   Osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009 eraldatakse VI lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

7.   Osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009 eraldatakse VII lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

8.   Bromoklorometaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009 eraldatakse VIII lisas osutatud eesmärkidel kasutamiseks samas lisas loetletud äriühingutele.

9.   Täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, haloonide, tetraklorometaani, 1,1,1-trikloroetaani, bromometaani, osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike, osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike ning bromoklorometaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009 on sätestatud IX lisas.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009 ja selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2009.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele:

| | Albemarle Europe SPRL |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Albemarle Chemicals SAS |
| --- | --- |
| 28, Étang de la Gafette |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals SAS

28, Étang de la Gafette

F-13521 Port-de-Bouc

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| Luis I, nave 6-B |
| Polígono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

Luis I, nave 6-B

Polígono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | ΑΛΦΑ Γεωργικά Εφόδια ΑΕΒΕ |
| --- | --- |
| Εθνικής Αντιστάσεως 73 |
| GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα |

ΑΛΦΑ Γεωργικά Εφόδια ΑΕΒΕ

Εθνικής Αντιστάσεως 73

GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα

| | ALFA Agricultural Supplies SA |
| --- | --- |
| 73, Ethnikis Antistaseos str. |
| GR-152 31 Halandri, Athens |

ALFA Agricultural Supplies SA

73, Ethnikis Antistaseos str.

GR-152 31 Halandri, Athens

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| 420, rue d’Estienne-d’Orves |
| F-92705 Colombes Cedex |

Arkema SA

420, rue d’Estienne-d’Orves

F-92705 Colombes Cedex

| | Arkema Química SA |
| --- | --- |
| Avenida de Burgos, 12 |
| E-28036 Madrid |

Arkema Química SA

Avenida de Burgos, 12

E-28036 Madrid

| | Avantec SA |
| --- | --- |
| 26, avenue du Petit Parc |
| F-94683 Vincennes Cedex |

Avantec SA

26, avenue du Petit Parc

F-94683 Vincennes Cedex

| | Bang & Bonsomer |
| --- | --- |
| Baltā iela 3/9 |
| LV-1055 Rīga |
| LATVIA |

Bang & Bonsomer

Baltā iela 3/9

LV-1055 Rīga

LATVIA

| | BASF Agri Production SAS |
| --- | --- |
| 32, rue de Verdun |
| F-76410 Saint-Aubin-lès-Elbeuf |

BASF Agri Production SAS

32, rue de Verdun

F-76410 Saint-Aubin-lès-Elbeuf

| | BaySystems Ibérica SL |
| --- | --- |
| Crta. Vilaseca – La Pineda s/n |
| E-43006 Tarragona |

BaySystems Ibérica SL

Crta. Vilaseca – La Pineda s/n

E-43006 Tarragona

| | Blye Engineering Co Ltd |
| --- | --- |
| Naxxar Road |
| San Gwann SGN 07 |
| MALTA |

Blye Engineering Co Ltd

Naxxar Road

San Gwann SGN 07

MALTA

| | Bromotirrena Srl |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena Srl

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie Fluor SAS |
| --- | --- |
| 503, rue Hélène-Boucher |
| BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie Fluor SAS

503, rue Hélène-Boucher

BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Chemosyntha NV |
| --- | --- |
| Gentstraat 58 |
| B-8760 Meulebeke |

Chemosyntha NV

Gentstraat 58

B-8760 Meulebeke

| | Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH |
| --- | --- |
| Buetzflether Sand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH

Buetzflether Sand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH & Co KG |
| --- | --- |
| Werk Gendorf |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH & Co KG

Werk Gendorf

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SI-1000 Ljubljana |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SI-1000 Ljubljana

| | ERAS Labo |
| --- | --- |
| 222, RN 90 |
| F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes |

ERAS Labo

222, RN 90

F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Tržaška 333 |
| SI-1000 Ljubljana |

Etis d.o.o.

Tržaška 333

SI-1000 Ljubljana

| | Fenner Dunlop |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| 9203 ZN Drachten |
| Nederland |

Fenner Dunlop

Oliemolenstraat 2

9203 ZN Drachten

Nederland

| | Freolitus |
| --- | --- |
| Centrinė Str. 1D |
| Ramučiai, Kauno raj. LT-54464 |
| LITHUANIA |

Freolitus

Centrinė Str. 1D

Ramučiai, Kauno raj. LT-54464

LITHUANIA

| | Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Havennr 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV

Keetberglaan 1A

Havennr 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L. Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| Σινώπης 3 |
| Στρόβολος |
| CY-28385 Λευκωσία |

G.A.L. Cycle-Air Ltd

Σινώπης 3

Στρόβολος

CY-28385 Λευκωσία

| | G.A.L. Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., |
| Strovolos |
| CY-28385 Nicosia |

G.A.L. Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str.,

Strovolos

CY-28385 Nicosia

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Bruxelles |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Bruxelles

| | Harp International Ltd |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Laarderhoogtweg 18, |
| 1101 EA Amsterdam |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Laarderhoogtweg 18,

1101 EA Amsterdam

Nederland

| | Hovione Farmaciencia SA |
| --- | --- |
| Sete Casas |
| P-2674-506 Loures |

Hovione Farmaciencia SA

Sete Casas

P-2674-506 Loures

| | ICL-IP Europe BV (ex-Eurobrom) |
| --- | --- |
| Fosfaatweeg 48 |
| 1013 BM Amsterdam |
| Nederland |

ICL-IP Europe BV (ex-Eurobrom)

Fosfaatweeg 48

1013 BM Amsterdam

Nederland

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn |
| Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn

Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Kay y Sol Iberia SA |
| --- | --- |
| P.I. Can Roca c/Carrerade s/n |
| E-08107 Martorelles (Barcelona) |

Kay y Sol Iberia SA

P.I. Can Roca c/Carrerade s/n

E-08107 Martorelles (Barcelona)

| | Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) |
| --- | --- |
| Géminis, 4 |
| E-08228 Terrassa (Barcelona) |

Laboratorios Miret SA (LAMIRSA)

Géminis, 4

E-08228 Terrassa (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| al. Jana Pawła II 41a |
| PL-31-864 Kraków |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

al. Jana Pawła II 41a

PL-31-864 Kraków

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| Ταχ. θυρ. 51744 |
| CY-3508 Λεμεσός |

Matero Ltd

Ταχ. θυρ. 51744

CY-3508 Λεμεσός

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| P.O. Box 51744 |
| CY-3508 Limassol |

Matero Ltd

P.O. Box 51744

CY-3508 Limassol

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Meridian Technical Services Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 16919 |
| London SE3 9WE |
| United Kingdom |

Meridian Technical Services Ltd

PO Box 16919

London SE3 9WE

United Kingdom

| | Poż-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Szczecińska 45 |
| PL-80-392 Gdańsk |

Poż-Pliszka Sp. z o.o.

ul. Szczecińska 45

PL-80-392 Gdańsk

| | PUPH Solfum Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Ziemiańska 21 |
| PL-95-070 Rąbień AB |

PUPH Solfum Sp. z o.o.

ul. Ziemiańska 21

PL-95-070 Rąbień AB

| | Refrigerant Products Ltd |
| --- | --- |
| Banyard Road |
| Portbury West |
| Bristol BS20 7XH |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd

Banyard Road

Portbury West

Bristol BS20 7XH

United Kingdom

| | Savi Technologie Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Wolności 20, Psary |
| PL-51-180 Wrocław |

Savi Technologie Sp. z o.o.

ul. Wolności 20, Psary

PL-51-180 Wrocław

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | SJB Energy Trading BV |
| --- | --- |
| Slagveld 15 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Energy Trading BV

Slagveld 15

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia SL |
| --- | --- |
| México, 3 |
| E-50196 La Muela (Zaragoza) |

Solquimia Iberia SL

México, 3

E-50196 La Muela (Zaragoza)

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road |
| Guildford |
| Surrey GU2 7YH |
| United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road

Guildford

Surrey GU2 7YH

United Kingdom

| | Tazzetti Fluids Srl |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids Srl

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Total Feuerschutz GmbH |
| --- | --- |
| Industriestraße 13 |
| D-68526 Ladenburg |

Total Feuerschutz GmbH

Industriestraße 13

D-68526 Ladenburg

| | Trédi Séché global solutions |
| --- | --- |
| Parc industriel de la Plaine de l’Ain |
| BP 55 |
| Saint-Vulbas |
| F-01152 Lagnieu Cedex |

Trédi Séché global solutions

Parc industriel de la Plaine de l’Ain

BP 55

Saint-Vulbas

F-01152 Lagnieu Cedex

| | Unitor Servicios Navales SA |
| --- | --- |
| Puerto de Barcelona (P.T.P Delta 1) |
| Puerto de Miami 4 (MIM5) |
| E-08039 Barcelona |

Unitor Servicios Navales SA

Puerto de Barcelona (P.T.P Delta 1)

Puerto de Miami 4 (MIM5)

E-08039 Barcelona

| | Unitor Trading France SAS |
| --- | --- |
| 1, avenue Jean-Moulin |
| F-13110 Port-de-Bouc |

Unitor Trading France SAS

1, avenue Jean-Moulin

F-13110 Port-de-Bouc

| | Veolia Environmental Services |
| --- | --- |
| Bridges Road |
| Ellesmere Port |
| South Wirrel |
| Cheshire CH65 4EQ |
| United Kingdom |

Veolia Environmental Services

Bridges Road

Ellesmere Port

South Wirrel

Cheshire CH65 4EQ

United Kingdom

| | Vrec-Co Import-Export Kft. |
| --- | --- |
| 6763 Szatymaz |
| Kossuth u. 12. |
| MAGYARORSZÁG |

Vrec-Co Import-Export Kft.

6763 Szatymaz

Kossuth u. 12.

MAGYARORSZÁG

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| PL-51-117 Wrocław |

Wigmors

ul. Irysowa 5

PL-51-117 Wrocław

| | Wilhelmsen Ships Services AS |
| --- | --- |
| Willem Barentszstraat 50, |
| 3165 AB Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Wilhelmsen Ships Services AS

Willem Barentszstraat 50,

3165 AB Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach |
| --- | --- |
| al. Kwiatkowskiego 8 |
| PL-33-101 Tarnów |

Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach

al. Kwiatkowskiego 8

PL-33-101 Tarnów

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| MAGYARORSZÁG |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

MAGYARORSZÁG

Brüssel, 15. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1.

1

(2)  ELT C 114, 9.5.2008, lk 15.

2

(3)  ELT L 88, 29.3.2007, lk 51.

3

---

I LISA

I JA II RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike lähteainena kasutamiseks, töötlemise abiainetena kasutamiseks ja hävitamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009.

Äriühing

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Meridian Technical Services (UK) |
| --- | --- |

Meridian Technical Services (UK)

| | Solvay Fluor (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids Srl (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl (IT)

| | Trédi Séché global solutions (FR) |
| --- | --- |

Trédi Séché global solutions (FR)

| | Unitor Servicios Navales (ES) |
| --- | --- |

Unitor Servicios Navales (ES)

| | Unitor Trading France (FR) |
| --- | --- |

Unitor Trading France (FR)

| | Veolia Environmental Services (UK) |
| --- | --- |

Veolia Environmental Services (UK)

| | Wilhelmsen Ships Services (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Ships Services (NL)

---

II LISA

III   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid haloonide lähteainena kasutamiseks, hävitamiseks ja kriitiliseks kasutuseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009.

Äriühing

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | BASF Agri Production (FR) |
| --- | --- |

BASF Agri Production (FR)

| | ERAS Labo (FR) |
| --- | --- |

ERAS Labo (FR)

| | Meridian Technical Services (UK) |
| --- | --- |

Meridian Technical Services (UK)

| | Trédi Séché global solutions (FR) |
| --- | --- |

Trédi Séché global solutions (FR)

| | Unitor Servicios Navales (ES) |
| --- | --- |

Unitor Servicios Navales (ES)

| | Unitor Trading France (FR) |
| --- | --- |

Unitor Trading France (FR)

| | Poż-Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poż-Pliszka (PL)

| | Savi Technologie (PL) |
| --- | --- |

Savi Technologie (PL)

| | Total Feuerschutz (DE) |
| --- | --- |

Total Feuerschutz (DE)

| | Veolia Environmental Services (UK) |
| --- | --- |

Veolia Environmental Services (UK)

| | Wilhelmsen Ships Services (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Ships Services (NL)

---

III LISA

IV   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid tetraklorometaani lähteainena kasutamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009.

Äriühing

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner Dunlop (NL) |
| --- | --- |

Fenner Dunlop (NL)

---

IV LISA

V   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid 1,1,1-trikloroetaani lähteainena kasutamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009.

Äriühing

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

---

V LISA

VI   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid bromometaani lähteainena kasutamiseks, karantiini- ja transpordieelseks töötluseks ning hävitamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009.

Äriühing

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | ALFA Agricultural Supplies (ΑΛΦΑ Γεωργικά Εφόδια ΑΕΒΕ) (EL) |
| --- | --- |

ALFA Agricultural Supplies (ΑΛΦΑ Γεωργικά Εφόδια ΑΕΒΕ) (EL)

| | Bang & Bonsomer (LV) |
| --- | --- |

Bang & Bonsomer (LV)

| | Bromotirrena Srl (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena Srl (IT)

| | ICL-IP Europe (ex-Eurobrom) (NL) |
| --- | --- |

ICL-IP Europe (ex-Eurobrom) (NL)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | PUPH Solfum (PL) |
| --- | --- |

PUPH Solfum (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Veolia Environmental Services (UK) |
| --- | --- |

Veolia Environmental Services (UK)

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU)

---

VI LISA

VII   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike lähteainena kasutamiseks ja hävitamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009.

Äriühing

| | Chemosyntha NV (BE) |
| --- | --- |

Chemosyntha NV (BE)

| | Hovione Farmaciencia (PT) |
| --- | --- |

Hovione Farmaciencia (PT)

| | Veolia Environmental Services (UK) |
| --- | --- |

Veolia Environmental Services (UK)

---

VII LISA

VIII   RÜHM

Tootjatele ja importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 ja otsusele 2007/195/EÜ eraldatud impordikvoodid osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike lähteainena kasutamiseks, hävitamiseks, laboratooriumis kasutamiseks ja määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikliga 5 lubatud muudeks rakendusteks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009 ning tootjatele eraldatud impordikvoodid kasutuses olnud osaliselt halogeenitud klorofluorosüsivesinike taasväärtustamiseks ja määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikliga 5 lubatud muudeks rakendusteks.

Tootja

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | Arkema Quimica (SA) |
| --- | --- |

Arkema Quimica (SA)

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (Nederland) BV (NL)

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Importija

| | Alcobre SA (ES) |
| --- | --- |

Alcobre SA (ES)

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | Bay Systems Iberia (ES) |
| --- | --- |

Bay Systems Iberia (ES)

| | Blye Engineering Co Ltd (MT) |
| --- | --- |

Blye Engineering Co Ltd (MT)

| | Calorie Fluor SA (FR) |
| --- | --- |

Calorie Fluor SA (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Freolitus (LT) |
| --- | --- |

Freolitus (LT)

| | Galco SA (BE) |
| --- | --- |

Galco SA (BE)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | Harp International Ltd (UK) |
| --- | --- |

Harp International Ltd (UK)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL)

| | Kay y Sol (ES) |
| --- | --- |

Kay y Sol (ES)

| | Matero Ltd (CY) |
| --- | --- |

Matero Ltd (CY)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Refrigerant Products Ltd (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products Ltd (UK)

| | SJB Energy Trading BV (NL) |
| --- | --- |

SJB Energy Trading BV (NL)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Solquimia Iberia, SL (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, SL (ES)

| | Tazzetti Fluids Srl (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl (IT)

| | Unitor Servicios Navales (ES) |
| --- | --- |

Unitor Servicios Navales (ES)

| | Unitor Trading France (FR) |
| --- | --- |

Unitor Trading France (FR)

| | Veolia Environmental Services (UK) |
| --- | --- |

Veolia Environmental Services (UK)

| | Vrec-Co Export-Import Kft. (HU) |
| --- | --- |

Vrec-Co Export-Import Kft. (HU)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

| | Wilhelmsen Ships Services (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Ships Services (NL)

| | Zakłady Azotowe (PL) |
| --- | --- |

Zakłady Azotowe (PL)

---

VIII LISA

IX   RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid bromoklorometaani lähteainena kasutamiseks ja hävitamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2009.

Äriühing

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Chemosyntha NV (BE) |
| --- | --- |

Chemosyntha NV (BE)

| | ICL-IP Europe (ex-Eurobrom) (NL) |
| --- | --- |

ICL-IP Europe (ex-Eurobrom) (NL)

| | Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE)

| | Trédi Séché global solutions (FR) |
| --- | --- |

Trédi Séché global solutions (FR)

| | Veolia Environmental Services (UK) |
| --- | --- |

Veolia Environmental Services (UK)

---

IX LISA

(Käesolevat lisa ei avaldata, kuna see sisaldab konfidentsiaalset äriteavet.)

---

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/53

---

KOMISJONI OTSUS

18. detsember 2008,

oluliseks kasutuseks lubatud kontrollitavate ainete koguste jaotamise kohta ühenduses 2009. aastal vastavalt osoonikihti kahandavaid aineid käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 8398 all)

(Ainult hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, prantsus-, saksa- ja sloveenikeelne tekst on autentsed)

(2009/52/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduses on juba järk-järgult lõpetatud klorofluorosüsivesinike, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, haloonide, tetraklorometaani, 1,1,1-trikloroetaani, osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike ja bromoklorometaani tootmine ja tarbimine. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduses on juba järk-järgult lõpetatud klorofluorosüsivesinike, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, haloonide, tetraklorometaani, 1,1,1-trikloroetaani, osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike ja bromoklorometaani tootmine ja tarbimine.

| (2) | Komisjon peab igal aastal kindlaks määrama kõnealuste kontrollitavate ainete olulise kasutuse, kasutada lubatud kogused ja ettevõtted, kellel on õigus neid kasutada. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon peab igal aastal kindlaks määrama kõnealuste kontrollitavate ainete olulise kasutuse, kasutada lubatud kogused ja ettevõtted, kellel on õigus neid kasutada.

| (3) | Osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli (edaspidi „Montreali protokoll”) osaliste otsusega IV/25 on kehtestatud kriteeriumid, mida komisjon kasutab olulise kasutuse kindlaksmääramisel ning mille alusel lubatakse igal osalisel toota ja tarbida kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks vajalikus koguses. |
| --- | --- |

(3)

Osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli (edaspidi „Montreali protokoll”) osaliste otsusega IV/25 on kehtestatud kriteeriumid, mida komisjon kasutab olulise kasutuse kindlaksmääramisel ning mille alusel lubatakse igal osalisel toota ja tarbida kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks vajalikus koguses.

| (4) | Montreali protokolli osalised on lubanud Euroopa Ühenduses 2009. aastal toota 22 tonni täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikke (CFC-sid) dosaatorinhalaatorite valmistamiseks ja kasutamiseks, mis vastavad otsuses IV/25 määratletud CFC-de olulise kasutuse tingimustele. |
| --- | --- |

(4)

Montreali protokolli osalised on lubanud Euroopa Ühenduses 2009. aastal toota 22 tonni täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikke (CFC-sid) dosaatorinhalaatorite valmistamiseks ja kasutamiseks, mis vastavad otsuses IV/25 määratletud CFC-de olulise kasutuse tingimustele.

| (5) | Montreali protokolli osaliste otsusega XIX/18 lubatakse sellist tootmist ja tarbimist, mis on vajalik Montreali protokolli A, B ja C lisades (II ja III rühma ained) loetletud kontrollitavate ainete oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks, mis on loetletud osaliste seitsmenda kohtumise aruande IV lisas, kui Montreali protokolli osaliste kuuenda kohtumise aruande II lisas ning osaliste otsustes VII/11, XI/15 ja XV/5 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti. Montreali protokolli osaliste otsusega XVII/10 on lubatud toota ja tarbida Montreali protokolli E lisas loetletud kontrollitavat ainet, et vastata bromometaani kriitilise laboratoorse ja analüütilise kasutuse vajadustele. |
| --- | --- |

(5)

Montreali protokolli osaliste otsusega XIX/18 lubatakse sellist tootmist ja tarbimist, mis on vajalik Montreali protokolli A, B ja C lisades (II ja III rühma ained) loetletud kontrollitavate ainete oluliseks laboratoorseks ja analüütiliseks kasutuseks, mis on loetletud osaliste seitsmenda kohtumise aruande IV lisas, kui Montreali protokolli osaliste kuuenda kohtumise aruande II lisas ning osaliste otsustes VII/11, XI/15 ja XV/5 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti. Montreali protokolli osaliste otsusega XVII/10 on lubatud toota ja tarbida Montreali protokolli E lisas loetletud kontrollitavat ainet, et vastata bromometaani kriitilise laboratoorse ja analüütilise kasutuse vajadustele.

| (6) | Vastavalt Montreali protokolli osaliste otsuse XII/2 (klorofluorosüsivesinikevabadele dosaatorinhalaatoritele ülemineku soodustamise meetmete kohta) punktile 3 on kõik liikmesriigid teavitanud ÜRO Keskkonnaprogrammi toimeainetest seoses millega ei ole täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud enam olulised selliste dosaatorinhalaatorite valmistamisel, mis on ette nähtud turustamiseks Euroopa Ühenduses. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt Montreali protokolli osaliste otsuse XII/2 (klorofluorosüsivesinikevabadele dosaatorinhalaatoritele ülemineku soodustamise meetmete kohta) punktile 3 on kõik liikmesriigid teavitanud ÜRO Keskkonnaprogrammi toimeainetest seoses millega ei ole täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud enam olulised selliste dosaatorinhalaatorite valmistamisel, mis on ette nähtud turustamiseks Euroopa Ühenduses.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punkti i alapunktis b keelustatakse CFC-de kasutamine ja turuleviimine, v.a kui need on tunnistatud olulisteks kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud tingimustel. Seepärast on kõnealused otsused, mille kohaselt CFC-de kasutamine ei ole vältimatu, vähendanud nõudlust Euroopa Ühenduses turustatavates dosaatorinhalaatorites kasutatavate CFC-de järele. Lisaks keelatakse määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõikega 6 klorofluorosüsivesinik-dosaatorinhalaatorite importimine ja turuleviimine, kui kõnesolevates toodetes sisalduvaid CFC-sid ei peeta oluliseks artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud tingimustel. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punkti i alapunktis b keelustatakse CFC-de kasutamine ja turuleviimine, v.a kui need on tunnistatud olulisteks kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud tingimustel. Seepärast on kõnealused otsused, mille kohaselt CFC-de kasutamine ei ole vältimatu, vähendanud nõudlust Euroopa Ühenduses turustatavates dosaatorinhalaatorites kasutatavate CFC-de järele. Lisaks keelatakse määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõikega 6 klorofluorosüsivesinik-dosaatorinhalaatorite importimine ja turuleviimine, kui kõnesolevates toodetes sisalduvaid CFC-sid ei peeta oluliseks artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud tingimustel.

| (8) | Komisjon avaldas teatise (2) neile ühenduse ettevõtetele, kes taotlevad komisjonilt luba kasutada kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks ühenduses 2009. aastal, ja on saanud deklaratsioonid kontrollitavate ainete kavandatava olulise kasutuse kohta 2009. aastal. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon avaldas teatise (2) neile ühenduse ettevõtetele, kes taotlevad komisjonilt luba kasutada kontrollitavaid aineid oluliseks kasutuseks ühenduses 2009. aastal, ja on saanud deklaratsioonid kontrollitavate ainete kavandatava olulise kasutuse kohta 2009. aastal.

| (9) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate I rühma (täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2009. aastal kasutada ühenduses olulisel meditsiinilisel otstarbel, on 21 360,00 osoonikahandamispotentsiaali (Ozone Depleting Potential – ODP) kilogrammi.

2.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate I rühma (täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) ning II rühma (muud täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2009. aastal ühenduses kasutada olulisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, on 60 280,8 ODP-kilogrammi.

3.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate III rühma (haloonid) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2009. aastal kasutada ühenduses olulisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, on 115,7 ODP-kilogrammi.

4.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate IV rühma (tetraklorometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2009. aastal ühenduses kasutada olulisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, on 129 390,8 ODP-kilogrammi.

5.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate V rühma (1,1,1-trikloroetaan) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2009. aastal ühenduses kasutada olulisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, on 355,65 ODP-kilogrammi.

6.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate VI rühma (bromometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2009. aastal kasutada ühenduses kriitilisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, on 36,3 ODP-kilogrammi.

7.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate VII rühma (osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2009. aastal kasutada ühenduses olulisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, on 57,96 ODP-kilogrammi.

8.   Määruse (EÜ) nr 2037/2000 reguleerimisalasse kuuluvate IX rühma (bromoklorometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida võib 2009. aastal kasutada ühenduses olulisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, on 11,088 ODP-kilogrammi.

Artikkel 2

I lisas loetletud klorofluorosüsivesinik-dosaatorinhalaatoreid ei viida enam turgudele, kus pädev asutus on otsustanud, et klorofluorosüsivesinike kasutamine dosaatorinhalaatorites ei ole kõnealustel turgudel vältimatu.

Artikkel 3

Ajavahemikul 1. jaanuarist31. detsembrini 2009 kohaldatakse järgmisi eeskirju.

| 1. | Täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 olulise meditsiinilise kasutuse kvoodid eraldatakse II lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

1.

Täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 olulise meditsiinilise kasutuse kvoodid eraldatakse II lisas osutatud ettevõtetele.

| 2. | Täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike olulise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid eraldatakse III lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

2.

Täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike olulise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid eraldatakse III lisas osutatud ettevõtetele.

| 3. | Haloonide olulise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid eraldatakse IV lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

3.

Haloonide olulise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid eraldatakse IV lisas osutatud ettevõtetele.

| 4. | Tetraklorometaani olulise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid eraldatakse V lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

4.

Tetraklorometaani olulise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid eraldatakse V lisas osutatud ettevõtetele.

| 5. | 1,1,1-trikloroetaani olulise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid eraldatakse VI lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

5.

1,1,1-trikloroetaani olulise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid eraldatakse VI lisas osutatud ettevõtetele.

| 6. | Bromometaani kriitilise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid jaotatakse VII lisas märgitud äriühingutele. |
| --- | --- |

6.

Bromometaani kriitilise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid jaotatakse VII lisas märgitud äriühingutele.

| 7. | Osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike olulise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid jaotatakse VIII lisas märgitud ettevõtetele. |
| --- | --- |

7.

Osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike olulise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid jaotatakse VIII lisas märgitud ettevõtetele.

| 8. | Bromoklorometaani olulise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid jaotatakse IX lisas märgitud ettevõtetele. |
| --- | --- |

8.

Bromoklorometaani olulise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid jaotatakse IX lisas märgitud ettevõtetele.

| 9. | Täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, tetraklorometaani, 1,1,1-trikloroetaani, osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike ja bromoklorometaani olulise kasutuse ning bromometaani kriitilise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid jaotatakse vastavalt X lisale. |
| --- | --- |

9.

Täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike 11, 12, 113, 114 ja 115, muude täielikult halogeenitud klorofluorosüsivesinike, tetraklorometaani, 1,1,1-trikloroetaani, osaliselt halogeenitud bromofluorosüsivesinike ja bromoklorometaani olulise kasutuse ning bromometaani kriitilise laboratoorse ja analüütilise kasutuse kvoodid jaotatakse vastavalt X lisale.

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009 ja selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2009.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtetele:

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3a |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3a

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| 316, route de Bayonne |
| F-31300 Toulouse |

Airbus France

316, route de Bayonne

F-31300 Toulouse

| | Carlo Erba Réactifs-SDS |
| --- | --- |
| Z.I. de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

Carlo Erba Réactifs-SDS

Z.I. de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Chiesi Farmaceutici SpA |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici SpA

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | CNRS — Groupe de physique des solides |
| --- | --- |
| Université Paris 7 Denis Diderot et Paris 6 |
| Pierre et Marie Curie |
| F-75251 Paris Cedex 5 |

CNRS — Groupe de physique des solides

Université Paris 7 Denis Diderot et Paris 6

Pierre et Marie Curie

F-75251 Paris Cedex 5

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate Rhondda, |
| Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| UNITED KINGDOM |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate Rhondda,

Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

UNITED KINGDOM

| | Honeywell Specialty Chemicals |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 10 02 62 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals

Wunstorfer Straße 40

Postfach 10 02 62

D-30918 Seelze

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QF |
| UNITED KINGDOM |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QF

UNITED KINGDOM

| | Institut scientifique de service public |
| --- | --- |
| Rue du Chéra 200 |
| B-4000 Liège |

Institut scientifique de service public

Rue du Chéra 200

B-4000 Liège

| | LGC Standards GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstraße 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Standards GmbH

Mercatorstraße 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker BV |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Nederland |

Mallinckrodt Baker BV

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Nederland

| | Merck KGaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KGaA

Frankfurter Straße 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro + Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Zagrebška cesta 22 |
| SI-2000 Maribor |

Mikro + Polo d.o.o.

Zagrebška cesta 22

SI-2000 Maribor

| | Ministry of Defense |
| --- | --- |
| Defence Fuel Lubricants and Chemicals |
| PO Box 10 000 |
| 1780 CA Den Helder |
| Nederland |

Ministry of Defense

Defence Fuel Lubricants and Chemicals

PO Box 10 000

1780 CA Den Helder

Nederland

| | Panreac Química SA |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera, C/Garraf, 2 |
| E-08211 Castellar del Vallès |
| Barcelona |

Panreac Química SA

Pol. Ind. Pla de la Bruguera, C/Garraf, 2

E-08211 Castellar del Vallès

Barcelona

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L’Isle d’Abeau Chesnes |
| F-38297 Saint-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L’Isle d’Abeau Chesnes

F-38297 Saint-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| UNITED KINGDOM |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

UNITED KINGDOM

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 10 02 62 |
| D-30918 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien

Wunstorfer Straße 40

Postfach 10 02 62

D-30918 Seelze

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa 600/a |
| I-10088 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa 600/a

I-10088 Volpiano (TO)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri 10

I-20133 Milano

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) |
| --- | --- |
| SpA — LINDAL Group Italia |
| Via del Pino 10 |
| I-23854 Olginate (LC) |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI)

SpA — LINDAL Group Italia

Via del Pino 10

I-23854 Olginate (LC)

| | VWR ISAS |
| --- | --- |
| 201, rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-Bois |

VWR ISAS

201, rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-Bois

Brüssel, 18. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1.

1

(2)  ELT C 114, 9.5.2008, lk 27.

2

---

I LISA

Vastavalt Montreali protokolli osaliste kaheteistkümnendal kohtumisel vastu võetud otsuse XII/2 (klorofluorosüsivesinikevabadele dosaatorinhalaatoritele ülemineku hõlbustamise meetmete kohta) punktile 3 on järgmised riigid otsustanud tänu sobivate klorofluorosüsivesinikevabade dosaatorinhalaatorite olemasolule mitte enam käsitada protokolli kohaselt olulistena klorofluorosüsivesinikke, kui neid kasutatakse koos järgmiste toimeainetega:

AINED, MIDA EI KÄSITATA OLULISTENA

Allikas: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

Tabel 1

Lühitoimelised beeta-agonist-bronhilõõgastid

| Riik | salbutamool | terbutaliin | fenoterool | ortsiprenaliin | reproterool | karbuterool | heksoprenaliin | pirbuterool | klenbuterool | bitolterool | prokaterool |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Belgia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgaaria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Küpros | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tšehhi Vabariik | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Taani | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Eesti | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Soome | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Prantsusmaa | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Saksamaa | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Kreeka | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ungari | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Iirimaa | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Itaalia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Läti | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Leedu | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Madalmaad | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Poola | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugal | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Rumeenia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovakkia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Sloveenia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Hispaania | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Rootsi | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ühendkuningriik | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |

Riik

salbutamool

terbutaliin

fenoterool

ortsiprenaliin

reproterool

karbuterool

heksoprenaliin

pirbuterool

klenbuterool

bitolterool

prokaterool

Austria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgaaria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Küpros

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tšehhi Vabariik

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Taani

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Eesti

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Soome

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Prantsusmaa

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Saksamaa

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kreeka

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ungari

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Iirimaa

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Itaalia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Läti

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Leedu

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Madalmaad

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Poola

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rumeenia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovakkia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sloveenia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hispaania

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rootsi

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ühendkuningriik

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tabel 2

Inhaleeritavad steroidid

| Riik | Beklometasoon | Deksametasoon | Flunisoliid | Flutikasoon | Budesoniid | Triamsinoloon |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | X | X | X | X |
| Belgia | X | X | X | X | X | X |
| Bulgaaria | X | X | X | X | X | X |
| Küpros | X | X | X | X | X | X |
| Tšehhi Vabariik | X | X | X | X | X | X |
| Taani | X | X | X | X | X | X |
| Eesti | X | X | X | X | X | X |
| Soome | X | X | X | X | X | X |
| Prantsusmaa | X | X | X | X | X | X |
| Saksamaa | X | X | X | X | X | X |
| Kreeka | X | X | X | X | X | X |
| Ungari | X | X | X | X | X | X |
| Iirimaa | X | | | X | | |
| Itaalia | X | X | X | X | X | X |
| Läti | X | X | X | X | X | X |
| Leedu | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X |
| Malta | | | | X | X | |
| Madalmaad | X | X | X | X | X | X |
| Poola | X | X | X | X | X | X |
| Portugal | X | X | X | X | X | X |
| Rumeenia | X | X | X | X | X | X |
| Slovakkia | X | X | X | X | X | X |
| Sloveenia | X | X | X | X | X | X |
| Hispaania | X | X | X | X | X | X |
| Rootsi | X | X | X | X | X | X |
| Ühendkuningriik | | | | X | | |

Riik

Beklometasoon

Deksametasoon

Flunisoliid

Flutikasoon

Budesoniid

Triamsinoloon

Austria

X

X

X

X

X

X

Belgia

X

X

X

X

X

X

Bulgaaria

X

X

X

X

X

X

Küpros

X

X

X

X

X

X

Tšehhi Vabariik

X

X

X

X

X

X

Taani

X

X

X

X

X

X

Eesti

X

X

X

X

X

X

Soome

X

X

X

X

X

X

Prantsusmaa

X

X

X

X

X

X

Saksamaa

X

X

X

X

X

X

Kreeka

X

X

X

X

X

X

Ungari

X

X

X

X

X

X

Iirimaa

X

X

Itaalia

X

X

X

X

X

X

Läti

X

X

X

X

X

X

Leedu

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

Madalmaad

X

X

X

X

X

X

Poola

X

X

X

X

X

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

Rumeenia

X

X

X

X

X

X

Slovakkia

X

X

X

X

X

X

Sloveenia

X

X

X

X

X

X

Hispaania

X

X

X

X

X

X

Rootsi

X

X

X

X

X

X

Ühendkuningriik

X

Tabel 3

Mittesteroidsed põletikuvastased ained

| Riik | Kromoglütsiinhape | Nedokromiil |
| --- | --- | --- |
| Austria | X | X |
| Belgia | X | X |
| Bulgaaria | X | X |
| Küpros | X | X |
| Tšehhi Vabariik | X | X |
| Taani | X | X |
| Eesti | X | X |
| Soome | X | X |
| Prantsusmaa | X | X |
| Saksamaa | X | X |
| Kreeka | X | X |
| Ungari | X | |
| Iirimaa | | |
| Itaalia | X | X |
| Läti | X | X |
| Leedu | X | X |
| Luksemburg | X | |
| Malta | | X |
| Madalmaad | X | X |
| Poola | X | X |
| Portugal | X | |
| Rumeenia | X | X |
| Slovakkia | X | X |
| Sloveenia | X | X |
| Hispaania | X | X |
| Rootsi | X | X |
| Ühendkuningriik | X | X |

Riik

Kromoglütsiinhape

Nedokromiil

Austria

X

X

Belgia

X

X

Bulgaaria

X

X

Küpros

X

X

Tšehhi Vabariik

X

X

Taani

X

X

Eesti

X

X

Soome

X

X

Prantsusmaa

X

X

Saksamaa

X

X

Kreeka

X

X

Ungari

X

Iirimaa

Itaalia

X

X

Läti

X

X

Leedu

X

X

Luksemburg

X

Malta

X

Madalmaad

X

X

Poola

X

X

Portugal

X

Rumeenia

X

X

Slovakkia

X

X

Sloveenia

X

X

Hispaania

X

X

Rootsi

X

X

Ühendkuningriik

X

X

Tabel 4

Antikoliinergilised bronhilõõgastid

| Riik | Ipratroopiumbromiid | Oksitroopiumbromiid |
| --- | --- | --- |
| Austria | X | X |
| Belgia | X | X |
| Bulgaaria | X | X |
| Küpros | X | X |
| Tšehhi Vabariik | X | X |
| Taani | X | X |
| Eesti | X | X |
| Soome | X | X |
| Prantsusmaa | X | X |
| Saksamaa | X | X |
| Kreeka | X | X |
| Ungari | X | X |
| Iirimaa | X | X |
| Itaalia | | X |
| Läti | X | X |
| Leedu | X | X |
| Luksemburg | X | X |
| Malta | X | X |
| Madalmaad | X | X |
| Poola | X | X |
| Portugal | X | |
| Rumeenia | X | X |
| Slovakkia | X | X |
| Sloveenia | X | X |
| Hispaania | X | X |
| Rootsi | X | X |
| Ühendkuningriik | X | X |

Riik

Ipratroopiumbromiid

Oksitroopiumbromiid

Austria

X

X

Belgia

X

X

Bulgaaria

X

X

Küpros

X

X

Tšehhi Vabariik

X

X

Taani

X

X

Eesti

X

X

Soome

X

X

Prantsusmaa

X

X

Saksamaa

X

X

Kreeka

X

X

Ungari

X

X

Iirimaa

X

X

Itaalia

X

Läti

X

X

Leedu

X

X

Luksemburg

X

X

Malta

X

X

Madalmaad

X

X

Poola

X

X

Portugal

X

Rumeenia

X

X

Slovakkia

X

X

Sloveenia

X

X

Hispaania

X

X

Rootsi

X

X

Ühendkuningriik

X

X

Tabel 5

Pikatoimelised beeta-agonist-bronhilõõgastid

| Riik | Formoterool | Salmeterool |
| --- | --- | --- |
| Austria | X | X |
| Belgia | X | X |
| Bulgaaria | X | X |
| Küpros | X | X |
| Tšehhi Vabariik | X | X |
| Taani | X | X |
| Eesti | X | X |
| Soome | X | X |
| Prantsusmaa | X | X |
| Saksamaa | X | X |
| Kreeka | X | X |
| Ungari | X | X |
| Iirimaa | X | X |
| Itaalia | X | X |
| Läti | X | X |
| Leedu | X | X |
| Luksemburg | X | X |
| Malta | X | X |
| Madalmaad | X | X |
| Poola | X | X |
| Portugal | X | X |
| Rumeenia | X | X |
| Slovakkia | X | X |
| Sloveenia | X | X |
| Hispaania | X | X |
| Rootsi | X | X |
| Ühendkuningriik | X | X |

Riik

Formoterool

Salmeterool

Austria

X

X

Belgia

X

X

Bulgaaria

X

X

Küpros

X

X

Tšehhi Vabariik

X

X

Taani

X

X

Eesti

X

X

Soome

X

X

Prantsusmaa

X

X

Saksamaa

X

X

Kreeka

X

X

Ungari

X

X

Iirimaa

X

X

Itaalia

X

X

Läti

X

X

Leedu

X

X

Luksemburg

X

X

Malta

X

X

Madalmaad

X

X

Poola

X

X

Portugal

X

X

Rumeenia

X

X

Slovakkia

X

X

Sloveenia

X

X

Hispaania

X

X

Rootsi

X

X

Ühendkuningriik

X

X

Tabel 6

Toimeainete kombinatsioonid ühes dosaatorinhalaatoris

| Riik | | |
| --- | --- | --- |
| Austria | X Kõik tooted | |
| Belgia | X Kõik tooted | |
| Bulgaaria | X Kõik tooted | |
| Küpros | | |
| Tšehhi Vabariik | X Kõik tooted | |
| Taani | X Kõik tooted | |
| Eesti | | |
| Soome | X Kõik tooted | |
| Prantsusmaa | X Kõik tooted | |
| Saksamaa | X Kõik tooted | |
| Kreeka | | |
| Ungari | X Kõik tooted | |
| Iirimaa | | |
| Itaalia | Budenosiid + fenoterool | Flutikasoon + salmeterool |
| Läti | X Kõik tooted | |
| Leedu | X Kõik tooted | |
| Luksemburg | X Kõik tooted | |
| Malta | X Kõik tooted | |
| Madalmaad | X Kõik tooted | |
| Poola | X Kõik tooted | |
| Portugal | X Kõik tooted | |
| Rumeenia | X Kõik tooted | |
| Slovakkia | X Kõik tooted | |
| Sloveenia | X Kõik tooted | |
| Hispaania | | |
| Rootsi | X Kõik tooted | |
| Ühendkuningriik | | |

Riik

Austria

X Kõik tooted

Belgia

X Kõik tooted

Bulgaaria

X Kõik tooted

Küpros

Tšehhi Vabariik

X Kõik tooted

Taani

X Kõik tooted

Eesti

Soome

X Kõik tooted

Prantsusmaa

X Kõik tooted

Saksamaa

X Kõik tooted

Kreeka

Ungari

X Kõik tooted

Iirimaa

Itaalia

Budenosiid + fenoterool

Flutikasoon + salmeterool

Läti

X Kõik tooted

Leedu

X Kõik tooted

Luksemburg

X Kõik tooted

Malta

X Kõik tooted

Madalmaad

X Kõik tooted

Poola

X Kõik tooted

Portugal

X Kõik tooted

Rumeenia

X Kõik tooted

Slovakkia

X Kõik tooted

Sloveenia

X Kõik tooted

Hispaania

Rootsi

X Kõik tooted

Ühendkuningriik

---

II LISA

OLULINE MEDITSIINILINE KASUTUS

Astma ja muude krooniliste obstruktiivsete kopsuhaiguste raviks ette nähtud dosaatorinhalaatorite valmistamisel kasutatavate I rühma kontrollitavate ainete kvoodid jaotatakse järgmistele äriühingutele:

| | Chiesi Farmaceutici SpA (IT) |
| --- | --- |

Chiesi Farmaceutici SpA (IT)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals (IT) |
| --- | --- |

Valeas SpA Pharmaceuticals (IT)

| | (VARI) SpA – LINDAL Group Italia (IT) |
| --- | --- |

(VARI) SpA – LINDAL Group Italia (IT)

---

III LISA

OLULINE LABORATOORNE JA ANALÜÜTILINE KASUTUS

I ja II rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada olulisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Carlo Erba Réactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Réactifs-SDS (FR)

| | CNRS — Groupe de physique des solides (FR) |
| --- | --- |

CNRS — Groupe de physique des solides (FR)

| | Harp International (UK) |
| --- | --- |

Harp International (UK)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | LGC Standards (DE) |
| --- | --- |

LGC Standards (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Tazzetti Fluids (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids (IT)

---

IV LISA

OLULINE LABORATOORNE JA ANALÜÜTILINE KASUTUS

III rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada olulisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Ministry of Defence (NL) |
| --- | --- |

Ministry of Defence (NL)

---

V LISA

OLULINE LABORATOORNE JA ANALÜÜTILINE KASUTUS

Olulisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel kasutatavate IV rühma kontrollitavate ainete kvoodid jaotatakse järgmistele äriühingutele:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Carlo Erba Réactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Réactifs-SDS (FR)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Institut Scientifique du Service Publique (BE) |
| --- | --- |

Institut Scientifique du Service Publique (BE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | VWR ISAS (FR) |
| --- | --- |

VWR ISAS (FR)

---

VI LISA

OLULINE LABORATOORNE JA ANALÜÜTILINE KASUTUS

Olulisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel kasutatavate V rühma kontrollitavate ainete kvoodid jaotatakse järgmistele äriühingutele:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VII LISA

KRIITILINE LABORATOORNE JA ANALÜÜTILINE KASUTUS

Kriitilisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel kasutatavate VI rühma kontrollitavate ainete kvoodid jaotatakse järgmistele äriühingutele:

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VIII LISA

OLULINE LABORATOORNE JA ANALÜÜTILINE KASUTUS

VII rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada olulisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Solvay Organics (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics (DE)

---

IX LISA

OLULINE LABORATOORNE JA ANALÜÜTILINE KASUTUS

IX rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada olulisel laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

X LISA

Käesolevat lisa ei avaldata, kuna see sisaldab konfidentsiaalset äriteavet.

---

Euroopa Keskpank

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/66

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

12. detsember 2008,

riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses

(EKP/2008/23)

(2009/53/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artikleid 29.3 ja 29.4,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) üldnõukogu kaasabi kooskõlas EKPSi põhikirja artikli 47.2 neljanda taandega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 15. detsembri 2006. aasta otsus EKP/2006/21 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (1) kehtestas alates 1. jaanuarist 2007 kohaldatavad osakaalud EKP kapitali märkimise aluses 1. jaanuaril 2007 Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) kuuluvate riikide keskpankade jaoks (edaspidi „osakaalud kapitali märkimises” ja „kapitali märkimise alus”). |
| --- | --- |

(1)

15. detsembri 2006. aasta otsus EKP/2006/21 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (1) kehtestas alates 1. jaanuarist 2007 kohaldatavad osakaalud EKP kapitali märkimise aluses 1. jaanuaril 2007 Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) kuuluvate riikide keskpankade jaoks (edaspidi „osakaalud kapitali märkimises” ja „kapitali märkimise alus”).

| (2) | EKPSi põhikirja artikli 29.3 kohaselt tuleb kapitali märkimise osakaale korrigeerida iga viie aasta järel pärast EKPSi asutamist analoogiliselt põhikirja artikli 29.1 sätetega. Korrigeeritud kapitali märkimise alust kohaldatakse alates korrigeerimise aastale järgneva aasta esimesest päevast. |
| --- | --- |

(2)

EKPSi põhikirja artikli 29.3 kohaselt tuleb kapitali märkimise osakaale korrigeerida iga viie aasta järel pärast EKPSi asutamist analoogiliselt põhikirja artikli 29.1 sätetega. Korrigeeritud kapitali märkimise alust kohaldatakse alates korrigeerimise aastale järgneva aasta esimesest päevast.

| (3) | Kapitali märkimise osakaalude viimane korrigeerimine kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 29.3 toimus 2003. aastal ja jõustus 1. jaanuaril 2004. (2) Järgmine EKP kapitali märkimise aluse laiendamine toimus kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 49.3 seoses uute liikmesriikide Euroopa Liiduga liitumisega. (3) |
| --- | --- |

(3)

Kapitali märkimise osakaalude viimane korrigeerimine kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 29.3 toimus 2003. aastal ja jõustus 1. jaanuaril 2004. (2) Järgmine EKP kapitali märkimise aluse laiendamine toimus kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 49.3 seoses uute liikmesriikide Euroopa Liiduga liitumisega. (3)

| (4) | Kooskõlas nõukogu 15. juuli 2003. aasta otsusega 2003/517/EÜ statistiliste andmete kohta, mida kasutatakse Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluse kohandamisel, (4) edastas Euroopa Komisjon EKP-le statistilised andmed, mida tuleb kasutada kapitali märkimise aluse korrigeerimise kindlaksmääramisel, |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas nõukogu 15. juuli 2003. aasta otsusega 2003/517/EÜ statistiliste andmete kohta, mida kasutatakse Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluse kohandamisel, (4) edastas Euroopa Komisjon EKP-le statistilised andmed, mida tuleb kasutada kapitali märkimise aluse korrigeerimise kindlaksmääramisel,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ümardamine

Juhul kui Euroopa Komisjoni poolt kapitali märkimise aluse korrigeerimiseks antud muudetud statistika alusel saadakse numbrid, mis ei anna liitmisel 100 %, hüvitatakse vahe järgmiselt: i) kui kogusumma on alla 100 %, lisatakse 0,0001 protsendipunkti tõusvas järjekorras, alustades väikseima(te)st osa(de)st, kuni jõutakse 100 protsendini; või ii) kui kogusumma on üle 100 %, lahutatakse 0,0001 protsendipunkti langevas järjekorras, alustades suurima(te)st osa(de)st, kuni jõutakse 100 protsendini.

Artikkel 2

Osakaalud kapitali märkimises

Igale RKP-le määratud EKPSi põhikirja artikli 29 kirjeldusele vastavad osakaalud kapitali märkimises on alates 1. jaanuarist 2009 järgmised:

| — | Nationale Bank van Belgiė/Banque Nationale de Belgique | 2,4256 % |
| --- | --- | --- |
| — | Българска народна банка (Bulgaaria keskpank) | 0,8686 % |
| — | Česká národní banka | 1,4472 % |
| — | Danmarks Nationalbank | 1,4835 % |
| — | Deutsche Bundesbank | 18,9373 % |
| — | Eesti Pank | 0,1790 % |
| — | Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 1,1107 % |
| — | Bank of Greece | 1,9649 % |
| — | Banco de España | 8,3040 % |
| — | Banque de France | 14,2212 % |
| — | Banca d’Italia | 12,4966 % |
| — | Central Bank of Cyprus | 0,1369 % |
| — | Latvijas Banka | 0,2837 % |
| — | Lietuvos bankas | 0,4256 % |
| — | Banque centrale du Luxembourg | 0,1747 % |
| — | Magyar Nemzeti Bank | 1,3856 % |
| — | Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 0,0632 % |
| — | De Nederlandsche Bank | 3,9882 % |
| — | Oesterreichische Nationalbank | 1,9417 % |
| — | Narodowy Bank Polski | 4,8954 % |
| — | Banco de Portugal | 1,7504 % |
| — | Banca Națională a României | 2,4645 % |
| — | Banka Slovenije | 0,3288 % |
| — | Národná banka Slovenska | 0,6934 % |
| — | Suomen Pankki | 1,2539 % |
| — | Sveriges Riksbank | 2,2582 % |
| — | Bank of England | 14,5172 % |

—

Nationale Bank van Belgiė/Banque Nationale de Belgique

2,4256 %

—

Българска народна банка (Bulgaaria keskpank)

0,8686 %

—

Česká národní banka

1,4472 %

—

Danmarks Nationalbank

1,4835 %

—

Deutsche Bundesbank

18,9373 %

—

Eesti Pank

0,1790 %

—

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

1,1107 %

—

Bank of Greece

1,9649 %

—

Banco de España

8,3040 %

—

Banque de France

14,2212 %

—

Banca d’Italia

12,4966 %

—

Central Bank of Cyprus

0,1369 %

—

Latvijas Banka

0,2837 %

—

Lietuvos bankas

0,4256 %

—

Banque centrale du Luxembourg

0,1747 %

—

Magyar Nemzeti Bank

1,3856 %

—

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

0,0632 %

—

De Nederlandsche Bank

3,9882 %

—

Oesterreichische Nationalbank

1,9417 %

—

Narodowy Bank Polski

4,8954 %

—

Banco de Portugal

1,7504 %

—

Banca Națională a României

2,4645 %

—

Banka Slovenije

0,3288 %

—

Národná banka Slovenska

0,6934 %

—

Suomen Pankki

1,2539 %

—

Sveriges Riksbank

2,2582 %

—

Bank of England

14,5172 %

Artikkel 3

Lõpp- ja üleminekusätted

1.   Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2009.

2.   Otsus EKP/2006/21 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2009.

3.   Viiteid otsusele EKP/2006/21 käsitletakse viidetena käesolevale otsusele.

Frankfurt Maini ääres, 12. detsember 2008

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 24, 31.1.2007, lk 1.

1

(2)  18. detsembri 2003. aasta otsus EKP/2003/17 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (ELT L 9, 15.1.2004, lk 27).

2

(3)  22. aprilli 2004. aasta otsus EKP/2004/5 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (ELT L 205, 9.6.2004, lk 5) ja otsus EKP/2006/21.

3

(4)  ELT L 181, 19.7.2003, lk 43.

4

---

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/69

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

12. detsember 2008,

millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks osalevate riikide keskpankade poolt

(EKP/2008/24)

(2009/54/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artiklit 28.3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 15. detsembri 2006. aasta otsus EKP/2006/22, millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks osalevate riikide keskpankade poolt, (1) määrab, kuidas ja millises ulatuses pidid euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad (RKPd) (edaspidi „osalevad RKPd”) Euroopa Keskpanga (EKP) kapitali 1. jaanuaril 2007 sisse maksma. |
| --- | --- |

(1)

15. detsembri 2006. aasta otsus EKP/2006/22, millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks osalevate riikide keskpankade poolt, (1) määrab, kuidas ja millises ulatuses pidid euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad (RKPd) (edaspidi „osalevad RKPd”) Euroopa Keskpanga (EKP) kapitali 1. jaanuaril 2007 sisse maksma.

| (2) | 12. detsembri 2008. aasta otsus EKP/2008/23 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (2) sätestab EKP kapitali märkimise aluse korrigeerimise kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 29.3 ja kehtestab igale RKP-le alates 1. jaanuarist 2009 uued osakaalud kapitali märkimise korrigeeritud aluses. |
| --- | --- |

(2)

12. detsembri 2008. aasta otsus EKP/2008/23 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (2) sätestab EKP kapitali märkimise aluse korrigeerimise kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 29.3 ja kehtestab igale RKP-le alates 1. jaanuarist 2009 uued osakaalud kapitali märkimise korrigeeritud aluses.

| (3) | EKP märgitud kapital on 5 760 652 402,58 eurot. |
| --- | --- |

(3)

EKP märgitud kapital on 5 760 652 402,58 eurot.

| (4) | Laiendatud kapitali märkimise aluse tõttu tuleb vastu võtta uus EKP otsus, millega tunnistatakse otsus EKP/2006/22 kehtetuks alates 1. jaanuarist 2009 ja millega määratakse, kuidas ja millises ulatuses peavad osalevad RKPd EKP kapitali 1. jaanuaril 2009 sisse maksma. |
| --- | --- |

(4)

Laiendatud kapitali märkimise aluse tõttu tuleb vastu võtta uus EKP otsus, millega tunnistatakse otsus EKP/2006/22 kehtetuks alates 1. jaanuarist 2009 ja millega määratakse, kuidas ja millises ulatuses peavad osalevad RKPd EKP kapitali 1. jaanuaril 2009 sisse maksma.

| (5) | Nõukogu 8. juuli 2008. aasta otsuse 2008/608/EÜ (vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal) (3) artikli 1 kohaselt täidab Slovakkia euro kasutuselevõtuks vajalikke tingimusi ja 2003. aasta ühinemisakti (4) artiklis 4 osutatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 8. juuli 2008. aasta otsuse 2008/608/EÜ (vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal) (3) artikli 1 kohaselt täidab Slovakkia euro kasutuselevõtuks vajalikke tingimusi ja 2003. aasta ühinemisakti (4) artiklis 4 osutatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2009.

| (6) | Kooskõlas 31. detsembri 2008. aasta otsusega EKP/2008/33 kapitali sissemaksmise, välisvaluutareservide ülekande ja sissemakse kohta Euroopa Keskpanga reservidesse ja eraldistesse Slovakkia keskpanga poolt (5) peab Národná banka Slovenska (Slovakkia keskpank) sisse maksma järelejäänud osa tema poolt märgitud EKP kapitalis 1. jaanuariks 2009, võttes arvesse korrigeeritud kapitali märkimise alust, |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas 31. detsembri 2008. aasta otsusega EKP/2008/33 kapitali sissemaksmise, välisvaluutareservide ülekande ja sissemakse kohta Euroopa Keskpanga reservidesse ja eraldistesse Slovakkia keskpanga poolt (5) peab Národná banka Slovenska (Slovakkia keskpank) sisse maksma järelejäänud osa tema poolt märgitud EKP kapitalis 1. jaanuariks 2009, võttes arvesse korrigeeritud kapitali märkimise alust,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Sissemakstud kapitali ulatus ja vorm

Iga osaleva RKP poolt märgitud EKP kapital peab olema täies ulatuses sisse makstud 1. jaanuaril 2009. Võttes arvesse otsuse EKP/2008/23 artiklis 2 sätestatud kapitali märkimise osakaale, peab iga osalev RKP 1. jaanuaril 2009 sisse maksma summa, mis on osutatud tema nime kõrval järgmises tabelis:

| Osalev RKP | (eurot) |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 139 730 384,68 |
| Deutsche Bundesbank | 1 090 912 027,43 |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 63 983 566,24 |
| Bank of Greece | 113 191 059,06 |
| Banco de España | 478 364 575,51 |
| Banque de France | 819 233 899,48 |
| Banca d’Italia | 719 885 688,14 |
| Central Bank of Cyprus | 7 886 333,14 |
| Banque centrale du Luxembourg | 10 063 859,75 |
| Central Bank of Malta | 3 640 732,32 |
| De Nederlandsche Bank | 229 746 339,12 |
| Oesterreichische Nationalbank | 111 854 587,70 |
| Banco de Portugal | 100 834 459,65 |
| Banka Slovenije | 18 941 025,10 |
| Národná banka Slovenska | 39 944 363,76 |
| Suomen Pankki | 72 232 820,48 |

Osalev RKP

(eurot)

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

139 730 384,68

Deutsche Bundesbank

1 090 912 027,43

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

63 983 566,24

Bank of Greece

113 191 059,06

Banco de España

478 364 575,51

Banque de France

819 233 899,48

Banca d’Italia

719 885 688,14

Central Bank of Cyprus

7 886 333,14

Banque centrale du Luxembourg

10 063 859,75

Central Bank of Malta

3 640 732,32

De Nederlandsche Bank

229 746 339,12

Oesterreichische Nationalbank

111 854 587,70

Banco de Portugal

100 834 459,65

Banka Slovenije

18 941 025,10

Národná banka Slovenska

39 944 363,76

Suomen Pankki

72 232 820,48

Artikkel 2

Sissemakstud kapitali korrigeerimine

1.   Kuna iga osalev RKP, välja arvatud Slovakkia keskpank, on otsuse EKP/2006/22 alusel oma osa märgitud EKP kapitalis 31. detsembriks 2008 juba sisse maksnud, peab iga osalev RKP, välja arvatud Slovakkia keskpank, EKP-le üle kandma täiendava summa või, asjakohastel juhtudel, EKP peab summa osalevale RKP-le tagasi kandma, et jõuda summadeni, mis on osutatud artiklis 1 olevas tabelis. Slovakkia keskpanga poolt kapitali sissemaksmist reguleerib otsus EKP/2008/33.

2.   Kõik ülekanded käesoleva artikli alusel tuleb teha vastavalt 12. detsembri 2008. aasta otsuses EKP/2008/25 sätestatud tingimustele, millega kehtestatakse tingimused Euroopa Keskpanga kapitaliosade ülekanneteks riikide keskpankade vahel ja sissemakstud kapitali korrigeerimiseks. (6)

Artikkel 3

Lõppsätted

1.   Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2009.

2.   Otsus EKP/2006/22 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2009.

3.   Viiteid otsusele EKP/2006/22 käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.

Frankfurt Maini ääres, 12. detsember 2008

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 24, 31.1.2007, lk 3.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 66.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  ELT L 195, 24.7.2008, lk 24.

3

(4)  Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

4

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 83.

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 71.

6

Euroopa Liidu Teataja

---

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/71

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

12. detsember 2008,

millega kehtestatakse tingimused Euroopa Keskpanga kapitaliosade ülekanneteks riikide keskpankade vahel ja sissemakstud kapitali korrigeerimiseks

(EKP/2008/25)

(2009/55/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 28.5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 12. detsembri 2008. aasta otsusega EKP/2008/23 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (1) korrigeeritakse riikide keskpankadele (RKPd) määratud osakaalusid Euroopa Keskpanga (EKP) kapitali märkimise aluses (edaspidi „osakaalud kapitali märkimises” ja „kapitali märkimise alus”). Korrigeerimiseks peab EKP nõukogu määrama 31. detsembril 2008 Euroopa Keskpankade Süsteemis (EKPS) osalevate RKPde vahelise kapitaliosade ülekande tingimused, et tagada osade jaotuse vastavus tehtud korrigeerimisele. Seetõttu on vaja vastu võtta uus EKP otsus, mis alates 1. jaanuarist 2009 tühistab 15. detsembri 2006. aasta otsuse EKP/2006/23, millega kehtestatakse tingimused Euroopa Keskpanga kapitaliosade ülekanneteks riikide keskpankade vahel ja sissemakstud kapitali korrigeerimiseks. (2) |
| --- | --- |

(1)

12. detsembri 2008. aasta otsusega EKP/2008/23 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (1) korrigeeritakse riikide keskpankadele (RKPd) määratud osakaalusid Euroopa Keskpanga (EKP) kapitali märkimise aluses (edaspidi „osakaalud kapitali märkimises” ja „kapitali märkimise alus”). Korrigeerimiseks peab EKP nõukogu määrama 31. detsembril 2008 Euroopa Keskpankade Süsteemis (EKPS) osalevate RKPde vahelise kapitaliosade ülekande tingimused, et tagada osade jaotuse vastavus tehtud korrigeerimisele. Seetõttu on vaja vastu võtta uus EKP otsus, mis alates 1. jaanuarist 2009 tühistab 15. detsembri 2006. aasta otsuse EKP/2006/23, millega kehtestatakse tingimused Euroopa Keskpanga kapitaliosade ülekanneteks riikide keskpankade vahel ja sissemakstud kapitali korrigeerimiseks. (2)

| (2) | 12. detsembri 2008. aasta otsus EKP/2008/24, millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks osalevate riikide keskpankade poolt, (3) määrab, kuidas ja millises ulatuses peaksid euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad (edaspidi „osalevad keskpangad”) korrigeeritud kapitali märkimise alust arvestades EKP kapitali sisse maksma. 15. detsembri 2008. aasta otsus EKP/2008/28, millega kehtestatakse vajalikud meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks mitteosalevate riikide keskpankade poolt, (4) määrab protsendi, mille eurot 1. jaanuariks 2009 kasutusele mittevõtnud liikmesriikide keskpangad (edaspidi „mitteosalevad RKPd”) peaksid laiendatud kapitali märkimise alust arvestades 1. jaanuaril 2009. aastal sisse maksma. |
| --- | --- |

(2)

12. detsembri 2008. aasta otsus EKP/2008/24, millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks osalevate riikide keskpankade poolt, (3) määrab, kuidas ja millises ulatuses peaksid euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpangad (edaspidi „osalevad keskpangad”) korrigeeritud kapitali märkimise alust arvestades EKP kapitali sisse maksma. 15. detsembri 2008. aasta otsus EKP/2008/28, millega kehtestatakse vajalikud meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks mitteosalevate riikide keskpankade poolt, (4) määrab protsendi, mille eurot 1. jaanuariks 2009 kasutusele mittevõtnud liikmesriikide keskpangad (edaspidi „mitteosalevad RKPd”) peaksid laiendatud kapitali märkimise alust arvestades 1. jaanuaril 2009. aastal sisse maksma.

| (3) | Osalevad RKPd, v.a Národná banka Slovenska (Slovakkia keskpank), tegid oma osa sissemakse EKP märgitud kapitali vastavalt 15. detsembri 2006. aasta otsuse EKP/2006/22 (millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks osalevate riikide keskpankade poolt) (5) nõuetele. Seetõttu sätestab otsuse EKP/2008/24 artikli 2 lõige 1, et osalev RKP peab EKP-le üle kandma täiendava summa või, asjakohastel juhtudel, peab ta saama summa EKP-lt tagasi, et jõuda summadeni, mis on osutatud otsuse EKP/2008/24 artikli 1 tabelis. |
| --- | --- |

(3)

Osalevad RKPd, v.a Národná banka Slovenska (Slovakkia keskpank), tegid oma osa sissemakse EKP märgitud kapitali vastavalt 15. detsembri 2006. aasta otsuse EKP/2006/22 (millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks osalevate riikide keskpankade poolt) (5) nõuetele. Seetõttu sätestab otsuse EKP/2008/24 artikli 2 lõige 1, et osalev RKP peab EKP-le üle kandma täiendava summa või, asjakohastel juhtudel, peab ta saama summa EKP-lt tagasi, et jõuda summadeni, mis on osutatud otsuse EKP/2008/24 artikli 1 tabelis.

| (4) | Lisaks sätestavad 31. detsembri 2008. aasta otsuse EKP/2008/33 (kapitali sissemaksmise, välisvaluutareservide ülekande ja sissemakse kohta Euroopa Keskpanga reservidesse ja eraldistesse Slovakkia keskpanga poolt) (6) artikli 2 lõiked 1 ja 2, et Slovakkia keskpank, kes saab osalevaks RKPks 1. jaanuaril 2009, peab sisse maksma järelejäänud osa tema poolt märgitud EKP kapitalis, et jõuda summadeni, mis on osutatud otsuse EKP/2008/24 artiklis 1 olevas tabelis, võttes arvesse korrigeeritud kapitali märkimise alust. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks sätestavad 31. detsembri 2008. aasta otsuse EKP/2008/33 (kapitali sissemaksmise, välisvaluutareservide ülekande ja sissemakse kohta Euroopa Keskpanga reservidesse ja eraldistesse Slovakkia keskpanga poolt) (6) artikli 2 lõiked 1 ja 2, et Slovakkia keskpank, kes saab osalevaks RKPks 1. jaanuaril 2009, peab sisse maksma järelejäänud osa tema poolt märgitud EKP kapitalis, et jõuda summadeni, mis on osutatud otsuse EKP/2008/24 artiklis 1 olevas tabelis, võttes arvesse korrigeeritud kapitali märkimise alust.

| (5) | Samamoodi tegid mitteosalevad RKPd oma osa sissemakse EKP märgitud kapitali vastavalt 18. detsembri 2006. aasta otsuse EKP/2006/26 (millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks mitteosalevate riikide keskpankade poolt) (7) nõuetele. Seetõttu sätestab otsuse EKP/2008/28 artikli 2 lõige 1, et iga RKP peab üle kandma täiendava summa või, asjakohastel juhtudel, peab ta saama summa EKP-lt tagasi, et jõuda summadeni, mis on osutatud otsuse EKP/2008/28 artikli 1 tabelis. |
| --- | --- |

(5)

Samamoodi tegid mitteosalevad RKPd oma osa sissemakse EKP märgitud kapitali vastavalt 18. detsembri 2006. aasta otsuse EKP/2006/26 (millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks mitteosalevate riikide keskpankade poolt) (7) nõuetele. Seetõttu sätestab otsuse EKP/2008/28 artikli 2 lõige 1, et iga RKP peab üle kandma täiendava summa või, asjakohastel juhtudel, peab ta saama summa EKP-lt tagasi, et jõuda summadeni, mis on osutatud otsuse EKP/2008/28 artikli 1 tabelis.

| (6) | 18. detsembri 2003. aasta otsus EKP/2003/20, millega kehtestatakse tingimused Euroopa Keskpanga kapitaliosade ülekanneteks riikide keskpankade vahel ja sissemakstud kapitali korrigeerimiseks, (8) tunnistati vaikimisi kehtetuks 22. aprilli 2004. aasta otsusega EKP/2004/7, millega kehtestatakse tingimused Euroopa Keskpanga kapitaliosade ülekanneteks riikide keskpankade vahel ja sissemakstud kapitali korrigeerimiseks. (9) Selguse huvides tuleb otsus EKP/2003/20 tagasiulatuvalt sõnaselgelt kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(6)

18. detsembri 2003. aasta otsus EKP/2003/20, millega kehtestatakse tingimused Euroopa Keskpanga kapitaliosade ülekanneteks riikide keskpankade vahel ja sissemakstud kapitali korrigeerimiseks, (8) tunnistati vaikimisi kehtetuks 22. aprilli 2004. aasta otsusega EKP/2004/7, millega kehtestatakse tingimused Euroopa Keskpanga kapitaliosade ülekanneteks riikide keskpankade vahel ja sissemakstud kapitali korrigeerimiseks. (9) Selguse huvides tuleb otsus EKP/2003/20 tagasiulatuvalt sõnaselgelt kehtetuks tunnistada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kapitaliosade ülekandmine

Võttes arvesse iga RKP poolt 31. detsembril 2008 märgitud EKP kapitaliosa ja EKP kapitaliosa, mille kõik RKPd märgivad alates 1. jaanuarist 2009 otsuse EKP/2008/23 artiklis 2 sätestatud kapitali märkimise osakaalu korrigeerimise tulemusel, peavad RKPd omavahel üle kandma kapitaliosad ülekannete kaudu EKP-le või EKP-lt, et tagada 1. jaanuaril 2009 kapitaliosade jaotuse vastavus korrigeeritud osakaaludele. Selleks peab iga RKP käesoleva artikli alusel, ilma täiendava formaalsuse või toiminguta, 1. jaanuaril 2009 kas üle kandma või saama EKP märgitud kapitaliosa, mis on osutatud tema nime kõrval käesoleva otsuse I lisas oleva tabeli neljandas veerus, kusjuures „+” osutab kapitaliosale, mille EKP peab üle kandma RKP-le, ja „–” nõudele, mille RKP peab üle kandma EKP-le.

Artikkel 2

Sissemakstud kapitali korrigeerimine

1.   Võttes arvesse osalevatele RKPdele adresseeritud otsuse EKP/2008/24 artikli 1 ja mitteosalevatele RKPdele adresseeritud otsuse EKP/2008/28 artikli 1 alusel iga RKP poolt sisse makstud EKP kapitali summat ja 1. jaanuaril 2009 iga RKP poolt sisse makstavat EKP kapitali summat, saab või kannab iga RKP 1. jaanuarile 2009 järgneval esimesel üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi („TARGET2”) tööpäeval üle netosumma, mis on osutatud tema nime kõrval käesoleva otsuse II lisas oleva tabeli neljandas veerus, kusjuures „+” osutab summale, mille RKP peab üle kandma EKP-le, ja „–” summale, mille EKP peab üle kandma RKP-le.

2.   1. jaanuarile 2009 järgneval esimesel TARGET2 tööpäeval peavad EKP ja RKPd, kes on lõike 1 kohaselt kohustatud summa üle kandma, eraldi üle kandma mis tahes intressi, mis on vastavatelt summadelt kogunenud ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni ülekandepäevani. Selle intressi ülekandjad ja saajad on summade, millelt intress koguneb, ülekandjad ja saajad.

Artikkel 3

Üldsätted

1.   Artiklis 2 kirjeldatud ülekanded tehakse TARGET2 kaudu.

2.   Kui RKP-l ei ole TARGET2-le juurdepääsu, kannab ta artiklis 2 kirjeldatud summad üle, krediteerides EKP poolt õigel ajal määratud kontot.

3.   Artikli 2 lõike 2 alusel kogunevat mis tahes intressi arvutatakse iga päeva kohta, kasutades tegelikku 360päevast arvutamise meetodit, kusjuures intressimäär võrdub eurosüsteemi poolt viimases põhilises refinantseerimistoimingus kasutatud intressi piirmääraga.

4.   EKP ja RKPd on kohustatud tegema kõik artikli 2 kohased ülekanded ja andma õigel ajal vajalikud juhised nende ülekannete kohaseks tegemiseks.

Artikkel 4

Lõppsäte

1.   Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2009.

2.   Otsus EKP/2006/23 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2009.

3.   Viiteid otsusele EKP/2006/23 käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.

4.   Otsus EKP/2003/20 tunnistatakse kehtetuks alates 23. aprillist 2004.

Frankfurt Maini ääres, 12. detsember 2008

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 66.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  ELT L 24, 31.1.2007, lk 5.

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 69.

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 81.

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  ELT L 24, 31.1.2007, lk 3.

5

(6)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 75.

6

Euroopa Liidu Teataja

(7)  ELT L 24, 31.1.2007, lk 15.

7

(8)  ELT L 9, 15.1.2004, lk 32.

8

(9)  ELT L 205, 9.6.2004, lk 9.

9

---

LISA I

RKPDE MÄRGITUD KAPITAL

| | 31. detsembril 2008 märgitud osa
  (eurot) | Alates 1. jaanuarist 2009 märgitud osa
  (eurot) | Ülekantav osa
  (eurot) |
| --- | --- | --- | --- |
| Osalev RKP |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 142 334 199,56 | 139 730 384,68 | –2 603 814,88 |
| Deutsche Bundesbank | 1 182 149 240,19 | 1 090 912 027,43 | –91 237 212,76 |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 51 183 396,60 | 63 983 566,24 | +12 800 169,64 |
| Bank of Greece | 104 659 532,85 | 113 191 059,06 | +8 531 526,21 |
| Banco de España | 434 917 735,09 | 478 364 575,51 | +43 446 840,42 |
| Banque de France | 828 813 864,42 | 819 233 899,48 | –9 579 964,94 |
| Banca d’Italia | 721 792 464,09 | 719 885 688,14 | –1 906 775,95 |
| Central Bank of Cyprus | 7 195 054,85 | 7 886 333,14 | + 691 278,29 |
| Banque centrale du Luxembourg | 9 073 027,53 | 10 063 859,75 | + 990 832,22 |
| Central Bank of Malta | 3 583 125,79 | 3 640 732,32 | +57 606,53 |
| De Nederlandsche Bank | 224 302 522,60 | 229 746 339,12 | +5 443 816,52 |
| Oesterreichische Nationalbank | 116 128 991,78 | 111 854 587,70 | –4 274 404,08 |
| Banco de Portugal | 98 720 300,22 | 100 834 459,65 | +2 114 159,43 |
| Banka Slovenije | 18 399 523,77 | 18 941 025,10 | + 541 501,33 |
| Národná banka Slovenska | 38 970 813,50 | 39 944 363,76 | + 973 550,26 |
| Suomen Pankki | 71 708 601,11 | 72 232 820,48 | + 524 219,37 |
| Mitteosalev RKP |
| Българска народна банка (Bulgaaria keskpank) | 50 883 842,67 | 50 037 026,77 | – 846 815,90 |
| Česká národní banka | 79 957 855,35 | 83 368 161,57 | +3 410 306,22 |
| Danmarks Nationalbank | 87 204 756,07 | 85 459 278,39 | –1 745 477,68 |
| Eesti Pank | 9 810 391,04 | 10 311 567,80 | + 501 176,76 |
| Latvijas Banka | 16 204 715,21 | 16 342 970,87 | + 138 255,66 |
| Lietuvos bankas | 24 068 005,74 | 24 517 336,63 | + 449 330,89 |
| Magyar Nemzeti Bank | 75 700 733,22 | 79 819 599,69 | +4 118 866,47 |
| Narodowy Bank Polski | 280 820 283,32 | 282 006 977,72 | +1 186 694,40 |
| Banca Națională a României | 145 099 312,72 | 141 971 278,46 | –3 128 034,26 |
| Sveriges Riksbank | 134 298 089,46 | 130 087 052,56 | –4 211 036,90 |
| Bank of England | 802 672 023,82 | 836 285 430,59 | +33 613 406,77 |
| Kokku (1) | 5 760 652 402,58 | 5 760 652 402,58 | 0 |

31. detsembril 2008 märgitud osa

(eurot)

Alates 1. jaanuarist 2009 märgitud osa

(eurot)

Ülekantav osa

(eurot)

Osalev RKP

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

142 334 199,56

139 730 384,68

–2 603 814,88

Deutsche Bundesbank

1 182 149 240,19

1 090 912 027,43

–91 237 212,76

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

51 183 396,60

63 983 566,24

+12 800 169,64

Bank of Greece

104 659 532,85

113 191 059,06

+8 531 526,21

Banco de España

434 917 735,09

478 364 575,51

+43 446 840,42

Banque de France

828 813 864,42

819 233 899,48

–9 579 964,94

Banca d’Italia

721 792 464,09

719 885 688,14

–1 906 775,95

Central Bank of Cyprus

7 195 054,85

7 886 333,14

+ 691 278,29

Banque centrale du Luxembourg

9 073 027,53

10 063 859,75

+ 990 832,22

Central Bank of Malta

3 583 125,79

3 640 732,32

+57 606,53

De Nederlandsche Bank

224 302 522,60

229 746 339,12

+5 443 816,52

Oesterreichische Nationalbank

116 128 991,78

111 854 587,70

–4 274 404,08

Banco de Portugal

98 720 300,22

100 834 459,65

+2 114 159,43

Banka Slovenije

18 399 523,77

18 941 025,10

+ 541 501,33

Národná banka Slovenska

38 970 813,50

39 944 363,76

+ 973 550,26

Suomen Pankki

71 708 601,11

72 232 820,48

+ 524 219,37

Mitteosalev RKP

Българска народна банка (Bulgaaria keskpank)

50 883 842,67

50 037 026,77

– 846 815,90

Česká národní banka

79 957 855,35

83 368 161,57

+3 410 306,22

Danmarks Nationalbank

87 204 756,07

85 459 278,39

–1 745 477,68

Eesti Pank

9 810 391,04

10 311 567,80

+ 501 176,76

Latvijas Banka

16 204 715,21

16 342 970,87

+ 138 255,66

Lietuvos bankas

24 068 005,74

24 517 336,63

+ 449 330,89

Magyar Nemzeti Bank

75 700 733,22

79 819 599,69

+4 118 866,47

Narodowy Bank Polski

280 820 283,32

282 006 977,72

+1 186 694,40

Banca Națională a României

145 099 312,72

141 971 278,46

–3 128 034,26

Sveriges Riksbank

134 298 089,46

130 087 052,56

–4 211 036,90

Bank of England

802 672 023,82

836 285 430,59

+33 613 406,77

Kokku (1)

5 760 652 402,58

5 760 652 402,58

0

---

(1)  Ümardamise tõttu võivad liitmiste kogusummad olla ligikaudsed.

---

LISA II

RKPDE POOLT SISSE MAKSTUD KAPITAL

| | 31. detsembril 2008 sisse makstud osa
  (eurot) | Alates 1. jaanuarist 2009 sissemakstud osa
  (eurot) | Ülekande summa
  (eurot) |
| --- | --- | --- | --- |
| Osalev RKP |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 142 334 199,56 | 139 730 384,68 | –2 603 814,88 |
| Deutsche Bundesbank | 1 182 149 240,19 | 1 090 912 027,43 | –91 237 212,76 |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 51 183 396,60 | 63 983 566,24 | +12 800 169,64 |
| Bank of Greece | 104 659 532,85 | 113 191 059,06 | +8 531 526,21 |
| Banco de España | 434 917 735,09 | 478 364 575,51 | +43 446 840,42 |
| Banque de France | 828 813 864,42 | 819 233 899,48 | –9 579 964,94 |
| Banca d’Italia | 721 792 464,09 | 719 885 688,14 | –1 906 775,95 |
| Central Bank of Cyprus | 7 195 054,85 | 7 886 333,14 | + 691 278,29 |
| Banque centrale du Luxembourg | 9 073 027,53 | 10 063 859,75 | + 990 832,22 |
| Central Bank of Malta | 3 583 125,79 | 3 640 732,32 | +57 606,53 |
| De Nederlandsche Bank | 224 302 522,60 | 229 746 339,12 | +5 443 816,52 |
| Oesterreichische Nationalbank | 116 128 991,78 | 111 854 587,70 | –4 274 404,08 |
| Banco de Portugal | 98 720 300,22 | 100 834 459,65 | +2 114 159,43 |
| Banka Slovenije | 18 399 523,77 | 18 941 025,10 | + 541 501,33 |
| Národná banka Slovenska | 2 727 956,95 | 39 944 363,76 | +37 216 406,81 |
| Suomen Pankki | 71 708 601,11 | 72 232 820,48 | + 524 219,37 |
| Mitteosalev RKP |
| Българска народна банка (Bulgaaria keskpank) | 3 561 868,99 | 3 502 591,87 | –59 277,12 |
| Česká národní banka | 5 597 049,87 | 5 835 771,31 | + 238 721,44 |
| Danmarks Nationalbank | 6 104 332,92 | 5 982 149,49 | – 122 183,43 |
| Eesti Pank | 686 727,37 | 721 809,75 | +35 082,38 |
| Latvijas Banka | 1 134 330,06 | 1 144 007,96 | +9 677,90 |
| Lietuvos bankas | 1 684 760,40 | 1 716 213,56 | +31 453,16 |
| Magyar Nemzeti Bank | 5 299 051,33 | 5 587 371,98 | + 288 320,65 |
| Narodowy Bank Polski | 19 657 419,83 | 19 740 488,44 | +83 068,61 |
| Banca Națională a României | 10 156 951,89 | 9 937 989,49 | – 218 962,40 |
| Sveriges Riksbank | 9 400 866,26 | 9 106 093,68 | – 294 772,58 |
| Bank of England | 56 187 041,67 | 58 539 980,14 | +2 352 938,47 |
| Kokku (1) | 4 137 159 937,99 | 4 142 260 189,23 | +5 100 251,24 |

31. detsembril 2008 sisse makstud osa

(eurot)

Alates 1. jaanuarist 2009 sissemakstud osa

(eurot)

Ülekande summa

(eurot)

Osalev RKP

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

142 334 199,56

139 730 384,68

–2 603 814,88

Deutsche Bundesbank

1 182 149 240,19

1 090 912 027,43

–91 237 212,76

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

51 183 396,60

63 983 566,24

+12 800 169,64

Bank of Greece

104 659 532,85

113 191 059,06

+8 531 526,21

Banco de España

434 917 735,09

478 364 575,51

+43 446 840,42

Banque de France

828 813 864,42

819 233 899,48

–9 579 964,94

Banca d’Italia

721 792 464,09

719 885 688,14

–1 906 775,95

Central Bank of Cyprus

7 195 054,85

7 886 333,14

+ 691 278,29

Banque centrale du Luxembourg

9 073 027,53

10 063 859,75

+ 990 832,22

Central Bank of Malta

3 583 125,79

3 640 732,32

+57 606,53

De Nederlandsche Bank

224 302 522,60

229 746 339,12

+5 443 816,52

Oesterreichische Nationalbank

116 128 991,78

111 854 587,70

–4 274 404,08

Banco de Portugal

98 720 300,22

100 834 459,65

+2 114 159,43

Banka Slovenije

18 399 523,77

18 941 025,10

+ 541 501,33

Národná banka Slovenska

2 727 956,95

39 944 363,76

+37 216 406,81

Suomen Pankki

71 708 601,11

72 232 820,48

+ 524 219,37

Mitteosalev RKP

Българска народна банка (Bulgaaria keskpank)

3 561 868,99

3 502 591,87

–59 277,12

Česká národní banka

5 597 049,87

5 835 771,31

+ 238 721,44

Danmarks Nationalbank

6 104 332,92

5 982 149,49

– 122 183,43

Eesti Pank

686 727,37

721 809,75

+35 082,38

Latvijas Banka

1 134 330,06

1 144 007,96

+9 677,90

Lietuvos bankas

1 684 760,40

1 716 213,56

+31 453,16

Magyar Nemzeti Bank

5 299 051,33

5 587 371,98

+ 288 320,65

Narodowy Bank Polski

19 657 419,83

19 740 488,44

+83 068,61

Banca Națională a României

10 156 951,89

9 937 989,49

– 218 962,40

Sveriges Riksbank

9 400 866,26

9 106 093,68

– 294 772,58

Bank of England

56 187 041,67

58 539 980,14

+2 352 938,47

Kokku (1)

4 137 159 937,99

4 142 260 189,23

+5 100 251,24

---

(1)  Ümardamise tõttu võivad liitmiste kogusummad olla ligikaudsed.

---

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/75 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/75

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

12. detsember 2008,

millega muudetakse otsust EKP/2001/15 euro pangatähtede emiteerimise kohta

(EKP/2008/26)

(2009/56/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 106 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 12. detsembri 2008. aasta otsus EKP/2008/23 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (1) sätestab Euroopa Keskpanga (EKP) kapitali märkimise aluse korrigeerimise kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 29.3 ja kehtestab igale riigi keskpangale (RKP) alates 1. jaanuarist 2009 uued osakaalud kapitali märkimise korrigeeritud aluses. |
| --- | --- |

(1)

12. detsembri 2008. aasta otsus EKP/2008/23 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (1) sätestab Euroopa Keskpanga (EKP) kapitali märkimise aluse korrigeerimise kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 29.3 ja kehtestab igale riigi keskpangale (RKP) alates 1. jaanuarist 2009 uued osakaalud kapitali märkimise korrigeeritud aluses.

| (2) | Nõukogu 8. juuli 2008. aasta otsuse 2008/608/EÜ (vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal) (2) artikli 1 kohaselt täidab Slovakkia euro kasutuselevõtuks vajalikke tingimusi ja 2003. aasta ühinemisakti (3) artiklis 4 osutatud erand tühistatakse 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 8. juuli 2008. aasta otsuse 2008/608/EÜ (vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal) (2) artikli 1 kohaselt täidab Slovakkia euro kasutuselevõtuks vajalikke tingimusi ja 2003. aasta ühinemisakti (3) artiklis 4 osutatud erand tühistatakse 1. jaanuarist 2009.

| (3) | 6. detsembri 2001. aasta otsuse EKP/2001/15 (euro pangatähtede emiteerimise kohta) (4) artikli 1 lõige d määratleb pangatähtede jaotamise aluse ja osutab selle otsuse lisale, mis käsitleb alates 1. jaanuarist 2008 kohaldatavat pangatähtede jaotamise alust. Otsust EKP/2001/15 tuleb muuta, et määrata alates 1. jaanuarist 2009 kohaldatav pangatähtede jaotamise alus, kuna 1. jaanuaril 2009 kohaldatakse uusi osakaale kapitali märkimises ja Slovakkia võtab 1. jaanuaril 2009 kasutusele euro, |
| --- | --- |

(3)

6. detsembri 2001. aasta otsuse EKP/2001/15 (euro pangatähtede emiteerimise kohta) (4) artikli 1 lõige d määratleb pangatähtede jaotamise aluse ja osutab selle otsuse lisale, mis käsitleb alates 1. jaanuarist 2008 kohaldatavat pangatähtede jaotamise alust. Otsust EKP/2001/15 tuleb muuta, et määrata alates 1. jaanuarist 2009 kohaldatav pangatähtede jaotamise alus, kuna 1. jaanuaril 2009 kohaldatakse uusi osakaale kapitali märkimises ja Slovakkia võtab 1. jaanuaril 2009 kasutusele euro,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse EKP/2001/15 muutmine

Otsust EKP/2001/15 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõike d viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Käesoleva otsuse lisa määratleb pangatähtede jaotamise aluse, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike d viimane lause asendatakse järgmisega:

„Käesoleva otsuse lisa määratleb pangatähtede jaotamise aluse, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.”

| 2) | Otsuse EKP/2001/15 lisa asendatakse tekstiga käesoleva otsuse lisas. |
| --- | --- |

2)

Otsuse EKP/2001/15 lisa asendatakse tekstiga käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Lõppsäte

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2009.

Frankfurt Maini ääres, 12. detsember 2008

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 66.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  ELT L 195, 24.7.2008, lk 24.

2

(3)  Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

3

(4)  EÜT L 337, 20.12.2001, lk 52.

4

---

LISA

Pangatähtede jaotamise alus alates 1. JAANUARIST 2009

| Euroopa Keskpank | 8,0000 % |
| --- | --- |
| Nationale Bank van Belgiё/Banque Nationale de Belgique | 3,1975 % |
| Deutsche Bundesbank | 24,9630 % |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 1,4640 % |
| Bank of Greece | 2,5900 % |
| Banco de España | 10,9465 % |
| Banque de France | 18,7465 % |
| Banca d’Italia | 16,4730 % |
| Central Bank of Cyprus | 0,1805 % |
| Banque centrale du Luxembourg | 0,2305 % |
| Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 0,0835 % |
| De Nederlandsche Bank | 5,2575 % |
| Oesterreichische Nationalbank | 2,5595 % |
| Banco de Portugal | 2,3075 % |
| Banka Slovenije | 0,4335 % |
| Národná banka Slovenska | 0,9140 % |
| Suomen Pankki | 1,6530 % |
| Kokku | 100,0000 % |

Euroopa Keskpank

8,0000 %

Nationale Bank van Belgiё/Banque Nationale de Belgique

3,1975 %

Deutsche Bundesbank

24,9630 %

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

1,4640 %

Bank of Greece

2,5900 %

Banco de España

10,9465 %

Banque de France

18,7465 %

Banca d’Italia

16,4730 %

Central Bank of Cyprus

0,1805 %

Banque centrale du Luxembourg

0,2305 %

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

0,0835 %

De Nederlandsche Bank

5,2575 %

Oesterreichische Nationalbank

2,5595 %

Banco de Portugal

2,3075 %

Banka Slovenije

0,4335 %

Národná banka Slovenska

0,9140 %

Suomen Pankki

1,6530 %

Kokku

100,0000 %

---

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/77 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/77

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

12. detsember 2008,

millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga akumuleeritud omakapitali sissemaksmiseks ja riikide keskpankade ülekantud välisvaluutareservidega samaväärsete nõuete korrigeerimiseks

(EKP/2008/27)

(2009/57/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artiklit 30,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 12. detsembri 2008. aasta otsus EKP/2008/23 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (1) sätestab Euroopa Keskpanga (EKP) kapitali märkimise aluse korrigeerimise kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 29.3 ja kehtestab igale riigi keskpangale (RKP) alates 1. jaanuarist 2009 uued osakaalud kapitali märkimise korrigeeritud aluses. |
| --- | --- |

(1)

12. detsembri 2008. aasta otsus EKP/2008/23 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (1) sätestab Euroopa Keskpanga (EKP) kapitali märkimise aluse korrigeerimise kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 29.3 ja kehtestab igale riigi keskpangale (RKP) alates 1. jaanuarist 2009 uued osakaalud kapitali märkimise korrigeeritud aluses.

| (2) | Kapitali märkimise osakaalu korrigeerimine ja sellest tulenevad muutused RKPde poolt märgitud EKP kapitali osades tingivad EKP poolt põhikirja artikli 30.3 alusel euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpankade (edaspidi „osalevad RKPd”) krediteeritud nõuete korrigeerimise osalevate RKPde poolt EKP välisvaluutareservi tehtud sissemakse ulatuses (edaspidi „nõuded”). |
| --- | --- |

(2)

Kapitali märkimise osakaalu korrigeerimine ja sellest tulenevad muutused RKPde poolt märgitud EKP kapitali osades tingivad EKP poolt põhikirja artikli 30.3 alusel euro kasutusele võtnud liikmesriikide keskpankade (edaspidi „osalevad RKPd”) krediteeritud nõuete korrigeerimise osalevate RKPde poolt EKP välisvaluutareservi tehtud sissemakse ulatuses (edaspidi „nõuded”).

| (3) | Need osalevad RKPd, kelle protsentuaalne osa korrigeeritud kapitali märkimise aluses korrigeerimise tõttu suureneb, peaksid seetõttu tegema EKP-le hüvitava ülekande, ja EKP peaks tegema hüvitava ülekande nendele osalevatele RKPdele, kelle protsentuaalne osa korrigeeritud kapitali märkimise aluses väheneb. |
| --- | --- |

(3)

Need osalevad RKPd, kelle protsentuaalne osa korrigeeritud kapitali märkimise aluses korrigeerimise tõttu suureneb, peaksid seetõttu tegema EKP-le hüvitava ülekande, ja EKP peaks tegema hüvitava ülekande nendele osalevatele RKPdele, kelle protsentuaalne osa korrigeeritud kapitali märkimise aluses väheneb.

| (4) | Kooskõlas EKPSi põhikirja aluseks olevate õigluse, võrdse kohtlemise ja õigusliku ootuse kaitse üldpõhimõtetega peaksid ka need osalevad RKPd, kelle suhteline osa EKP akumuleeritud omakapitali väärtuses suureneb eespool osutatud korrigeerimise tõttu, tegema hüvitava ülekande osalevatele RKPdele, kelle suhteline osa väheneb. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas EKPSi põhikirja aluseks olevate õigluse, võrdse kohtlemise ja õigusliku ootuse kaitse üldpõhimõtetega peaksid ka need osalevad RKPd, kelle suhteline osa EKP akumuleeritud omakapitali väärtuses suureneb eespool osutatud korrigeerimise tõttu, tegema hüvitava ülekande osalevatele RKPdele, kelle suhteline osa väheneb.

| (5) | Iga osaleva RKP vastavad osakaalud kapitali märkimises kuni 31. detsembrini 2008 ja alates 1. jaanuarist 2009 tuleks väljendada protsendina kõikide osalevate RKPde poolt märgitud EKP kogukapitalist; selle eesmärk on arvutada iga osaleva RKP osa korrigeerimine EKP akumuleeritud omakapitali väärtuses. |
| --- | --- |

(5)

Iga osaleva RKP vastavad osakaalud kapitali märkimises kuni 31. detsembrini 2008 ja alates 1. jaanuarist 2009 tuleks väljendada protsendina kõikide osalevate RKPde poolt märgitud EKP kogukapitalist; selle eesmärk on arvutada iga osaleva RKP osa korrigeerimine EKP akumuleeritud omakapitali väärtuses.

| (6) | Seetõttu tuleb vastu võtta uus EKP otsus, mis tunnistab kehtetuks 15. detsembri 2006. aasta otsuse EKP/2006/24, millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga akumuleeritud omakapitali sissemaksmiseks ja riikide keskpankade ülekantud välisvaluutareservidega samaväärsete nõuete korrigeerimiseks. (2) |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleb vastu võtta uus EKP otsus, mis tunnistab kehtetuks 15. detsembri 2006. aasta otsuse EKP/2006/24, millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga akumuleeritud omakapitali sissemaksmiseks ja riikide keskpankade ülekantud välisvaluutareservidega samaväärsete nõuete korrigeerimiseks. (2)

| (7) | Nõukogu 8. juuli 2008. aasta otsuse 2008/608/EÜ (vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal) (3) artikli 1 kohaselt tühistatakse 2003. aasta ühinemisakti (4) artiklis 4 osutatud erand Slovakkia suhtes alates 1. jaanuarist 2009, |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu 8. juuli 2008. aasta otsuse 2008/608/EÜ (vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal) (3) artikli 1 kohaselt tühistatakse 2003. aasta ühinemisakti (4) artiklis 4 osutatud erand Slovakkia suhtes alates 1. jaanuarist 2009,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „akumuleeritud omakapitali väärtus” – kõik EKP reservid, ümberhindamise kontod ja reservidega samaväärsed eraldised vastavalt EKP arvestusele 31. detsembril 2008. EKP reservid ja reservidega samaväärsed eraldised hõlmavad, piiramata akumuleeritud omakapitali väärtuse üldist olemust, üldist reservfondi ja reservidega samaväärseid eraldisi valuuta vahetuskursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks; |
| --- | --- |

a)

„akumuleeritud omakapitali väärtus” – kõik EKP reservid, ümberhindamise kontod ja reservidega samaväärsed eraldised vastavalt EKP arvestusele 31. detsembril 2008. EKP reservid ja reservidega samaväärsed eraldised hõlmavad, piiramata akumuleeritud omakapitali väärtuse üldist olemust, üldist reservfondi ja reservidega samaväärseid eraldisi valuuta vahetuskursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks;

| b) | „ülekande kuupäev” – EKP 2008. majandusaasta aastaaruande EKP nõukogu poolt heakskiitmisele järgnev teine tööpäev. |
| --- | --- |

b)

„ülekande kuupäev” – EKP 2008. majandusaasta aastaaruande EKP nõukogu poolt heakskiitmisele järgnev teine tööpäev.

Artikkel 2

Sissemakse EKP reservi ja eraldised

1.   Kui osaleva RKP osa akumuleeritud omakapitali väärtuses suureneb seoses tema osakaalu suurenemisega kapitali märkimises 1. jaanuaril 2009, peab see RKP ülekande kuupäeval EKP-le üle kandma lõike 3 alusel määratletud summa.

2.   Kui osaleva RKP osa akumuleeritud omakapitali väärtuses väheneb seoses tema osakaalu vähenemisega kapitali märkimises 1. jaanuaril 2009, saab see RKP ülekande kuupäeval EKP-lt lõike 3 alusel määratletud summa.

3.   EKP 2008. majandusaasta aastaaruande EKP nõukogu poolt heakskiitmise päeval või enne seda peab EKP arvutama ja kinnitama igale osalevale RKP-le summa, mis tuleb selle RKP poolt lõike 1 kohaldamise korral üle kanda, või summa, mille RKP peab lõike 2 kohaldamise korral EKP-lt saama. Iga ülekantav või saadav summa arvutatakse, korrutades akumuleeritud omakapitali väärtuse iga osaleva RKP 31. detsembri 2008 ja 1. jaanuari 2009 kapitali märkimise osakaalu absoluutvahega ning jagades tulemuse 100ga; tulemus ümardatakse.

4.   Iga lõikes 3 kirjeldatud summa maksmise tähtpäev on 1. jaanuar 2009, kuid ülekanne tehakse ülekande kuupäeval.

5.   Ülekande kuupäeval peavad osalevad RKPd ja EKP, kes peavad lõike 1 või lõike 2 alusel summa üle kandma, eraldi üle kandma ka intressi, mis kogunes ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2009 kuni ülekande kuupäevani osalevate RKPde ja EKP poolt makstavatelt vastavatelt summadelt. Selle intressi ülekandjad ja saajad on summade, millelt intress koguneb, ülekandjad ja saajad.

6.   Kui akumuleeritud omakapitali väärtus on nullist väiksem, tuleb lõike 3 ja lõike 5 alusel ülekantavad või saadavad summad arveldada vastupidises suunas lõikes 3 ja lõikes 5 kirjeldatust.

Artikkel 3

Ülekantud välisvaluutareserviga samaväärsete nõuete korrigeerimine

1.   Kuna Národná banka Slovenska (Slovakkia keskpanga) välisvaluutareservi ülekandega samaväärsete nõuete korrigeerimisel juhindutakse 31. detsembri 2008. aasta otsusest EKP/2008/33 (kapitali sissemaksmise, välisvaluutareservide ülekande ja sissemakse kohta Euroopa Keskpanga reservidesse ja eraldistesse Slovakkia keskpanga poolt), (5) reguleerib käesolev artikkel teiste osalevate RKPde poolt üle kantud välisvaluutareserviga samaväärsete nõuete korrigeerimist.

2.   Osalevate RKPde nõuded korrigeeritakse 1. jaanuaril 2009 vastavalt nende kapitali märkimise osakaalu korrigeerimisele. Osalevate RKPde nõuete väärtus alates 1. jaanuarist 2009 on osutatud käesoleva otsuse lisas oleva tabeli kolmandas veerus.

3.   Käesoleva sätte alusel ja ilma täiendavate formaalsuste või toiminguteta loetakse, et iga osalev RKP on üle kandnud või saanud 1. jaanuaril 2009 nõude absoluutväärtuse (eurodes), mis on osutatud tema nime kõrval käesoleva otsuse lisas oleva tabeli neljandas veerus, kusjuures „–” osutab nõudele, mille RKP peab üle kandma EKP-le, ja „+” nõudele, mille EKP peab üle kandma RKP-le.

4.   1. jaanuarile 2009 järgneval esimesel üleeuroopalise automatiseeritud reaalajaliste brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) tööpäeval kannab iga osalev RKP üle või saab käesoleva otsuse lisas oleva tabeli neljandas veerus tema nime kõrval osutatud summa absoluutväärtuse (eurodes), kusjuures „+” osutab summale, mille RKP peab üle kandma EKP-le, ja „–” summale, mille EKP peab üle kandma RKP-le.

5.   1. jaanuarile 2009 järgneval esimesel TARGET2 tööpäeval peavad EKP ja osalevad RKPd, kellel lasub lõike 4 kohaselt summade ülekandmise kohustus, eraldi üle kandma ka mis tahes intressi, mis koguneb EKP ja osalevate RKPde poolt üle kantavatelt summadelt ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni ülekande kuupäevani. Selle intressi ülekandjad ja saajad on summade, millelt intress koguneb, ülekandjad ja saajad.

Artikkel 4

Üldsätted

1.   Artikli 2 lõike 5 ja artikli 3 lõike 5 alusel kogunevat mis tahes intressi arvutatakse iga päeva kohta, kasutades tegelikku 360päevast arvutamise meetodit, kusjuures intressimäär võrdub eurosüsteemi poolt viimases põhilises refinantseerimistoimingus kasutatud intressi piirmääraga.

2.   Kõik ülekanded artikli 2 lõigete 1, 2 ja 5 ning artikli 3 lõigete 4 ja 5 alusel tehakse ükshaaval TARGET2 kaudu.

3.   EKP ja osalevad RKPd on kohustatud tegema kõik lõikes 2 osutatud ülekanded ja andma õigel ajal vajalikud juhised nende ülekannete kohaseks tegemiseks.

Artikkel 5

Lõppsätted

1.   Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2009.

2.   Otsus EKP/2006/24 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2009.

3.   Viiteid otsusele EKP/2006/24 käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.

Frankfurt Maini ääres, 12. detsember 2008

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 66.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  ELT L 24, 31.1.2007, lk 9.

2

(3)  ELT L 195, 24.7.2008, lk 24.

3

(4)  Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

4

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 83.

5

Euroopa Liidu Teataja

---

LISA

EKP-LE ÜLE KANTUD VÄLISVALUUTARESERVIGA SAMAVÄÄRSED NÕUDED

| Osalev RKP | EKP-le üle kantud välisvaluutareserviga samaväärne nõue 31. detsembril 2008
  (eurot) | EKP-le üle kantud välisvaluutareserviga samaväärne nõue alates 1. jaanuarist 2009
  (eurot) | Ülekande summa
  (eurot) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 1 423 341 995,63 | 1 397 303 846,77 | –26 038 148,86 |
| Deutsche Bundesbank | 11 821 492 401,85 | 10 909 120 274,33 | – 912 372 127,52 |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 511 833 965,97 | 639 835 662,35 | + 128 001 696,38 |
| Bank of Greece | 1 046 595 328,50 | 1 131 910 590,58 | +85 315 262,08 |
| Banco de España | 4 349 177 350,90 | 4 783 645 755,10 | + 434 468 404,20 |
| Banque de France | 8 288 138 644,21 | 8 192 338 994,75 | –95 799 649,46 |
| Banca d’Italia | 7 217 924 640,86 | 7 198 856 881,40 | –19 067 759,46 |
| Central Bank of Cyprus | 71 950 548,51 | 78 863 331,39 | +6 912 782,88 |
| Banque centrale du Luxembourg | 90 730 275,34 | 100 638 597,47 | +9 908 322,13 |
| Central Bank of Malta | 35 831 257,94 | 36 407 323,18 | + 576 065,24 |
| De Nederlandsche Bank | 2 243 025 225,99 | 2 297 463 391,20 | +54 438 165,21 |
| Oesterreichische Nationalbank | 1 161 289 917,84 | 1 118 545 877,01 | –42 744 040,83 |
| Banco de Portugal | 987 203 002,23 | 1 008 344 596,55 | +21 141 594,32 |
| Banka Slovenije | 183 995 237,74 | 189 410 251,00 | +5 415 013,26 |
| Národná banka Slovenska | 0 | 399 443 637,59 (1) | + 399 443 637,59 |
| Suomen Pankki | 717 086 011,07 | 722 328 204,76 | +5 242 193,69 |
| Kokku (2) | 40 149 615 804,58 | 40 204 457 215,43 | 54 841 410,85 |

Osalev RKP

EKP-le üle kantud välisvaluutareserviga samaväärne nõue 31. detsembril 2008

(eurot)

EKP-le üle kantud välisvaluutareserviga samaväärne nõue alates 1. jaanuarist 2009

(eurot)

Ülekande summa

(eurot)

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

1 423 341 995,63

1 397 303 846,77

–26 038 148,86

Deutsche Bundesbank

11 821 492 401,85

10 909 120 274,33

– 912 372 127,52

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

511 833 965,97

639 835 662,35

+ 128 001 696,38

Bank of Greece

1 046 595 328,50

1 131 910 590,58

+85 315 262,08

Banco de España

4 349 177 350,90

4 783 645 755,10

+ 434 468 404,20

Banque de France

8 288 138 644,21

8 192 338 994,75

–95 799 649,46

Banca d’Italia

7 217 924 640,86

7 198 856 881,40

–19 067 759,46

Central Bank of Cyprus

71 950 548,51

78 863 331,39

+6 912 782,88

Banque centrale du Luxembourg

90 730 275,34

100 638 597,47

+9 908 322,13

Central Bank of Malta

35 831 257,94

36 407 323,18

+ 576 065,24

De Nederlandsche Bank

2 243 025 225,99

2 297 463 391,20

+54 438 165,21

Oesterreichische Nationalbank

1 161 289 917,84

1 118 545 877,01

–42 744 040,83

Banco de Portugal

987 203 002,23

1 008 344 596,55

+21 141 594,32

Banka Slovenije

183 995 237,74

189 410 251,00

+5 415 013,26

Národná banka Slovenska

0

399 443 637,59 (1)

+ 399 443 637,59

Suomen Pankki

717 086 011,07

722 328 204,76

+5 242 193,69

Kokku (2)

40 149 615 804,58

40 204 457 215,43

54 841 410,85

---

(1)  Kuulub ülekandmisele alates otsuses EKP/2008/33 sätestatud tähtajast.

(2)  Ümardamise tõttu võivad liitmiste kogusummad olla ligikaudsed.

---

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/81

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

15. detsember 2008,

millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks mitteosalevate riikide keskpankade poolt

(EKP/2008/28)

(2009/58/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA ÜLDNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artiklit 48,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 18. detsembri 2006. aasta otsus EKP/2006/26, millega kehtestatakse vajalikud meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks mitteosalevate riikide keskpankade poolt, (1) määras Euroopa Keskpanga (EKP) kapitali märkimise protsendid, mille pidid 1. jaanuariks 2007 eurot kasutusele mittevõtnud liikmesriikide keskpangad (RKPd) sisse maksma 1. jaanuaril 2007, et hüvitada EKP tegevuskulusid. |
| --- | --- |

(1)

18. detsembri 2006. aasta otsus EKP/2006/26, millega kehtestatakse vajalikud meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks mitteosalevate riikide keskpankade poolt, (1) määras Euroopa Keskpanga (EKP) kapitali märkimise protsendid, mille pidid 1. jaanuariks 2007 eurot kasutusele mittevõtnud liikmesriikide keskpangad (RKPd) sisse maksma 1. jaanuaril 2007, et hüvitada EKP tegevuskulusid.

| (2) | 12. detsembri 2008. aasta otsus EKP/2008/23 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (2) sätestab EKP kapitali märkimise aluse korrigeerimise kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 29.3 ja kehtestab igale RKP-le alates 1. jaanuarist 2009 uued osakaalud kapitali märkimise korrigeeritud aluses. |
| --- | --- |

(2)

12. detsembri 2008. aasta otsus EKP/2008/23 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (2) sätestab EKP kapitali märkimise aluse korrigeerimise kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 29.3 ja kehtestab igale RKP-le alates 1. jaanuarist 2009 uued osakaalud kapitali märkimise korrigeeritud aluses.

| (3) | EKP märgitud kapital on 5 760 652 402,58 eurot. |
| --- | --- |

(3)

EKP märgitud kapital on 5 760 652 402,58 eurot.

| (4) | Laiendatud kapitali märkimise aluse tõttu on vaja vastu võtta uus EKP otsus, millega tühistatakse otsus EKP/2006/26 alates 1. jaanuarist 2009 ja määratakse protsent EKP kapitali märkimises, mille 1. jaanuariks 2009 eurot kasutusele mittevõtnud liikmesriikide RKPd (edaspidi „mitteosalevad RKPd”) peavad sisse maksma 1. jaanuaril 2009, |
| --- | --- |

(4)

Laiendatud kapitali märkimise aluse tõttu on vaja vastu võtta uus EKP otsus, millega tühistatakse otsus EKP/2006/26 alates 1. jaanuarist 2009 ja määratakse protsent EKP kapitali märkimises, mille 1. jaanuariks 2009 eurot kasutusele mittevõtnud liikmesriikide RKPd (edaspidi „mitteosalevad RKPd”) peavad sisse maksma 1. jaanuaril 2009,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Sissemakstud kapitali ulatus ja vorm

7 % iga mitteosaleva RKP poolt märgitud EKP kapitalist peab olema sisse makstud 1. jaanuaril 2009. Võttes arvesse otsuse EKP/2008/23 artiklis 2 kirjeldatud kapitali märkimise osakaalusid, peab iga mitteosalev RKP 1. jaanuaril 2009 sisse maksma summa, mis on osutatud tema nime kõrval järgmises tabelis:

| Mitteosalev RKP | (eurot) |
| --- | --- |
| Българска народна банка (Bulgaaria keskpank) | 3 502 591,87 |
| Česká národní banka | 5 835 771,31 |
| Danmarks Nationalbank | 5 982 149,49 |
| Eesti Pank | 721 809,75 |
| Latvijas Banka | 1 144 007,96 |
| Lietuvos bankas | 1 716 213,56 |
| Magyar Nemzeti Bank | 5 587 371,98 |
| Narodowy Bank Polski | 19 740 488,44 |
| Banca Națională a României | 9 937 989,49 |
| Sveriges Riksbank | 9 106 093,68 |
| Bank of England | 58 539 980,14 |

Mitteosalev RKP

(eurot)

Българска народна банка (Bulgaaria keskpank)

3 502 591,87

Česká národní banka

5 835 771,31

Danmarks Nationalbank

5 982 149,49

Eesti Pank

721 809,75

Latvijas Banka

1 144 007,96

Lietuvos bankas

1 716 213,56

Magyar Nemzeti Bank

5 587 371,98

Narodowy Bank Polski

19 740 488,44

Banca Națională a României

9 937 989,49

Sveriges Riksbank

9 106 093,68

Bank of England

58 539 980,14

Artikkel 2

Sissemakstud kapitali korrigeerimine

1.   Kuna kõik mitteosalevad RKPd on 7 % oma osast EKP märgitud kapitalis otsuse EKP/2006/26 alusel 31. detsembriks 2008 juba sisse maksnud, peavad nad EKP-le üle kandma täiendava summa või, asjakohastel juhtudel, EKP peab summa mitteosalevale RKP-le tagasi kandma, et jõuda summadeni, mis on sätestatud artikli 1 tabelis.

2.   Kõik ülekanded käesoleva artikli alusel tuleb teha vastavalt 12. detsembri 2008. aasta otsuses EKP/2008/25 (millega kehtestatakse tingimused Euroopa Keskpanga kapitaliosade ülekanneteks riikide keskpankade vahel ja sissemakstud kapitali korrigeerimiseks) (3) sätestatud tingimustele.

Artikkel 3

Lõppsätted

1.   Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2009.

2.   Otsus EKP/2006/26 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2009.

3.   Viiteid otsusele EKP/2006/26 käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.

Frankfurt Maini ääres, 15. detsember 2008

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 24, 31.1.2007, lk 15.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 66.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 71.

3

Euroopa Liidu Teataja

---

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/83 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/83

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

31. detsember 2008,

kapitali sissemaksmise, välisvaluutareservide ülekande ja sissemakse kohta Euroopa Keskpanga reservidesse ja eraldistesse Slovakkia keskpanga poolt

(EKP/2008/33)

(2009/59/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artikleid 30.1, 30.3, 49.1 ja 49.2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 8. juuli 2008. aasta otsuse 2008/608/EÜ (vastavalt asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal) (1) artikli 1 kohaselt täidab Slovakkia euro kasutuselevõtuks vajalikke tingimusi ja 2003. aasta ühinemisakti (2) artiklis 4 osutatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 8. juuli 2008. aasta otsuse 2008/608/EÜ (vastavalt asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Slovakkias 1. jaanuaril 2009. aastal) (1) artikli 1 kohaselt täidab Slovakkia euro kasutuselevõtuks vajalikke tingimusi ja 2003. aasta ühinemisakti (2) artiklis 4 osutatud erand tühistatakse alates 1. jaanuarist 2009.

| (2) | EKPSi põhikirja artikli 49.1 kohaselt maksab sellise liikmesriigi, kelle suhtes kehtestatud erand on tühistatud, keskpank oma osa Euroopa Keskpanga (EKP) märgitud kapitalist sisse samal määral kui teiste osalevate liikmesriikide keskpangad (RKPd). Senised osalevate liikmesriikide keskpangad on maksnud oma osa EKP kapitalis sisse täies ulatuses. (3)12. detsembri 2008. aasta otsuse EKP/2006/23 (riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses) (4) artikli 2 kohaselt on Národná banka Slovenska (Slovakkia keskpanga) osakaal EKP kapitali märkimise aluses 0,6934 %. Slovakkia keskpank on oma osa EKP kapitalis sisse maksnud 18. detsembri 2006. aasta otsuse EKP/2006/26 (millega kehtestatakse vajalikud meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks mitteosalevate riikide keskpankade poolt) (5) artikli 1 kohaselt. Seega on maksmata osa 37 216 406,81 eurot, mis saadakse, korrutades EKP märgitud kapital (5 760 652 402,58 eurot) Slovakkia keskpanga osakaaluga kapitali märkimises (0,6934 %), millest lahutatakse EKP märgitud kapitali sissemakstud osa. |
| --- | --- |

(2)

EKPSi põhikirja artikli 49.1 kohaselt maksab sellise liikmesriigi, kelle suhtes kehtestatud erand on tühistatud, keskpank oma osa Euroopa Keskpanga (EKP) märgitud kapitalist sisse samal määral kui teiste osalevate liikmesriikide keskpangad (RKPd). Senised osalevate liikmesriikide keskpangad on maksnud oma osa EKP kapitalis sisse täies ulatuses. (3)12. detsembri 2008. aasta otsuse EKP/2006/23 (riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses) (4) artikli 2 kohaselt on Národná banka Slovenska (Slovakkia keskpanga) osakaal EKP kapitali märkimise aluses 0,6934 %. Slovakkia keskpank on oma osa EKP kapitalis sisse maksnud 18. detsembri 2006. aasta otsuse EKP/2006/26 (millega kehtestatakse vajalikud meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks mitteosalevate riikide keskpankade poolt) (5) artikli 1 kohaselt. Seega on maksmata osa 37 216 406,81 eurot, mis saadakse, korrutades EKP märgitud kapital (5 760 652 402,58 eurot) Slovakkia keskpanga osakaaluga kapitali märkimises (0,6934 %), millest lahutatakse EKP märgitud kapitali sissemakstud osa.

| (3) | EKPSi põhikirja artikkel 49.1 sätestab koosmõjus artikliga 30.1, et sellise liikmesriigi, kelle suhtes kehtestatud erand on tühistatud, keskpank peab EKP-le üle kandma ka välisvaluutareservi. EKPSi põhikirja artikli 49.1 kohaselt määratakse ülekantava summa suurus, korrutades artikli 30.1 põhjal juba EKP-le üle kantud välisvaluutareservi kehtiva vahetuskursi alusel määratud väärtuse eurodes asjaomase RKP märgitud osade arvu ja teiste osalevate liikmesriikide RKPde poolt sisse makstud osade arvu suhtega. Artikli 30.1 põhjal EKP-le üle kantud välisvaluutareservi kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta eelmist kapitali märkimise aluse korrigeerimist (6) EKPSi põhikirja artikli 29.3 alusel ja EKPSi põhikirja artikli 49.3 alusel laiendatud kapitali märkimise alust. (7) Seetõttu ja kooskõlas 12. detsembri 2008. aasta otsusega EKP/2008/27 (millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga akumuleeritud omakapitali sissemaksmiseks ja riikide keskpankade ülekantud välisvaluutareservidega samaväärsete nõuete korrigeerimiseks) (8) on EKP-le põhikirja artikli 30.1 alusel üle kantud välisvaluutareservi vastav väärtus 44 154 040 257,26 eurot. |
| --- | --- |

(3)

EKPSi põhikirja artikkel 49.1 sätestab koosmõjus artikliga 30.1, et sellise liikmesriigi, kelle suhtes kehtestatud erand on tühistatud, keskpank peab EKP-le üle kandma ka välisvaluutareservi. EKPSi põhikirja artikli 49.1 kohaselt määratakse ülekantava summa suurus, korrutades artikli 30.1 põhjal juba EKP-le üle kantud välisvaluutareservi kehtiva vahetuskursi alusel määratud väärtuse eurodes asjaomase RKP märgitud osade arvu ja teiste osalevate liikmesriikide RKPde poolt sisse makstud osade arvu suhtega. Artikli 30.1 põhjal EKP-le üle kantud välisvaluutareservi kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta eelmist kapitali märkimise aluse korrigeerimist (6) EKPSi põhikirja artikli 29.3 alusel ja EKPSi põhikirja artikli 49.3 alusel laiendatud kapitali märkimise alust. (7) Seetõttu ja kooskõlas 12. detsembri 2008. aasta otsusega EKP/2008/27 (millega kehtestatakse meetmed Euroopa Keskpanga akumuleeritud omakapitali sissemaksmiseks ja riikide keskpankade ülekantud välisvaluutareservidega samaväärsete nõuete korrigeerimiseks) (8) on EKP-le põhikirja artikli 30.1 alusel üle kantud välisvaluutareservi vastav väärtus 44 154 040 257,26 eurot.

| (4) | Slovakkia keskpanga poolt üle kantav välisvaluutareserv peab olema vääringustatud USA dollarites ja kullas. |
| --- | --- |

(4)

Slovakkia keskpanga poolt üle kantav välisvaluutareserv peab olema vääringustatud USA dollarites ja kullas.

| (5) | EKPSi põhikirja artikkel 30.3 sätestab, et EKP peab krediteerima iga osaleva liikmesriigi keskpanka tema poolt EKP-le üle kantud välisvaluutareservile vastava nõudega. Sätteid, mis käsitlevad seniste osalevate liikmesriikide keskpankadele krediteeritud nõuete vääringustamist ja tasustamist, (9) tuleb kohaldada ka Slovakkia keskpanga nõude vääringustamise ja tasustamise suhtes. |
| --- | --- |

(5)

EKPSi põhikirja artikkel 30.3 sätestab, et EKP peab krediteerima iga osaleva liikmesriigi keskpanka tema poolt EKP-le üle kantud välisvaluutareservile vastava nõudega. Sätteid, mis käsitlevad seniste osalevate liikmesriikide keskpankadele krediteeritud nõuete vääringustamist ja tasustamist, (9) tuleb kohaldada ka Slovakkia keskpanga nõude vääringustamise ja tasustamise suhtes.

| (6) | EKPSi põhikirja artikli 49.2 kohaselt teeb sellise liikmesriigi, kelle suhtes kehtestatud erand on tühistatud, keskpank sissemakse EKP reservidesse, reservidega võrdsustatud eraldistesse ja summadesse, mis määratakse reservidesse ja eraldistesse vastavalt kasumiaruandele, mis on koostatud erandi tühistamisele eelneva aasta 31. detsembri seisuga. Sissemakse suurus määratakse kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 49.2. |
| --- | --- |

(6)

EKPSi põhikirja artikli 49.2 kohaselt teeb sellise liikmesriigi, kelle suhtes kehtestatud erand on tühistatud, keskpank sissemakse EKP reservidesse, reservidega võrdsustatud eraldistesse ja summadesse, mis määratakse reservidesse ja eraldistesse vastavalt kasumiaruandele, mis on koostatud erandi tühistamisele eelneva aasta 31. detsembri seisuga. Sissemakse suurus määratakse kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 49.2.

| (7) | Analoogia põhjal Euroopa Keskpanga kodukorra (10) punktiga 3.5 oli Slovakkia keskpanga presidendil võimalus esitada tähelepanekuid käesoleva otsuse osas enne selle vastuvõtmist, |
| --- | --- |

(7)

Analoogia põhjal Euroopa Keskpanga kodukorra (10) punktiga 3.5 oli Slovakkia keskpanga presidendil võimalus esitada tähelepanekuid käesoleva otsuse osas enne selle vastuvõtmist,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| — | „osalev liikmesriik” – euro kasutusele võtnud liikmesriik; |
| --- | --- |

—

„osalev liikmesriik” – euro kasutusele võtnud liikmesriik;

| — | „välisvaluutareservid” – väärtpaberid, kuld või sularaha; |
| --- | --- |

—

„välisvaluutareservid” – väärtpaberid, kuld või sularaha;

| — | „kuld” – puhas kuld troiuntsides London Good Delivery kangides vastavalt Londoni Kulla- ja Hõbedaturu Liidu (London Bullion Market Association) määratlusele; |
| --- | --- |

—

„kuld” – puhas kuld troiuntsides London Good Delivery kangides vastavalt Londoni Kulla- ja Hõbedaturu Liidu (London Bullion Market Association) määratlusele;

| — | „eurosüsteem” – osalevate liikmesriikide RKPd ja EKP; |
| --- | --- |

—

„eurosüsteem” – osalevate liikmesriikide RKPd ja EKP;

| — | „väärtpaberid” – EKP poolt määratletud väärtpaber või finantsinstrument; |
| --- | --- |

—

„väärtpaberid” – EKP poolt määratletud väärtpaber või finantsinstrument;

| — | „sularaha” – Ühendriikide seaduslik maksevahend (USA dollar). |
| --- | --- |

—

„sularaha” – Ühendriikide seaduslik maksevahend (USA dollar).

Artikkel 2

Kapitalimakse

1.   Alates 1. jaanuarist 2009 on Slovakkia keskpangal kohustus maksta sisse puuduv osa tema poolt märgitud EKP kapitalist, s.o 37 216 406,81 eurot.

2.   Slovakkia keskpank peab maksma lõikes 1 osutatud summa EKP-le 2. jaanuaril 2009, tehes eraldi ülekande üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kaudu.

3.   Teise ülekandega peab Slovakkia keskpank 2. jaanuaril 2009 EKP-le maksma intressi, mis kogunes EKP-le lõike 2 kohaselt makstavalt summalt 1. jaanuaril 2009.

4.   Lõike 3 alusel kogunevat mis tahes intressi arvutatakse iga päeva kohta, kasutades tegelikku 360päevast arvutamise meetodit, kusjuures intressimäär võrdub Euroopa Keskpankade Süsteemi poolt viimases põhilises refinantseerimistehingus kasutatud intressi piirmääraga.

Artikkel 3

Välisvaluutareservide ülekanne

1.   1. jaanuarist 2009 on Slovakkia keskpangal kohustus kooskõlas käesoleva artikliga ja selle alusel tehtud korraldustega üle kanda USA dollarites ja kullas vääringustatud välisvaluutareservid, mille summa vastab 443 086 155,98 eurole, vastavalt järgmisele:

| USA dollarites väärtpaberite ja sularaha summa eurodes | Kulla vastav summa eurodes | Summa eurodes kokku |
| --- | --- | --- |
| 376 623 232,58 | 66 462 923,40 | 443 086 155,98 |

USA dollarites väärtpaberite ja sularaha summa eurodes

Kulla vastav summa eurodes

Summa eurodes kokku

376 623 232,58

66 462 923,40

443 086 155,98

2.   Slovakkia keskpanga poolt lõike 1 kohaselt üle kantavate välisvaluutareservide vastav summa eurodes tuleb arvutada euro ja USA dollari vahetuskursi põhjal, mis lepitakse kokku 24tunnises kirjalikus konsulteerimismenetluses 31. detsembril 2008 eurosüsteemi ja Slovakkia keskpanga poolt; kulla puhul tehakse arvutus puhta kulla hinna põhjal troiuntsi kohta USA dollarites, mis kujuneb Londoni kullahinna kehtestamises (London gold fixing) kell 10.30 Londoni aja järgi 31. detsembril 2008.

3.   EKP edastab Slovakkia keskpangale kinnituse lõike 2 kohaselt arvutatavate summade kohta esimesel võimalusel.

4.   Slovakkia keskpank kannab EKP-le üle USA dollarites vääringustatud väärtpaberite portfelli ja sularaha, mille suhteline muutlikkusel põhinev riskimõõt VAR EKP taktikalise piirmäära suhtes ülekande hetkel ei ületa EKP poolt kauplemisportfellile kehtestatud taktikalist piirmäära. USA dollarites vääringustatud väärtpaberiportfell ja sularaha peab samuti vastama EKP poolt määratletud krediidipiirangutele.

5.   Sularahaülekanne tuleb teha EKP poolt osutatud kontodele. EKP-le üle kantava sularaha arvelduspäev on 2. jaanuar 2009. Slovakkia keskpank peab andma juhised ülekande tegemiseks EKP-le.

6.   Kulla väärtus, mille Slovakkia keskpank kannab EKP üle kooskõlas lõikega 1, peab olema võimalikult lähedane, kuid mitte rohkem kui 66 462 923,40 eurot.

7.   Slovakkia keskpank peab lõikes 1 osutatud kulla üle kandma investeerimata kujul EKP poolt osutatud kontodele ja asukohtadesse. EKP-le sularaha üle kandmise arvelduspäev on 5. jaanuar 2009. Slovakkia keskpank peab andma juhised ülekande tegemiseks EKP-le.

8.   Juhul kui Slovakkia keskpank kannab EKP-le üle kulla, mille väärtus on alla lõikes 1 osutatu, peab ta 5. jaanuaril 2009 EKP poolt määratud EKP kontole üle kandma puudujäägile vastava osa sularaha USA dollarites. Mis tahes selline sularaha USA dollarites ei moodusta osa USA dollarites vääringustatud välisvaluutareservist, mille Slovakkia keskpank kannab EKP-le üle lõike 1 alusel.

9.   Slovakkia keskpank kannab EKP-le üle väärtpaberid EKP poolt osutatud kontodele. EKP-le väärtpaberite üle kandmise arvelduspäev on 2. jaanuar 2009. Slovakkia keskpank annab juhised väärtpaberite omandi üleminekuks EKP-le arvelduspäeval. Nende väärtpaberite väärtus arvutatakse EKP poolt määratud hinna alusel.

10.   EKP-le üle kantud väärtpaberite väärtusele vastav summa eurodes peab vastama lõikes 1 osutatud summale.

11.   Juhul kui lõikes 1 osutatud vastava eurodes kogusumma ja artikli 4 lõikes 1 osutatud summade vahel on erinevus, arveldatakse see kooskõlas Euroopa Keskpanga ja Slovakkia keskpanga 31. detsembri 2008. aasta lepinguga, mis käsitleb Euroopa Keskpanga poolt Slovakkia keskpanga krediteerimist nõudega põhikirja artikli 30.3 kohaselt. (11)

Artikkel 4

Sissemaksetele vastava nõude vääringustamine, tasustamine ja tähtaeg

1.   1. jaanuarist 2009, võttes arvesse artiklis 3 sätestatud välisvaluutareservi ülekande arvelduspäevi, peab EKP krediteerima Slovakkia keskpanka eurodes vääringustatud nõudega, mis vastab Slovakkia keskpanga poolt üle kantud välisvaluutareservi kogusummale eurodes. See nõue vastab 399 443 637,59 eurole.

2.   EKP poolt Slovakkia keskpangale krediteeritud nõuet tasustatakse alates arvelduspäevast. Kogunevat intressi arvutatakse iga päeva kohta, kasutades tegelikku 360päevast arvutamise meetodit, kusjuures intressimäär on 85 % eurosüsteemi poolt viimases põhilises refinantseerimistehingus kasutatud intressi piirmäärast.

3.   Nõuet tasustatakse iga majandusaasta lõpus. EKP teatab Slovakkia keskpangale kogunenud summast kord kvartalis.

4.   Nõue ei ole tagasiostetav.

Artikkel 5

Sissemakse EKP reservi ja eraldistesse

1.   Alates 1. jaanuarist 2009, kooskõlas artikli 3 lõigetega 5 ja 6, peab Slovakkia keskpank tegema sissemakse EKP reservidesse, reservidega võrdsustatud eraldistesse ja summadesse, mis määratakse reservidesse ja eraldistesse vastavalt kasumiaruandele 31. detsembri 2008 seisuga.

2.   Slovakkia keskpanga poolt makstav summa määratakse kindlaks kooskõlas põhikirja artikliga 49.2. Artikli 49.2 viited asjaomase keskpanga märgitud osade arvule ja teiste keskpankade poolt sisse makstud osade arvule osutavad Slovakkia keskpanga ja seniste osalevate liikmesriikide RKPde osakaaludele EKP kapitali märkimise aluses kooskõlas otsusega EKP/2008/23.

3.   Lõike 1 eesmärgil hõlmavad EKP reservid ja reservidega võrdsustatud eraldised muu hulgas ka EKP üldreservfondi, ümberhindamiskontode seisud ja eraldised vahetuskursi, intressimäära ja kullahinna riski katmiseks.

4.   Hiljemalt esimesel tööpäeval, mis järgneb EKP 2008. majandusaasta aastaaruande heakskiitmisele EKP nõukogu poolt, peab EKP arvutama Slovakkia keskpanga poolt lõike 1 alusel makstava summa ja edastama selle kohta Slovakkia keskpangale kinnituse.

5.   Teisel tööpäeval, mis järgneb EKP 2008. majandusaasta aastaaruande heakskiitmisele EKP nõukogu poolt, peab Slovakkia keskpank tegema kaks TARGET2 ülekannet ja maksma EKP-le:

| a) | EKP-le lõike 4 alusel makstava summa ja |
| --- | --- |

a)

EKP-le lõike 4 alusel makstava summa ja

| b) | EKP-le lõike 4 alusel makstavalt summalt perioodil 1. jaanuarist 2009 kuni maksepäevani kogunenud intressi. |
| --- | --- |

b)

EKP-le lõike 4 alusel makstavalt summalt perioodil 1. jaanuarist 2009 kuni maksepäevani kogunenud intressi.

6.   Lõike 5 punkti b alusel kogunevat mis tahes intressi arvutatakse iga päeva kohta, kasutades tegelikku 360päevast arvutamise meetodit, kusjuures intressimäär võrdub Euroopa Keskpankade Süsteemi poolt viimases põhilises refinantseerimistehingus kasutatud intressi piirmääraga.

Artikkel 6

Pädevus

1.   EKP juhatus peab Slovakkia keskpangale andma vajalikul määral juhiseid, et täpsustada ja rakendada käesoleva otsuse mis tahes sätteid ning kujundada kohaseid meetmeid mis tahes võimalike probleemide lahendamiseks.

2.   EKP juhatuse poolt lõike 1 alusel antud mis tahes juhisest tuleb viivitamata teatada EKP nõukogule ning EKP juhatus peab järgima EKP nõukogu poolt asjas tehtud mis tahes otsust.

Artikkel 7

Lõppsäte

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2009.

Frankfurt Maini ääres, 31. detsember 2008

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ELT L 195, 24.7.2008, lk 24.

1

(2)  Akt Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

2

(3)  15. detsembri 2006. aasta otsus EKP/2006/22, millega kehtestatakse vajalikud meetmed Euroopa Keskpanga kapitali sissemaksmiseks osalevate riikide keskpankade poolt (ELT L 24, 31.1.2007, lk 3).

3

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 66.

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  ELT L 24, 31.1.2007, lk 15.

5

(6)  18. detsembri 2003. aasta otsus EKP/2003/17 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (ELT L 9, 15.1.2004, lk 27) ja otsus EKP/2008/23.

6

(7)  22. aprilli 2004. aasta otsus EKP/2004/5 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (ELT L 205, 9.6.2004, lk 5) ja 15. detsembri 2006. aasta otsus EKP/2006/21 riikide keskpankade protsentuaalsete osade kohta Euroopa Keskpanga kapitali märkimise aluses (ELT L 24, 31.1.2007, lk 1).

7

(8)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 77.

8

Euroopa Liidu Teataja

(9)  Vastavalt 3. novembri 1998. aasta suunisele EKP/2000/15, mida on muudetud 16. novembri 2000. aasta suunisega välisvaluutareservide koostise, hindamise ja esialgse ülekandmise korra ning samaväärsete nõuete vääringu ja sellelt tasutava intressi kohta (EÜT L 336, 30.12.2000, lk 114).

9

(10)  Vastu võetud 19. veebruari 2004. aasta otsusega EKP/2004/2, millega võetakse vastu Euroopa Keskpanga kodukord (ELT L 80, 18.3.2004, lk 33).

10

(11)  ELT C 18, 24.1.2009, lk 3.

11

---

SOOVITUSED

Komisjon

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/87 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/87

---

KOMISJONI SOOVITUS,

23. jaanuar 2009,

suunised teel ja pädevates töökodades sõidumeerikute kontrollimise heade tavade kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 108 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/60/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/22/EÜ, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ, (1) eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/22/EÜ artikli 11 lõike 1 kohaselt kehtestab komisjon suunised kontrollimise heade tavade kohta juhuks, kui kontrolliametnikud kontrollivad sõidukeid teel või ettevõtjate territooriumil või kui sõidukeid kontrollitakse volitatud töökodades ja paigaldajate juures. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/22/EÜ artikli 11 lõike 1 kohaselt kehtestab komisjon suunised kontrollimise heade tavade kohta juhuks, kui kontrolliametnikud kontrollivad sõidukeid teel või ettevõtjate territooriumil või kui sõidukeid kontrollitakse volitatud töökodades ja paigaldajate juures.

| (2) | Sõidumeerikud on autovedudel vajalikud selleks, et saada ülevaade juhtide poolt juhtimisele ja puhkamisele kulutatavast ajast ning tagada autovedude valdkonnas sotsiaalsete õigusaktide järgimise tõhusate kontrollide läbiviimine pädevate riiklike kontrollorganite poolt. |
| --- | --- |

(2)

Sõidumeerikud on autovedudel vajalikud selleks, et saada ülevaade juhtide poolt juhtimisele ja puhkamisele kulutatavast ajast ning tagada autovedude valdkonnas sotsiaalsete õigusaktide järgimise tõhusate kontrollide läbiviimine pädevate riiklike kontrollorganite poolt.

| (3) | Selleks, et tagada sõidumeerikute nõuetekohane ja usaldusväärne funktsioneerimine ning andmete salvestamine ja säilitamine, on pärast sõidumeeriku paigaldamist vaja läbi viia perioodilisi kontrolle ja uurimisi. |
| --- | --- |

(3)

Selleks, et tagada sõidumeerikute nõuetekohane ja usaldusväärne funktsioneerimine ning andmete salvestamine ja säilitamine, on pärast sõidumeeriku paigaldamist vaja läbi viia perioodilisi kontrolle ja uurimisi.

| (4) | Perioodilisi kontrolle ja uurimisi ei teostata sagedusega, mis takistaksid juhte ja ettevõtjaid, kes püüavad süsteemi kuritarvitada manipuleerimisseadmete või muude sarnaste vahendite abil. |
| --- | --- |

(4)

Perioodilisi kontrolle ja uurimisi ei teostata sagedusega, mis takistaksid juhte ja ettevõtjaid, kes püüavad süsteemi kuritarvitada manipuleerimisseadmete või muude sarnaste vahendite abil.

| (5) | Uuringutest ja ekspertidelt saadud teabest ilmneb, et katsed manipuleerida sõidumeerikuga on levinud sõidukites, millel on analoogsõidumeerikud; samasugused rünnakud ohustavad nüüd ka digitaalseid sõidumeerikuid. |
| --- | --- |

(5)

Uuringutest ja ekspertidelt saadud teabest ilmneb, et katsed manipuleerida sõidumeerikuga on levinud sõidukites, millel on analoogsõidumeerikud; samasugused rünnakud ohustavad nüüd ka digitaalseid sõidumeerikuid.

| (6) | Samadest uuringutest ilmneb ka see, et autovedude sektoris on võimalikud ja leiavad aset erinevad manipuleerimised sõidumeerikutega, eriti digitaalsete sõidumeerikutega. |
| --- | --- |

(6)

Samadest uuringutest ilmneb ka see, et autovedude sektoris on võimalikud ja leiavad aset erinevad manipuleerimised sõidumeerikutega, eriti digitaalsete sõidumeerikutega.

| (7) | Sellised püüdlused kujutavad endast tõsist ohtu liiklusohutusele ja neil on ka vastuvõetamatu negatiivne mõju ausale konkurentsile ja autojuhtide sotsiaalsetele tingimustele. |
| --- | --- |

(7)

Sellised püüdlused kujutavad endast tõsist ohtu liiklusohutusele ja neil on ka vastuvõetamatu negatiivne mõju ausale konkurentsile ja autojuhtide sotsiaalsetele tingimustele.

| (8) | Tänu digitaalse sõidumeeriku suuremale turvalisusele võrreldes analoogsõidumeerikuga on ohte ja süsteemivastaseid rünnakuid kergem avastada ning vastavalt suureneb võimalus tabada neid seadmeid kasutavad ebaausad juhid ja ettevõtjad ning see peaks oluliselt pärssima pettusi. |
| --- | --- |

(8)

Tänu digitaalse sõidumeeriku suuremale turvalisusele võrreldes analoogsõidumeerikuga on ohte ja süsteemivastaseid rünnakuid kergem avastada ning vastavalt suureneb võimalus tabada neid seadmeid kasutavad ebaausad juhid ja ettevõtjad ning see peaks oluliselt pärssima pettusi.

| (9) | Soovituse eesmärk on õhutada liikmesriike kehtestama tööstusharu teadusuuringutele ja tehnilistele teadmistele tuginevat korda ja meetodeid, mis oluliselt parandavad pettuste ennetamise ja avastamise võimalusi, ning pakkuda liikmesriikidele vastavat tuge. |
| --- | --- |

(9)

Soovituse eesmärk on õhutada liikmesriike kehtestama tööstusharu teadusuuringutele ja tehnilistele teadmistele tuginevat korda ja meetodeid, mis oluliselt parandavad pettuste ennetamise ja avastamise võimalusi, ning pakkuda liikmesriikidele vastavat tuge.

| (10) | Soovituses esitatakse eeskätt head kontrollimise tavad, mis on määratletud Teadusuuringute Ühiskeskuse tehtud teadusuuringute käigus. |
| --- | --- |

(10)

Soovituses esitatakse eeskätt head kontrollimise tavad, mis on määratletud Teadusuuringute Ühiskeskuse tehtud teadusuuringute käigus.

| (11) | Koos kavandatava direktiiviga, milles käsitletakse teel teostatavaid täiendavaid kontrolle, kohta moodustab soovitus kontrollmeetmete paketi, mille eesmärk on oluliselt parandada digitaalsete sõidumeerikute andmete võltsimiseks kasutatavate seadmete avastamist ja pettuste ennetamist. |
| --- | --- |

(11)

Koos kavandatava direktiiviga, milles käsitletakse teel teostatavaid täiendavaid kontrolle, kohta moodustab soovitus kontrollmeetmete paketi, mille eesmärk on oluliselt parandada digitaalsete sõidumeerikute andmete võltsimiseks kasutatavate seadmete avastamist ja pettuste ennetamist.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 (2) artikli 18 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 (2) artikli 18 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

| 1. | võtta vastu ja rakendada käesoleva soovituse lisas sätestatud suunised heade kontrolli teostamise tavade kohta seoses sõidukite kontrolliga, mida kontrolliametnikud teostavad teel või ettevõtjate territooriumil või mida paigaldajad ja tehnikud teostavad liikmesriigi pädeva asutuse poolt tunnustatud töökojas, et avastada ja ennetada sõidumeerikutega manipuleerimist võimaldavate seadmete kasutamist; |
| --- | --- |

1.

võtta vastu ja rakendada käesoleva soovituse lisas sätestatud suunised heade kontrolli teostamise tavade kohta seoses sõidukite kontrolliga, mida kontrolliametnikud teostavad teel või ettevõtjate territooriumil või mida paigaldajad ja tehnikud teostavad liikmesriigi pädeva asutuse poolt tunnustatud töökojas, et avastada ja ennetada sõidumeerikutega manipuleerimist võimaldavate seadmete kasutamist;

| 2. | rakendada kõnealuseid suuniseid vajaduse korral riiklike kontrollistrateegiate kontekstis, millele viidatakse direktiivi 2006/22/EÜ artiklis 2. |
| --- | --- |

2.

rakendada kõnealuseid suuniseid vajaduse korral riiklike kontrollistrateegiate kontekstis, millele viidatakse direktiivi 2006/22/EÜ artiklis 2.

Brüssel, 23. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 35.

1

(2)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.

2

---

LISA

SOOVITUSED LIIKMESRIIKIDE VÕETAVATE VASTUMEETMETE KOHTA MANIPULEERIMISSEADMETE KASUTAMISE AVASTAMISEKS JA ENNETAMISEKS

SISUKORD

| 1 PEATÜKK: | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1 PEATÜKK:

| 2 PEATÜKK: | TEEL TEOSTAVAD TÕHUSAD KONTROLLID |
| --- | --- |

2 PEATÜKK:

| A. | Korraldus ja seadmed |
| --- | --- |

A.

| B. | Kahe kontrollpunkti meetod sõidukite tegeliku kiiruse või läbisõidu analüüsimiseks |
| --- | --- |

B.

| C. | Allalaaditud andmete üksikasjalikule analüüsile tuginevad ühe kontrollpunkti meetodid |
| --- | --- |

C.

| D. | Ühe kontrollpunkti meetod, mille aluseks on plommide tehniline kontroll |
| --- | --- |

D.

| E. | Sõiduki suunamine töökotta |
| --- | --- |

E.

| F. | Sõidukite või andmete kontroll äriühingu territooriumil |
| --- | --- |

F.

| 3 PEATÜKK: | KOOLITUS, SEADMED JA HEAD TAVAD |
| --- | --- |

3 PEATÜKK:

| 4 PEATÜKK: | TÖÖKODADE POOLT TEOSTATAV KONTROLL |
| --- | --- |

4 PEATÜKK:

| A. | Õiguslik alus |
| --- | --- |

A.

| B. | Katkised või puuduvad plommid |
| --- | --- |

B.

| C. | Andmete analüüs |
| --- | --- |

C.

| D. | Liikumisanduri ja sõidukiüksuse vahelise ühenduse kontroll |
| --- | --- |

D.

| E. | Erikord kontrolli teostamisel teel |
| --- | --- |

E.

| 5 PEATÜKK: | TÖÖKODADE ARUANNE JA AUDIT |
| --- | --- |

5 PEATÜKK:

| 6 PEATÜKK: | PEATÜKK: LÕPPSÄTTED |
| --- | --- |

6 PEATÜKK:

1.   Peatükk: Sissejuhatus

1.1.   Komisjoni soovituses kirjeldatakse, mida võiks liikmesriike tegema õhutada, et reageerida ohtudele, mida kujutab endast sõidumeerikute manipuleerimisseadmete kasutamine, ning edendada ja toetada samal ajal ennetavaid vastumeetmeid liikmesriikides nende ohtude kõrvaldamiseks.

1.2.   Digitaalsete sõidumeerikute nõuetekohase töö ja ülesannete häirimiseks mõeldud manipuleerimisseadmete kasutamine sõidukites kujutab endast ühte suurimat ohtu süsteemi turvalisusele. Selliste seadmete kasutamine või kasutamise kavatsus kahjustab ausat konkurentsi, andes ebaausatele ettevõtjatele ja juhtidele ebaausa ärilise eelise, ning avaldab juhtidele vastuvõetamatut negatiivset sotsiaalset mõju, võimaldades neil sõita või sundides neid sõitma palju kauem, kui on seadusega lubatud. Nende tegurite võimalikud tagajärjed õõnestavad kõigi liiklejate ohutust, mida komisjon püüab järgnevate aastate jooksul suurendada.

1.3.   Seaduskuulekad ettevõtjad ja juhid peavad saama usaldada digitaalseid sõidumeerikuid ning riiklikud kontrollorganid peavad kogu ühenduse ulatuses saama tugineda seadmetega talletatud ja salvestatud andmete õigsusele ja usaldusväärsusele olenemata sellest, kas neid laaditakse alla ja analüüsitakse salvestusseadmetest või juhikaardilt. Selleks, et tagada andmete usaldusväärsus, tuleb seadmeid regulaarselt kontrollida, et tagada nende nõuetekohane töötamine.

1.4.   Pikas perspektiivis on süsteemi ja selle komponentide täielik turvalisus oluline, kui soovitakse tagada salvestatud andmete usaldusväärsus ja õigsus. Selleks, et teha lõpp kõige levinumetele rikkumistele ja süsteemiga manipuleerimise katsetele, analüüsib komisjon põhjalikult võimalust kehtestada üksikasjalikumad seaduslikud meetmed määruse (EMÜ) nr 3821/85 ja selle lisade läbivaatamise põhjal.

1.5.   Lühiajalises plaanis saavad liikmesriikide pädevad asutused töötada välja asjakohased ja tõhusad meetmed, et muuta manipuleerimisseadmete avastamine tõenäolisemaks, vähendades seeläbi ohtu, et ettevõtjad ja juhid taolisi seadmeid kasutavad.

1.6.   Samal ajal kui liikmesriikidel on juriidiline kohustus nõuda kontrolli läbiviimist viisil, mis tagab autovedusid reguleerivate ühenduse sotsiaalsete õigusaktide tõhusa rakendamise, ei garanteeri regulaarne kontroll seda, et seadmeid ei paigaldada ega kasutata hiljem, pärast kontrolli läbiviimist. Kogemused on näidanud, et nimetatud seadmeid leiab palju suurema tõenäosusega teel teostatavate kontrollide käigus, kui sõidukit on võimalik põhjalikumalt kontrollida. Liikmesriikide poolt teostatavate kontrollide sagedust ja iseloomu tuleb tõhustada, et selliste seadmete avastamise taset tõstes oluliselt suurendada ennetavat tegurit.

1.7.   Määruse (EMÜ) nr 3821/85 I B lisa liites 10 (üldised turbe-eesmärgid) on sätestatud digitaalsete sõidumeerikute usaldusväärsuse tagamiseks vajalike turbetagamisfunktsioonide ulatus. Kogu süsteemi turbe-eesmärke peab aitama saavutada ja süsteemi ohte peab aitama kõrvalda tehniliste lahenduste kombinatsioon, ITSECi tunnustus, ning füüsilised, personali- ja protseduurilised meetmed, mille võtmise kohustus lasub liikmesriikidel ja sõidumeerikute tootjatel. Komisjoni käesoleva soovituse eesmärk on pakkuda liikmesriikidele nende protseduuriliste ja isiklike vahendite toetamiseks välja kõige tõhusamaid protseduure, mis tuginevad nii teadusuuringutele kui ka headele tavadele.

1.8.   Komisjoni soovitus ei asenda ITSECi (1) tehnilisi lahendusi ning tegelikult tuleks ideaaljuhul kasutada seda koos nendega ja nende toel.

1.9.   Teadusuuringute Ühiskeskuse (2) aruanne kirjeldab digitaalsete sõidumeerikute turvalisust ähvardavaid teadaolevaid ja võimalikke ohte. Seepärast saavad liikmesriigid kasutada seda aruannet selleks, et kehtestada vajalikud sammud ja meetmed, et tagada adekvaatse teabe ja adekvaatsete suuniste esitamine riiklikku kontrolli teostavatele ametnikele, et nad saaksid teostada sõidukite kontrolli teel. Sama teavet ja samu suuniseid tuleks anda ka seadusega ettenähtud sõidumeerikute paigaldust, kontrolli ja remonti teostavatele paigaldajatele ja töökodadele. Suunised peaksid olema piisava ulatusega, et tagada, et sellised isikud saavad täielikult ja pädevalt teostada käesolevas lisas kirjeldatud kontrolli ja et liikmesriigid on suutelised võtma vastutusele neid, kes on süsteemi kuritarvitanud või üritavad seda teha.

1.10.   Käesolevad suunised ja soovitused ei ole ammendavad ja võib esineda olukordi, kus soovituste rakendamine ei anna soovitud tulemust (nt juhtudel, kus kontrollkaablit ei ole võimalik ühendada liikumisanduriga). Sellisel juhul tuleb liikmesriike õhutada töötama välja alternatiivseid meetodeid, mis on sama tõhusad. Neid alternatiivseid meetmeid võib levitada laiemalt täitevasutuste hulgas.

1.11.   Ehkki käesolev komisjoni soovitus käsitleb mõlemat liiki sõidumeerikuid, mis on sätestatud määruses (EMÜ) nr 3821/85 ja selle lisades, võib liikmesriikidel olla meetodeid, protseduure ja suuniseid, mis on kehtestatud analoogsõidumeerikute kontrollimiseks ja manipuleerimisseadmete avastamiseks. Seepärast ei asenda komisjoni soovitus olemasolevaid meetmeid ega vähenda nende tähtsust, vaid toetab neid eeskätt seoses digitaalsete sõidumeerikutega, mille puhul metoodika võib erineda, ent eesmärk jääb samaks. Kui analoogsõidumeerikute kontrollimiseks on juba kehtestatud meetmed, siis on soovitav laiendada neid ka digitaalsetele sõidumeerikutele (nt töökodade tasustamine sõiduki volitatud töökotta suunanud kontrolli teostavate ametnike määratud konkreetsete ülesannete sooritamise eest vastavalt osas F kirjeldatule).

1.12.   Liikmesriigid peaksid olema enesekindlad riiklikes kontrollistrateegiates oma meetodite ja protsesside kehtestamisel sõidumeerikuid ähvardavate ohtude kõrvaldamiseks ja neile tuleks pakkuda tuge. Häid tavasid tuleks jagada teiste liikmesriikidega.

2.   Peatükk: teel teostavad tõhusad kontrollid

A.   Korraldus ja seadmed

2.1.   Täieliku ja tõhusa kontrolli teostamiseks peaks kontrolliametnikel olema vajalik varustus ja ettevalmistus. Neil peaksid olema vähemalt kontrollkaardid ja asjakohased tööriistad sõidukiüksuse ja juhikaardi andmefailide allalaadimiseks ning vastavate andmete ja I B lisas kirjeldatud sõidumeerikutest tehtud väljatrükkide analüüsimiseks I lisas sätestatud lehtede või tabelite abil. Kontrolliametnikel peaks olema ka tarkvara, mille abil on võimalik analüüsida selliseid andmeid kiiresti ja võimalikult mugavalt, sest seadmetega manipuleerimise avastamise eesmärgil ei ole teel lihtne analüüsida väljatrükke, võttes arvesse väljatrükitavate failide pikkust ja sisu.

2.2.   Võimaluse korral peaksid teel või ettevõtja territooriumil juhi sõidutundide nõuetele vastavuse kontrolli, tehnoülevaatust või muud kontrolli teostavad ametnikud kontrollima ka seda, kas sõidumeerik töötab ja kas seda kasutatakse nõuetekohaselt, ning olema suutelised sellise kontrolli käigus avastama seadmetega manipuleerimist.

2.3.   Selleks soovitatakse liikmesriikidel kontrollida seadmetega manipuleerimist muu kontrolli raames (nt tehnoülevaatused, juhi lubatud sõidutunde käsitlevate eeskirjade järgmine jne) ning näiteks tuleks vähemalt 10 % puhul kõigist sõidukitest kontrollida, kas neis on manipuleerimisseadmeid. Liikmesriigid peavad määrama kindlaks lisakontrolli teostamise nõuetekohase metoodika ja asjaolud, ent sisu võib kajastuda nende üldises riiklikus kontrollistrateegias.

2.4.   Tõhusat kontrolli on võimalik teostada, kasutades näiteks järgmisi meetodeid:

| | kahte kontrollpunkti hõlmav kontroll, mille käigus analüüsitakse kiirust või läbisõitu (vt punkt B); |
| --- | --- |

kahte kontrollpunkti hõlmav kontroll, mille käigus analüüsitakse kiirust või läbisõitu (vt punkt B);

| | ühte kontrollpunkti hõlmav kontroll, mille käigus teostatakse andmete üksikasjalik analüüs (vt punkt C); |
| --- | --- |

ühte kontrollpunkti hõlmav kontroll, mille käigus teostatakse andmete üksikasjalik analüüs (vt punkt C);

| | ühte kontrollpunkti hõlmav tehniline kontroll (vt punkt D). |
| --- | --- |

ühte kontrollpunkti hõlmav tehniline kontroll (vt punkt D).

2.5.   Kui kontrolliametnik leiab, et ta on kogunud piisavalt tõendeid, siis võib ta suunata sõiduki töökotta täiendava kontrolli teostamiseks (vt punkt E).

2.6.   Loomulikult võivad liikmesriigid alati võtta kasutusele täiendavaid või alternatiivseid sõidukite kontrollimise meetodeid.

B.   Kahe kontrollpunkti meetod sõidukite tegeliku kiiruse või läbisõidu analüüsimiseks

2.7.   Kiiruskontroll kindlal ajal: selle meetodi kasutamiseks mõõdavad kontrolliametnikud statsionaarsete või mobiilsete kaamerate või kiirusmõõtjate abil sõiduki tegelikku kiirust enne selle peatamist teel teostatava kontrolli käigus konkreetsel ajal. Seejärel saavad nad laadida sõidukiüksusest (VU) alla 24-tunnise üksikasjaliku kiirusfaili (24-Hour Detailed Speed File) ja võrrelda sel hetkel salvestatud kiirust mõni kilomeeter varem mõõdetud kiirusega. Kontrollpunktis nõuab see meetod üksnes kahe arvu võrdlemist pärast 24-tunnise üksikasjaliku kiirusfaili allalaadimist.

2.8.   Statsionaarne läbisõidukontroll kindlal ajal: selle meetodi kasutamiseks valitakse kontrollpunkt, mis asub kindlal kaugusel konkreetsest asukohast, kus kontrolliametnikel on võimalused või vahendid selleks, et märkida üles aeg, mil tuvastatud sõiduk konkreetses punktis peatus või selle läbis (kiirteepiletid, kaamerasalvestused, piirikontrolliaruanded jne). Kontrollpunktis saavad kontrollijad seejärel laadida sõidukiüksusest alla 24-tunnise üksikasjaliku kiirusfaili ja kiiresti võrrelda kontrollpunkti ja konkreetse asukoha vahelise vahemaa läbimise keskmist kiirust selle kiirusega, mis on arvutatud teadaoleva vahemaa ja kontrollpunkti saabumise aja alusel.

2.9.   Mõlema meetodi puhul peab kontrollpunkti personal võrdlema üksnes kahte arvu pärast 24-tunnise üksikasjaliku kiirusfaili allalaadimist ja tegeliku keskmise kiiruse mõõtmist või arvutamist. Iga oluline erinevus võib anda kontrolliametnikule aluse kahtluseks, et kasutati manipuleerimisseadet. Seejärel võib kontrolliametnik suunata juhi ja sõiduki töökotta, ilma et ta peaks kohapeal täiendavat kontrolli teostama.

2.10.   Mis puutub I B lisas sätestatud sõidumeerikute andmetesse, siis kõigi sõidumeerikust või selle kaudu alla laaditud failidega peab kaasnema asjaomane digitaalallkiri, mille genereeris algselt sõidukiüksus, või juhikaart, et kinnitada andmete usaldusväärsust ja õigsust, ning kontrolliametnikud peaksid veenduma ka selle teabe allalaadimises.

C.   Allalaaditud andmete üksikasjalikule analüüsile tuginevad ühe kontrollpunkti meetodid

2.11.   Kui manipuleerimisseadet kasutatakse ajal, mil teel teostatakse kontrolli, või kui seda kasutati vahetult enne kontrolli teostamist, siis on manipuleerimist võimalik kindlaks teha lihtsate protseduuride abil.

2.12.   Selleks, et teha kindlaks manipuleerimisseadme olemasolu kahtlus, mis annaks kontrolliametnikele aluse võtta nende poolt vajalikuks peetud meetmeid selle avastamiseks, saavad kontrolliametnikud:

| — | võrrelda juhi tegevust kaardilt ja sõidukiüksusest allalaaditud muude sõiduki dokumentidega ja juhi ütlustega. Nende andmete vahelised vastuolud võivad anda alust kahtlustuseks. Sel juhul uurib kontrolliametnik asja lähemalt; |
| --- | --- |

—

võrrelda juhi tegevust kaardilt ja sõidukiüksusest allalaaditud muude sõiduki dokumentidega ja juhi ütlustega. Nende andmete vahelised vastuolud võivad anda alust kahtlustuseks. Sel juhul uurib kontrolliametnik asja lähemalt;

| — | kontrollida sõidukiüksusse salvestatud sündmuste ja rikete faili (Events & Faults File), eeskätt järgmisi viimase 10 päeva jooksul toimunud sündmusi ja rikkeid:






  — | turvarikkumise katse; |
| --- | --- | --- |

—

kontrollida sõidukiüksusse salvestatud sündmuste ja rikete faili (Events & Faults File), eeskätt järgmisi viimase 10 päeva jooksul toimunud sündmusi ja rikkeid:

—

turvarikkumise katse;

| — | toitekatkestus (pikim sündmus); |
| --- | --- |

—

toitekatkestus (pikim sündmus);

| — | liikumisandmete rike (pikim sündmus); |
| --- | --- |

—

liikumisandmete rike (pikim sündmus);

| — | anduri rike. |
| --- | --- |

—

anduri rike.

Kui juht ei oska selgitada ja põhjendada iga sündmust või riket, siis võiks kontrolliametnik uurimist jätkata;

| — | kontrollida sõidukiüksusesse salvestatud tehniliste andmete faile (Technical Data Files), eeskätt alljärgnevat:






  — | aja reguleerimise andmed; |
| --- | --- | --- |

—

kontrollida sõidukiüksusesse salvestatud tehniliste andmete faile (Technical Data Files), eeskätt alljärgnevat:

—

aja reguleerimise andmed;

| — | kalibreerimisandmed (viis kõige hilisemat kalibreerimist, töökoja nimi ja nende kaardinumber). |
| --- | --- |

—

kalibreerimisandmed (viis kõige hilisemat kalibreerimist, töökoja nimi ja nende kaardinumber).

| — | Viimatinimetatud andmed on vajalikud selleks, et avastada kalibreerimise liigne sagedus, mis võib viidata sellele, et neid on tehtud varastatud töökojakaardi abil (või töökojakaardi abil, mis on kuulutatud varastatuks). Kontrolliametnikel soovitatakse küsida kaardi väljastanud ametiasutuselt (3) vastavate töökojakaartide staatuse ja selle kohta, kas need kehtisid ajal, mis neid sõidukiüksuse kalibreerimiseks kasutati. |
| --- | --- |

—

Viimatinimetatud andmed on vajalikud selleks, et avastada kalibreerimise liigne sagedus, mis võib viidata sellele, et neid on tehtud varastatud töökojakaardi abil (või töökojakaardi abil, mis on kuulutatud varastatuks). Kontrolliametnikel soovitatakse küsida kaardi väljastanud ametiasutuselt (3) vastavate töökojakaartide staatuse ja selle kohta, kas need kehtisid ajal, mis neid sõidukiüksuse kalibreerimiseks kasutati.

2.13.   Kui pärast kõigi punktides 2.14–2.19 kirjeldatud andmete kontrollimist leiab kontrolliametnik endiselt, et miski ei ole õige, siis võib ta laadida alla 24-tunnise üksikasjaliku kiirusfaili ja kontrollida tarkvara abil, kas sõiduki kiiruses esineb ebarealistlikke suurenemisi või vähenemisi, ja vajaduse korral ka seda, kas reisi profiil vastab muudele sõiduki dokumentidele ja juhi ütlustele (peatuste arv, kiirus mägi- või linnapiirkonnas). Koos eeltooduga kogunenud tõendid võivad anda alust kahtluseks, et kasutusel on manipuleerimisseade.

2.14.   See meetod eeldab, et kontrollipunktis on olemas asjakohane tarkvara, mille abil on võimalik saada loetav ülevaade kiiruse ajalisest profiilist, et leida sellest kiiruse ebatavalisi suurenemisi või vähenemisi ning üldises plaanis anda automaatselt märku:

| — | sõiduki kiiruse ebarealistlikust suurenemisest või vähenemisest; |
| --- | --- |

—

sõiduki kiiruse ebarealistlikust suurenemisest või vähenemisest;

| — | sõidukiüksuse kahtlastest kalibreerimistest; |
| --- | --- |

—

sõidukiüksuse kahtlastest kalibreerimistest;

| — | toitekatkestustest. |
| --- | --- |

—

toitekatkestustest.

D.   Ühe kontrollpunkti meetod, mille aluseks on plommide tehniline kontroll

2.15.   Võimaluse korral ja kui see on ohutu, peaks kontrolliametnik kontrollima plomme. Kui plommid puuduvad, on katki või kahjustatud, siis tuleks juhilt küsida olukorra kohta selgitust.

2.16.   Kui juht annab kirjaliku tunnistuse, milles esitab selle põhjenduse vastavalt I lisa V peatüki 4. osale või määruse (EMÜ) nr 3821/85 I B lisa nõudele 253, siis võib kontrolliametnik suunata juhi töökotta süsteemi plommimiseks ja seadme rekalibreerimiseks.

2.17.   Keeldumise korral võib olla tegu rikkumisega ja sel juhul soovitatakse suunata juht koos tema sõidukiga viivitamatult volitatud töökotta kontrolliametniku saatel, et kontrollida seadmeid vastavalt 3. peatükis sätestatule.

E.   Sõiduki suunamine töökotta

2.18.   Kui teel ülalnimetatud meetodeid kasutades tehtud kontrolli käigus esineb endiselt mõistlik kahtlus, et sõidukisse on paigaldatud manipuleerimisseade, siis võib kontrolliametnik suunata sõiduki volitatud töökotta. Kontrolliametnikke või asjaomast riigiasutust võib volitada andma volitatud töökojale korralduse viia läbi konkreetseid teste, mille eesmärk on selgitada välja manipuleerimisseadmete olemasolu.

2.19.   Need testid võimaldavad üldjuhul avastada liikumisanduri ja sõidukiüksuse vahelisi valeühendusi, mis võivad viidata manipuleerimisseadme olemasolule. Sellised testid võivad sisaldada (vt 3. peatüki kirjeldust):

| — | plommide ja paigaldustahvlite kontrolli; |
| --- | --- |

—

plommide ja paigaldustahvlite kontrolli;

| — | kontrollkaabli testi; |
| --- | --- |

—

kontrollkaabli testi;

| — | allalaaditud andmefailide analüüsi. |
| --- | --- |

—

allalaaditud andmefailide analüüsi.

2.20.   Manipuleerimisseadmete avastamise korral võidakse, olenemata sellest, kas juht on neid kasutanud või mitte, eemaldada seadmed (sh seade ise, sõidukiüksus või selle osad ning juhikaart) sõidukist ja kasutada neid tõendina.

2.21.   Lisaks võidakse volitatud töökojale anda korraldus täiendavalt kontrollida, kas: a) sõidumeerik töötab nõuetekohaselt; b) sõidumeerik salvestab ja säilitab andmeid nõuetekohaselt; c) kalibreerimisparameetrid on õiged.

2.22.   Kui sõidukile on paigaldatud I B lisas kirjeldatud liiki sõidumeerik, siis rekalibreeritakse sõidumeerik ja kinnitatakse uus paigaldustahvel alles pärast kõigi andmefailide allalaadimist ja analüüsimist (nende digitaalne allkiri peab olema terve) ning veendumist, et manipuleerimisseade puudub. Lisaks peaks süsteemi uus plommimine toimuma kontrollorgani juhtimisel.

2.23.   I lisale vastava sõidumeeriku puhul tuleks pärast manipuleerimisseadme eemaldamist kontrollida, kas sõidumeerik töötab nõuetekohaselt, ning sõidumeerik tuleks täielikult rekalibreerida ja paigaldada tuleks uus paigaldustahvel. Lisaks peaks süsteemi uus plommimine toimuma kontrollorgani juhtimisel.

F.   Sõidukite või andmete kontroll äriühingu territooriumil

2.24.   Liikmesriikide pädevad asutused peaksid kasutama ära võimalust kontrollida sõidukeid (ja sõidukiüksusi) ja juhte (ja juhikaarte) ettevõtja territooriumil tehtava kontrolli raames.

2.25.   Ettevõtja hallatavaid andmeid tuleb säilitada vähemalt aasta ja nende kontrollimist tuleb võimaldada alati, kui kontrolliametnik seda nõuab. Seepärast peaksid kontrolliametnikud standardkontrolli teostades kontrollima kõiki sõidukeid, mille nad ettevõtja territooriumilt leiavad, ja viima läbi kõik testid ja sooritama kõiki tegevusi, mida nad vajalikuks peavad, hoolitsedes samas selle eest, et juhte ja sõidukeid peetaks kinni minimaalselt.

2.26.   Selliste äriühingu territooriumil teostatavate kontrollide puhul tuleks võtta arvesse ka võimalust, et osas sõidukites võivad olla kasutusel I lisas ja teistes I B lisas kirjeldatud liiki sõidumeerikud ning et kontrolliametnikud peaksid olema valmis kontrollima mõlemaid.

KOKKUVÕTE

DIGITAALSETE SÕIDUMEERIKUTE VASTASTE RÜNNAKUTE ENNETAMINE TEEL VÕI ETTEVÕTJA TERRITOORIUMIL TEOSTATAV KONTROLL

Tuleks töötada välja riiklikud kontrollistrateegiad võimalike manipuleerimisseadmega varustatud sõidukite tõhusa kontrolli edendamiseks teel või ettevõtja territooriumil.

Nõuetekohase ettevalmistuse ja varustusega kontrolliametnikud on võimelised kiiresti tutvuma sõidukiüksuste andmetega, neid alla laadima ja analüüsima, kontrolli kiiresti läbi viima ning tegema elektrooniliselt salvestatud andmete sarnaseid analüüse või analüüse, mis hõlmavad ka paberkandjaid, tabeleid ja väljatrükke.

Liikmesriigid peaksid töötama välja strateegiad, et tagada, et manipuleerimisseadmete sõidukites esinemise kontrolli puhul oleks 2010. aastaks võimalik vastavaid sõidukeid kontrollida ühe järgnevalt esitatud meetodi abil:

| — | kahte kontrollpunkti hõlmav kontroll, mille käigus analüüsitakse tegelikku kiirust ja läbisõitu; |
| --- | --- |

—

kahte kontrollpunkti hõlmav kontroll, mille käigus analüüsitakse tegelikku kiirust ja läbisõitu;

| — | ühte kontrollpunkti hõlmav kontroll, mille käigus teostatakse allalaaditud andmete üksikasjalik analüüs; |
| --- | --- |

—

ühte kontrollpunkti hõlmav kontroll, mille käigus teostatakse allalaaditud andmete üksikasjalik analüüs;

| — | ühte kontrollpunkti hõlmav kontroll, mille aluseks on plommide tehniline kontroll. |
| --- | --- |

—

ühte kontrollpunkti hõlmav kontroll, mille aluseks on plommide tehniline kontroll.

Näiteks 10 % kontrollitavate sõidukite puhul (tehnoülevaatus, juhi sõidutundide vastavus nõuetele või muu kontroll) võib kontrollida ka manipuleerimisseadmete olemasolu, ehkki liikmesriigi ülesanne on töötada välja kõige tõhusamad meetmed, mis sätestatakse tema strateegiates.

Kui on leitud piisavalt tõendeid, mis viitavad põhjendatud kahtlusele, siis võivad kontrolliametnikud suunata sõiduki volitatud töökotta täiendavate testide tegemiseks.

Manipuleerimisseadmete avastamise korral on soovitav – olenemata sellest, kas juht on neid kasutanud – need sõidukist kõrvaldada ja kasutada neid tõenditena kooskõlas liikmesriigi menetluseeskirjadega selliste tõendite käsitlemise kohta. Kontrolliametnikud peaksid rakendama asjakohaseid protsesse ja nendega seotud trahve iga kord, kui tehakse kindlaks selliste seadmete kasutamine, sest tegu on äärmiselt raske rikkumisega.

3.   Peatükk: koolitus, seadmed ja head tavad

3.1.   Ehkki liikmesriigid peaksid tagama kontrolliametnike nõuetekohase ettevalmistuse nende ülesannete täitmiseks, tuleks koolitada ka kõiki teisi osapooli; oleks hea ja äärmiselt tervitatav, kui liikmesriigid korraldaksid kontrolliametnike omavahelisi kohtumisi ja koordineeriksid nende tegevust heade tavade ühtlustamisel ning praktikas saadud õppetundide edasiandmisel.

3.2.   Kontrolliametnikel peaks olema nõuetekohane varustus, et viia läbi mitmeid kontrolle seoses digitaalsete sõidumeerikutega. See tähendab, et neil peaksid olema asjakohased töövahendid, mis võimaldaksid neil lugeda, älja trükkida ja laadida alla andmeid sellistest sõidumeerikutest. Liikmesriigid peaksid varustama piisaval hulgal kontrolliametnikke sobivate seadmetega.

3.3.   Häid manipuleerimisseadmete avastamise ja nende kasutamise ennetamise tavasid seoses nii teel kui ka ettevõtjate territooriumil teostatava kontrolliga (nt kontrollkaabli kasutamine, fikseeritud vahemaa tehnika, ebatavaliste kiirusjälgede või vahemaaprofiilide tuvastamine, toitekatkestused, katkised plommid) tuleks levitada ja edendada terve kontrollimisega tegeleva kogukonna seas.

4.   Peatükk: töökodade poolt teostatav kontroll

Töökojad ja paigaldajad on oluliseks lüliks sõidumeerikute turvalisuse tagamise ketis, olenemata sellest, kas tegu on analoogsõidumeeriku või digitaalse sõidumeerikuga. Töökodade tunnustamine ja volitamine peab toimuma selgete riiklike kriteeriumide alusel, mis tagavad töökodade usaldusväärsuse. Selleks soovitatakse liikmesriigil tagada, et töökodasid, millel on õigus paigaldada, aktiveerida, kalibreerida, kontrollida ja parandada sõidumeerikud, tunnustataks, kontrollitaks regulaarselt, sertifitseeritaks ning neile antaks õigeaegset, asja- ja ajakohast teavet. Pädevad asutused peaksid andma paigaldajatele ja töökodadele selgeid juhiseid ja suuniseid nende igapäevakohustuste ja ülesannete kohta eeskätt selleks, et nad mõistaksid oma rolli süsteemi üldise turvalisuse kontekstis. Samuti soovitatakse neil asutustel, kes tunnustavad töökodasid ja paigaldajaid, esitada komisjoni kaudu kõigile teistele liikmesriikidele täpset ja pidevalt uuendatavat teavet plommide tähistuse ning iga töökoja üksikasjade ja staatuse kohta nende territooriumil.

A.   Õiguslik alus

4.1.   Sõidukid peavad reeglina käima töökojas kontrollis, kui:

| a) | sõidumeerik vajab kontrolli vastavalt määruse (EMÜ) nr 3821/85 lisadele; |
| --- | --- |

a)

sõidumeerik vajab kontrolli vastavalt määruse (EMÜ) nr 3821/85 lisadele;

| b) | sõidukile tehakse iga-aastast tehnoülevaatust vastavalt direktiivi 96/96/EÜ II lisale; |
| --- | --- |

b)

sõidukile tehakse iga-aastast tehnoülevaatust vastavalt direktiivi 96/96/EÜ II lisale;

| c) | kontrolliametnikud suunavad sõiduki töökotta, et teostada põhjalikum sõidumeeriku kontroll; |
| --- | --- |

c)

kontrolliametnikud suunavad sõiduki töökotta, et teostada põhjalikum sõidumeeriku kontroll;

| d) | sõidumeerik vajab parandamist või väljavahetamist. |
| --- | --- |

d)

sõidumeerik vajab parandamist või väljavahetamist.

4.2.   Kõigil neil juhtudel tuleks töökodadelt või paigaldajatelt nõuda, et nad visuaalselt ja füüsiliselt veenduksid, et sõidumeerik on plommitud ja et sellel on nii tootja kirjeldav tahvel kui ka paigaldustahvel.

4.3.   Liikmesriigi pädev asutus peaks töökodadele pidevalt meelde tuletama, et kui nad kontrollivad sõidumeerikut ja plommivad selle uuesti ning kinnitavad paigaldustahvli, siis kinnitab töökoda sellega sisuliselt, et süsteem on turvaline, töötab nõuetekohaselt, salvestab nõuetekohaselt ja et seadmega ei ole ühendatud manipuleerimisseadmeid.

4.4.   Töökodadele tuleks meelde tuletada, et nad panevad toime tõsise rikkumise, kui nad teadlikult plommivad sõidumeeriku. ilma et nad esmalt kõrvaldaksid leitud manipuleerimisseadet või nõuaksid selle kõrvaldamist enne plommimist. Kui hiljem selgub, et manipuleerimisseade on olemas, siis olenemata sellest, kas seda on kasutatud või ei ja võttes arvesse seda, et töökoda plommis süsteemi ning kinnitas paigaldustahvli, võidakse töökoda ja asjaomased paigaldajad võtta vastutusele raske rikkumise eest.

4.5.   Soovitavalt, võttes arvesse töökodade ja paigaldajate olulist rolli süsteemi turvalisuse seisukohast, peaksid liikmesriikide pädevad asutused kaaluma kohaste sanktsioonide kehtestamist, mis võivad tuua kaasa sõidumeerikutega töötamise tunnustuse või volituste tühistamise, kui töökoda ei saa enam usaldada.

4.6.   Liikmesriigid peaksid tuletama töökodadele meelde, et neil on õigus keelduda täiendava kontrolli või kalibreerimise teostamisest mis tahes sõidukil, kui nad kahtlustavad või teavad, et selles sõidukis on manipuleerimisseade. Pädev asutus peaks toetama töökoda, kui viimane nõuab, et enne kontrolli jätkamist tuleks esmalt eemaldada manipuleerimisseade. Töökoda võib alati keelduda liidese ühenduste kinniplommimisest või paigaldustahvli kinnitamisest kuni seadme eemaldamiseni.

4.7.   Liikmesriigid, kes leiavad, et see on asjakohane, võivad nõuda, et volitatud töökojad teataksid punktides 4.4–4.6 kirjeldatud faktidest.

4.8.   Liikmesriigid, kes ei pea töökoja sellist käitumist sobivaks, võivad selle asemel kohustada töökodasid säilitama neid aruandeid teatud aja jooksul ja esitama need taotluse korral pädevale asutusele. Selleks perioodiks võib olla vähemalt 24 kuud, mis vastab seadme kontrollide vahelise perioodi pikkusele.

4.9.   Töökodadele võib tuletada meelde ka seda, et pelgalt manipuleerimisseadme kõrvaldamisega sõidukist ei vabasta ettevõtjat või juhti vastutusest rikkumise eest, sest on väga tõenäoline, et varem sõidukiüksusesse ja isiklikule juhikaardile salvestatud andmetega on manipuleeritud. Jättes asjast teatamata, võivad töökojad aidata kaasa uute rikkumiste toimepanekule nende ettevõtjate või juhtide poolt ning võivad vahelejäämise korral saada sama karistuse.

4.10.   Sellest hoolimata peaksid töökojad ja paigaldajad teatama manipuleerimisseadmete kasutamisest või olemasolust oma pädevale asutusele, kes omakorda peaks kaaluma preemia- või soodustuskavade kasutuselevõttu, et õhutada töökodasid esitama teavet, mis aitab kaasa manipuleerimisseadmete või muud liiki süsteemivastaste rünnete avastamisele ja ennetamisele.

4.11.   Käesolevad suunised ja soovitused ei ole ammendavad ja võib esineda olukordi, kus soovituste rakendamine ei anna soovitud tulemust (nt juhtudel, kus kontrollkaablit (vt punkti 1.23) ei ole võimalik ühendada liikumisanduriga). Sellisel juhul peaksid liikmesriigid töötama välja alternatiivseid meetodeid, mis on sama tõhusad. Neid alternatiivseid meetmeid võib levitada laiemalt täitevasutuste hulgas.

4.12.   Lisaks, kuna need suunised hõlmavad mõlemat liiki sõidumeerikuid, mis on sätestatud määruse (EMÜ) nr 3821/85 lisades, võib liikmesriikidel juba olla meetodeid, protseduure ja suuniseid analoogsõidumeerikute kontrollimise ja manipuleerimisseadmete avastamise kohta. Käesolevas komisjoni soovituses esitatud suuniseid ei peaks seepärast käsitlema juba kehtestatud meetmete aseainena ega nendest kõrvalekaldumisena, vaid nende toetamisena eeskätt digitaalse sõidumeeriku korral, kus metoodika võib olla erinev, ent eesmärk on sama. Kui analoogsõidumeerikute kontrollimiseks on juba meetmed olemas, siis võiks neid laiendada ka digitaalsete sõidumeerikute kontrollimisele. Näiteks olukordadele, mis käsitlevad töökodade tasustamist sõiduki volitatud töökotta suunanud kontrolliametnike määratud konkreetsete ülesannete täitmise eest.

B.   Katkised või puuduvad plommid

4.13.   Töökojad saavad alati kontrollida, kas plommid puuduvad, on katki või kahjustatud.

4.14.   Mingil juhul ei tohi sõidukile paigaldada uut plommi või väljastada talle paigaldustahvlit enne, kui süsteem on viidud kooskõlla määruse nõuetega.

4.15.   Töökojad peaksid talletama plommide puudumise fakti kontrollaruandes või registris ja teostama täiendavaid kontrolle (nt kontrollkaabli kontroll), et veenduda, et sõidukis puuduvad manipuleerimisseadmed.

4.16.   Kui plommid on vastavalt I lisa V peatüki 4. osale ja määruse (EMÜ) nr 3821/85 lisa I B nõudele 252 kõrvaldatud hädaolukorras või selleks, et paigaldada või remontida kiirusepiirajat, siis tuleb pädevale asutusele igal sellisel juhul esitada kirjalik selgitus sellise teo põhjuste kohta.

4.17.   Selle esitamata jätmisel peaks töökoda teostama täieliku kontrolli, mille käigus kasutatakse allpool soovitatud meetodeid ja teavitama pädevat asutust sellest, mida täpselt tehti ja avastati.

C.   Andmete analüüs

4.18.   Digitaalse sõidumeeriku puhul võimaluse korral koos sõidumeeriku digitaalse allkirjaga töökojas allalaaditud ja kontrollaruandesse lisatud andmed peaksid vastama määruse (EMÜ) nr 3821/85 I B lisa 10. liite osas 4.4 (liikumisanduri sihtmärgid) ja osas 4.4 (sõidukiüksuse turvaeesmärgid) sätestatud nõuetele. 1. liites on esitatud kontrollaruandes sisalduva teabe täielik loetelu.

4.19.   Töökoda peaks laadima alla ja analüüsima ka sõidukiüksuses sisalduvat sündmuste ja rikete andmete (Events & Faults Data File) faili. Need sündmused ja rikked hõlmavad näiteks (vt liite 2 täielikku loetelu) alljärgnevat:

| — | turvarikkumise katse; |
| --- | --- |

—

turvarikkumise katse;

| — | liikumisanduri autentimisrike; |
| --- | --- |

—

liikumisanduri autentimisrike;

| — | liikumisanduri omavoliline muutmine; |
| --- | --- |

—

liikumisanduri omavoliline muutmine;

| — | korpuse omavoliline avamine; |
| --- | --- |

—

korpuse omavoliline avamine;

| — | toitekatkestus; |
| --- | --- |

—

toitekatkestus;

| — | või anduri rike. |
| --- | --- |

—

või anduri rike.

4.20.   Manipuleerimisseadme olemasolu kindlakstegemine pärast seadme paigaldamist on keeruline. Sündmuste ja rikete andmete faili kontroll võib näidata juhtumeid, kui on esinenud toitekatkestusi, mida ei suudeta selgitada. Lisaks võib üksikasjaliku kiirusjälje uuring näidata kiirussignaali anomaaliaid. Ebarealistlikud aeglustused või kiirendused võivad tuleneda manipuleerimisseadme sisse- või väljalülitamisest.

4.21.   Kõikidel juhtudel peaksid töökojad tegema väljatrüki ja lisama selle kontrollaruandele või registrile (vt 4. peatükk) ning vajaduse korral viitama töökojakaarti kasutades allalaaditud andmetele.

4.22.   Kui sõidukiüksuse andmeid ei ole töökojakaardi abil võimalik alla laadida, siis võib sõidukiüksuse töös esineda häireid või see võib olla rikkis. Sellisel juhul võivad töökojad üritada seadet remontida. Kui nende remontimiskatsete tulemusena ei saa andmeid siiski alla laadida, tuleks väljastada allalaadimise võimatuse tunnistus, mille koopia tuleks säilitada koos kontrollaruandega.

4.23.   Juhid peaksid kandma endaga kaasas kõiki töökoja väljastatud allalaadimise võimatuse tunnistusi juhul, kui neid kontrollitakse ajal, mil nad kasutavad sõidukit, mille digitaalne sõidumeerik ei tööta. Lisaks kui juht vahetab sõidukit, siis jäävad sertifikaadid sõidukisse kuni ajani, mil transpordiettevõtja võtab tunnistuse vastu oma üldiste andmete salvestamise kohustuste raames ja juht võib lasta seadme ära remontida.

D.   Liikumisanduri ja sõidukiüksuse vahelise ühenduse kontroll

4.24.   Kui eelmises osas kirjeldatud andmeid on tekkinud pärast viimast kontrolli, siis saab töökoda võrrelda käigukastiga ühendatud liikumisanduri andmeid sõidukiüksuses registreeritud kaksikliikumisanduri andmetega.

4.25.   Kontrollkaabli kasutamine on tõhus viis kontrollimaks, kas sõidukisse on paigaldatud teatud liiki manipuleerimisseadmed. Kontrollkaabel ühendatakse sõidukiüksuse tagaküljele ja teine ots ühendatakse liikumisanduriga. Kui käigukastiga ühendatud liikumisandur ei ole sõidukiüksusega ühendatud, siis tekib „liikumisandmete rikkesündmus” või anduri rike. See teade näitab manipuleerimisseadme olemasolu. Kui see peaks nii olema, siis tuleb kontrollida, kas sõidukis on varjatud seadmeid.

4.26.   Kontrolli käigus võib liikumisanduri välja tõmmata ja kõrvaldada. Kui digitaalse sõidumeerikuga ei ole manipuleeritud, siis näidatakse veateadet (liikumisandur puudub). Kui sellist veateadet aga ei anta, siis näitab see teise, varjatud liikumisanduri või mingi muu elektroonilise manipuleerimisseadme olemasolu.

4.27.   Enne kontrollkaabli kasutamist peavad töökoja tehnikud (või kontrolliametnikud) sisestama oma töökojakaardi (või kontrollkaardi), et selgitada, miks sõidukiüksuse sündmuste ja rikete failis on tekkinud ja sellesse talletatud „toitekatkestuse sündmus”. Kui seda mitte teha, siis võib jääda hilisema kontrolli käigus ekslik mulje, et juht või ettevõtja on üritanud liikumisanduriga manipuleerida.

4.28.   Ehki see pole alati võimalik, võib teise võimalusena võrrelda käigukastiga ühendatud liikumisanduri märgistust sõidukiüksuse kaksikliikumisanduri identifitseerimisandmetega. Seepärast peaksid töökojad tegema järgmist:

| — | võrdlema paigaldustahvlil esitatud teavet sõidukiüksuses sisalduva teabega. Kui selgub, et teave ei kattu, siis tuleks teavitada liikmesriigi kontrolliasutust, talletada juhtum kontrollaruandes ja kontrollregistris; |
| --- | --- |

—

võrdlema paigaldustahvlil esitatud teavet sõidukiüksuses sisalduva teabega. Kui selgub, et teave ei kattu, siis tuleks teavitada liikmesriigi kontrolliasutust, talletada juhtum kontrollaruandes ja kontrollregistris;

| — | liikumisanduri korpusele trükitud identifitseerimisnumbri võrdlus sõidukiüksuses sisalduva teabega. Vajaduse korral võib kasutada elektroonilist testseadet selleks, et kontrollida liikumisanduri elektroonilist identiteeti. Kui identifitseerimisnumbrid ei klapi, siis võib järeldada manipuleerimisseadme olemasolu. Liikmesriigi kontrolliasutusi tuleks teavitada ja juhtum tuleks talletada kontrolliaruandes ja kontrollregistris. |
| --- | --- |

—

liikumisanduri korpusele trükitud identifitseerimisnumbri võrdlus sõidukiüksuses sisalduva teabega. Vajaduse korral võib kasutada elektroonilist testseadet selleks, et kontrollida liikumisanduri elektroonilist identiteeti. Kui identifitseerimisnumbrid ei klapi, siis võib järeldada manipuleerimisseadme olemasolu. Liikmesriigi kontrolliasutusi tuleks teavitada ja juhtum tuleks talletada kontrolliaruandes ja kontrollregistris.

E.   Erikord kontrolli teostamisel teel

4.29.   Kontrolliametnikud võivad suunata kahtlase sõiduki töökotta. Sellises olukorras peaksid kontrollametnikud andma töökodadele ja paigaldajatele esmalt korralduse laadida alla kõik sõidukiüksuse andmefailid. Need hõlmavad ülevaate faili (Overview File), üksikasjalikku kiirusfaili (Detailed Speed File), tehnilist faili (Technical File) ja sündmuste ja rikete faili (Events & Faults File). Kõigi failidega peab kaasnema asjaomane digitaalallkiri.

4.30.   Salvestatud andmeid võib täielikult kontrollida ka tehniliste vahendite abil (kontrollkaabel, plommide kontroll ...).

4.31.   Kui ilmnevad tõsised vastuolud, ent manipuleerimisseadet ei leita, siis võib järeldada, et manipuleerimisseadet on kasutatud ja see on kõrvaldatud. Sellisel juhul peaks kontrolliametnik teavitama kontrollimise eest vastutavat organit vastavalt direktiivi 2006/22/EÜ artiklile 2 ja/või ühendusesiseseid kontaktisikuid vastavalt sama direktiivi artiklile 7, kui sõiduk on registreeritud teises liikmesriigis. See võib tuua kaasa täiendava uurimise ettevõtja sõiduki suhtes.

5.   Peatükk: töökodade aruanne ja audit

5.1.   Töökojad peaksid koostama kontrollaruande sõiduki iga kontrolli kohta, mille käigus tuleb kontrollida sõidumeerikud olenemata sellest, kas kontroll on osa perioodilisest kontrollist või teostatakse seda liikmesriigi pädeva asutuse konkreetse taotluse alusel. Registris võib salvestada ka kõigi kontrollaruannete nimekirja.

5.2.   Töökoda peaks säilitama kontrollaruannet vähemalt kaks aastat alates aruande koostamise kuupäevast ja liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel esitama vastava perioodi kohta kõigi kontrollide ja kalibreerimiste andmed.

5.3.   Sellised volitatud töökodade poolt tehtud avastused (andmed katkiste, kahjustatud või puuduvate plommide kohta; puuduvad tahvlid; sõidukiüksuses talletatud ja liikumisanduri poolt talletatud teave puudulikkus või vastuolulisus; avastatud manipuleerimisseadmed; sündmuste ja rikete failiga seotud väljatrükkide koopiad ja muud asjaomased väljatrükid) võivad näiteks moodustada osa regulaarsest aruandeformaadist ja liikmesriigi pädevaid asutusi õhutatakse tagama, et see ka tegelikkuses nii oleks.

5.4.   Liikmesriigid võivad leida, et töökodade suutmatus esitada nõuetekohaseid kontrollaruandeid on eeskirjade rikkumine, mis võib tuua kaasa töökoja volituste peatamise.

5.5.   Liikmesriigid peaksid auditeerima töökodade kontrollaruandeid ja registreid vähemalt kord kahe aasta jooksul. Auditid võivad hõlmata digitaalsete sõidumeerikute kontrollimise ja kalibreerimisega seotud kontrollaruannete pistelist kontrolli. Kontrollida ja regulaarselt alla laadida võib ka töökojakaarte, et vältida andmete kaotsiminekut või ülekirjutamist.

KOKKUVÕTE

DIGITAALSETE SÕIDUMEERIKUTE VASTASTE RÜNNAKUTE ENNETAMINE TÖÖKOJA KONTROLLI KÄIGUS

Töökodade tunnustamise ja regulaarse kontrolli käigus peaksid liikmesriigid tagama, et nende personal on nõuetekohase ettevalmistusega ja et neil on juurdepääs kõigile seadmetele, mis on vajalikud andmete allalaadimiseks ja teatud konkreetsete testide tegemiseks.

Kui on avastatud manipuleerimisseade, võib pädev asutus anda töökodadele korralduse mitte plommida digitaalset sõidumeerikut kuni seadme kõrvaldamiseni ja sõidumeeriku täieliku rekalibreerimiseni nii, et see salvestab korrektselt. Lisaks peaks pädev asutus andma töökodadele ka korralduse kõrvaldada paigaldustahvel.

Töökodade teostatav kontroll peaks hõlmama järgmist:

| — | plommide, paigaldus- ja tootjatahvlite füüsiline kontroll, |
| --- | --- |

—

plommide, paigaldus- ja tootjatahvlite füüsiline kontroll,

| — | allalaaditud andmefailide, eeskätt sündmuste ja rikete faili analüüs, |
| --- | --- |

—

allalaaditud andmefailide, eeskätt sündmuste ja rikete faili analüüs,

| — | vajaduse korral kontrollkaabli abil läbiviidav test. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral kontrollkaabli abil läbiviidav test.

Töökojad peaksid kontrollaruandes sätestama puuduvad või kahjustatud plommid ja lisama aruandele allalaaditud failide väljatrükid. Kontrollaruanded peaksid olema liikmesriikide asutustele kättesaadavad kaheaastase perioodi jooksul.

Töökodade regulaarne kontroll liikmesriikide poolt peaks hõlmama kontrollitoimingute auditit, sealhulgas kontrollaruannete pistelist kontrolli.

Liikmesriigid peaksid veenduma, et töökojad teavitavad pädevat asutust manipuleerimisseadme avastamisest või tõsistest vastuoludest, mis viitavad kõrvaldatud manipuleerimisseadme kasutamisele.

Sellisel juhul, ja kui sõiduk on registreeritud teises liikmesriigis, peaksid liikmesriigid teavitama ühendusesiseseid kontaktisikuid, et jätkata ettevõtja sõiduki edasist uurimist.

6.   Peatükk: lõppsätted

6.1.   Sõidumeerikuga manipuleerimist võimaldavate seadmete avastamine ja nende kasutamise ennetamine on pidev protsess, mis nõuab pidevat valmisolekut. Tehnoloogia arenedes arenevad ka süsteemi murdmise meetodid ja ohud. Seepärast on kõigil sõidumeeriku turvalisuse tagamise eest vastutavatel isikutel alates kontrolliametnikest, tunnustatud töökodadest ja paigaldajatest kuni seadusekuulekate ettevõtjate ja juhtideni oma roll.

6.2.   Riiklikul tasandil tuleb liikmesriike julgustada hankima võimalikult palju teavet, arendama oma strateegiaid selliste ohtude vastu võitlemiseks ja neid tuleb tugevalt toetada selle teabe vahetamise osas. Komisjoni tuleks teavitada uutest või erinevatest ohtudest või katsetest süsteemi petta.

6.3.   Ühenduse tasandil jätkab komisjon olukorraga tutvumist ja uute eeskirjade rakendamist ning koostöö tegemist kõigi liikmesriikide ja tööstusharu huvirühmadega.

---

(1)  ITSEC (Information Technology Security Evaluation Criteria) infotehnoloogia turvalisuse hindamiskriteeriumid 1991, versioon 1.2.

(2)  Teadusuuringute Ühiskeskuse tehnilised märkused. „Aruanne digitaalsete” sõidumeerikute vastaste rünnete ja kergesõidukitesse paigaldatud adapterite kasutuselevõtuga seotud riskide kohta („Report on the attacks to security of the digital tachograph and on the risk associated with the introduction of adaptors to be fitted into light vehicles”). Piiratud tiraaž liikmesriikide riskijuhtidele (29. november 2007).

(3)  Taotluse saatmiseks teistele kaarte väljastavatele asutustele tuleks kasutada TACHONETi.

---

24.1.2009

| 24.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 21/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 21/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---