# Den Europæiske Unions L 34/2009

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 34 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang4. februar 2009 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 34

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang4. februar 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 99/2009 af 3. februar 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 100/2009 af 3. februar 2009 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 945/2008 for produktionsåret 2008/09 | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 101/2009 af 3. februar 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1800/2004 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for fodertilsætningsstoffet Cycostat 66G (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 102/2009 af 3. februar 2009 om permanent godkendelse af et fodertilsætningsstof (
  1
  ) | 8 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 103/2009 af 3. februar 2009 om ændring af bilag VII og IX til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (
  1
  ) | 11 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 104/2009 af 3. februar 2009 om godkendelse af væsentlige ændringer af varespecifikationen for en betegnelse, der er optaget i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Gorgonzola (BOB)) | 16 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 99/2009 af 3. februar 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 100/2009 af 3. februar 2009 om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 945/2008 for produktionsåret 2008/09

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 101/2009 af 3. februar 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1800/2004 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for fodertilsætningsstoffet Cycostat 66G (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 102/2009 af 3. februar 2009 om permanent godkendelse af et fodertilsætningsstof (
  1
  )

1

8

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 103/2009 af 3. februar 2009 om ændring af bilag VII og IX til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (
  1
  )

1

11

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 104/2009 af 3. februar 2009 om godkendelse af væsentlige ændringer af varespecifikationen for en betegnelse, der er optaget i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Gorgonzola (BOB))

16

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Rådet |
| | | 2009/89/EF |
| | * | Rådets afgørelse af 4. december 2008 om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af protokollen om integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet til konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder | 17 |
| Protokol om integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet | 19 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Rådet

2009/89/EF

*

Rådets afgørelse af 4. december 2008 om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af protokollen om integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet til konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder

17

Protokol om integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet

19

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side) | s3 |

*

Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 4.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 99/2009

af 3. februar 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtninger:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 4. februar 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. februar 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | JO | 73,2 |
| MA | 43,0 |
| TN | 134,4 |
| TR | 103,7 |
| ZZ | 88,6 |
| 0707 00 05 | JO | 172,9 |
| MA | 126,0 |
| TR | 188,5 |
| ZZ | 162,5 |
| 0709 90 70 | MA | 115,7 |
| TR | 177,8 |
| ZZ | 146,8 |
| 0709 90 80 | EG | 84,3 |
| ZZ | 84,3 |
| 0805 10 20 | EG | 58,1 |
| IL | 53,3 |
| MA | 66,7 |
| TN | 41,0 |
| TR | 58,3 |
| ZZ | 55,5 |
| 0805 20 10 | IL | 180,3 |
| MA | 90,0 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 70,2 |
| IL | 72,1 |
| JM | 75,5 |
| MA | 136,5 |
| PK | 73,9 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 83,5 |
| 0805 50 10 | MA | 51,7 |
| TR | 50,6 |
| ZZ | 51,2 |
| 0808 10 80 | CA | 86,3 |
| CL | 67,8 |
| CN | 67,8 |
| MK | 31,6 |
| US | 87,1 |
| ZZ | 68,1 |
| 0808 20 50 | AR | 82,3 |
| CL | 73,7 |
| CN | 37,3 |
| TR | 40,0 |
| US | 104,1 |
| ZA | 135,1 |
| ZZ | 78,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

JO

73,2

MA

43,0

TN

134,4

TR

103,7

ZZ

88,6

0707 00 05

JO

172,9

MA

126,0

TR

188,5

ZZ

162,5

0709 90 70

MA

115,7

TR

177,8

ZZ

146,8

0709 90 80

EG

84,3

ZZ

84,3

0805 10 20

EG

58,1

IL

53,3

MA

66,7

TN

41,0

TR

58,3

ZZ

55,5

0805 20 10

IL

180,3

MA

90,0

TR

63,0

ZZ

111,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

70,2

IL

72,1

JM

75,5

MA

136,5

PK

73,9

TR

72,9

ZZ

83,5

0805 50 10

MA

51,7

TR

50,6

ZZ

51,2

0808 10 80

CA

86,3

CL

67,8

CN

67,8

MK

31,6

US

87,1

ZZ

68,1

0808 20 50

AR

82,3

CL

73,7

CN

37,3

TR

40,0

US

104,1

ZA

135,1

ZZ

78,8

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 4.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 100/2009

af 3. februar 2009

om ændring af de repræsentative priser og den tillægsimporttold for visse produkter inden for sukkersektoren, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 945/2008 for produktionsåret 2008/09

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 951/2006 af 30. juni 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 318/2006 for så vidt angår handel med tredjelande inden for sukkersektoren (2), særlig artikel 36, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2008/09 er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 945/2008 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 83/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2008/09 er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 945/2008 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 83/2009 (4).

| (2) | De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 — |
| --- | --- |

(2)

De oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, medfører, at de pågældende priser og beløb skal ændres efter bestemmelserne og reglerne i forordning (EF) nr. 951/2006 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og tillægsimporttolden for de produkter, der er omhandlet i artikel 36 i forordning (EF) nr. 951/2006, og fastsat ved forordning (EF) nr. 945/2008 for produktionsåret 2008/09, ændres og er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 4. februar 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. februar 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178 af 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 258 af 26.9.2008, s. 56.

3

(4)  EUT L 24 af 28.1.2009, s. 3.

4

---

BILAG

De ændrede repræsentative priser og den ændrede tillægsimporttold for hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 95, der er gældende fra den 4. februar 2009

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 24,73 | 3,93 |
| 1701 11 90 (1) | 24,73 | 9,17 |
| 1701 12 10 (1) | 24,73 | 3,74 |
| 1701 12 90 (1) | 24,73 | 8,74 |
| 1701 91 00 (2) | 29,84 | 10,31 |
| 1701 99 10 (2) | 29,84 | 5,79 |
| 1701 99 90 (2) | 29,84 | 5,79 |
| 1702 90 95 (3) | 0,30 | 0,35 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

24,73

3,93

1701 11 90 (1)

24,73

9,17

1701 12 10 (1)

24,73

3,74

1701 12 90 (1)

24,73

8,74

1701 91 00 (2)

29,84

10,31

1701 99 10 (2)

29,84

5,79

1701 99 90 (2)

29,84

5,79

1702 90 95 (3)

0,30

0,35

---

(1)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt III, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(2)  Fastsættelse for standardkvaliteten som defineret i bilag IV, punkt II, til forordning (EF) nr. 1234/2007.

(3)  Fastsættelse pr. 1 % af indhold af saccharose.

---

| 4.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/5

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 101/2009

af 3. februar 2009

om ændring af forordning (EF) nr. 1800/2004 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for fodertilsætningsstoffet Cycostat 66G

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 13, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Tilsætningsstoffet robenidinhydrochlorid, 66 g/kg (Cycostat 66G), i det følgende benævnt »Cycostat 66G«, som knytter sig til godkendelsens indehaver Alpharma (Belgien) BVBA, og som tilhører gruppen »Coccidiostatika og andre lægemidler«, blev godkendt på visse betingelser i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2). Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1800/2004 (3) blev dette tilsætningsstof godkendt for en periode på ti år til slagtekyllinger, kalkuner og slagtekaniner. Tilsætningsstoffet blev anmeldt som et eksisterende produkt i henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 1831/2003. Eftersom alle de oplysninger, der kræves i henhold til nævnte bestemmelse, blev indgivet, blev tilsætningsstoffet opført i EF-registret over fodertilsætningsstoffer. |
| --- | --- |

(1)

Tilsætningsstoffet robenidinhydrochlorid, 66 g/kg (Cycostat 66G), i det følgende benævnt »Cycostat 66G«, som knytter sig til godkendelsens indehaver Alpharma (Belgien) BVBA, og som tilhører gruppen »Coccidiostatika og andre lægemidler«, blev godkendt på visse betingelser i henhold til Rådets direktiv 70/524/EØF (2). Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1800/2004 (3) blev dette tilsætningsstof godkendt for en periode på ti år til slagtekyllinger, kalkuner og slagtekaniner. Tilsætningsstoffet blev anmeldt som et eksisterende produkt i henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 1831/2003. Eftersom alle de oplysninger, der kræves i henhold til nævnte bestemmelse, blev indgivet, blev tilsætningsstoffet opført i EF-registret over fodertilsætningsstoffer.

| (2) | I henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 kan godkendelsen af et tilsætningsstof ændres efter anmodning fra indehaveren af godkendelsen og på basis af en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«). Alpharma (Belgien) BVBA, som er indehaver af godkendelsen af Cycostat 66G, har indgivet en ansøgning, hvori det foreslås at ændre betingelserne for godkendelsen til slagtekyllinger og kalkuner ved at indføre en maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer og ved at ændre tilbageholdelsesperioden som evalueret af autoriteten. Virksomheden fremlagde samtidig oplysninger til støtte for ansøgningen. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 kan godkendelsen af et tilsætningsstof ændres efter anmodning fra indehaveren af godkendelsen og på basis af en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«). Alpharma (Belgien) BVBA, som er indehaver af godkendelsen af Cycostat 66G, har indgivet en ansøgning, hvori det foreslås at ændre betingelserne for godkendelsen til slagtekyllinger og kalkuner ved at indføre en maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer og ved at ændre tilbageholdelsesperioden som evalueret af autoriteten. Virksomheden fremlagde samtidig oplysninger til støtte for ansøgningen.

| (3) | I sin udtalelse af 16. september 2008 (4) konkluderede autoriteten, at der ikke på grundlag af sikkerhedsbetragtninger er behov for at fastsætte en tilbageholdelsesperiode for slagtekyllinger og dermed heller ikke for maksimalgrænseværdier. Autoriteten konkluderede det samme for kalkuner. Den foreslog dog konkrete værdier for det tilfælde, at maksimalgrænseværdier skulle være påkrævet. Autoriteten foreslog endvidere at fastholde tilbageholdelsesperioden på fem dage for at undgå uønskede smagsindtryk i spiseligt væv af fjerkræ, hvortil der er anvendt Cycostat 66G. |
| --- | --- |

(3)

I sin udtalelse af 16. september 2008 (4) konkluderede autoriteten, at der ikke på grundlag af sikkerhedsbetragtninger er behov for at fastsætte en tilbageholdelsesperiode for slagtekyllinger og dermed heller ikke for maksimalgrænseværdier. Autoriteten konkluderede det samme for kalkuner. Den foreslog dog konkrete værdier for det tilfælde, at maksimalgrænseværdier skulle være påkrævet. Autoriteten foreslog endvidere at fastholde tilbageholdelsesperioden på fem dage for at undgå uønskede smagsindtryk i spiseligt væv af fjerkræ, hvortil der er anvendt Cycostat 66G.

| (4) | For at sikre et højt sikkerhedsniveau for forbrugerne og en mere effektiv kontrol med, at Cycostat 66G anvendes korrekt, bør der fastsættes maksimalgrænseværdier i overensstemmelse med autoritetens anbefalinger. Med henblik på at sikre, at kødets organoleptiske egenskaber er tilfredsstillende, bør tilbageholdelsesperioden på fem dage fastholdes. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre et højt sikkerhedsniveau for forbrugerne og en mere effektiv kontrol med, at Cycostat 66G anvendes korrekt, bør der fastsættes maksimalgrænseværdier i overensstemmelse med autoritetens anbefalinger. Med henblik på at sikre, at kødets organoleptiske egenskaber er tilfredsstillende, bør tilbageholdelsesperioden på fem dage fastholdes.

| (5) | Forordning (EF) nr. 1800/2004 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 1800/2004 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til forordning (EF) nr. 1800/2004 erstattes af bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. februar 2009.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1.

2

(3)  EUT L 317 af 16.10.2004, s. 37.

3

(4)  Videnskabelig udtalelse, afgivet af Panelet for Tilsætningsstoffer og Produkter eller Stoffer, der Anvendes i Foder, efter anmodning fra Europa-Kommissionen, om et forslag om maksimalgrænseværdier og tilbageholdelsesperiode for Cycostat 66G til slagtekyllinger og slagtekalkuner. EFSA Journal (2008) 798, s. 1.

4

EFSA Journal

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets registreringsnummer | Navn og registreringsnummer på den person, der er ansvarlig for tilsætningsstoffets markedsføring | Tilsætningsstof
  (handelsnavn) | Sammensætning, kemisk betegnelse og beskrivelse | Dyreart eller kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til | Maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (MRL) i de relevante animalske fødevarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivstof/kg fuldfoder |
| Coccidiostatika og andre lægemidler |
| E 758 | Alpharma (Belgien) BVBA | Robenidin-hydrochlorid, 66 g/kg
  (Cycostat 66G) | | Tilsætningsstoffets sammensætning:
  Robenidinhydrochlorid: 66 g/kg
  Lignosulfonat: 40 g/kg
  Calciumsulfatdihydrat: 894 g/kg |

Tilsætningsstoffets registreringsnummer

Navn og registreringsnummer på den person, der er ansvarlig for tilsætningsstoffets markedsføring

Tilsætningsstof

(handelsnavn)

Sammensætning, kemisk betegnelse og beskrivelse

Dyreart eller kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

Maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer (MRL) i de relevante animalske fødevarer

mg aktivstof/kg fuldfoder

Coccidiostatika og andre lægemidler

E 758

Alpharma (Belgien) BVBA

Robenidin-hydrochlorid, 66 g/kg

(Cycostat 66G)

Tilsætningsstoffets sammensætning:

Robenidinhydrochlorid: 66 g/kg

Lignosulfonat: 40 g/kg

Calciumsulfatdihydrat: 894 g/kg

| | Aktivstof:
  Robenidinhydrochlorid, C15H13Cl2N5 . HCl,
  1,3-bis[(p-chlorbenzyliden)amino]guanidinhydrochlorid
  CAS-nummer: 25875-50-7 |
| --- | --- |

Aktivstof:

Robenidinhydrochlorid, C15H13Cl2N5 . HCl,

1,3-bis[(p-chlorbenzyliden)amino]guanidinhydrochlorid

CAS-nummer: 25875-50-7

| | Beslægtede urenheder:
  N,N′,N′′-Tris[(p-Cl-benzyliden)amino]guanidin: ≤ 0,5 %
  Bis-[4-Cl-benzylidene]hydrazine: ≤ 0,5 % |
| --- | --- |

Beslægtede urenheder:

N,N′,N′′-Tris[(p-Cl-benzyliden)amino]guanidin: ≤ 0,5 %

Bis-[4-Cl-benzylidene]hydrazine: ≤ 0,5 %

Slagtekyllinger

—

30

36

Anvendelse de sidste 5 dage før slagtning forbudt

29.10.2014

800 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd lever

350 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd nyre

200 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd muskel

1 300 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd hud/vådt fedt

Kalkuner

—

30

36

Anvendelse de sidste 5 dage før slagtning forbudt

29.10.2014

400 μg robenidinhydrochlorid/kg for hud/fedt

400 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd lever

200 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd nyre

200 μg robenidinhydrochlorid/kg for våd muskel

Slagtekaniner

—

50

66

Anvendelse de sidste 5 dage før slagtning forbudt

29.10.2014

—

---

| 4.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/8

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 102/2009

af 3. februar 2009

om permanent godkendelse af et fodertilsætningsstof

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 70/524/EØF af 23. november 1970 om tilsætningsstoffer til foderstoffer (1), særlig artikel 3 og artikel 9d, stk. 1,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (2), særlig artikel 25, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer.

| (2) | Ved artikel 25 i forordning (EF) nr. 1831/2003 er der fastsat overgangsforanstaltninger for ansøgninger om godkendelse af fodertilsætningsstoffer, som er indgivet i henhold til direktiv 70/524/EØF inden anvendelsesdatoen for forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Ved artikel 25 i forordning (EF) nr. 1831/2003 er der fastsat overgangsforanstaltninger for ansøgninger om godkendelse af fodertilsætningsstoffer, som er indgivet i henhold til direktiv 70/524/EØF inden anvendelsesdatoen for forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (3) | Ansøgningen om godkendelse af det tilsætningsstof, der er opført i bilaget til nærværende forordning, blev indgivet inden anvendelsesdatoen for forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Ansøgningen om godkendelse af det tilsætningsstof, der er opført i bilaget til nærværende forordning, blev indgivet inden anvendelsesdatoen for forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (4) | Indledende bemærkninger til denne ansøgning, jf. artikel 4, stk. 4, i direktiv 70/524/EØF, blev fremsendt til Kommissionen inden anvendelsesdatoen for forordning (EF) nr. 1831/2003. Ansøgningen skal derfor fortsat behandles i overensstemmelse med artikel 4 i direktiv 70/524/EØF. |
| --- | --- |

(4)

Indledende bemærkninger til denne ansøgning, jf. artikel 4, stk. 4, i direktiv 70/524/EØF, blev fremsendt til Kommissionen inden anvendelsesdatoen for forordning (EF) nr. 1831/2003. Ansøgningen skal derfor fortsat behandles i overensstemmelse med artikel 4 i direktiv 70/524/EØF.

| (5) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 358/2005 (3) blev der givet foreløbig tilladelse til at anvende mikroorganismepræparatet af Enterococcus faecium NCIMB 10415 til hunde og katte. Præparatet blev godkendt uden tidsbegrænsning til kalve ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1288/2004 (4), til slagtekyllinger og slagtesvin ved Kommissionens forordning (EF) nr. 943/2005 (5), til søer ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1200/2005 (6) og til smågrise ved Kommissionens forordning (EF) nr. 252/2006 (7). |
| --- | --- |

(5)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 358/2005 (3) blev der givet foreløbig tilladelse til at anvende mikroorganismepræparatet af Enterococcus faecium NCIMB 10415 til hunde og katte. Præparatet blev godkendt uden tidsbegrænsning til kalve ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1288/2004 (4), til slagtekyllinger og slagtesvin ved Kommissionens forordning (EF) nr. 943/2005 (5), til søer ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1200/2005 (6) og til smågrise ved Kommissionens forordning (EF) nr. 252/2006 (7).

| (6) | Der er fremlagt nye oplysninger til støtte for en ansøgning om tilladelse uden tidsbegrænsning til at anvende det pågældende mikroorganismepræparat til hunde og katte. |
| --- | --- |

(6)

Der er fremlagt nye oplysninger til støtte for en ansøgning om tilladelse uden tidsbegrænsning til at anvende det pågældende mikroorganismepræparat til hunde og katte.

| (7) | Vurderingen viser, at betingelserne for en godkendelse i henhold til artikel 3a i direktiv 70/524/EØF er opfyldt. Anvendelse af det pågældende mikroorganismepræparat, jf. bilaget til nærværende forordning, bør derfor godkendes uden tidsbegrænsning. |
| --- | --- |

(7)

Vurderingen viser, at betingelserne for en godkendelse i henhold til artikel 3a i direktiv 70/524/EØF er opfyldt. Anvendelse af det pågældende mikroorganismepræparat, jf. bilaget til nærværende forordning, bør derfor godkendes uden tidsbegrænsning.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Præparatet tilhørende gruppen »mikroorganismer«, som er opført i bilaget, tillades uden tidsbegrænsning anvendt som fodertilsætningsstof på de i samme bilag fastsatte betingelser.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. februar 2009.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 270 af 14.12.1970, s. 1.

1

(2)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

2

(3)  EUT L 57 af 3.3.2005, s. 3.

3

(4)  EUT L 243 af 15.7.2004, s. 10.

4

(5)  EUT L 159 af 22.6.2005, s. 6.

5

(6)  EUT L 195 af 27.7.2005, s. 6.

6

(7)  EUT L 44 af 15.2.2006, s. 3.

7

---

BILAG

| EF-nr. | Tilsætningsstof | Kemisk betegnelse, beskrivelse | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg fuldfoder |
| Mikroorganismer |
| E 1705 | Enterococcus faecium

  NCIMB 10415 | Præparat af Enterococcus faecium, der indeholder mindst (mikroindkapslet): 5 × 109 CFU/g | Hunde | — | 4,5 × 106 | 2,0 × 109 | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet | Uden tidsbegrænsning |
| Katte | 5,0 × 106 | 8,0 × 109 | I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet |

EF-nr.

Tilsætningsstof

Kemisk betegnelse, beskrivelse

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

CFU/kg fuldfoder

Mikroorganismer

E 1705

Enterococcus faecium

NCIMB 10415

Præparat af Enterococcus faecium, der indeholder mindst (mikroindkapslet): 5 × 109 CFU/g

Hunde

—

4,5 × 106

2,0 × 109

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet

Uden tidsbegrænsning

Katte

5,0 × 106

8,0 × 109

I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringstemperatur, holdbarhed og pelleteringsstabilitet

---

| 4.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/11

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 103/2009

af 3. februar 2009

om ændring af bilag VII og IX til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (1), særlig artikel 23, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af transmissible spongiforme encephalopatier (TSE) hos dyr. Forordningen gælder for produktion og omsætning af levende dyr og animalske produkter. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af transmissible spongiforme encephalopatier (TSE) hos dyr. Forordningen gælder for produktion og omsætning af levende dyr og animalske produkter.

| (2) | Der er i bilag VII til forordning (EF) nr. 999/2001 fastsat foranstaltninger til udryddelse, der skal iværksættes i tilfælde af bekræftet forekomst af TSE hos får og geder. |
| --- | --- |

(2)

Der er i bilag VII til forordning (EF) nr. 999/2001 fastsat foranstaltninger til udryddelse, der skal iværksættes i tilfælde af bekræftet forekomst af TSE hos får og geder.

| (3) | I bilag IX til forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat bestemmelser om import til Fællesskabet af levende dyr, embryoner, æg og animalske produkter. |
| --- | --- |

(3)

I bilag IX til forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat bestemmelser om import til Fællesskabet af levende dyr, embryoner, æg og animalske produkter.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) offentliggjorde den 6. november 2008 en udtalelse om risikoen for mennesker og dyr med hensyn til eksponering for transmissible spongiforme encephalopatier gennem mælk og mejeriprodukter fra små drøvtyggere (2). EFSA konkluderede i udtalelsen, at klassisk scrapie kan overføres fra moderfår til lam via mælk eller kolostrum. EFSA påpegede endvidere, at anvendelse af mælk og mejeriprodukter fra en flok med klassisk scrapie kan indebære en TSE-eksponeringsrisiko for mennesker og dyr. EFSA konkluderede desuden, at avlsprogrammerne til udvikling af scrapieresistens hos får kan forventes at ville reducere menneskers og dyrs eksponering gennem mejeriprodukter fra små drøvtyggere. For så vidt angår atypisk scrapie konkluderede EFSA tillige, at agensets tilsyneladende begrænsede dissemination i organismen hos berørte individer kunne reducere risikoen for overførsel via mælk. Med hensyn til BSE bemærkede EFSA, at der ikke foreligger oplysninger om sygdomsfremkaldende karakteristika ved eller PrPSc i kolostrum eller mælk fra små drøvtyggere med BSE. På baggrund af den tidlige, progressive perifere dissemination af BSE-agenset i eksperimentelt inficerede modtagelige får konkluderede EFSA imidlertid, at det må anses for sandsynligt, at kolostrum og mælk fra BSE-inficerede modtagelige små drøvtyggere vil have sygdomsfremkaldende evne. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) offentliggjorde den 6. november 2008 en udtalelse om risikoen for mennesker og dyr med hensyn til eksponering for transmissible spongiforme encephalopatier gennem mælk og mejeriprodukter fra små drøvtyggere (2). EFSA konkluderede i udtalelsen, at klassisk scrapie kan overføres fra moderfår til lam via mælk eller kolostrum. EFSA påpegede endvidere, at anvendelse af mælk og mejeriprodukter fra en flok med klassisk scrapie kan indebære en TSE-eksponeringsrisiko for mennesker og dyr. EFSA konkluderede desuden, at avlsprogrammerne til udvikling af scrapieresistens hos får kan forventes at ville reducere menneskers og dyrs eksponering gennem mejeriprodukter fra små drøvtyggere. For så vidt angår atypisk scrapie konkluderede EFSA tillige, at agensets tilsyneladende begrænsede dissemination i organismen hos berørte individer kunne reducere risikoen for overførsel via mælk. Med hensyn til BSE bemærkede EFSA, at der ikke foreligger oplysninger om sygdomsfremkaldende karakteristika ved eller PrPSc i kolostrum eller mælk fra små drøvtyggere med BSE. På baggrund af den tidlige, progressive perifere dissemination af BSE-agenset i eksperimentelt inficerede modtagelige får konkluderede EFSA imidlertid, at det må anses for sandsynligt, at kolostrum og mælk fra BSE-inficerede modtagelige små drøvtyggere vil have sygdomsfremkaldende evne.

| (5) | I lyset af disse nye videnskabelige elementer, herunder navnlig den dokumenterede risiko for overførsel af klassisk scrapie via mælk fra moderfår til lam, bør der på dette stadium rettidigt vedtages nye beskyttelsesforanstaltninger vedrørende mælk og mejeriprodukter fra flokke, der er inficeret med klassisk scrapie, for at forhindre spredning af klassisk scrapie til andre besætninger af drøvtyggere via foder. |
| --- | --- |

(5)

I lyset af disse nye videnskabelige elementer, herunder navnlig den dokumenterede risiko for overførsel af klassisk scrapie via mælk fra moderfår til lam, bør der på dette stadium rettidigt vedtages nye beskyttelsesforanstaltninger vedrørende mælk og mejeriprodukter fra flokke, der er inficeret med klassisk scrapie, for at forhindre spredning af klassisk scrapie til andre besætninger af drøvtyggere via foder.

| (6) | For at sikre det samme sikkerhedsniveau for importeret mælk og importerede mejeriprodukter fra får og geder bør import til Fællesskabet være omfattet af tilsvarende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(6)

For at sikre det samme sikkerhedsniveau for importeret mælk og importerede mejeriprodukter fra får og geder bør import til Fællesskabet være omfattet af tilsvarende foranstaltninger.

| (7) | Forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(7)

Forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag VII og IX til forordning (EF) nr. 999/2001 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. februar 2009.

På Kommissionens vegne

Androulla VASSILIOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  EFSA Journal (2008) 849, s. 1.

2

EFSA Journal

---

BILAG

I bilag VII og IX til forordning (EF) nr. 999/2001 foretages følgende ændringer:

| 1) | I bilag VII, kapitel A, foretages følgende ændringer:






  a) | Punkt 2.2 affattes således:






  »2.2 | Hvis der er mistanke om forekomst af TSE hos et får eller en ged på en bedrift i en medlemsstat, indføres der officielle restriktioner med hensyn til flytning af alle får og geder fra denne bedrift, indtil resultaterne af de konfirmatoriske undersøgelser foreligger. Hvis det fastslås, at det er usandsynligt, at dyret er blevet smittet med TSE på den bedrift, hvor det befandt sig, da der opstod mistanke om TSE, kan den kompetente myndighed afhængigt af den tilgængelige epidemiologiske dokumentation beslutte, at andre bedrifter eller kun den udsatte bedrift sættes under officielt tilsyn. Mælk og mejeriprodukter fra får og geder på en bedrift under officielt tilsyn, der befinder sig på den pågældende bedrift fra den dato, hvor mistanken om forekomst af TSE opstår, til resultaterne af de konfirmatoriske undersøgelser foreligger, må kun anvendes på den pågældende bedrift.« |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I bilag VII, kapitel A, foretages følgende ændringer:

a)

Punkt 2.2 affattes således:

»2.2

Hvis der er mistanke om forekomst af TSE hos et får eller en ged på en bedrift i en medlemsstat, indføres der officielle restriktioner med hensyn til flytning af alle får og geder fra denne bedrift, indtil resultaterne af de konfirmatoriske undersøgelser foreligger. Hvis det fastslås, at det er usandsynligt, at dyret er blevet smittet med TSE på den bedrift, hvor det befandt sig, da der opstod mistanke om TSE, kan den kompetente myndighed afhængigt af den tilgængelige epidemiologiske dokumentation beslutte, at andre bedrifter eller kun den udsatte bedrift sættes under officielt tilsyn. Mælk og mejeriprodukter fra får og geder på en bedrift under officielt tilsyn, der befinder sig på den pågældende bedrift fra den dato, hvor mistanken om forekomst af TSE opstår, til resultaterne af de konfirmatoriske undersøgelser foreligger, må kun anvendes på den pågældende bedrift.«

| b) | I punkt 2.3 foretages følgende ændringer:






  i) | Litra a) affattes således:






  »a) | og hvis BSE ikke kan udelukkes efter resultaterne af en ringtest gennemført i overensstemmelse med proceduren i kapitel C, punkt 3.2, litra c), i bilag X, nedslagning og fuldstændig destruktion af alle dyr, embryoner og æg, som er identificeret ved den undersøgelse, der er nævnt i punkt 1, litra b), andet til femte led. Mælk og mejeriprodukter fra de dyr, der skal destrueres, som befandt sig på bedriften fra datoen for bekræftelse af, at BSE ikke kan udelukkes, til datoen for fuldstændig destruktion af dyrene, skal destrueres.« |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I punkt 2.3 foretages følgende ændringer:

i)

Litra a) affattes således:

»a)

og hvis BSE ikke kan udelukkes efter resultaterne af en ringtest gennemført i overensstemmelse med proceduren i kapitel C, punkt 3.2, litra c), i bilag X, nedslagning og fuldstændig destruktion af alle dyr, embryoner og æg, som er identificeret ved den undersøgelse, der er nævnt i punkt 1, litra b), andet til femte led. Mælk og mejeriprodukter fra de dyr, der skal destrueres, som befandt sig på bedriften fra datoen for bekræftelse af, at BSE ikke kan udelukkes, til datoen for fuldstændig destruktion af dyrene, skal destrueres.«

| ii) | Litra b), nr. i) og ii), affattes således:






  »i) | nedslagning og fuldstændig destruktion af alle dyr, embryoner og æg, som er identificeret ved den undersøgelse, der er nævnt i punkt 1, litra b), andet og tredje led. Hvis det bekræftede TSE-tilfælde er klassisk scrapie, må mælk og mejeriprodukter fra de dyr, der skal destrueres, som befandt sig på bedriften fra datoen for bekræftelse af det klassiske scrapietilfælde til datoen for fuldstændig destruktion af dyrene, ikke anvendes til fodring af drøvtyggere, bortset fra fodring af drøvtyggere på den pågældende bedrift. Markedsføring af sådanne produkter som foder til ikke-drøvtyggere skal begrænses til den pågældende medlemsstats område. Handelsdokumentet, der ledsager sendinger af sådanne produkter, og al emballage, der indeholder sådanne sendinger, skal klart mærkes med teksten »Må ikke gives til drøvtyggere«. Det er forbudt at anvende og opbevare foder, der indeholder sådanne produkter, på bedrifter, hvor der holdes drøvtyggere. Foder i løs vægt, som indeholder sådanne produkter, skal transporteres i køretøjer, der ikke samtidig transporterer drøvtyggerfoder. Hvis sådanne køretøjer efterfølgende anvendes til transport af drøvtyggerfoder, skal de rengøres grundigt efter en procedure, der er godkendt af den kompetente myndighed, for at undgå krydskontaminering.
  Betingelserne i punkt 3 gælder for bedriften
  eller |
| --- | --- | --- |

ii)

Litra b), nr. i) og ii), affattes således:

»i)

nedslagning og fuldstændig destruktion af alle dyr, embryoner og æg, som er identificeret ved den undersøgelse, der er nævnt i punkt 1, litra b), andet og tredje led. Hvis det bekræftede TSE-tilfælde er klassisk scrapie, må mælk og mejeriprodukter fra de dyr, der skal destrueres, som befandt sig på bedriften fra datoen for bekræftelse af det klassiske scrapietilfælde til datoen for fuldstændig destruktion af dyrene, ikke anvendes til fodring af drøvtyggere, bortset fra fodring af drøvtyggere på den pågældende bedrift. Markedsføring af sådanne produkter som foder til ikke-drøvtyggere skal begrænses til den pågældende medlemsstats område. Handelsdokumentet, der ledsager sendinger af sådanne produkter, og al emballage, der indeholder sådanne sendinger, skal klart mærkes med teksten »Må ikke gives til drøvtyggere«. Det er forbudt at anvende og opbevare foder, der indeholder sådanne produkter, på bedrifter, hvor der holdes drøvtyggere. Foder i løs vægt, som indeholder sådanne produkter, skal transporteres i køretøjer, der ikke samtidig transporterer drøvtyggerfoder. Hvis sådanne køretøjer efterfølgende anvendes til transport af drøvtyggerfoder, skal de rengøres grundigt efter en procedure, der er godkendt af den kompetente myndighed, for at undgå krydskontaminering.

Betingelserne i punkt 3 gælder for bedriften

eller

| ii) | nedslagning og fuldstændig destruktion af alle dyr, embryoner og æg, som er identificeret ved den undersøgelse, der er nævnt i punkt 1, litra b), andet og tredje led, undtagen:






  — | avlsvæddere af ARR/ARR-genotypen |
| --- | --- | --- |

ii)

nedslagning og fuldstændig destruktion af alle dyr, embryoner og æg, som er identificeret ved den undersøgelse, der er nævnt i punkt 1, litra b), andet og tredje led, undtagen:

—

avlsvæddere af ARR/ARR-genotypen

| — | avlsmoderfår med mindst én ARR-allel og ingen VRQ-allel og, når sådanne avlsmoderfår er drægtige på tidspunktet for undersøgelsen, de lam, der efterfølgende fødes, hvis deres genotype opfylder kravene i dette afsnit |
| --- | --- |

—

avlsmoderfår med mindst én ARR-allel og ingen VRQ-allel og, når sådanne avlsmoderfår er drægtige på tidspunktet for undersøgelsen, de lam, der efterfølgende fødes, hvis deres genotype opfylder kravene i dette afsnit

| — | får med mindst én ARR-allel, som udelukkende er bestemt til slagtning |
| --- | --- |

—

får med mindst én ARR-allel, som udelukkende er bestemt til slagtning

| — | hvis den kompetente myndighed beslutter det, får og geder under tre måneder, der udelukkende er bestemt til slagtning. |
| --- | --- |

—

hvis den kompetente myndighed beslutter det, får og geder under tre måneder, der udelukkende er bestemt til slagtning.

Hvis det bekræftede TSE-tilfælde er klassisk scrapie, må mælk og mejeriprodukter fra de dyr, der skal destrueres, som befandt sig på bedriften fra datoen for bekræftelse af det klassiske scrapietilfælde til datoen for fuldstændig destruktion af dyrene, ikke anvendes til fodring af drøvtyggere, bortset fra fodring af drøvtyggere på den pågældende bedrift. Markedsføring af sådanne produkter som foder til ikke-drøvtyggere skal begrænses til den pågældende medlemsstats område. Handelsdokumentet, der ledsager sendinger af sådanne produkter, og al emballage, der indeholder sådanne sendinger, skal klart mærkes med teksten »Må ikke gives til drøvtyggere«. Det er forbudt at anvende og opbevare foder, der indeholder sådanne produkter, på bedrifter, hvor der holdes drøvtyggere. Foder i løs vægt, som indeholder sådanne produkter, skal transporteres i køretøjer, der ikke samtidig transporterer drøvtyggerfoder. Hvis sådanne køretøjer efterfølgende anvendes til transport af drøvtyggerfoder, skal de rengøres grundigt efter en procedure, der er godkendt af den kompetente myndighed, for at undgå krydskontaminering.

Betingelserne i punkt 3 gælder for bedriften.«

| iii) | Litra f) affattes således:






  »f) | kan en medlemsstat, hvis ARR-allelens frekvens i racen eller på bedriften er lav eller 0, eller hvis det anses for nødvendigt for at undgå indavl, beslutte at udskyde den destruktion af dyrene, der er omhandlet i punkt 2.3, litra b), nr. i) og ii), i op til fem avlsår, forudsat at der ikke er andre avlsvæddere til stede på bedriften end væddere af ARR/ARR-genotypen.
  For så vidt angår får og geder, der holdes med henblik på produktion af mælk, der skal markedsføres, kan destruktionen af dyrene dog højst udsættes i 18 måneder.« |
| --- | --- | --- |

iii)

Litra f) affattes således:

»f)

kan en medlemsstat, hvis ARR-allelens frekvens i racen eller på bedriften er lav eller 0, eller hvis det anses for nødvendigt for at undgå indavl, beslutte at udskyde den destruktion af dyrene, der er omhandlet i punkt 2.3, litra b), nr. i) og ii), i op til fem avlsår, forudsat at der ikke er andre avlsvæddere til stede på bedriften end væddere af ARR/ARR-genotypen.

For så vidt angår får og geder, der holdes med henblik på produktion af mælk, der skal markedsføres, kan destruktionen af dyrene dog højst udsættes i 18 måneder.«

| 2) | Bilag IX, kapitel D, afsnit B, affattes således:
  »AFSNIT B
  Krav vedrørende udstedelse af sundhedscertifikat
  Ved import af animalske biprodukter hidrørende fra kvæg, får eller geder og forarbejdede produkter fremstillet heraf, der er omhandlet i afsnit A i dette kapitel, skal der forelægges et sundhedscertifikat, som godtgør følgende:






  a) | at det animalske biprodukt ikke indeholder og ikke hidrører fra specificeret risikomateriale som defineret i bilag V eller maskinsepareret kød fra knoglerne fra kvæg, får eller geder |
| --- | --- | --- |

2)

Bilag IX, kapitel D, afsnit B, affattes således:

»AFSNIT B

Krav vedrørende udstedelse af sundhedscertifikat

Ved import af animalske biprodukter hidrørende fra kvæg, får eller geder og forarbejdede produkter fremstillet heraf, der er omhandlet i afsnit A i dette kapitel, skal der forelægges et sundhedscertifikat, som godtgør følgende:

a)

at det animalske biprodukt ikke indeholder og ikke hidrører fra specificeret risikomateriale som defineret i bilag V eller maskinsepareret kød fra knoglerne fra kvæg, får eller geder

| b) | at de dyr, som det animalske biprodukt hidrører fra, ikke er blevet slagtet efter at være blevet bedøvet ved indsprøjtning af en gas i kraniehulen eller aflivet efter samme metode, og at de ikke er blevet slagtet ved laceration af centralnervevæv ved hjælp af et aflangt stavformet instrument, der føres ind i kraniehulen, eller |
| --- | --- |

b)

at de dyr, som det animalske biprodukt hidrører fra, ikke er blevet slagtet efter at være blevet bedøvet ved indsprøjtning af en gas i kraniehulen eller aflivet efter samme metode, og at de ikke er blevet slagtet ved laceration af centralnervevæv ved hjælp af et aflangt stavformet instrument, der føres ind i kraniehulen, eller

| c) | at det animalske biprodukt ikke indeholder og ikke er fremstillet af andet materiale fra kvæg, får eller geder end materiale fra dyr, der er født, udelukkende opdrættet og slagtet i et land eller en region, der ved en afgørelse truffet i henhold til artikel 5, stk. 2, er klassificeret som et land eller en region med ubetydelig BSE-risiko.
  Ved import af animalske biprodukter og forarbejdede produkter som omhandlet i afsnit A i dette kapitel, der indeholder mælk eller mejeriprodukter fra får eller geder, skal der endvidere forelægges et sundhedscertifikat, som er i overensstemmelse med modellen i bilag X, kapitel 2, til forordning (EF) nr. 1774/2002 og godtgør følgende som punkt 7 i nævnte certifikat:






  »7. | For så vidt angår TSE gælder følgende:






  (2) enten | hvis der er tale om animalske biprodukter, der er bestemt til fodring af drøvtyggere, og som indeholder mælk eller mejeriprodukter fra får eller geder, har de får og geder, som de pågældende produkter hidrører fra, siden fødslen eller i de sidste tre år udelukkende været holdt på en bedrift, der ikke er omfattet af officielle restriktioner med hensyn til flytning på grund af mistanke om TSE, og som i de sidste tre år har opfyldt følgende krav:






  i) | Bedriften har været undergivet regelmæssig officiel veterinærkontrol. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

at det animalske biprodukt ikke indeholder og ikke er fremstillet af andet materiale fra kvæg, får eller geder end materiale fra dyr, der er født, udelukkende opdrættet og slagtet i et land eller en region, der ved en afgørelse truffet i henhold til artikel 5, stk. 2, er klassificeret som et land eller en region med ubetydelig BSE-risiko.

Ved import af animalske biprodukter og forarbejdede produkter som omhandlet i afsnit A i dette kapitel, der indeholder mælk eller mejeriprodukter fra får eller geder, skal der endvidere forelægges et sundhedscertifikat, som er i overensstemmelse med modellen i bilag X, kapitel 2, til forordning (EF) nr. 1774/2002 og godtgør følgende som punkt 7 i nævnte certifikat:

»7.

For så vidt angår TSE gælder følgende:

(2) enten

hvis der er tale om animalske biprodukter, der er bestemt til fodring af drøvtyggere, og som indeholder mælk eller mejeriprodukter fra får eller geder, har de får og geder, som de pågældende produkter hidrører fra, siden fødslen eller i de sidste tre år udelukkende været holdt på en bedrift, der ikke er omfattet af officielle restriktioner med hensyn til flytning på grund af mistanke om TSE, og som i de sidste tre år har opfyldt følgende krav:

i)

Bedriften har været undergivet regelmæssig officiel veterinærkontrol.

| ii) | Der er ikke diagnosticeret nogen klassiske scrapietilfælde som defineret i punkt 2, litra g), i bilag I til forordning (EF) nr. 999/2001, eller, hvis et klassisk scrapietilfælde er blevet bekræftet:






  — | alle dyr, hos hvilke klassisk scrapie er blevet bekræftet, er slået ned og destrueret, og |
| --- | --- | --- |

ii)

Der er ikke diagnosticeret nogen klassiske scrapietilfælde som defineret i punkt 2, litra g), i bilag I til forordning (EF) nr. 999/2001, eller, hvis et klassisk scrapietilfælde er blevet bekræftet:

—

alle dyr, hos hvilke klassisk scrapie er blevet bekræftet, er slået ned og destrueret, og

| — | alle geder og får på bedriften er slået ned og destrueret, bortset fra avlsvæddere af ARR/ARR-genotypen og avlsmoderfår med mindst én ARR-allel og ingen VRQ-allel. |
| --- | --- |

—

alle geder og får på bedriften er slået ned og destrueret, bortset fra avlsvæddere af ARR/ARR-genotypen og avlsmoderfår med mindst én ARR-allel og ingen VRQ-allel.

| iii) | alle geder og får på bedriften er slået ned og destrueret, bortset fra avlsvæddere af ARR/ARR-genotypen og avlsmoderfår med mindst én ARR-allel og ingen VRQ-allel. |
| --- | --- |

iii)

alle geder og får på bedriften er slået ned og destrueret, bortset fra avlsvæddere af ARR/ARR-genotypen og avlsmoderfår med mindst én ARR-allel og ingen VRQ-allel.

| (2) eller | hvis der er tale om animalske biprodukter, der er bestemt til fodring af drøvtyggere, indeholder mælk eller mejeriprodukter fra får eller geder og skal sendes til en medlemsstat, der er opført i bilaget til forordning (EF) nr. 546/2006, har de får og geder, som de pågældende produkter hidrører fra, siden fødslen eller i de sidste syv år udelukkende været holdt på en bedrift, der ikke er omfattet af officielle restriktioner med hensyn til flytning på grund af mistanke om TSE, og som i de sidste syv år har opfyldt følgende krav:






  i) | Bedriften har været undergivet regelmæssig officiel veterinærkontrol. |
| --- | --- | --- |

(2) eller

hvis der er tale om animalske biprodukter, der er bestemt til fodring af drøvtyggere, indeholder mælk eller mejeriprodukter fra får eller geder og skal sendes til en medlemsstat, der er opført i bilaget til forordning (EF) nr. 546/2006, har de får og geder, som de pågældende produkter hidrører fra, siden fødslen eller i de sidste syv år udelukkende været holdt på en bedrift, der ikke er omfattet af officielle restriktioner med hensyn til flytning på grund af mistanke om TSE, og som i de sidste syv år har opfyldt følgende krav:

i)

Bedriften har været undergivet regelmæssig officiel veterinærkontrol.

| ii) | Der er ikke diagnosticeret nogen klassiske scrapietilfælde som defineret i punkt 2, litra g), i bilag I til forordning (EF) nr. 999/2001, eller, hvis et klassisk scrapietilfælde er blevet bekræftet:






  — | alle dyr, hos hvilke klassisk scrapie er blevet bekræftet, er slået ned og destrueret, og |
| --- | --- | --- |

ii)

Der er ikke diagnosticeret nogen klassiske scrapietilfælde som defineret i punkt 2, litra g), i bilag I til forordning (EF) nr. 999/2001, eller, hvis et klassisk scrapietilfælde er blevet bekræftet:

—

alle dyr, hos hvilke klassisk scrapie er blevet bekræftet, er slået ned og destrueret, og

| — | alle geder og får på bedriften er slået ned og destrueret, bortset fra avlsvæddere af ARR/ARR-genotypen og avlsmoderfår med mindst én ARR-allel og ingen VRQ-allel. |
| --- | --- |

—

alle geder og får på bedriften er slået ned og destrueret, bortset fra avlsvæddere af ARR/ARR-genotypen og avlsmoderfår med mindst én ARR-allel og ingen VRQ-allel.

| iii) | På bedriften er kun indsat får og geder — bortset fra får med prionproteingenotypen ARR/ARR - fra en bedrift, som opfylder kravene i litra i) og ii).« « |
| --- | --- |

iii)

På bedriften er kun indsat får og geder — bortset fra får med prionproteingenotypen ARR/ARR - fra en bedrift, som opfylder kravene i litra i) og ii).« «

---

| 4.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/16

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 104/2009

af 3. februar 2009

om godkendelse af væsentlige ændringer af varespecifikationen for en betegnelse, der er optaget i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Gorgonzola (BOB))

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 af 20. marts 2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 7, stk. 4, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen har i henhold til artikel 9, stk. 1, første afsnit, og artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af ændringer af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Gorgonzola«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i henhold til artikel 9, stk. 1, første afsnit, og artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006 behandlet Italiens ansøgning om godkendelse af ændringer af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Gorgonzola«, der er registreret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 (2).

| (2) | Da de pågældende ændringer ikke er af mindre omfang, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 510/2006, har Kommissionen i henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør ændringerne godkendes — |
| --- | --- |

(2)

Da de pågældende ændringer ikke er af mindre omfang, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 510/2006, har Kommissionen i henhold til artikel 6, stk. 2, første afsnit, i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 510/2006, bør ændringerne godkendes —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De ændringer af varebeskrivelsen for betegnelsen i bilaget til denne forordning, som er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, godkendes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. februar 2009.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EFT L 148 af 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUT C 111 af 6.5.2008, s. 51.

3

---

BILAG

Landbrugsprodukter bestemt til fødevarer, som er opført i traktatens bilag I:

Kategori 1.3.   Oste

ITALIEN

Gorgonzola (BGB)

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Rådet

| 4.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/17

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 4. december 2008

om undertegnelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af protokollen om integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet til konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder

(2009/89/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Konventionen om beskyttelse af Middelhavet mod forurening, som efterfølgende fik navnet konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder (i det følgende benævnt »Barcelonakonventionen«) blev indgået på Det Europæiske Fællesskabs vegne ved Rådets afgørelse 77/858/EØF (1) og 1999/802/EF (2). |
| --- | --- |

(1)

Konventionen om beskyttelse af Middelhavet mod forurening, som efterfølgende fik navnet konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder (i det følgende benævnt »Barcelonakonventionen«) blev indgået på Det Europæiske Fællesskabs vegne ved Rådets afgørelse 77/858/EØF (1) og 1999/802/EF (2).

| (2) | Ifølge Barcelonakonventionens artikel 4, stk. 3, litra e), skal de kontraherende parter fremme integreret kystzoneforvaltning og beskytte områder af økologisk eller landskabsmæssig interesse samt sikre en rationel udnyttelse af naturressourcerne. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge Barcelonakonventionens artikel 4, stk. 3, litra e), skal de kontraherende parter fremme integreret kystzoneforvaltning og beskytte områder af økologisk eller landskabsmæssig interesse samt sikre en rationel udnyttelse af naturressourcerne.

| (3) | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 30. maj 2002 om gennemførelse af integreret kystzoneforvaltning i Europa (3), særlig kapitel V, tilskynder medlemsstaterne til integreret kystzoneforvaltning på basis af eksisterende konventioner med nabolande, også ikke-medlemsstater i samme regionale farvande. |
| --- | --- |

(3)

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 30. maj 2002 om gennemførelse af integreret kystzoneforvaltning i Europa (3), særlig kapitel V, tilskynder medlemsstaterne til integreret kystzoneforvaltning på basis af eksisterende konventioner med nabolande, også ikke-medlemsstater i samme regionale farvande.

| (4) | Fællesskabet fremmer integreret forvaltning i en bredere sammenhæng med horisontale instrumenter, herunder på miljøbeskyttelsesområdet. Disse aktiviteter bidrager derfor til den integrerede kystzoneforvaltning. |
| --- | --- |

(4)

Fællesskabet fremmer integreret forvaltning i en bredere sammenhæng med horisontale instrumenter, herunder på miljøbeskyttelsesområdet. Disse aktiviteter bidrager derfor til den integrerede kystzoneforvaltning.

| (5) | Integreret kystzoneforvaltning er en af komponenterne i EU's integrerede havpolitik, som vandt Det Europæiske Råds tilslutning på dettes møde i Lissabon den 13. og 14. december 2007. |
| --- | --- |

(5)

Integreret kystzoneforvaltning er en af komponenterne i EU's integrerede havpolitik, som vandt Det Europæiske Råds tilslutning på dettes møde i Lissabon den 13. og 14. december 2007.

| (6) | Kommissionen deltog på basis af Rådets afgørelse af 27. november 2006 på Fællesskabets vegne i samråd med repræsentanterne for medlemsstaterne i forhandlingerne i medfør af Barcelonakonventionen om en protokol om integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet (i det følgende benævnt »ICZM-protokollen«). |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen deltog på basis af Rådets afgørelse af 27. november 2006 på Fællesskabets vegne i samråd med repræsentanterne for medlemsstaterne i forhandlingerne i medfør af Barcelonakonventionen om en protokol om integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet (i det følgende benævnt »ICZM-protokollen«).

| (7) | Forhandlingerne udmundede i vedtagelse af teksten til ICZM-protokollen på konferencen af befuldmægtigede den 20. januar 2008, og protokollen er åben for undertegnelse indtil den 20. januar 2009. |
| --- | --- |

(7)

Forhandlingerne udmundede i vedtagelse af teksten til ICZM-protokollen på konferencen af befuldmægtigede den 20. januar 2008, og protokollen er åben for undertegnelse indtil den 20. januar 2009.

| (8) | Kystzonerne i Middelhavet er fortsat udsat for et stærkt pres på miljøet og præget af en forringelse af kystressourcerne. ICZM-protokollen danner ramme for en stimulering af en mere samordnet og integreret tilgang, som involverer offentlige og private aktører, herunder civilsamfundet og erhvervslivet. En sådan inklusiv tilgang er nødvendig for at løse disse problemer på en mere effektiv måde og sikre en mere bæredygtig udvikling af kystzonerne i Middelhavet. |
| --- | --- |

(8)

Kystzonerne i Middelhavet er fortsat udsat for et stærkt pres på miljøet og præget af en forringelse af kystressourcerne. ICZM-protokollen danner ramme for en stimulering af en mere samordnet og integreret tilgang, som involverer offentlige og private aktører, herunder civilsamfundet og erhvervslivet. En sådan inklusiv tilgang er nødvendig for at løse disse problemer på en mere effektiv måde og sikre en mere bæredygtig udvikling af kystzonerne i Middelhavet.

| (9) | ICZM-protokollen indeholder en lang række bestemmelser, som vil skulle anvendes på forskellige forvaltningsniveauer under hensyn til subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet. Det er hensigtsmæssigt, at Fællesskabet støtter integreret kystzoneforvaltning bl.a. på grund af den grænseoverskridende karakter af miljøproblemer, medens medlemsstaterne og deres relevante kompetente myndigheder skal have ansvaret for at udforme og gennemføre visse detaljerede foranstaltninger, som er omhandlet i ICZM-protokollen, og som berører deres kystområde, f.eks. udstikning af zoner, hvor bebyggelse ikke er tilladt. |
| --- | --- |

(9)

ICZM-protokollen indeholder en lang række bestemmelser, som vil skulle anvendes på forskellige forvaltningsniveauer under hensyn til subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet. Det er hensigtsmæssigt, at Fællesskabet støtter integreret kystzoneforvaltning bl.a. på grund af den grænseoverskridende karakter af miljøproblemer, medens medlemsstaterne og deres relevante kompetente myndigheder skal have ansvaret for at udforme og gennemføre visse detaljerede foranstaltninger, som er omhandlet i ICZM-protokollen, og som berører deres kystområde, f.eks. udstikning af zoner, hvor bebyggelse ikke er tilladt.

| (10) | ICZM-protokollen bør indgås med forbehold af dens indgåelse på et senere tidspunkt — |
| --- | --- |

(10)

ICZM-protokollen bør indgås med forbehold af dens indgåelse på et senere tidspunkt —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Undertegnelsen af protokollen om integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet til konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder godkendes hermed på Fællesskabets vegne, med forbehold af dens indgåelse på et senere tidspunkt.

Teksten til ICZM-protokollen er knyttet til denne afgørelse (4).

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne ICZM-protokollen på Fællesskabets vegne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. december 2008.

På Rådets vegne

N. KOSCIUSKO-MORIZET

Formand

---

(1)  EFT L 240 af 19.9.1977, s. 1.

1

(2)  EFT L 322 af 14.12.1999, s. 32.

2

(3)  EFT L 148 af 6.6.2002, s. 24.

3

(4)  Se side 19 i denne EUT.

4

---

OVERSÆTTELSE

PROTOKOL

om integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet

DE KONTRAHERENDE PARTER I DENNE PROTOKOL,

SOM ER PARTER i konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder, der blev vedtaget i Barcelona den 16. februar 1976 og ændret den 10. juni 1995,

SOM ØNSKER at gennemføre artikel 4, stk. 3, litra e), og stk. 5 i den nævnte konvention,

SOM ANSER Middelhavets kystzoner for at være Middelhavslandenes befolkningers fælles natur- og kulturarv, der bør bevares og benyttes med omhu til gavn for nuværende og kommende generationer,

SOM ER FORUROLIGEDE over det voksende menneskeskabte pres på Middelhavets kystzoner, der truer deres sårbare natur, og som ønsker at standse og vende den igangværende ødelæggelse af kystzoner og reducere kystøkosystemernes tab af biodiversitet markant,

SOM ER BEKYMREDE over de risici, der truer kystzoner som følge af klimaændringer og kan forventes at resultere i bl.a. stigende vandstand i havene, og som er sig bevidst, at det er nødvendigt at vedtage bæredygtige foranstaltninger for at mindske de negative virkninger af naturfænomener,

SOM ER OVERBEVIST OM, at kystzoner i deres egenskab af uerstattelig økologisk, økonomisk og social ressource for at kunne bevares og udvikles bæredygtigt kræver en særlig integreret planlægnings- og forvaltningsstrategi dækkende hele Middelhavsområdet og samtlige Middelhavskystlande under hensyntagen til deres forskelligartethed og især øernes særlige behov begrundet i geomorfologiske karakteristika,

SOM TAGER HENSYN TIL De Forenede Nationers havretskonvention, vedtaget i Montego Bay den 10. december 1982, konventionen om vådområder af international betydning som levesteder for vandfugle, vedtaget i Ramsar den 2. februar 1971, og konventionen om den biologiske mangfoldighed, vedtaget i Rio de Janeiro den 5. juni 1992, hvori mange Middelhavslande og Det Europæiske Fællesskab er parter,

SOM ISÆR ER INTERESSEREDE I at samarbejde om udviklingen af hensigtsmæssige og integrerede planer for kystzoneforvaltning i henhold til artikel 4, stk. 1, litra e), i De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, vedtaget i New York den 9. maj 1992,

SOM TAGER UDGANGSPUNKT I eksisterende erfaringer med integreret kystzoneforvaltning og arbejdet i forskellige organisationer, herunder de europæiske institutioner,

SOM BASERER SIG PÅ rekommandationerne fra Middelhavskommissionen for Bæredygtig Udvikling og denne kommissions øvrige arbejde og på rekommandationerne fra de kontraherende parters møder i Tunis i 1997, i Monaco i 2001, i Catania i 2003 og i Portoroz i 2005 samt på Middelhavsstrategien for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget i Portoroz i 2005,

SOM ER BESLUTTET PÅ at forstærke kyststaternes indsats for Middelhavsområdet som helhed for at sikre integreret kystzoneforvaltning,

SOM HAR DET FORSÆT at stimulere nationale, regionale og lokale initiativer gennem en koordineret støtteindsats, samarbejde og partnerskab med de forskellige berørte aktører for at fremme en effektiv styring med henblik på integreret kystzoneforvaltning,

SOM ØNSKER AT SIKRE den fornødne sammenhæng i den integrerede kystzoneforvaltning i forbindelse med anvendelsen af konventionen med tilhørende protokoller,

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

DEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Almindelige forpligtelser

I overensstemmelse med konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder med tilhørende protokoller fastlægger parterne en fælles ramme for integreret kystzoneforvaltning i Middelhavsområdet og træffer til dette formål de nødvendige foranstaltninger til styrkelse af det regionale samarbejde.

Artikel 2

Definitioner

I denne protokol forstås ved

| a) | »parterne«: de kontraherende parter i denne protokol |
| --- | --- |

a)

»parterne«: de kontraherende parter i denne protokol

| b) | »konventionen«: konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder, som blev vedtaget i Barcelona den 16. februar 1976 og ændret den 10. juni 1995 |
| --- | --- |

b)

»konventionen«: konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder, som blev vedtaget i Barcelona den 16. februar 1976 og ændret den 10. juni 1995

| c) | »organisationen«: det i konventionens artikel 17 omhandlede organ |
| --- | --- |

c)

»organisationen«: det i konventionens artikel 17 omhandlede organ

| d) | »centret«: »Priority Actions Programme Regional Activity Centre« |
| --- | --- |

d)

»centret«: »Priority Actions Programme Regional Activity Centre«

| e) | »kystzone«: det geomorfologiske område på begge sider af kystlinjen, hvor der foregår et samspil mellem hav og land i form af komplekse økologiske systemer og ressourcesystemer bestående af biotiske og abiotiske elementer, der eksisterer side om side og spiller sammen med menneskelige samfund og relevante socioøkonomiske aktiviteter |
| --- | --- |

e)

»kystzone«: det geomorfologiske område på begge sider af kystlinjen, hvor der foregår et samspil mellem hav og land i form af komplekse økologiske systemer og ressourcesystemer bestående af biotiske og abiotiske elementer, der eksisterer side om side og spiller sammen med menneskelige samfund og relevante socioøkonomiske aktiviteter

| f) | »integreret kystzoneforvaltning«: en dynamisk proces for bæredygtig forvaltning og anvendelse af kystområder under hensyntagen til kystøkosystemernes og -landskabernes sårbarhed, de forskelligartede aktiviteter og anvendelsesformål de pågældende steder, samspillet mellem dem, visse aktiviteters og anvendelsesformåls maritime orientering og deres indvirkning på både hav og land. |
| --- | --- |

f)

»integreret kystzoneforvaltning«: en dynamisk proces for bæredygtig forvaltning og anvendelse af kystområder under hensyntagen til kystøkosystemernes og -landskabernes sårbarhed, de forskelligartede aktiviteter og anvendelsesformål de pågældende steder, samspillet mellem dem, visse aktiviteters og anvendelsesformåls maritime orientering og deres indvirkning på både hav og land.

Artikel 3

Geografisk anvendelsesområde

1.   Denne protokols anvendelsesområde er Middelhavsområdet, således som det er defineret i artikel 1 i konventionen. Området er desuden defineret ved:

| a) | kystzonens havvendte grænse, som er den ydre grænse for parternes territorialfarvand, og |
| --- | --- |

a)

kystzonens havvendte grænse, som er den ydre grænse for parternes territorialfarvand, og

| b) | kystzonens landvendte grænse, som er de kompetente kystenheders grænse, således som de er defineret af parterne. |
| --- | --- |

b)

kystzonens landvendte grænse, som er de kompetente kystenheders grænse, således som de er defineret af parterne.

2.   Hvis en part inden for grænserne for sin suverænitet etablerer andre grænser end de i stykke 1 nævnte, fremsender den en erklæring herom til depositaren på tidspunktet for deponeringen af instrumentet for sin ratifikation, accept, godkendelse eller tiltrædelse af denne protokol eller på et senere tidspunkt, såfremt:

| a) | den havvendte grænse ligger inden for den ydre grænse for territorialfarvandet |
| --- | --- |

a)

den havvendte grænse ligger inden for den ydre grænse for territorialfarvandet

| b) | den landvendte grænse adskiller sig fra grænserne for de ovenfor definerede kystenheder ved at ligge enten inden for eller uden for disse, med det formål bl.a. at anvende den økosystembaserede tilgang og økonomiske og sociale kriterier og tage hensyn til øers særlige behov begrundet i geomorfologiske karakteristika og til de negative virkninger af klimaændringer. |
| --- | --- |

b)

den landvendte grænse adskiller sig fra grænserne for de ovenfor definerede kystenheder ved at ligge enten inden for eller uden for disse, med det formål bl.a. at anvende den økosystembaserede tilgang og økonomiske og sociale kriterier og tage hensyn til øers særlige behov begrundet i geomorfologiske karakteristika og til de negative virkninger af klimaændringer.

3.   Hver part vedtager eller fremmer på et passende institutionelt niveau de nødvendige foranstaltninger til at informere befolkninger og alle relevante aktører om denne protokols geografiske anvendelsesområde.

Artikel 4

Bevarelse af rettigheder

1.   Intet i denne protokol eller i andre akter vedtaget på grundlag af denne protokol berører parternes rettigheder, eksisterende og fremtidige krav eller retlige synspunkter vedrørende havretten, særlig karakteren og udstrækningen af havområder, afgrænsningen af havområder mellem stater med kyster, der ligger over for eller grænser op til hinanden, retten til og vilkårene for passage gennem stræder benyttet i international trafik og retten til uskadelig passage i territorialfarvande samt karakteren og udstrækningen af kyststatens, flagstatens eller havnestatens jurisdiktion.

2.   Ingen handling eller aktivitet, der udføres i medfør af denne protokol, kan begrunde fremsættelse af krav eller indsigelse mod krav på national suverænitet eller jurisdiktion.

3.   Bestemmelserne i denne protokol berører ikke strengere bestemmelser om beskyttelse og forvaltning af kystzonen i andre eksisterende eller fremtidige nationale eller internationale instrumenter eller programmer.

4.   Intet i denne protokol berører nationale sikkerheds- eller forsvarsaktiviteter og -faciliteter; parterne er dog enige om, at sådanne aktiviteter og faciliteter i det omfang, det er rimeligt og praktisk muligt, bør udføres og etableres på en måde, der er i overensstemmelse med denne protokol.

Artikel 5

Målene for integreret kystzoneforvaltning

Målene for integreret kystzoneforvaltning er:

| a) | gennem rationel planlægning af aktiviteter at skabe bæredygtig udvikling af kystzoner ved at sikre, at der tages hensyn til miljø og landskaber i harmoni med den økonomiske, sociale og kulturelle udvikling |
| --- | --- |

a)

gennem rationel planlægning af aktiviteter at skabe bæredygtig udvikling af kystzoner ved at sikre, at der tages hensyn til miljø og landskaber i harmoni med den økonomiske, sociale og kulturelle udvikling

| b) | at bevare kystzoner til gavn for nuværende og kommende generationer |
| --- | --- |

b)

at bevare kystzoner til gavn for nuværende og kommende generationer

| c) | at sikre bæredygtig udnyttelse af naturressourcer, særlig vand |
| --- | --- |

c)

at sikre bæredygtig udnyttelse af naturressourcer, særlig vand

| d) | at sikre bevarelse af kystøkosystemernes, landskabernes og geomorfologiens integritet |
| --- | --- |

d)

at sikre bevarelse af kystøkosystemernes, landskabernes og geomorfologiens integritet

| e) | at forebygge og/eller mindske virkningerne af naturbetingede risici, især klimaændringer, som er forårsaget af forhold i naturen eller menneskelige aktiviteter |
| --- | --- |

e)

at forebygge og/eller mindske virkningerne af naturbetingede risici, især klimaændringer, som er forårsaget af forhold i naturen eller menneskelige aktiviteter

| f) | at skabe sammenhæng mellem offentlige og private initiativer og mellem alle beslutninger, der træffes af offentlige myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan, og som har betydning for anvendelsen af kystzonen. |
| --- | --- |

f)

at skabe sammenhæng mellem offentlige og private initiativer og mellem alle beslutninger, der træffes af offentlige myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt plan, og som har betydning for anvendelsen af kystzonen.

Artikel 6

Almindelige principper for integreret kystzoneforvaltning

Ved gennemførelsen af denne protokol lægger parterne følgende principper for integreret kystzoneforvaltning til grund:

| a) | der tages i særlig grad hensyn til tidevandszonens biologiske rigdom og naturbetingede dynamik og aktivitet og til det forhold, at hav og land udgør en enhed og supplerer hinanden og er indbyrdes afhængige |
| --- | --- |

a)

der tages i særlig grad hensyn til tidevandszonens biologiske rigdom og naturbetingede dynamik og aktivitet og til det forhold, at hav og land udgør en enhed og supplerer hinanden og er indbyrdes afhængige

| b) | der tages hensyn til alle elementer i relation til hydrologiske, geomorfologiske, klimatiske, økologiske, socioøkonomiske og kulturelle systemer på en integreret måde for ikke at overbelaste kystzonens bærekapacitet og for at forebygge de negative virkninger af naturkatastrofer og udvikling |
| --- | --- |

b)

der tages hensyn til alle elementer i relation til hydrologiske, geomorfologiske, klimatiske, økologiske, socioøkonomiske og kulturelle systemer på en integreret måde for ikke at overbelaste kystzonens bærekapacitet og for at forebygge de negative virkninger af naturkatastrofer og udvikling

| c) | den økosystembaserede tilgang til kystzoneplanlægning og -forvaltning lægges til grund for at sikre bæredygtig udvikling af kystzoner |
| --- | --- |

c)

den økosystembaserede tilgang til kystzoneplanlægning og -forvaltning lægges til grund for at sikre bæredygtig udvikling af kystzoner

| d) | der sikres en hensigtsmæssig styring, som giver lokalbefolkninger og aktører i civilsamfundet med interesse i kystzoner mulighed for at deltage i beslutningsprocessen rettidigt og i passende omfang |
| --- | --- |

d)

der sikres en hensigtsmæssig styring, som giver lokalbefolkninger og aktører i civilsamfundet med interesse i kystzoner mulighed for at deltage i beslutningsprocessen rettidigt og i passende omfang

| e) | der sikres en tværsektoriel institutionel koordinering mellem de forskellige forvaltningsgrene og kompetente regionale og lokale myndigheder i kystzonerne |
| --- | --- |

e)

der sikres en tværsektoriel institutionel koordinering mellem de forskellige forvaltningsgrene og kompetente regionale og lokale myndigheder i kystzonerne

| f) | der udarbejdes strategier, planer og programmer for arealanvendelse, som dækker byudvikling og socioøkonomiske aktiviteter, tillige med andre relevante sektorpolitikker |
| --- | --- |

f)

der udarbejdes strategier, planer og programmer for arealanvendelse, som dækker byudvikling og socioøkonomiske aktiviteter, tillige med andre relevante sektorpolitikker

| g) | der tages hensyn til mangfoldigheden og forskelligartetheden af aktiviteter i kystzoner, og om nødvendigt gives offentlige tjenester og aktiviteter, som med hensyn til udnyttelse og placering kræver havets umiddelbare nærhed, en fortrinsstilling |
| --- | --- |

g)

der tages hensyn til mangfoldigheden og forskelligartetheden af aktiviteter i kystzoner, og om nødvendigt gives offentlige tjenester og aktiviteter, som med hensyn til udnyttelse og placering kræver havets umiddelbare nærhed, en fortrinsstilling

| h) | fordelingen af anvendelsesformål i hele kystzonen bør være afbalanceret, og unødvendig koncentration og planløs spredning af bebyggelse i åbent land bør undgås |
| --- | --- |

h)

fordelingen af anvendelsesformål i hele kystzonen bør være afbalanceret, og unødvendig koncentration og planløs spredning af bebyggelse i åbent land bør undgås

| i) | der udarbejdes foreløbige skøn over de risici, som er forbundet med de forskellige menneskelige aktiviteter og infrastruktur for at forebygge og mindske deres negative virkninger for kystzoner |
| --- | --- |

i)

der udarbejdes foreløbige skøn over de risici, som er forbundet med de forskellige menneskelige aktiviteter og infrastruktur for at forebygge og mindske deres negative virkninger for kystzoner

| j) | ødelæggelse af kystmiljøet skal forhindres, og hvor den forekommer, sørges der for den fornødne genopretning. |
| --- | --- |

j)

ødelæggelse af kystmiljøet skal forhindres, og hvor den forekommer, sørges der for den fornødne genopretning.

Artikel 7

Koordinering

1.   Med henblik på integreret kystzoneforvaltning påtager parterne sig at:

| a) | sikre institutionel koordinering i nødvendigt omfang gennem de relevante organer eller mekanismer for at undgå sektorvise tilgange og fremme helhedsløsninger |
| --- | --- |

a)

sikre institutionel koordinering i nødvendigt omfang gennem de relevante organer eller mekanismer for at undgå sektorvise tilgange og fremme helhedsløsninger

| b) | sikre passende koordinering mellem de kompetente myndigheder med ansvar for hav og land i kystzoner i de forskellige forvaltningsgrene på nationale, regionale og lokale niveauer |
| --- | --- |

b)

sikre passende koordinering mellem de kompetente myndigheder med ansvar for hav og land i kystzoner i de forskellige forvaltningsgrene på nationale, regionale og lokale niveauer

| c) | sikre tæt koordinering mellem nationale myndigheder og regionale og lokale organer inden for kyststrategier, -planer og -programmer og i relation til de forskellige tilladelser til aktiviteter, der kan udstedes gennem fælles rådgivende organer eller ved fælles beslutningsprocedurer. |
| --- | --- |

c)

sikre tæt koordinering mellem nationale myndigheder og regionale og lokale organer inden for kyststrategier, -planer og -programmer og i relation til de forskellige tilladelser til aktiviteter, der kan udstedes gennem fælles rådgivende organer eller ved fælles beslutningsprocedurer.

2.   De kompetente nationale, regionale og lokale kystzonemyndigheder arbejder i videst muligt omfang sammen om at gøre de fastlagte kyststrategier, -planer og -programmer mere sammenhængende og effektive.

DEL II

ELEMENTER I INTEGRERET KYSTZONEFORVALTNING

Artikel 8

Beskyttelse og bæredygtig anvendelse af kystzonen

1.   I overensstemmelse med målsætningerne og principperne i artikel 5 og 6 i denne protokol tilstræber parterne at sikre bæredygtig anvendelse og forvaltning af kystzoner for at bevare kystområdernes biotoper, landskaber, naturressourcer og økosystemer under overholdelse af internationale og regionale instrumenter.

2.   Til dette formål vil parterne:

| a) | i kystzoner med udgangspunkt i den højeste vandlinje udlægge en zone, hvor bebyggelse ikke er tilladt. Bl.a. under hensyntagen til de områder, der direkte og indirekte påvirkes negativt af klimaændringer og naturbetingede risici, kan denne zone ikke være mindre end 100 meter bred, jf. dog bestemmelserne i litra b) nedenfor. Strengere nationale bestemmelser om bredden af denne zone finder fortsat anvendelse |
| --- | --- |

a)

i kystzoner med udgangspunkt i den højeste vandlinje udlægge en zone, hvor bebyggelse ikke er tilladt. Bl.a. under hensyntagen til de områder, der direkte og indirekte påvirkes negativt af klimaændringer og naturbetingede risici, kan denne zone ikke være mindre end 100 meter bred, jf. dog bestemmelserne i litra b) nedenfor. Strengere nationale bestemmelser om bredden af denne zone finder fortsat anvendelse

| b) | tilpasse de ovenfor anførte bestemmelser i tråd med denne protokols målsætninger og principper:






  i) | hvor det drejer sig om projekter af offentlig interesse |
| --- | --- | --- |

b)

tilpasse de ovenfor anførte bestemmelser i tråd med denne protokols målsætninger og principper:

i)

hvor det drejer sig om projekter af offentlig interesse

| ii) | i områder med særlige geografiske eller andre lokale begrænsninger, især med hensyn til befolkningstæthed eller sociale behov, hvor boliger, byplanlægning eller byudvikling er reguleret ved nationale retsakter |
| --- | --- |

ii)

i områder med særlige geografiske eller andre lokale begrænsninger, især med hensyn til befolkningstæthed eller sociale behov, hvor boliger, byplanlægning eller byudvikling er reguleret ved nationale retsakter

| c) | underrette organisationen om de nationale retsakter, der regulerer ovennævnte tilpasninger. |
| --- | --- |

c)

underrette organisationen om de nationale retsakter, der regulerer ovennævnte tilpasninger.

3.   Parterne bestræber sig desuden på at sikre, at der i deres nationale retsakter er fastsat betingelser for bæredygtig anvendelse af kystzonen. Disse betingelser omfatter bl.a. følgende, dog med behørig hensyntagen til særlige lokale forhold:

| a) | fastlæggelse og afgrænsning uden for beskyttede områder af åbne områder, inden for hvilke byudvikling og andre aktiviteter er begrænsede eller om nødvendigt forbudt |
| --- | --- |

a)

fastlæggelse og afgrænsning uden for beskyttede områder af åbne områder, inden for hvilke byudvikling og andre aktiviteter er begrænsede eller om nødvendigt forbudt

| b) | begrænsning af byudviklings lineære udstrækning og af etablering af ny transportinfrastruktur langs kysten |
| --- | --- |

b)

begrænsning af byudviklings lineære udstrækning og af etablering af ny transportinfrastruktur langs kysten

| c) | indarbejdelse af miljøhensyn i bestemmelserne om forvaltning og anvendelse af det offentlige havområde |
| --- | --- |

c)

indarbejdelse af miljøhensyn i bestemmelserne om forvaltning og anvendelse af det offentlige havområde

| d) | adgang for offentligheden til havet og langs kysten |
| --- | --- |

d)

adgang for offentligheden til havet og langs kysten

| e) | begrænsning af eller om nødvendigt forbud mod kørsel med og parkering af køretøjer til brug på land samt sejlads med og forankring af fartøjer i sårbare naturområder til havs eller på land, herunder strande og klitter. |
| --- | --- |

e)

begrænsning af eller om nødvendigt forbud mod kørsel med og parkering af køretøjer til brug på land samt sejlads med og forankring af fartøjer i sårbare naturområder til havs eller på land, herunder strande og klitter.

Artikel 9

Økonomiske aktiviteter

1.   I overensstemmelse med målene og principperne i artikel 5 og 6 og under hensyn til de relevante bestemmelser i Barcelona-konventionen med tilhørende protokoller vil parterne:

| a) | være særligt opmærksomme på økonomiske aktiviteter, der kun kan foregå i umiddelbar nærhed af havet |
| --- | --- |

a)

være særligt opmærksomme på økonomiske aktiviteter, der kun kan foregå i umiddelbar nærhed af havet

| b) | sikre, at de forskellige økonomiske aktiviteter minimerer brugen af naturens ressourcer og tager hensyn til kommende generationers behov |
| --- | --- |

b)

sikre, at de forskellige økonomiske aktiviteter minimerer brugen af naturens ressourcer og tager hensyn til kommende generationers behov

| c) | sikre integreret forvaltning af vandressourcer og miljømæssigt forsvarlig affaldsforvaltning |
| --- | --- |

c)

sikre integreret forvaltning af vandressourcer og miljømæssigt forsvarlig affaldsforvaltning

| d) | sikre, at den kyst- og havbaserede økonomi tilpasses kystzonernes sårbare karakter, og at havets ressourcer beskyttes mod forurening |
| --- | --- |

d)

sikre, at den kyst- og havbaserede økonomi tilpasses kystzonernes sårbare karakter, og at havets ressourcer beskyttes mod forurening

| e) | fastlægge indikatorer for udviklingen af økonomiske aktiviteter for at sikre bæredygtig anvendelse af kystzoner og mindske pres, der overstiger deres bærekapacitet |
| --- | --- |

e)

fastlægge indikatorer for udviklingen af økonomiske aktiviteter for at sikre bæredygtig anvendelse af kystzoner og mindske pres, der overstiger deres bærekapacitet

| f) | fremme kodekser for god praksis blandt offentlige myndigheder, økonomiske aktører og ikke-statslige organisationer. |
| --- | --- |

f)

fremme kodekser for god praksis blandt offentlige myndigheder, økonomiske aktører og ikke-statslige organisationer.

2.   I relation til følgende økonomiske aktiviteter er parterne desuden enige om:

| a) | Landbrug og industri
  at garantere et højt miljøbeskyttelsesniveau ved placering og drift af landbrugs- og industriaktiviteter for at bevare kystøkosystemer og -landskaber og forhindre forurening af hav, vand, luft og jord |
| --- | --- |

a)

Landbrug og industri

at garantere et højt miljøbeskyttelsesniveau ved placering og drift af landbrugs- og industriaktiviteter for at bevare kystøkosystemer og -landskaber og forhindre forurening af hav, vand, luft og jord

| b) | Fiskeri






  i) | at tage hensyn til behovet for at beskytte fiskepladser |
| --- | --- | --- |

b)

Fiskeri

i)

at tage hensyn til behovet for at beskytte fiskepladser

| ii) | at sørge for, at fangstmetoder er forenelige med bæredygtig udnyttelse af naturens marine ressourcer |
| --- | --- |

ii)

at sørge for, at fangstmetoder er forenelige med bæredygtig udnyttelse af naturens marine ressourcer

| c) | Akvakultur






  i) | at tage hensyn til behovet for at beskytte akvakultur og skaldyrvande |
| --- | --- | --- |

c)

Akvakultur

i)

at tage hensyn til behovet for at beskytte akvakultur og skaldyrvande

| ii) | at regulere akvakultur gennem kontrol med brugen af input og med affaldsbehandling |
| --- | --- |

ii)

at regulere akvakultur gennem kontrol med brugen af input og med affaldsbehandling

| d) | Turisme samt sports- og fritidsaktiviteter






  i) | at tilskynde til bæredygtig turisme i kystområder, der bevarer kystzonernes økosystemer, naturressourcer, kulturarv og landskaber |
| --- | --- | --- |

d)

Turisme samt sports- og fritidsaktiviteter

i)

at tilskynde til bæredygtig turisme i kystområder, der bevarer kystzonernes økosystemer, naturressourcer, kulturarv og landskaber

| ii) | at fremme bestemte former for turisme i kystområder, herunder kultur-, landbo- og øko-turisme, og samtidig respektere lokalbefolkningens traditioner |
| --- | --- |

ii)

at fremme bestemte former for turisme i kystområder, herunder kultur-, landbo- og øko-turisme, og samtidig respektere lokalbefolkningens traditioner

| iii) | at regulere og i givet fald forbyde dyrkelse af forskellige sports- og fritidsaktiviteter, herunder lystfiskeri og skaldyrsfangst |
| --- | --- |

iii)

at regulere og i givet fald forbyde dyrkelse af forskellige sports- og fritidsaktiviteter, herunder lystfiskeri og skaldyrsfangst

| e) | Udnyttelse af bestemte naturressourcer






  i) | at kræve forhåndstilladelse til udgravning og udvinding af mineraler, herunder anvendelse af havvand i afsaltningsanlæg og stenbrud |
| --- | --- | --- |

e)

Udnyttelse af bestemte naturressourcer

i)

at kræve forhåndstilladelse til udgravning og udvinding af mineraler, herunder anvendelse af havvand i afsaltningsanlæg og stenbrud

| ii) | at regulere opgravning af sand, herunder fra havbunden og flodaflejringer, eller i givet fald forbyde sådanne aktiviteter, hvis de kan forventes at få negativ indvirkning på balancen i kystøkosystemer |
| --- | --- |

ii)

at regulere opgravning af sand, herunder fra havbunden og flodaflejringer, eller i givet fald forbyde sådanne aktiviteter, hvis de kan forventes at få negativ indvirkning på balancen i kystøkosystemer

| iii) | at overvåge vandførende lag og dynamiske kontakt- eller grænsefladeområder mellem ferskvand og saltvand, som kan påvirkes negativt af udvindingen af grundvand eller udledninger i naturen |
| --- | --- |

iii)

at overvåge vandførende lag og dynamiske kontakt- eller grænsefladeområder mellem ferskvand og saltvand, som kan påvirkes negativt af udvindingen af grundvand eller udledninger i naturen

| f) | Infrastruktur, energifaciliteter, havne og maritime anlæg og strukturer
  at kræve godkendelse af sådan infrastruktur og faciliteter, anlæg og strukturer, så deres negative indvirkning på kystøkosystemer, -landskaber og geomorfologi minimeres eller i givet fald udlignes ved ikke-finansielle foranstaltninger |
| --- | --- |

f)

Infrastruktur, energifaciliteter, havne og maritime anlæg og strukturer

at kræve godkendelse af sådan infrastruktur og faciliteter, anlæg og strukturer, så deres negative indvirkning på kystøkosystemer, -landskaber og geomorfologi minimeres eller i givet fald udlignes ved ikke-finansielle foranstaltninger

| g) | Maritime aktiviteter
  at maritime aktiviteter skal foregå på en måde, som sikrer bevarelse af kystøkosystemer i overensstemmelse med regler, normer og procedurer i de relevante internationale konventioner. |
| --- | --- |

g)

Maritime aktiviteter

at maritime aktiviteter skal foregå på en måde, som sikrer bevarelse af kystøkosystemer i overensstemmelse med regler, normer og procedurer i de relevante internationale konventioner.

Artikel 10

Særlige kystøkosystemer

Parterne træffer foranstaltninger til at beskytte de særlige karakteristika ved kystøkosystemer som anført nedenfor:

| 1. | Vådområder og flodmundinger
  Ud over oprettelse af beskyttede områder og med henblik på at forhindre, at vådområder og flodmundinger forsvinder, vil parterne:






  a) | i nationale kyststrategier og kystplaner og -programmer og ved udstedelsen af tilladelser tage hensyn til vådområders og flodmundingers miljømæssige, økonomiske og sociale funktion |
| --- | --- | --- |

1.

Vådområder og flodmundinger

Ud over oprettelse af beskyttede områder og med henblik på at forhindre, at vådområder og flodmundinger forsvinder, vil parterne:

a)

i nationale kyststrategier og kystplaner og -programmer og ved udstedelsen af tilladelser tage hensyn til vådområders og flodmundingers miljømæssige, økonomiske og sociale funktion

| b) | træffe de nødvendige foranstaltninger til at regulere og om nødvendigt forbyde aktiviteter, der kan have negativ indvirkning på vådområder og flodmundinger |
| --- | --- |

b)

træffe de nødvendige foranstaltninger til at regulere og om nødvendigt forbyde aktiviteter, der kan have negativ indvirkning på vådområder og flodmundinger

| c) | iværksætte genopretning af ødelagte vådområder i det omfang, det er muligt, med henblik på at genskabe deres positive funktion i miljøprocesser i kystzoner. |
| --- | --- |

c)

iværksætte genopretning af ødelagte vådområder i det omfang, det er muligt, med henblik på at genskabe deres positive funktion i miljøprocesser i kystzoner.

| 2. | Marine biotoper
  Parterne, der erkender behovet for at beskytte marine områder, som rummer biotoper og arter af høj bevaringsværdi, uanset om de er klassificeret som beskyttede områder, vil:






  a) | vedtage foranstaltninger til at sikre beskyttelse og bevaring gennem lovgivning, planlægning og forvaltning af hav- og kystområder, især områder, der rummer biotoper og arter af høj bevaringsværdi |
| --- | --- | --- |

2.

Marine biotoper

Parterne, der erkender behovet for at beskytte marine områder, som rummer biotoper og arter af høj bevaringsværdi, uanset om de er klassificeret som beskyttede områder, vil:

a)

vedtage foranstaltninger til at sikre beskyttelse og bevaring gennem lovgivning, planlægning og forvaltning af hav- og kystområder, især områder, der rummer biotoper og arter af høj bevaringsværdi

| b) | bestræbe sig på at fremme regionalt og internationalt samarbejde om gennemførelse af fælles programmer for beskyttelse af marine biotoper. |
| --- | --- |

b)

bestræbe sig på at fremme regionalt og internationalt samarbejde om gennemførelse af fælles programmer for beskyttelse af marine biotoper.

| 3. | Skov i kystzoner
  Parterne vedtager foranstaltninger med henblik på bevarelse og udvikling af skov i kystzoner, især skov beliggende uden for særligt beskyttede områder. |
| --- | --- |

3.

Skov i kystzoner

Parterne vedtager foranstaltninger med henblik på bevarelse og udvikling af skov i kystzoner, især skov beliggende uden for særligt beskyttede områder.

| 4. | Klitter
  Parterne forpligter sig til at bevare og om muligt genoprette klitter og sandbanker på en bæredygtig måde. |
| --- | --- |

4.

Klitter

Parterne forpligter sig til at bevare og om muligt genoprette klitter og sandbanker på en bæredygtig måde.

Artikel 11

Kystlandskaber

1.   Parterne, der anerkender den særlige naturværdi og æstetiske og kulturelle værdi af kystlandskaber, uanset om de er klassificeret som beskyttede områder, vedtager foranstaltninger til at sikre beskyttelse af kystlandskaber gennem lovgivning, planlægning og forvaltning.

2.   Parterne bestræber sig på at fremme regionalt og internationalt samarbejde om beskyttelse af landskaber, især ved en fælles indsats til fordel for grænseoverskridende kystlandskaber, hvor det er relevant.

Artikel 12

Øer

Parterne forpligter sig til at give øer særlig beskyttelse, herunder småøer, og til dette formål til:

| a) | at fremme miljøvenlige aktiviteter i disse områder og træffe særlige foranstaltninger til at sikre indbyggernes deltagelse i beskyttelsen af kystzoners økosystemer på grundlag af deres lokale traditioner og viden |
| --- | --- |

a)

at fremme miljøvenlige aktiviteter i disse områder og træffe særlige foranstaltninger til at sikre indbyggernes deltagelse i beskyttelsen af kystzoners økosystemer på grundlag af deres lokale traditioner og viden

| b) | at tage hensyn til ø-miljøets særlige karakteristika og behovet for at sikre et samspil mellem øer i nationale kyststrategier, -planer, -programmer og -forvaltningsinstrumenter, især inden for transport, turisme, fiskeri, affaldsbehandling og vand. |
| --- | --- |

b)

at tage hensyn til ø-miljøets særlige karakteristika og behovet for at sikre et samspil mellem øer i nationale kyststrategier, -planer, -programmer og -forvaltningsinstrumenter, især inden for transport, turisme, fiskeri, affaldsbehandling og vand.

Artikel 13

Kulturarv

1.   Parterne vedtager hver for sig eller i fællesskab passende foranstaltninger til at bevare og beskytte kulturarven, især den arkæologiske og historiske, i kystzoner, herunder kulturarven under vandet, i overensstemmelse med gældende nationale og internationale instrumenter.

2.   Parterne sikrer, at bevarelsen på stedet af kulturarven i kystzoner overvejes som første udvej, før der iværksættes nogen form for indgreb over for denne arv.

3.   Parterne sikrer især, at elementer af kulturarven under vandet i kystzoner, som fjernes fra det marine miljø, konserveres og forvaltes på en måde, der sikrer deres bevaring på lang sigt, og at sådanne elementer ikke handles, sælges, købes eller udveksles som kommercielle goder.

Artikel 14

Medindflydelse

1.   For at sikre en effektiv styring af hele den integrerede kystzoneforvaltningsproces træffer parterne de nødvendige foranstaltninger med henblik på i formuleringen og gennemførelsen af kyst- og havstrategier, -planer, -programmer og -projekter samt ved udstedelsen af de forskellige tilladelser at inddrage de forskellige interesserede aktører, herunder:

| — | de pågældende kommuner og offentlige enheder |
| --- | --- |

—

de pågældende kommuner og offentlige enheder

| — | erhvervsdrivende |
| --- | --- |

—

erhvervsdrivende

| — | ikke-statslige organisationer |
| --- | --- |

—

ikke-statslige organisationer

| — | sociale aktører |
| --- | --- |

—

sociale aktører

| — | den berørte befolkning. |
| --- | --- |

—

den berørte befolkning.

Denne medindflydelse omfatter bl.a. rådgivende organer, undersøgelser eller offentlige høringer og kan udvides til partnerskaber.

2.   For at sikre en sådan medindflydelse formidler parterne de relevante oplysninger effektivt og rettidigt til de berørte aktører.

3.   Alle interesserede aktører, der gør indsigelse imod beslutninger, handlinger eller undladelser, som er omfattet af de af parterne fastsatte bestemmelser om relevante aktørers medindflydelse på planer, programmer eller projekter vedrørende kystzonen, skal have adgang til voldgifts- og mæglingsprocedurer, en administrativ klageinstans eller domstolsprøvelse.

Artikel 15

Oplysning, kurser, uddannelse og forskning

1.   Parterne forpligter sig til på nationalt, regionalt eller lokalt niveau at gennemføre oplysningsaktiviteter vedrørende integreret kystzoneforvaltning og udvikle uddannelsesprogrammer, kurser og skoleundervisning i dette emne.

2.   Parterne gennemfører direkte, multilateralt eller bilateralt eller med bistand fra organisationen, centret eller de kompetente internationale organisationer uddannelsesprogrammer, kurser og skoleundervisning om integreret kystzoneforvaltning med henblik på at sikre bæredygtig udvikling i kystzonerne.

3.   Parterne sørger for tværfaglig videnskabelig forskning i integreret kystzoneforvaltning og i samspillet mellem aktiviteter og deres indvirkning på kystzoner. Til dette formål opretter eller støtter de specialiserede forskningscentre. Formålet med denne forskning er bl.a. at fremme viden om integreret kystzoneforvaltning, at bidrage til at oplyse offentligheden om emnet og at understøtte beslutningstagningen i såvel den offentlige som den private sektor.

DEL III

INSTRUMENTER TIL BRUG FOR INTEGRERET KYSTZONEFORVALTNING

Artikel 16

Tilsyns- og overvågningsmekanismer og netværk

1.   Parterne gør brug af og styrker eksisterende hensigtsmæssige mekanismer for tilsyn og overvågning eller etablerer om nødvendigt nye. De udarbejder og ajourfører regelmæssigt nationale oversigter over kystzoner, der så vidt muligt skal indeholde oplysninger om ressourcer og aktiviteter samt institutioner, lovgivning og planlægning, der kan have indvirkning på kystzoner.

2.   For at fremme udvekslingen af videnskabelige erfaringer, data og god praksis deltager parterne på passende administrativt og videnskabeligt niveau i et netværk for Middelhavskystzoner i samarbejde med organisationen.

3.   For at lette regelmæssig overvågning af kystzoners tilstand og udvikling fastsætter parterne i fællesskab et referenceformat og foretager indsamling af relevante data i nationale oversigter.

4.   Parterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre offentlig adgang til de oplysninger, der kan udledes af tilsyns- og overvågningsmekanismer og -netværk.

Artikel 17

Middelhavsstrategien for integreret kystzoneforvaltning

Parterne forpligter sig til at samarbejde om fremme af bæredygtig udvikling og integreret kystzoneforvaltning, idet de tager hensyn til Middelhavsstrategien for bæredygtig udvikling og om nødvendigt supplerer den. Til dette formål fastlægger parterne med bistand fra centret en fælles regional ramme for integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet, der gennemføres ved hjælp af passende regionale handlingsplaner og andre operationelle instrumenter samt via parternes nationale strategier.

Artikel 18

Nationale kyststrategier, -planer og -programmer

1.   Hver af parterne udbygger eller formulerer en national strategi for integreret kystzoneforvaltning og kystplaner og -programmer i overensstemmelse med den fælles regionale ramme og med de i denne protokol fastsatte målsætninger og principper for integreret kystzoneforvaltning og underretter organisationen om koordineringsmekanismerne for denne strategi.

2.   Den nationale strategi skal på grundlag af en analyse af den aktuelle situation opstille målsætninger, fastsætte en begrundet prioritering af opgaverne, angive, hvilke kystøkosystemer der kræver integreret forvaltning, og anføre alle relevante aktører og processer, opregne, hvilke foranstaltninger der skal træffes, hvad de vil koste, og hvilke institutionelle instrumenter og retlige og finansielle midler der er til rådighed, samt indeholde en tidsplan for gennemførelsen.

3.   Kystplaner og -programmer, som kan være enkeltstående eller integreret i andre planer og programmer, skal angive hovedlinjerne i den nationale strategi og implementere den på et passende lokalt eller regionalt niveau om nødvendigt med fastsættelse af bl.a. havets og kystlandets bærekapacitet og vilkårene for deres allokering og anvendelse i kystzoner.

4.   Parterne fastsætter passende indikatorer for evalueringen af effektiviteten af strategier for integreret kystzoneforvaltning, -planer og -programmer og vurderingen af fremskridtene med hensyn til gennemførelsen af denne protokol.

Artikel 19

Miljøkonsekvensvurdering

1.   I betragtning af kystzoners sårbarhed sikrer parterne, at der ved miljøkonsekvensvurderinger og dertil hørende undersøgelser af offentlige og private projekter, som kan få væsentlige miljømæssige virkninger for kystzoner og især for deres økosystemer, tages hensyn til det særligt sårbare miljø og samspillet mellem hav og land i kystzonen.

2.   I overensstemmelse med de samme kriterier foretager parterne om nødvendigt en strategisk miljøvurdering af planer og programmer, der berører kystzonen.

3.   Miljøvurderingerne bør tage hensyn til de kumulerede virkninger for kystzoner med behørig vægt på bl.a. deres bærekapacitet.

Artikel 20

Jordpolitik

1.   Med henblik på at fremme integreret kystzoneforvaltning, mindske økonomiske pres, bevare åbne områder og tillade offentlig adgang til havet og langs kysten vedtager parterne passende jordpolitiske instrumenter og foranstaltninger, som også omfatter planlægningsprocessen.

2.   Til dette formål og for at sikre bæredygtig forvaltning af offentlig og privat jord i kystzonerne kan parterne bl.a. vedtage mekanismer for erhvervelse, afståelse, donation eller overdragelse af jord til det offentlige og pålægge servitutter i offentlig interesse.

Artikel 21

Økonomiske, finansielle og fiskale instrumenter

Med henblik på gennemførelsen af nationale kyststrategier, -planer og -programmer kan parterne træffe passende foranstaltninger til vedtagelse af relevante økonomiske, finansielle og/eller fiskale instrumenter til støtte for lokale, regionale og nationale initiativer vedrørende integreret kystzoneforvaltning.

DEL IV

RISICI, DER KAN TRUE KYSTZONEN

Artikel 22

Naturbetingede risici

Inden for rammerne af nationale strategier for integreret kystzoneforvaltning udvikler parterne politikker for forebyggelse af naturbetingede risici. Til dette formål foretager de sårbarheds- og risikovurderinger af kystzoner og træffer foranstaltninger til at forebygge eller begrænse sådanne risici eller tilpasse forholdene for at afbøde virkningerne af naturkatastrofer, særlig katastrofer som følge af klimaændringer.

Artikel 23

Kysterosion

1.   I overensstemmelse med målene og principperne i artikel 5 og 6 i denne protokol og for at forebygge og imødegå de negative virkninger af kysterosion mere effektivt forpligter parterne sig til at vedtage de nødvendige foranstaltninger til at genoprette kystens naturlige evne til at tilpasse sig ændringer, herunder ændringer som følge af stigende vandstand.

2.   Ved overvejelser om nye aktiviteter og anlæg i kystzonen, herunder marine strukturer og kystforsvarsanlæg, tager parterne særligt hensyn til deres negative virkninger for kysterosion og de deraf følgende direkte og indirekte omkostninger. For så vidt angår eksisterende aktiviteter og strukturer vedtager parterne foranstaltninger til minimering af deres virkninger for kysterosion.

3.   Parterne bestræber sig på at foregribe virkningerne af kysterosion gennem integreret forvaltning af de relevante aktiviteter, herunder vedtagelse af særlige foranstaltninger vedrørende kystsedimenter og kystanlæg.

4.   Parterne forpligter sig til at udveksle videnskabelige data, der kan give øget viden om kysterosionens tilstand, udvikling og virkninger.

Artikel 24

Imødegåelse af naturkatastrofer

1.   Parterne forpligter sig til at fremme internationalt samarbejde om imødegåelse af naturkatastrofer og træffe alle nødvendige foranstaltninger til hurtig afhjælpning af deres virkninger.

2.   Parterne forpligter sig til at koordinere anvendelsen af til rådighed værende udstyr til sporing, varsling og kommunikation med brug af eksisterende mekanismer og initiativer for at sikre, at hastende informationer om større naturkatastrofer videreformidles hurtigst muligt. Parterne meddeler organisationen, hvilke nationale myndigheder der har beføjelse til at udsende og modtage sådanne informationer i forbindelse med relevante internationale mekanismer.

3.   Parterne forpligter sig til at fremme det gensidige samarbejde og samarbejdet mellem nationale, regionale og lokale myndigheder, ikke-statslige organisationer og andre kompetente organisationer om hurtig tilvejebringelse af humanitær hjælp efter naturkatastrofer, der berører Middelhavets kystzoner.

DEL V

INTERNATIONALT SAMARBEJDE

Artikel 25

Uddannelse og forskning

1.   Parterne forpligter sig til direkte eller med bistand fra organisationen eller de kompetente internationale organisationer at samarbejde om uddannelse af videnskabeligt, teknisk og administrativt personale inden for integreret kystzoneforvaltning, særlig med henblik på at:

| a) | afdække og styrke kapacitet |
| --- | --- |

a)

afdække og styrke kapacitet

| b) | udvikle videnskabelig og teknisk forskning |
| --- | --- |

b)

udvikle videnskabelig og teknisk forskning

| c) | fremme centre med speciale i integreret kystzoneforvaltning |
| --- | --- |

c)

fremme centre med speciale i integreret kystzoneforvaltning

| d) | fremme uddannelsesprogrammer for lokale fagfolk. |
| --- | --- |

d)

fremme uddannelsesprogrammer for lokale fagfolk.

2.   Parterne forpligter sig til direkte eller med bistand fra organisationen eller de kompetente internationale organisationer at fremme videnskabelig og teknisk forskning i integreret kystzoneforvaltning, særlig gennem udveksling af videnskabelig og teknisk information og koordinering af deres forskningsprogrammer om emner af fælles interesse.

Artikel 26

Videnskabelig og teknisk bistand

Med henblik på integreret kystzoneforvaltning forpligter parterne sig til direkte eller med bistand fra organisationen eller de kompetente internationale organisationer at samarbejde om ydelse af videnskabelig og teknisk bistand, herunder adgang til miljøvenlig teknologi og overførsel af sådan teknologi samt andre mulige former for bistand, til parter, der har behov herfor.

Artikel 27

Informationsudveksling og aktiviteter af fælles interesse

1.   Parterne forpligter sig til direkte eller med bistand fra organisationen eller de kompetente internationale organisationer at samarbejde om udveksling af information om brugen af de mest effektive miljøvenlige metoder.

2.   Med støtte fra organisationen vil parterne især:

| a) | fastlægge indikatorer for kystforvaltning under hensyntagen til eksisterende indikatorer og samarbejde om brugen af sådanne indikatorer |
| --- | --- |

a)

fastlægge indikatorer for kystforvaltning under hensyntagen til eksisterende indikatorer og samarbejde om brugen af sådanne indikatorer

| b) | foretage og ajourføre vurderinger af anvendelsen og forvaltningen af kystzoner |
| --- | --- |

b)

foretage og ajourføre vurderinger af anvendelsen og forvaltningen af kystzoner

| c) | gennemføre aktiviteter af fælles interesse såsom demonstrationsprojekter om integreret kystzoneforvaltning. |
| --- | --- |

c)

gennemføre aktiviteter af fælles interesse såsom demonstrationsprojekter om integreret kystzoneforvaltning.

Artikel 28

Grænseoverskridende samarbejde

Parterne bestræber sig på direkte eller med bistand fra organisationen eller de kompetente internationale organisationer om nødvendigt at foretage bilateral eller multilateral koordinering af deres nationale kyststrategier, -planer og -programmer for sammenhængende kystzoner på tværs af landegrænser. Relevante indenlandske administrative organer inddrages i denne koordinering.

Artikel 29

Grænseoverskridende miljøvurdering

1.   Inden for rammerne af denne protokol samarbejder parterne, før de giver tilladelse til eller godkender planer, programmer og projekter, der kan få væsentlig negativ indvirkning på andre parters kystzoner, gennem notifikation, informationsudveksling og høring om vurderingen af de miljømæssige virkninger af sådanne planer, programmer og projekter under hensyntagen til artikel 19 i denne protokol og artikel 4, stk. 3, litra d), i konventionen.

2.   Med henblik herpå forpligter parterne sig til at samarbejde om udarbejdelse og vedtagelse af passende retningslinjer for fastsættelse af procedurer for notifikation, informationsudveksling og høring på alle stadier i processen.

3.   Parterne kan i givet fald indgå bilaterale eller multilaterale aftaler med henblik på en effektiv gennemførelse af denne artikel.

DEL VI

INSTITUTIONELLE BESTEMMELSER

Artikel 30

Kontaktpunkter

Hver part udpeger et kontaktpunkt til at varetage forbindelsen med centret om de tekniske og videnskabelige aspekter af gennemførelsen af denne protokol og formidle information på nationalt, regionalt og lokalt plan. Kontaktpunkterne mødes med mellemrum med henblik på varetagelsen af de funktioner, der følger af denne protokol.

Artikel 31

Rapporter

Parterne forelægger på de kontraherende parters ordinære møder rapporter om gennemførelsen af denne protokol i en form og med sådanne intervaller, som disse møder beslutter, herunder redegørelser for, hvilke foranstaltninger der er truffet, hvor effektive de er, og hvilke problemer der måtte være opstået ved deres gennemførelse.

Artikel 32

Institutionel koordinering

1.   Organisationen er ansvarlig for at koordinere gennemførelsen af denne protokol. Til dette formål bistås den af centret, hvortil den kan overdrage følgende funktioner:

| a) | bistå parterne med at fastlægge en fælles regional ramme for integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet i henhold til artikel 17 |
| --- | --- |

a)

bistå parterne med at fastlægge en fælles regional ramme for integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet i henhold til artikel 17

| b) | udarbejde en periodisk rapport om situationen og udviklingen vedrørende integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet med henblik på at lette gennemførelsen af protokollen |
| --- | --- |

b)

udarbejde en periodisk rapport om situationen og udviklingen vedrørende integreret kystzoneforvaltning i Middelhavet med henblik på at lette gennemførelsen af protokollen

| c) | udveksling af information og udførelse af aktiviteter af fælles interesse i henhold til artikel 27 |
| --- | --- |

c)

udveksling af information og udførelse af aktiviteter af fælles interesse i henhold til artikel 27

| d) | på anmodning bistå parterne med:






  — | deltagelse i et netværk for Middelhavets kystzoner i henhold til artikel 16 |
| --- | --- | --- |

d)

på anmodning bistå parterne med:

—

deltagelse i et netværk for Middelhavets kystzoner i henhold til artikel 16

| — | udarbejdelse og gennemførelse af deres nationale strategier for integreret kystzoneforvaltning i henhold til artikel 18 |
| --- | --- |

—

udarbejdelse og gennemførelse af deres nationale strategier for integreret kystzoneforvaltning i henhold til artikel 18

| — | samarbejde om uddannelsesaktiviteter og videnskabelige og tekniske forskningsprogrammer i henhold til artikel 25 |
| --- | --- |

—

samarbejde om uddannelsesaktiviteter og videnskabelige og tekniske forskningsprogrammer i henhold til artikel 25

| — | om nødvendigt koordinering af forvaltningen af grænseoverskridende kystzoner i henhold til artikel 28 |
| --- | --- |

—

om nødvendigt koordinering af forvaltningen af grænseoverskridende kystzoner i henhold til artikel 28

| e) | arrangere møderne for kontaktpunkterne i henhold til artikel 30 |
| --- | --- |

e)

arrangere møderne for kontaktpunkterne i henhold til artikel 30

| f) | udføre alle andre funktioner, der pålægges det af parterne. |
| --- | --- |

f)

udføre alle andre funktioner, der pålægges det af parterne.

2.   Med henblik på gennemførelsen af denne protokol kan parterne, organisationen og centret i fællesskab indlede samarbejde med ikke-statslige organisationer om de i denne protokol omhandlede aktiviteter.

Artikel 33

Møder mellem parterne

1.   Parterne i denne protokol afholder ordinære møder i forbindelse med de ordinære møder for de kontraherende parter i konventionen, som afholdes i henhold til artikel 18 i konventionen. Parterne i denne protokol kan også afholde ekstraordinære møder i overensstemmelse med artikel 18 i konventionen.

2.   Møderne mellem parterne i denne protokol har til formål at:

| a) | følge gennemførelsen af denne protokol |
| --- | --- |

a)

følge gennemførelsen af denne protokol

| b) | sikre, at denne protokol gennemføres koordineret og i synergi med de øvrige protokoller |
| --- | --- |

b)

sikre, at denne protokol gennemføres koordineret og i synergi med de øvrige protokoller

| c) | overvåge organisationens og centrets arbejde vedrørende gennemførelsen af denne protokol og opstille politiske retningslinjer for deres virke |
| --- | --- |

c)

overvåge organisationens og centrets arbejde vedrørende gennemførelsen af denne protokol og opstille politiske retningslinjer for deres virke

| d) | vurdere effektiviteten af de foranstaltninger, der er truffet vedrørende integreret kystzoneforvaltning, og behovet for andre foranstaltninger, særlig i form af bilag eller ændringer til denne protokol |
| --- | --- |

d)

vurdere effektiviteten af de foranstaltninger, der er truffet vedrørende integreret kystzoneforvaltning, og behovet for andre foranstaltninger, særlig i form af bilag eller ændringer til denne protokol

| e) | fremsætte rekommandationer til parterne om de foranstaltninger, der skal vedtages med henblik på gennemførelsen af denne protokol |
| --- | --- |

e)

fremsætte rekommandationer til parterne om de foranstaltninger, der skal vedtages med henblik på gennemførelsen af denne protokol

| f) | gennemgå forslag, der fremsættes på kontaktpunkternes møder i henhold til artikel 30 |
| --- | --- |

f)

gennemgå forslag, der fremsættes på kontaktpunkternes møder i henhold til artikel 30

| g) | gennemgå rapporter fra parterne og fremsætte passende rekommandationer i henhold til artikel 26 i konventionen |
| --- | --- |

g)

gennemgå rapporter fra parterne og fremsætte passende rekommandationer i henhold til artikel 26 i konventionen

| h) | gennemgå alle andre relevante informationer, der forelægges via centret |
| --- | --- |

h)

gennemgå alle andre relevante informationer, der forelægges via centret

| i) | gennemgå eventuelle andre anliggender af relevans for denne protokol. |
| --- | --- |

i)

gennemgå eventuelle andre anliggender af relevans for denne protokol.

DEL VII

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 34

Forholdet mellem protokollen og konventionen

1.   Konventionens bestemmelser om protokoller finder anvendelse på denne protokol.

2.   Den forretningsorden og det finansregulativ, der er vedtaget i henhold til artikel 24 i konventionen, finder anvendelse på denne protokol, medmindre parterne i protokollen træffer anden beslutning.

Artikel 35

Forholdet til tredjemand

1.   Parterne opfordrer om fornødent de stater, som ikke er parter i denne protokol, og internationale organisationer til at samarbejde om gennemførelsen af denne protokol.

2.   Parterne forpligter sig til at vedtage passende foranstaltninger i overensstemmelse med international ret til at sikre, at ingen handler i modstrid med denne protokols målsætninger og principper.

Artikel 36

Undertegnelse

Denne protokol er åben for undertegnelse i Madrid, Spanien, fra den 21. januar 2008 til den 20. januar 2009 for de kontraherende parter i konventionen.

Artikel 37

Ratifikation, accept eller godkendelse

Denne protokol skal ratificeres, accepteres eller godkendes. Ratifikations-, accept- eller godkendelsesinstrumenterne deponeres hos Spaniens regering, der varetager depositarfunktionerne.

Artikel 38

Tiltrædelse

Fra den 21. januar 2009 vil denne protokol være åben for tiltrædelse for alle parter i konventionen.

Artikel 39

Ikrafttræden

Denne protokol træder i kraft på tredivtedagen (30) efter datoen for deponering af det sjette (6) ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument.

Artikel 40

Autentiske tekster

Originaleksemplaret af denne protokol, hvis arabiske, engelske, franske og spanske tekst er lige autentiske, deponeres hos depositaren.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, som er behørigt bemyndiget hertil, underskrevet denne protokol.

UDFÆRDIGET I MADRID, SPANIEN, den enogtyvende januar totusinde og otte.

---

4.2.2009

| 4.2.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 34/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 34/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---