# Официален вестник L 346/2008

| | ISSN 1830-3617 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 346 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5123 декември 2008 г. |

ISSN 1830-3617

Официален вестник

на Европейския съюз

L 346

Издание на български език

Законодателство

Година 5123 декември 2008 г.

---

| Съдържание | | II   Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | | Комисия |
| | | 2008/948/ЕО |
| | * | Решение на Комисията от 23 юли 2008 година относно държавна помощ, отпусната от Германия на DHL и летище Лайпциг/Хале C 48/06 (ех No 227/06) (нотифицирано под номер C(2008) 3512)
   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/949/ЕО |
| | * | Решение на Комисията от 6 ноември 2008 година за приемане на многогодишна програма на Общността съгласно Регламент (ЕО) No 199/2008 на Съвета за установяване на общностна рамка за събиране, управление и използване на данни в сектор Рибарство и за подкрепа на научните консултации във връзка с Общата политика в областта на рибарството | 37 |
| | | НАСОКИ |
| | | Европейска централна банка |
| | | 2008/950/ЕО |
| | * | Насоки на Европейската централна банка от 11 септември 2008 година относно събирането на данни относно еврото и функционирането на Валутната информационна система 2 (ЕЦБ/2008/8) | 89 |

Съдържание

II   Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително

Страница

РЕШЕНИЯ

Комисия

2008/948/ЕО

*

Решение на Комисията от 23 юли 2008 година относно държавна помощ, отпусната от Германия на DHL и летище Лайпциг/Хале C 48/06 (ех No 227/06) (нотифицирано под номер C(2008) 3512)
   (
  1
  )

(нотифицирано под номер C(2008) 3512)

1

1

2008/949/ЕО

*

Решение на Комисията от 6 ноември 2008 година за приемане на многогодишна програма на Общността съгласно Регламент (ЕО) No 199/2008 на Съвета за установяване на общностна рамка за събиране, управление и използване на данни в сектор Рибарство и за подкрепа на научните консултации във връзка с Общата политика в областта на рибарството

37

НАСОКИ

Европейска централна банка

2008/950/ЕО

*

Насоки на Европейската централна банка от 11 септември 2008 година относно събирането на данни относно еврото и функционирането на Валутната информационна система 2 (ЕЦБ/2008/8)

(ЕЦБ/2008/8)

89

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Съобщение за читателите(Виж стр. 3 от корицата) | s3 |

*

Съобщение за читателите(Виж стр. 3 от корицата)

Съобщение за читателите

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително

РЕШЕНИЯ

Комисия

| 23.12.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 346/1

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 23 юли 2008 година

относно държавна помощ, отпусната от Германия на DHL и летище Лайпциг/Хале

C 48/06 (ех No 227/06)

(нотифицирано под номер C(2008) 3512)

(само текстът на немски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

(2008/948/ЕО)

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, първа алинея от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 5 април 2006 г. германските органи изпратиха уведомление за мерки относно установяване на европейския център на групата DHL на Летище Лайпциг/Хале (LEJ). На 27 април 2006 г. Комисията поиска допълнителна информация, а Германия отговори на 24 юли 2006 г. На 26 юли и 21 август 2006 г. се проведоха срещи между службите на Комисията, летището, DHL и германските органи. |
| --- | --- |

(1)

На 5 април 2006 г. германските органи изпратиха уведомление за мерки относно установяване на европейския център на групата DHL на Летище Лайпциг/Хале (LEJ). На 27 април 2006 г. Комисията поиска допълнителна информация, а Германия отговори на 24 юли 2006 г. На 26 юли и 21 август 2006 г. се проведоха срещи между службите на Комисията, летището, DHL и германските органи.

| (2) | С писмо от 23 ноември 2006 г. Комисията информира Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора, по отношение на тези мерки. На 12 декември 2006 г. Германия поиска удължаване на срока за отговор. Искането бе прието от Комисията. Германия представи мненията си на 23 февруари 2007 г. |
| --- | --- |

(2)

С писмо от 23 ноември 2006 г. Комисията информира Германия за решението си да открие процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора, по отношение на тези мерки. На 12 декември 2006 г. Германия поиска удължаване на срока за отговор. Искането бе прието от Комисията. Германия представи мненията си на 23 февруари 2007 г.

| (3) | Решението на Комисията да открие процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросните мерки в срок един месец от датата на публикуване. |
| --- | --- |

(3)

Решението на Комисията да открие процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (2). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно въпросните мерки в срок един месец от датата на публикуване.

| (4) | Комисията получи мненията на заинтересованите страни по въпроса. Тя предостави на Германия тези мнения с писмо от 16 май 2007 г. На Германия бе дадена възможност да отговори в срок един месец. Комисията получи забележките на Германия с писмо от 13 юни 2007 г. |
| --- | --- |

(4)

Комисията получи мненията на заинтересованите страни по въпроса. Тя предостави на Германия тези мнения с писмо от 16 май 2007 г. На Германия бе дадена възможност да отговори в срок един месец. Комисията получи забележките на Германия с писмо от 13 юни 2007 г.

| (5) | По искане на германските органи на 18 юни и 25 септември 2007 г. бяха проведени срещи. Тези срещи бяха последвани от изпращане на допълнителна информация на 19 октомври и 18 декември 2007 г. по искане на Комисията. |
| --- | --- |

(5)

По искане на германските органи на 18 юни и 25 септември 2007 г. бяха проведени срещи. Тези срещи бяха последвани от изпращане на допълнителна информация на 19 октомври и 18 декември 2007 г. по искане на Комисията.

| (6) | Германия изпрати на Комисията допълнителна информация с писма от 7 декември 2007 г., 17 март и 9 април 2008 г. |
| --- | --- |

(6)

Германия изпрати на Комисията допълнителна информация с писма от 7 декември 2007 г., 17 март и 9 април 2008 г.

2.   ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ФАКТИТЕ

2.1.   Заинтересовани страни

2.1.1.   Flughafen Leipzig/Halle GmbH

| (7) | Flughafen Leipzig/Halle GmbH (наричано по-долу „Летище Лайпциг“) е дъщерно дружество на Mitteldeutsche Flughafen AG (наричана по-долу „MFAG“). MFAG има участие от 94 процента в Летище Лайпциг. Останалите дялове са собственост на Land Sachsen и общините Delitzsch, Leipziger Land и Schkeuditz. Акционери в MFAG са: Land Sachsen със 73 процента, Land Sachsen-Anhalt с 14 процента, Stadt Dresden с 6 процента, Stadt Halle с 5 процента и Stadt Leipzig с 2 процента. Няма частни акционери. |
| --- | --- |

(7)

Flughafen Leipzig/Halle GmbH (наричано по-долу „Летище Лайпциг“) е дъщерно дружество на Mitteldeutsche Flughafen AG (наричана по-долу „MFAG“). MFAG има участие от 94 процента в Летище Лайпциг. Останалите дялове са собственост на Land Sachsen и общините Delitzsch, Leipziger Land и Schkeuditz. Акционери в MFAG са: Land Sachsen със 73 процента, Land Sachsen-Anhalt с 14 процента, Stadt Dresden с 6 процента, Stadt Halle с 5 процента и Stadt Leipzig с 2 процента. Няма частни акционери.

2.1.2.   DHL

| (8) | DHL (собственост на Deutsche Post AG) е един от големите оператори на експресни куриерски услуги с оборот в световен мащаб от 18,2 милиарда евро през 2005 г. Европейският му център в момента е разположен на летище Брюксел (BRU). Заради проблеми, свързани с регулативните разрешения за нощни полети, DHL води преговори с няколко летища в търсене на ново място за разполагане на европейския си център. Краткият списък включваше Лайпциг, Брюксел и Vatry (XCR) (Франция). В крайна сметка DHL реши да премести европейския си център в Лайпциг от 2008 г. |
| --- | --- |

(8)

DHL (собственост на Deutsche Post AG) е един от големите оператори на експресни куриерски услуги с оборот в световен мащаб от 18,2 милиарда евро през 2005 г. Европейският му център в момента е разположен на летище Брюксел (BRU). Заради проблеми, свързани с регулативните разрешения за нощни полети, DHL води преговори с няколко летища в търсене на ново място за разполагане на европейския си център. Краткият списък включваше Лайпциг, Брюксел и Vatry (XCR) (Франция). В крайна сметка DHL реши да премести европейския си център в Лайпциг от 2008 г.

| (9) | Следва да се отбележи, че инвестицията на DHL бе предмет на предишно решение относно държавни помощи (No 608/2003). На 20 април 2004 г. Комисията одобри максимален интензитет на регионалната помощ от 28 процента за инвестициите на DHL в летището съгласно правилата на Многосекторната рамка от 1998 г. (3) Land Sachsen предостави на DHL помощ на стойност 70,8 милиона евро. На 2 юли 2007 г. Комисията прие отчасти положително, отчасти отрицателно решение и одобри сумата от 1,58 милиона евро за помощта за обучение, предоставена от Freistaat Sachsen и Land Sachsen-Anhalt на DHL във връзка с дейностите му на Летище Лайпциг (4). |
| --- | --- |

(9)

Следва да се отбележи, че инвестицията на DHL бе предмет на предишно решение относно държавни помощи (No 608/2003). На 20 април 2004 г. Комисията одобри максимален интензитет на регионалната помощ от 28 процента за инвестициите на DHL в летището съгласно правилата на Многосекторната рамка от 1998 г. (3) Land Sachsen предостави на DHL помощ на стойност 70,8 милиона евро. На 2 юли 2007 г. Комисията прие отчасти положително, отчасти отрицателно решение и одобри сумата от 1,58 милиона евро за помощта за обучение, предоставена от Freistaat Sachsen и Land Sachsen-Anhalt на DHL във връзка с дейностите му на Летище Лайпциг (4).

2.2.   Разследвани мерки

| (10) | Решението за откриване разследва следните три мерки:






  а) | вливане на капитал в размер от около 350 милиона евро в Летище Лайпциг за финансиране на изграждането на нова южна писта; |
| --- | --- | --- |

(10)

Решението за откриване разследва следните три мерки:

а)

вливане на капитал в размер от около 350 милиона евро в Летище Лайпциг за финансиране на изграждането на нова южна писта;

| б) | рамково споразумение между Летище Лайпциг, неговото дружество майка Mitteldeutsche Flughafen AG (MFAG) и DHL, което задължава летището да изгради новата южна писта и да изпълни други задължения за целия [...] (5)-годишен срок на споразумението, като, inter alia, осигури непрекъснат достъп до южната писта; |
| --- | --- |

б)

рамково споразумение между Летище Лайпциг, неговото дружество майка Mitteldeutsche Flughafen AG (MFAG) и DHL, което задължава летището да изгради новата южна писта и да изпълни други задължения за целия [...] (5)-годишен срок на споразумението, като, inter alia, осигури непрекъснат достъп до южната писта;

| в) | писмо за подкрепа от страна на Land Sachsen в подкрепа на Летище Лайпциг и DHL, което гарантира, че Land Sachsen ще компенсира DHL за щети в размер до [...] EUR, в случай че DHL вече не е в състояние да упражнява дейност на летището, както е предвидено (напр. ако нощните полети бъдат забранени от регулаторните органи). |
| --- | --- |

в)

писмо за подкрепа от страна на Land Sachsen в подкрепа на Летище Лайпциг и DHL, което гарантира, че Land Sachsen ще компенсира DHL за щети в размер до [...] EUR, в случай че DHL вече не е в състояние да упражнява дейност на летището, както е предвидено (напр. ако нощните полети бъдат забранени от регулаторните органи).

2.2.1.   Вливане на капитал

| (11) | Съгласно информацията, с която Комисията разполага, планираните инвестиции в новата южна писта ще бъдат финансирани с комбинация от капиталови вноски и дългосрочен дълг на акционерите. |
| --- | --- |

(11)

Съгласно информацията, с която Комисията разполага, планираните инвестиции в новата южна писта ще бъдат финансирани с комбинация от капиталови вноски и дългосрочен дълг на акционерите.

| (12) | При откриването на процедурата за разследване Комисията изчисли, че изграждането на новата южна писта ще бъде финансирано с вливане на държавен капитал от около 350 милиона евро. |
| --- | --- |

(12)

При откриването на процедурата за разследване Комисията изчисли, че изграждането на новата южна писта ще бъде финансирано с вливане на държавен капитал от около 350 милиона евро.

2.2.2.   Рамково споразумение

| (13) | Германия твърди, че тези две мерки не представляват държавна помощ в полза на DHL, тъй като държавните органи следват принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Рамковото споразумение излага задълженията, които Летище Лайпциг и MFAG гарантират да изпълнят преди изграждането и експлоатацията на новия център и впоследствие при експлоатацията на центъра. Рамковото споразумение също така включва други споразумения относно условията на експлоатация, летищните такси и наемането на земя. |
| --- | --- |

(13)

Германия твърди, че тези две мерки не представляват държавна помощ в полза на DHL, тъй като държавните органи следват принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. Рамковото споразумение излага задълженията, които Летище Лайпциг и MFAG гарантират да изпълнят преди изграждането и експлоатацията на новия център и впоследствие при експлоатацията на центъра. Рамковото споразумение също така включва други споразумения относно условията на експлоатация, летищните такси и наемането на земя.

2.2.2.1.   Гарантиране на непрекъсната (24-часова/7-дневна) експлоатация на летището

| (14) | Съгласно рамковото споразумение (което беше подписано на 21 септември 2005 г.) Летище Лайпциг и MFAG трябва да изпълнят следните условия:






  a) | Преди пускането в експлоатация на новия център на 1 октомври 2007 г. Летище Лайпциг трябва да приключи строежа на южната писта и да гарантира непрекъсната експлоатация на летището. Ако Летище Лайпциг не успее да изпълни условията преди пускането в експлоатация на новия център, Летище Лайпциг и MFAG са задължени да изплатят компенсация в размер до [...] EUR (съгласно раздел 5 от рамковото споразумение). |
| --- | --- | --- |

(14)

Съгласно рамковото споразумение (което беше подписано на 21 септември 2005 г.) Летище Лайпциг и MFAG трябва да изпълнят следните условия:

a)

Преди пускането в експлоатация на новия център на 1 октомври 2007 г. Летище Лайпциг трябва да приключи строежа на южната писта и да гарантира непрекъсната експлоатация на летището. Ако Летище Лайпциг не успее да изпълни условията преди пускането в експлоатация на новия център, Летище Лайпциг и MFAG са задължени да изплатят компенсация в размер до [...] EUR (съгласно раздел 5 от рамковото споразумение).

| б) | След пускането в експлоатация на новия център Летище Лайпциг трябва да продължи да осигурява непрекъсната експлоатация на летището и да гарантира достатъчен капацитет за дейностите на DHL, както се посочва в условията на експлоатация, за период от [...] години. Ако Летище Лайпциг не може да изпълни условията след пускането в експлоатация на новия център, Летище Лайпциг и MFAG са задължени да компенсират всички щети и загуби, понесени от DHL. Ако дейностите на DHL са значително ограничени, DHL ще има също правото да прекрати договора и да получи компенсация за всички преки и косвени разходи по преместването на друго летище (съгласно раздели 8 и 9 от рамковото споразумение). Така Летище Лайпциг и MFAG имат неограничено задължение да компенсират DHL за всички понесени загуби и щети, независимо дали те са били причинени от обстоятелства, зависещи или не от Летище Лайпциг. Според оценките на Германия, в случай че нощните полети бъдат забранени от регулаторните органи и се наложи DHL да се премести на друго летище, Летище Лайпциг ще бъде задължено да изплати на DHL до [...] EUR. |
| --- | --- |

б)

След пускането в експлоатация на новия център Летище Лайпциг трябва да продължи да осигурява непрекъсната експлоатация на летището и да гарантира достатъчен капацитет за дейностите на DHL, както се посочва в условията на експлоатация, за период от [...] години. Ако Летище Лайпциг не може да изпълни условията след пускането в експлоатация на новия център, Летище Лайпциг и MFAG са задължени да компенсират всички щети и загуби, понесени от DHL. Ако дейностите на DHL са значително ограничени, DHL ще има също правото да прекрати договора и да получи компенсация за всички преки и косвени разходи по преместването на друго летище (съгласно раздели 8 и 9 от рамковото споразумение). Така Летище Лайпциг и MFAG имат неограничено задължение да компенсират DHL за всички понесени загуби и щети, независимо дали те са били причинени от обстоятелства, зависещи или не от Летище Лайпциг. Според оценките на Германия, в случай че нощните полети бъдат забранени от регулаторните органи и се наложи DHL да се премести на друго летище, Летище Лайпциг ще бъде задължено да изплати на DHL до [...] EUR.

2.2.2.2.   Разпоредби относно летищните такси

| (15) | Летищните такси ще бъдат основният източник на приходи за финансиране на новата южна писта. Според оценките DHL ще плати около [...] EUR през 2008 г., която е първата пълна година на експлоатация на новия център. Летищните такси са посочени в отделен договор, който е приложен към рамковото споразумение. |
| --- | --- |

(15)

Летищните такси ще бъдат основният източник на приходи за финансиране на новата южна писта. Според оценките DHL ще плати около [...] EUR през 2008 г., която е първата пълна година на експлоатация на новия център. Летищните такси са посочени в отделен договор, който е приложен към рамковото споразумение.

| (16) | Всички въздушни превозвачи — било то DHL, било то друг превозвач, ще имат право на едни и същи такси за кацане. Размерът на таксата за кацане ще намалява в зависимост от общия обем на трафика на Летище Лайпциг. Следователно въздушните превозвачи, които извършват малък брой полети, ще плащат същата такса за кацане като DHL, който очевидно ще бъде най-големият ползвател на летището. |
| --- | --- |

(16)

Всички въздушни превозвачи — било то DHL, било то друг превозвач, ще имат право на едни и същи такси за кацане. Размерът на таксата за кацане ще намалява в зависимост от общия обем на трафика на Летище Лайпциг. Следователно въздушните превозвачи, които извършват малък брой полети, ще плащат същата такса за кацане като DHL, който очевидно ще бъде най-големият ползвател на летището.

2.2.2.3.   Договори за наем

| (17) | Летището е сключило два договора за наем с Deutsche Post Immobilien GmbH (наричано по-долу „DPI“) и договор за наемане на сграда с Deutsche Post Grundstücksvermietungsgesellschaft beta mbH & Co Objekt Leipzig KG (наричано по-долу „DPBS“) във връзка с някои постройки на летището. Гореспоменатите дружества са част от групата Deutsche Post World Net. Те ще отдадат недвижимото имущество под наем на DHL по силата на отделни договори. |
| --- | --- |

(17)

Летището е сключило два договора за наем с Deutsche Post Immobilien GmbH (наричано по-долу „DPI“) и договор за наемане на сграда с Deutsche Post Grundstücksvermietungsgesellschaft beta mbH & Co Objekt Leipzig KG (наричано по-долу „DPBS“) във връзка с някои постройки на летището. Гореспоменатите дружества са част от групата Deutsche Post World Net. Те ще отдадат недвижимото имущество под наем на DHL по силата на отделни договори.

| (18) | Летище Лайпциг ще построи площадка, която ще бъде ползвана изключително от DHL. Разходите за изграждането й се оценяват на около [...] EUR. Летище Лайпциг ще отдаде площадката под наем на DPI при следните условия:






  a) | DPI плаща лихвите за финансиране на разходите за земята и изграждането, както и годишна амортизация в размер от [...] процента от разходите за изграждането. |
| --- | --- | --- |

(18)

Летище Лайпциг ще построи площадка, която ще бъде ползвана изключително от DHL. Разходите за изграждането й се оценяват на около [...] EUR. Летище Лайпциг ще отдаде площадката под наем на DPI при следните условия:

a)

DPI плаща лихвите за финансиране на разходите за земята и изграждането, както и годишна амортизация в размер от [...] процента от разходите за изграждането.

| б) | Летище Лайпциг се задължава да осигури кредит за финансиране на изграждането на площадката. За тази цел Летище Лайпциг трябва да поиска оферти от три различни банки, включително Postbank (която също е член на групата Deutsche Post World Net), и да избере най-изгодната оферта. |
| --- | --- |

б)

Летище Лайпциг се задължава да осигури кредит за финансиране на изграждането на площадката. За тази цел Летище Лайпциг трябва да поиска оферти от три различни банки, включително Postbank (която също е член на групата Deutsche Post World Net), и да избере най-изгодната оферта.

| в) | Договорът се сключва за период от [...] години. DPI ще може да прекрати договора след [...] години без конкретна причина или ако DHL прекрати рамковото споразумение. Ако договорът се прекрати в рамките на първите [...] години, DPI се задължава да изплати разходите за наем за период от [...] години, като се приспаднат вече изплатените наеми. |
| --- | --- |

в)

Договорът се сключва за период от [...] години. DPI ще може да прекрати договора след [...] години без конкретна причина или ако DHL прекрати рамковото споразумение. Ако договорът се прекрати в рамките на първите [...] години, DPI се задължава да изплати разходите за наем за период от [...] години, като се приспаднат вече изплатените наеми.

| (19) | Вторият договор за наем се отнася за допълнителни помещения за наземна обработка, които Летище Лайпциг отдава под наем на DPI при същите условия като предвидените в посочения по-горе договор за наем. Разходите по изграждането се оценяват на около [...] EUR. |
| --- | --- |

(19)

Вторият договор за наем се отнася за допълнителни помещения за наземна обработка, които Летище Лайпциг отдава под наем на DPI при същите условия като предвидените в посочения по-горе договор за наем. Разходите по изграждането се оценяват на около [...] EUR.

| (20) | Договорът за наемане на сграда се отнася за парцел земя, на който DHL изгражда помещенията си. Летище Лайпциг ще отдаде сградата под наем на DPI при следните условия:






  a) | DPI плаща наем в размер [...] EUR за площ от [...] m2, което се равнява на цена от около [...] EUR за m2. |
| --- | --- | --- |

(20)

Договорът за наемане на сграда се отнася за парцел земя, на който DHL изгражда помещенията си. Летище Лайпциг ще отдаде сградата под наем на DPI при следните условия:

a)

DPI плаща наем в размер [...] EUR за площ от [...] m2, което се равнява на цена от около [...] EUR за m2.

| б) | Този наем е фиксиран до [...], след което се актуализира с [...] от промяната на общия ценови индекс. |
| --- | --- |

б)

Този наем е фиксиран до [...], след което се актуализира с [...] от промяната на общия ценови индекс.

| (21) | Договорът за наемане на площадката и договорът за наемане на сградата включват разпоредби, според които DHL може да вземе под наем определени допълнителни парцели земя до [...]. Тази възможност се предоставя [...] до [...]. След изтичането на този срок DHL трябва да плаща по [...] EUR за m2, за да си запази това право. Цената за този вариант ще нараства до [...]. |
| --- | --- |

(21)

Договорът за наемане на площадката и договорът за наемане на сградата включват разпоредби, според които DHL може да вземе под наем определени допълнителни парцели земя до [...]. Тази възможност се предоставя [...] до [...]. След изтичането на този срок DHL трябва да плаща по [...] EUR за m2, за да си запази това право. Цената за този вариант ще нараства до [...].

| (22) | И двата договора включват разпоредба, която предвижда тези парцели земя, независимо от това дали DHL ще упражни правото си или не, да не бъдат отдавани под наем на конкуренти на DHL. Договорът изрично посочва следните дружества:[...] и [...]. |
| --- | --- |

(22)

И двата договора включват разпоредба, която предвижда тези парцели земя, независимо от това дали DHL ще упражни правото си или не, да не бъдат отдавани под наем на конкуренти на DHL. Договорът изрично посочва следните дружества:[...] и [...].

2.2.3.   Писмо за подкрепа

| (23) | Писмото за подкрепа гарантира финансовата жизнеспособност на Летище Лайпциг през периода, обхванат от рамковото споразумение, и задължава Land Sachsen да изплати щети в размер до [...] EUR, в случай че DHL вече не е в състояние да ползва летището, както е предвидено. За разлика от рамковото споразумение, съгласно което Летище Лайпциг и MFAG предоставят на DHL неограничена гаранция, съгласно писмото за подкрепа DHL може да поиска компенсация само в размер до [...] EUR от Land Sachsen. Компенсация над [...] EUR може да бъде поискана само от Летище Лайпциг и MFAG. Писмото за подкрепа все още не е влязло в сила в очакване на одобрение от Комисията. |
| --- | --- |

(23)

Писмото за подкрепа гарантира финансовата жизнеспособност на Летище Лайпциг през периода, обхванат от рамковото споразумение, и задължава Land Sachsen да изплати щети в размер до [...] EUR, в случай че DHL вече не е в състояние да ползва летището, както е предвидено. За разлика от рамковото споразумение, съгласно което Летище Лайпциг и MFAG предоставят на DHL неограничена гаранция, съгласно писмото за подкрепа DHL може да поиска компенсация само в размер до [...] EUR от Land Sachsen. Компенсация над [...] EUR може да бъде поискана само от Летище Лайпциг и MFAG. Писмото за подкрепа все още не е влязло в сила в очакване на одобрение от Комисията.

2.3.   Първоначална оценка на Комисията

2.3.1.   Наличие на помощ

2.3.1.1.   Вливане на капитал

| (24) | Във връзка с разходите за изграждане на новата южна писта Комисията изказа становището, че Летище Лайпциг следва да получи достатъчно приходи от инвестицията в новата южна писта, за да покрие (поне) допълнителните си разходи, като подходящо участие във фиксираните разходи по действащите съоръжения. Въз основа на внесения от германските органи бизнес план Комисията стигна до предварителното заключение, че очакваното повишаване на приходите от експлоатацията на новата южна писта няма да покрие допълнителните разходи и, следователно, инвестицията представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(24)

Във връзка с разходите за изграждане на новата южна писта Комисията изказа становището, че Летище Лайпциг следва да получи достатъчно приходи от инвестицията в новата южна писта, за да покрие (поне) допълнителните си разходи, като подходящо участие във фиксираните разходи по действащите съоръжения. Въз основа на внесения от германските органи бизнес план Комисията стигна до предварителното заключение, че очакваното повишаване на приходите от експлоатацията на новата южна писта няма да покрие допълнителните разходи и, следователно, инвестицията представлява държавна помощ.

2.3.1.2.   Рамково споразумение

| (25) | Решението за откриване посочва, че DHL щеше да се ползва от държавна помощ, ако Летище Лайпциг бе предложило по-благоприятни договорни условия от тези, които би предложило едно частно предприятие. Един частен летищен оператор би очаквал да получи достатъчно приходи от инвестициите в новата южна писта, които да покрият (поне) допълнителните му разходи и да имат подходящо участие във фиксираните разходи по действащите съоръжения, както и да осигурят подходящо заплащане на капитала, вложен за посрещане на рисковете, поети съгласно рамковото споразумение. |
| --- | --- |

(25)

Решението за откриване посочва, че DHL щеше да се ползва от държавна помощ, ако Летище Лайпциг бе предложило по-благоприятни договорни условия от тези, които би предложило едно частно предприятие. Един частен летищен оператор би очаквал да получи достатъчно приходи от инвестициите в новата южна писта, които да покрият (поне) допълнителните му разходи и да имат подходящо участие във фиксираните разходи по действащите съоръжения, както и да осигурят подходящо заплащане на капитала, вложен за посрещане на рисковете, поети съгласно рамковото споразумение.

| (26) | Решението за откриване отбелязва, че очакваното повишаване на приходите от експлоатацията на новата южна писта няма да покрият дори допълнителните разходи за изграждане и през 2006 г. ще доведат до загуби в размер от около [...] EUR (вж. параграф 70 от решението за откриване). Следователно Летище Лайпциг няма да е в състояние да финансира от собствените си приходи рисковете, поети съгласно рамковото споразумение. |
| --- | --- |

(26)

Решението за откриване отбелязва, че очакваното повишаване на приходите от експлоатацията на новата южна писта няма да покрият дори допълнителните разходи за изграждане и през 2006 г. ще доведат до загуби в размер от около [...] EUR (вж. параграф 70 от решението за откриване). Следователно Летище Лайпциг няма да е в състояние да финансира от собствените си приходи рисковете, поети съгласно рамковото споразумение.

| (27) | В заключение, в решението за откриване се изразяват сериозни съмнения за това, дали едно частно предприятие би:






  a) | се съгласило с летищни такси и договори за наем, които дори не финансират допълнителните разходи за южната писта; |
| --- | --- | --- |

(27)

В заключение, в решението за откриване се изразяват сериозни съмнения за това, дали едно частно предприятие би:

a)

се съгласило с летищни такси и договори за наем, които дори не финансират допълнителните разходи за южната писта;

| б) | поело задължения по рамковото споразумение, които допълнително намаляват очакваната рентабилност на летищните операции; |
| --- | --- |

б)

поело задължения по рамковото споразумение, които допълнително намаляват очакваната рентабилност на летищните операции;

| в) | сключило договори за наем, които изглежда не отговарят на условията на местния пазар и ограничават възможностите за бизнес. |
| --- | --- |

в)

сключило договори за наем, които изглежда не отговарят на условията на местния пазар и ограничават възможностите за бизнес.

2.3.1.3.   Писмо за подкрепа

| (28) | Във връзка с писмото за подкрепа решението за откриване на Комисията посочва, че не са изпълнени условията в известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (6) (наричано по-долу „Известие за гаранции“), което описва обстоятелствата, при които гаранцията не представлява държавна помощ. Изисква се, inter alia, гаранцията по принцип да се предоставя от финансовите пазари при пазарни условия без намеса от страна на държавата, както и гаранцията да се заплаща по пазарни цени. Новото известие за гаранции (7), което влезе в сила на 20 юни 2008 г., следва същия принцип и повтаря това изискване. |
| --- | --- |

(28)

Във връзка с писмото за подкрепа решението за откриване на Комисията посочва, че не са изпълнени условията в известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (6) (наричано по-долу „Известие за гаранции“), което описва обстоятелствата, при които гаранцията не представлява държавна помощ. Изисква се, inter alia, гаранцията по принцип да се предоставя от финансовите пазари при пазарни условия без намеса от страна на държавата, както и гаранцията да се заплаща по пазарни цени. Новото известие за гаранции (7), което влезе в сила на 20 юни 2008 г., следва същия принцип и повтаря това изискване.

| (29) | В настоящия случай нито едно от условията не е спазено: Германия заяви, че Летище Лайпциг е опитало, но не е успяло да покрие разходите, посочени в писмото за подкрепа, чрез частни финансови институции (8). Също така нито DHL, нито летището имат задължението да изплатят премия, по пазарни или други цени, за поетите от Land Sachsen рискове. |
| --- | --- |

(29)

В настоящия случай нито едно от условията не е спазено: Германия заяви, че Летище Лайпциг е опитало, но не е успяло да покрие разходите, посочени в писмото за подкрепа, чрез частни финансови институции (8). Също така нито DHL, нито летището имат задължението да изплатят премия, по пазарни или други цени, за поетите от Land Sachsen рискове.

2.3.2.   Съвместимост на помощта

2.3.2.1.   Съвместимост на вливането на капитал

| (30) | Във връзка с инвестицията на Land Sachsen в изграждането на новата писта чрез вливане на капитал в Летище Лайпциг Комисията първоначално заключи, че то представлява държавна помощ. Съвместимостта на подобна помощ следва да се оценява в съответствие с член 87, параграф 3 от Договора за ЕО и с практиката на Комисията, установена от Насоките на Общността за финансирането на летища и за предоставянето на държавни първоначални помощи за авиокомпании, опериращи на регионални летища (9) (наричани по-долу Насоките от 2005 г.). |
| --- | --- |

(30)

Във връзка с инвестицията на Land Sachsen в изграждането на новата писта чрез вливане на капитал в Летище Лайпциг Комисията първоначално заключи, че то представлява държавна помощ. Съвместимостта на подобна помощ следва да се оценява в съответствие с член 87, параграф 3 от Договора за ЕО и с практиката на Комисията, установена от Насоките на Общността за финансирането на летища и за предоставянето на държавни първоначални помощи за авиокомпании, опериращи на регионални летища (9) (наричани по-долу Насоките от 2005 г.).

2.3.2.2.   Съвместимост на помощта за DHL

| (31) | Комисията отбеляза, че инвестицията на DHL в новия европейски център на Летище Лайпциг е била предмет на предишно решение относно държавни помощи (No 608/03). Комисията одобри максимален интензитет на регионалната помощ от 28 процента за инвестициите на DHL в летището съгласно правилата на Многосекторната рамка от 1998 г., в съответствие с който Land Sachsen предостави на DHL помощ в размер 70,8 милиона евро. |
| --- | --- |

(31)

Комисията отбеляза, че инвестицията на DHL в новия европейски център на Летище Лайпциг е била предмет на предишно решение относно държавни помощи (No 608/03). Комисията одобри максимален интензитет на регионалната помощ от 28 процента за инвестициите на DHL в летището съгласно правилата на Многосекторната рамка от 1998 г., в съответствие с който Land Sachsen предостави на DHL помощ в размер 70,8 милиона евро.

| (32) | След като Комисията вече е разрешила максимален интензитет на регионалната помощ от 28 процента за инвестициите на DHL, всяка допълнителна помощ, която може да бъде предоставена на DHL съгласно писмото за подкрепа или рамковото споразумение, не може да се определи като съвместима с общия пазар. |
| --- | --- |

(32)

След като Комисията вече е разрешила максимален интензитет на регионалната помощ от 28 процента за инвестициите на DHL, всяка допълнителна помощ, която може да бъде предоставена на DHL съгласно писмото за подкрепа или рамковото споразумение, не може да се определи като съвместима с общия пазар.

3.   МНЕНИЯ, ПОЛУЧЕНИ ОТ ГЕРМАНИЯ

3.1.   Помощ за летището за развитие на инфраструктурата

3.1.1.   Исторически факти за развитието на Летище Лайпциг

| (33) | Германските органи изтъкнаха, че Летище Лайпциг първоначално е построено като военна база с една (северна) писта. През 1960 г. е добавена втора (южна) писта, като двете писти са разположени във формата на буквата V. Разположението на южната писта е решено предвид структурата на военното въздушно пространство на ГДР. Това разположение обаче не взима предвид екологичните и метеорологичните съображения: то не осигурява благоприятни условия за излитане и кацане, а коридорите за полети минават директно над гъстонаселени райони в северен Лайпциг и южен Хале. |
| --- | --- |

(33)

Германските органи изтъкнаха, че Летище Лайпциг първоначално е построено като военна база с една (северна) писта. През 1960 г. е добавена втора (южна) писта, като двете писти са разположени във формата на буквата V. Разположението на южната писта е решено предвид структурата на военното въздушно пространство на ГДР. Това разположение обаче не взима предвид екологичните и метеорологичните съображения: то не осигурява благоприятни условия за излитане и кацане, а коридорите за полети минават директно над гъстонаселени райони в северен Лайпциг и южен Хале.

| (34) | От 1980 г. насам започват да се появяват дефекти на южната писта, които имат пагубни последици за летището. Предприемат се оздравителни мерки, като на пистата се полага нова бетонна настилка. В началото на 90-те години става очевидно, че тези мерки за обновяване не са подходящи — пукнатини в новата горна настилка водят до значително нарушаване на повърхността и сериозни надлъжни деформации в двата края на пистата. Полученото в резултат изкривяване на пистата поражда сериозни рискове и изисква високо ниво на поддръжка. |
| --- | --- |

(34)

От 1980 г. насам започват да се появяват дефекти на южната писта, които имат пагубни последици за летището. Предприемат се оздравителни мерки, като на пистата се полага нова бетонна настилка. В началото на 90-те години става очевидно, че тези мерки за обновяване не са подходящи — пукнатини в новата горна настилка водят до значително нарушаване на повърхността и сериозни надлъжни деформации в двата края на пистата. Полученото в резултат изкривяване на пистата поражда сериозни рискове и изисква високо ниво на поддръжка.

| (35) | След обединението на Германия е реализиран общ план за развитието на Летище Лайпциг като гражданско летище, който предвижда бъдещото изграждане на система от две писти като база за действие. През 1994 г. е създаден консултативен комитет, в който са представени Федералното министерство на транспорта, Land Sachsen и Land Sachsen-Anhalt и чиято цел е да наблюдава развитието на летищната инфраструктура. Наблюдението е съсредоточено върху това, дали действащата южна писта трябва да бъде ремонтирана преди изграждането на нова северна писта. |
| --- | --- |

(35)

След обединението на Германия е реализиран общ план за развитието на Летище Лайпциг като гражданско летище, който предвижда бъдещото изграждане на система от две писти като база за действие. През 1994 г. е създаден консултативен комитет, в който са представени Федералното министерство на транспорта, Land Sachsen и Land Sachsen-Anhalt и чиято цел е да наблюдава развитието на летищната инфраструктура. Наблюдението е съсредоточено върху това, дали действащата южна писта трябва да бъде ремонтирана преди изграждането на нова северна писта.

| (36) | През 1997 г. се взима решение за разработване на система от две паралелни писти. Първата стъпка от разработването на тази система е възстановяването на северната писта, което започва незабавно. На този етап са предприети стъпки, които да позволят на летището да поддържа две писти; така например рулежният път е трасиран, а северната писта е изравнена. През 2002 г. са съставени подробни планове за повторно изграждане на южната писта като последна стъпка от дългосрочната програма за разширяване. Те включват обновяване и предислоциране (с 20 градуса) на съществуващата южна писта. |
| --- | --- |

(36)

През 1997 г. се взима решение за разработване на система от две паралелни писти. Първата стъпка от разработването на тази система е възстановяването на северната писта, което започва незабавно. На този етап са предприети стъпки, които да позволят на летището да поддържа две писти; така например рулежният път е трасиран, а северната писта е изравнена. През 2002 г. са съставени подробни планове за повторно изграждане на южната писта като последна стъпка от дългосрочната програма за разширяване. Те включват обновяване и предислоциране (с 20 градуса) на съществуващата южна писта.

| (37) | Окончателно решение относно характеристиките на обновената южна писта е взето на 4 ноември 2004 г. То е резултат от продължителна, официална и сложна процедура на планиране. На тази дата вече са в процес на изпълнение мерки за подготовка на изграждането, като например предварителни археологически анализи на почвата, предислоциране и закупуване на допълнителна земя. |
| --- | --- |

(37)

Окончателно решение относно характеристиките на обновената южна писта е взето на 4 ноември 2004 г. То е резултат от продължителна, официална и сложна процедура на планиране. На тази дата вече са в процес на изпълнение мерки за подготовка на изграждането, като например предварителни археологически анализи на почвата, предислоциране и закупуване на допълнителна земя.

| (38) | Развитието на летището е в съответствие и с плана за развитие на Land Sachsen от декември 2003 г., който посочва като конкретна цел оптимизирането на системата от писти както по отношение на дължината и посоката на южната писта, така и от гледна точка на подходящи съоръжения за обработка на товари. |
| --- | --- |

(38)

Развитието на летището е в съответствие и с плана за развитие на Land Sachsen от декември 2003 г., който посочва като конкретна цел оптимизирането на системата от писти както по отношение на дължината и посоката на южната писта, така и от гледна точка на подходящи съоръжения за обработка на товари.

| (39) | Германия посочва, че по времето, когато са взети тези решения, е станало ясно, че големите дружества от сектора на товарния въздушен транспорт смятат гражданското Летище Лайпциг/Хале за атрактивно и че южната писта ще бъде разработена, дори и без решението на DHL да разположи европейския си център в Лайпциг. Тя също така твърди, че фактът, че рамковото споразумение между DHL и Летище Лайпциг не е сключено преди 21 септември 2005 г. е допълнително доказателство за това, че решението южната писта да се изгради отново е взето независимо от намеренията на DHL. |
| --- | --- |

(39)

Германия посочва, че по времето, когато са взети тези решения, е станало ясно, че големите дружества от сектора на товарния въздушен транспорт смятат гражданското Летище Лайпциг/Хале за атрактивно и че южната писта ще бъде разработена, дори и без решението на DHL да разположи европейския си център в Лайпциг. Тя също така твърди, че фактът, че рамковото споразумение между DHL и Летище Лайпциг не е сключено преди 21 септември 2005 г. е допълнително доказателство за това, че решението южната писта да се изгради отново е взето независимо от намеренията на DHL.

3.1.2.   Наличие на помощ

| (40) | Германия оспорва твърдението на Комисията, че правилата за държавната помощ се прилагат както по отношение на експлоатацията, така и по отношение на изграждането на регионална летищна инфраструктура. Тя твърди, че инвестицията в инфраструктура не е стопанска дейност, а въпрос на регионалната и икономическата политика. В този контекст летищата не следва да се смятат за „предприятия“ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. Германия твърди, че това е от изключително значение за регионалните летища, които полагат усилия да достигнат необходимия брой пътници, за да започнат да се самофинансират. |
| --- | --- |

(40)

Германия оспорва твърдението на Комисията, че правилата за държавната помощ се прилагат както по отношение на експлоатацията, така и по отношение на изграждането на регионална летищна инфраструктура. Тя твърди, че инвестицията в инфраструктура не е стопанска дейност, а въпрос на регионалната и икономическата политика. В този контекст летищата не следва да се смятат за „предприятия“ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. Германия твърди, че това е от изключително значение за регионалните летища, които полагат усилия да достигнат необходимия брой пътници, за да започнат да се самофинансират.

| (41) | Германия оспорва тълкуването от страна на Комисията на решението по делото Aéroports de Paris
   (10) по три точки. Първо, Германия твърди, че мотивите на съда не предполагат член 87 от Договора за ЕО да бъде тълкуван в светлината на член 82 от Договора за ЕО. Второ, Германия твърди, че решението по делото Aéroports de Paris се отнася до експлоатацията на летище, а не, както в случая с Лайпциг/Хале, до изграждането на публично достъпна инфраструктура. И последно, според Германия делото Aéroports de Paris се отнася до международен център, чието икономическо положение се различава от това на регионалните летища. Всеизвестен факт е, че при финансирането на регионална летищна инфраструктура частното финансиране не е жизнеспособна алтернатива на държавното финансиране. |
| --- | --- |

(41)

Германия оспорва тълкуването от страна на Комисията на решението по делото Aéroports de Paris
   (10) по три точки. Първо, Германия твърди, че мотивите на съда не предполагат член 87 от Договора за ЕО да бъде тълкуван в светлината на член 82 от Договора за ЕО. Второ, Германия твърди, че решението по делото Aéroports de Paris се отнася до експлоатацията на летище, а не, както в случая с Лайпциг/Хале, до изграждането на публично достъпна инфраструктура. И последно, според Германия делото Aéroports de Paris се отнася до международен център, чието икономическо положение се различава от това на регионалните летища. Всеизвестен факт е, че при финансирането на регионална летищна инфраструктура частното финансиране не е жизнеспособна алтернатива на държавното финансиране.

| (42) | Германия изтъква, че решение за изграждането на южната писта следва да бъде взето съгласно приложимите правила на Общността „Прилагане на членове 92 и 93 от Договора за ЕО и член 61 от Споразумението за ЕИП по отношение на държавните помощи в сектора на въздухоплаването“ (11) (наричани по-долу „Правилата от 1994 г.“), които посочват, че „Изграждането или разширяването на инфраструктурни проекти (като летища ...) представлява обща мярка на икономическата политика, която не може да бъде контролирана от Комисията съгласно правилата на Договора за ЕО относно държавните помощи“, а не съгласно Насоките от 2005 г., които подчиняват летищните оператори на правилата за държавните помощи. Германия твърди, че a) прилагането на посочения набор от насоки в този случай нарушава принципа на забрана за прилагане с обратна сила, и б) параграф 85 от Насоките от 2005 г. потвърждава, че те могат да се прилагат само от датата на публикуването им в Официален вестник (9 декември 2005 г.). Предвид факта, че решението за финансиране на инфраструктурата е взето преди тази дата, Германия твърди, че трябва да бъдат приложени старите насоки. |
| --- | --- |

(42)

Германия изтъква, че решение за изграждането на южната писта следва да бъде взето съгласно приложимите правила на Общността „Прилагане на членове 92 и 93 от Договора за ЕО и член 61 от Споразумението за ЕИП по отношение на държавните помощи в сектора на въздухоплаването“ (11) (наричани по-долу „Правилата от 1994 г.“), които посочват, че „Изграждането или разширяването на инфраструктурни проекти (като летища ...) представлява обща мярка на икономическата политика, която не може да бъде контролирана от Комисията съгласно правилата на Договора за ЕО относно държавните помощи“, а не съгласно Насоките от 2005 г., които подчиняват летищните оператори на правилата за държавните помощи. Германия твърди, че a) прилагането на посочения набор от насоки в този случай нарушава принципа на забрана за прилагане с обратна сила, и б) параграф 85 от Насоките от 2005 г. потвърждава, че те могат да се прилагат само от датата на публикуването им в Официален вестник (9 декември 2005 г.). Предвид факта, че решението за финансиране на инфраструктурата е взето преди тази дата, Германия твърди, че трябва да бъдат приложени старите насоки.

| (43) | Освен това евентуално отрицателно решение на Комисията би нарушило принципа на защита на оправданите правни очаквания. Един далновиден летищен оператор не би предвидил, че държавното финансиране на регионална летищна инфраструктура ще се оценява съгласно правилата за държавната помощ. Тази оценка бе направена за пръв път в решенията на Комисията от 2005 г. по делата Германски регионални летища и Летище Antwerp
   (12); които бяха приети след решението за повторно изграждане на южната писта на Летище Лайпциг/Хале. |
| --- | --- |

(43)

Освен това евентуално отрицателно решение на Комисията би нарушило принципа на защита на оправданите правни очаквания. Един далновиден летищен оператор не би предвидил, че държавното финансиране на регионална летищна инфраструктура ще се оценява съгласно правилата за държавната помощ. Тази оценка бе направена за пръв път в решенията на Комисията от 2005 г. по делата Германски регионални летища и Летище Antwerp
   (12); които бяха приети след решението за повторно изграждане на южната писта на Летище Лайпциг/Хале.

| (44) | Германия освен това твърди, че в Решение C 27/07 относно Flughafen Berlin Schönefeld
   (13) Комисията признава, че решението по делото Aéroports de Paris се отнася само до управлението на международен център. В решението за Flughafen Berlin Schönefeld самата Комисия изрично отбелязва, че този подход е започнал да се прилага спрямо всички видове летища с приемането на Насоките от 2005 г. Следователно разширяването на обхвата на прилагане на Закона за държавните помощи не се основава на прецедентното право, а на политическо решение на Комисията от 2005 г., което, следователно, не може да се прилага с обратна сила. |
| --- | --- |

(44)

Германия освен това твърди, че в Решение C 27/07 относно Flughafen Berlin Schönefeld
   (13) Комисията признава, че решението по делото Aéroports de Paris се отнася само до управлението на международен център. В решението за Flughafen Berlin Schönefeld самата Комисия изрично отбелязва, че този подход е започнал да се прилага спрямо всички видове летища с приемането на Насоките от 2005 г. Следователно разширяването на обхвата на прилагане на Закона за държавните помощи не се основава на прецедентното право, а на политическо решение на Комисията от 2005 г., което, следователно, не може да се прилага с обратна сила.

| (45) | Накрая Германия посочва, че не може да има получател на държавна помощ в случаите, когато държавата прехвърля отговорността за експлоатацията на инфраструктура на различен орган, който е бил създаден с единствената цел да администрира тази инфраструктура. |
| --- | --- |

(45)

Накрая Германия посочва, че не може да има получател на държавна помощ в случаите, когато държавата прехвърля отговорността за експлоатацията на инфраструктура на различен орган, който е бил създаден с единствената цел да администрира тази инфраструктура.

| (46) | Германия заявява, че в случай че тези аргументи не бъдат приети, Насоките от 2005 г. предвиждат финансирането на дейности, което обикновено е част от отговорностите на държавата, да не попада в обхвата на правилата за държавните помощи. Тази разпоредба се прилага спрямо безопасността, контрола на въздушния трафик, полицията, митниците, въздухоплаването и т.н. (вж. раздел 3.1.4 по-долу). |
| --- | --- |

(46)

Германия заявява, че в случай че тези аргументи не бъдат приети, Насоките от 2005 г. предвиждат финансирането на дейности, което обикновено е част от отговорностите на държавата, да не попада в обхвата на правилата за държавните помощи. Тази разпоредба се прилага спрямо безопасността, контрола на въздушния трафик, полицията, митниците, въздухоплаването и т.н. (вж. раздел 3.1.4 по-долу).

| (47) | Германия изтъква, че съгласно новата политика на Комисията за държавните помощи летищният оператор може да се разглежда като предприятие по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО и, следователно, за получател на помощ. В същото време обаче този оператор следва да се разглежда като „собственик на инфраструктурата“ и като предоставящ помощ на DHL чрез рамковото споразумение. Според нея тези две роли са несъвместими. |
| --- | --- |

(47)

Германия изтъква, че съгласно новата политика на Комисията за държавните помощи летищният оператор може да се разглежда като предприятие по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО и, следователно, за получател на помощ. В същото време обаче този оператор следва да се разглежда като „собственик на инфраструктурата“ и като предоставящ помощ на DHL чрез рамковото споразумение. Според нея тези две роли са несъвместими.

3.1.3.   Прилагане на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика

| (48) | Германия твърди, че случаят е предмет на изключение от насоките от 1994 г., поради което не е необходимо фактите да бъдат анализирани от гледна точка на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. В случай че Комисията стигне до обратното заключение, Германия е подготвила следния анализ на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика от гледна точка на три сценария:






  1. | статукво; |
| --- | --- | --- |

(48)

Германия твърди, че случаят е предмет на изключение от насоките от 1994 г., поради което не е необходимо фактите да бъдат анализирани от гледна точка на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика. В случай че Комисията стигне до обратното заключение, Германия е подготвила следния анализ на принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика от гледна точка на три сценария:

1.

статукво;

| 2. | разширяване без да е известен фактът, че DHL ще базира дейностите си на Летище Лайпциг; и |
| --- | --- |

2.

разширяване без да е известен фактът, че DHL ще базира дейностите си на Летище Лайпциг; и

| 3. | разширяване предвид факта, че DHL ще базира дейностите си на Летище Лайпциг. |
| --- | --- |

3.

разширяване предвид факта, че DHL ще базира дейностите си на Летище Лайпциг.

| (49) | С оглед на това Германия посочва, че анализът трябва да бъде отнесен към ситуацията от 9 декември 2005 г., когато влизат в сила Насоките от 2005 г., а не към сегашното решение на надзорния съвет от 4 ноември 2004 г. Предвид това Германия предлага предмет на анализа да бъде дали един частен инвеститор би продължил изграждането на втората писта, вместо да запази статуквото с оглед на фактите, известни на 9 декември 2005 г. |
| --- | --- |

(49)

С оглед на това Германия посочва, че анализът трябва да бъде отнесен към ситуацията от 9 декември 2005 г., когато влизат в сила Насоките от 2005 г., а не към сегашното решение на надзорния съвет от 4 ноември 2004 г. Предвид това Германия предлага предмет на анализа да бъде дали един частен инвеститор би продължил изграждането на втората писта, вместо да запази статуквото с оглед на фактите, известни на 9 декември 2005 г.

| (50) | Изложените в съображения 55 и 56 по-долу изчисления на Германия се основават на изчисленията на Комисията при откриването на процедурата и дисконтираната стойност на дружеството в края на жизнения му цикъл (2042 г.). Прави се разграничение между инвестициите, направени преди и след 9 декември 2005 г. |
| --- | --- |

(50)

Изложените в съображения 55 и 56 по-долу изчисления на Германия се основават на изчисленията на Комисията при откриването на процедурата и дисконтираната стойност на дружеството в края на жизнения му цикъл (2042 г.). Прави се разграничение между инвестициите, направени преди и след 9 декември 2005 г.

| (51) | Статукво. Летището зависи от двете си писти, но функционира при определени ограничения: така например за южната писта е в сила ограничение на теглото до 30 тона; максималният часови трафик е ограничен до 38-42 излитания и кацания (което възлиза на 30 000 годишно); има само 60 стоянки за самолетите. |
| --- | --- |

(51)

Статукво. Летището зависи от двете си писти, но функционира при определени ограничения: така например за южната писта е в сила ограничение на теглото до 30 тона; максималният часови трафик е ограничен до 38-42 излитания и кацания (което възлиза на 30 000 годишно); има само 60 стоянки за самолетите.

| (52) | Разширяване, без да е известен фактът, че DHL ще базира дейностите си на Летище Лайпциг. Германия твърди, че дори и DHL да не беше решил да базира дейностите си в Лайпциг, летището се нуждае от по-голям капацитет за поддържане на високо ниво на товарен трафик и нощни полети заради очакваното налагане на ограничения върху нощните полети на летище Frankfurt/Main. Очаква се 300 000 тона въздушни товари да бъдат пренасочени от Frankfurt/Main през 2012 г. Тази цифра се равнява на една четвърт от общия обем на товарния въздушен превоз и не включва превоза на товари на пътнически полети (който няма да бъде засегнат от ограниченията върху нощните полети). За периода 2013-2018 г. се очаква да бъдат прехвърлени още 100 000 тона въздушни товари заради налагане на ограничения върху капацитета на други летища. След 2019 г. германските органи предвиждат годишен растеж от 3 %. Те твърдят, че става дума за консервативни оценки на базата на доклад на ProTransAG (14), който предвижда годишен растеж на пазара на експресни услуги от 8 до 10 %. |
| --- | --- |

(52)

Разширяване, без да е известен фактът, че DHL ще базира дейностите си на Летище Лайпциг. Германия твърди, че дори и DHL да не беше решил да базира дейностите си в Лайпциг, летището се нуждае от по-голям капацитет за поддържане на високо ниво на товарен трафик и нощни полети заради очакваното налагане на ограничения върху нощните полети на летище Frankfurt/Main. Очаква се 300 000 тона въздушни товари да бъдат пренасочени от Frankfurt/Main през 2012 г. Тази цифра се равнява на една четвърт от общия обем на товарния въздушен превоз и не включва превоза на товари на пътнически полети (който няма да бъде засегнат от ограниченията върху нощните полети). За периода 2013-2018 г. се очаква да бъдат прехвърлени още 100 000 тона въздушни товари заради налагане на ограничения върху капацитета на други летища. След 2019 г. германските органи предвиждат годишен растеж от 3 %. Те твърдят, че става дума за консервативни оценки на базата на доклад на ProTransAG (14), който предвижда годишен растеж на пазара на експресни услуги от 8 до 10 %.

| (53) | Разширяване с DHL. В сценария на разширяване с DHL последиците от преместването на доставчик на експресни услуги на Летище Лайпциг/Хале са разгледани от 2008 г. нататък. Прогнозният сценарий „Разширяване с DHL“ е определен като консервативен, като един умерено реалистичен сценарий би постигнал значително по-добри резултати. Следователно сценариите на разширяване се различават най-вече в началния етап. Заради установяването на DHL на летището е налице значително по-голямо увеличение на продажбите. |
| --- | --- |

(53)

Разширяване с DHL. В сценария на разширяване с DHL последиците от преместването на доставчик на експресни услуги на Летище Лайпциг/Хале са разгледани от 2008 г. нататък. Прогнозният сценарий „Разширяване с DHL“ е определен като консервативен, като един умерено реалистичен сценарий би постигнал значително по-добри резултати. Следователно сценариите на разширяване се различават най-вече в началния етап. Заради установяването на DHL на летището е налице значително по-голямо увеличение на продажбите.

| (54) | Разработването на новата южна писта е базирано на едни и същи капиталови разходи във всички сценарии, независимо от установяването на DHL, съпроводено с по-ранно увеличение на оборота. В сценария „Разширяване без DHL“ единствено инвестициите в разширяване не са направени до 2012 г., съгласно изискванията за капацитета. |
| --- | --- |

(54)

Разработването на новата южна писта е базирано на едни и същи капиталови разходи във всички сценарии, независимо от установяването на DHL, съпроводено с по-ранно увеличение на оборота. В сценария „Разширяване без DHL“ единствено инвестициите в разширяване не са направени до 2012 г., съгласно изискванията за капацитета.

| (55) | За да сравнят платежните потоци през различните периоди, германските органи прилагат в изчисленията си дисконтиращ коефициент от 6,5 % (този процент е съобразен с инфлацията, като номиналната дисконтирана стойност е 7 %). Този дисконтиращ коефициент бе определен с помощта на Модела за оценяване на капиталовите активи (наричан по-долу МОКА) и се основава на следните предположения:






  a) | Безрискова ставка на облигациите на германското правителство от 3,75 % в края на 2005 г. |
| --- | --- | --- |

(55)

За да сравнят платежните потоци през различните периоди, германските органи прилагат в изчисленията си дисконтиращ коефициент от 6,5 % (този процент е съобразен с инфлацията, като номиналната дисконтирана стойност е 7 %). Този дисконтиращ коефициент бе определен с помощта на Модела за оценяване на капиталовите активи (наричан по-долу МОКА) и се основава на следните предположения:

a)

Безрискова ставка на облигациите на германското правителство от 3,75 % в края на 2005 г.

| б) | Премия за пазарен риск (въз основа на риска от неустойчивост или изменение на доходността на портфейла, отразяващ общия пазар) от около 5 % съгласно експертен източник (15). |
| --- | --- |

б)

Премия за пазарен риск (въз основа на риска от неустойчивост или изменение на доходността на портфейла, отразяващ общия пазар) от около 5 % съгласно експертен източник (15).

| в) | „Бета“ („β“), представляваща съотношението между пазарния риск и риска, свързан с конкретна инвестиция. Германските органи са определили стойността бета на регионалните летища въз основа на публикувания доклад на PriceWaterhouseCoopers, която възлиза на 0,65. |
| --- | --- |

в)

„Бета“ („β“), представляваща съотношението между пазарния риск и риска, свързан с конкретна инвестиция. Германските органи са определили стойността бета на регионалните летища въз основа на публикувания доклад на PriceWaterhouseCoopers, която възлиза на 0,65.

| г) | Взето е предвид ниво на инфлацията от приблизително 0,50 % (16). |
| --- | --- |

г)

Взето е предвид ниво на инфлацията от приблизително 0,50 % (16).

Таблица 1

Сравнение между сценариите „Статукво“, „Разширяване без DHL“ и „Разширяване с DHL“

| (В хиляди евро) |
| --- |
| | (1) | (2) | (3) | (3-1) | (3-2) |
| Статукво | Разширяване без DHL | Разширяване с DHL | Разлика | Разлика |
| EBITDA 2006-2042 г. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Инвестиционни разходи 2006-2042 г. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Дисконтирана стойност на дружеството в края на жизнения му цикъл | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Сбор | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(В хиляди евро)

(1)

(2)

(3)

(3-1)

(3-2)

Статукво

Разширяване без DHL

Разширяване с DHL

Разлика

Разлика

EBITDA 2006-2042 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Инвестиционни разходи 2006-2042 г.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Дисконтирана стойност на дружеството в края на жизнения му цикъл

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Сбор

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (56) | Освен това германските органи твърдят, че следва да бъде нанесена корекция в сценария за статуквото, която да включи ангажиментите за покупка и разходите за разглобяване. Летището е влязло в задължения в размер от общо 108,3 милиона евро, които трябва да бъдат изплатени, дори ако всички строителни работи бъдат прекратени. Освен това за връщане към сценария „статукво“ ще е необходимо да се извърши разглобяване, което се оценява на около 100 милиона евро.
  Таблица 2
  Сравнение между сценариите „Статукво“ и „Разширяване с DHL“, отчитащо ангажиментите за покупка и разходите за разглобяване








  (В хиляди евро) |
| --- | --- |
| | (1) | (2) | (2-1) |
| Статукво | Разширяване с DHL | Разлика |
| EBITDA 2006-2042 г. | [...] | [...] | [...] |
| Инвестиционни разходи 2006-2042 г. | [...] | [...] | [...] |
| Дисконтирана стойност на дружеството в края на жизнения му цикъл | [...] | [...] | [...] |
| Ангажименти за покупка | [...] | [...] | [...] |
| Разходи за разглобяване | [...] | [...] | [...] |
| Сбор | [...] | [...] | [...] |

(56)

Освен това германските органи твърдят, че следва да бъде нанесена корекция в сценария за статуквото, която да включи ангажиментите за покупка и разходите за разглобяване. Летището е влязло в задължения в размер от общо 108,3 милиона евро, които трябва да бъдат изплатени, дори ако всички строителни работи бъдат прекратени. Освен това за връщане към сценария „статукво“ ще е необходимо да се извърши разглобяване, което се оценява на около 100 милиона евро.

Таблица 2

Сравнение между сценариите „Статукво“ и „Разширяване с DHL“, отчитащо ангажиментите за покупка и разходите за разглобяване

(В хиляди евро)

(1)

(2)

(2-1)

Статукво

Разширяване с DHL

Разлика

EBITDA 2006-2042 г.

[...]

[...]

[...]

Инвестиционни разходи 2006-2042 г.

[...]

[...]

[...]

Дисконтирана стойност на дружеството в края на жизнения му цикъл

[...]

[...]

[...]

Ангажименти за покупка

[...]

[...]

[...]

Разходи за разглобяване

[...]

[...]

[...]

Сбор

[...]

[...]

[...]

| (57) | Освен това германските органи информираха Комисията с писма от 9 април 2008 г., че направените по-рано изчисления в контекста на принципа на пазарната икономика включват инвестиции и оперативни разходи с оглед на мерките за сигурност и безопасност, които попадат в обхвата на държавната политика и са извън контрола на държавните помощи. Следователно тези разходи не следва да бъдат взети предвид в настоящите изчисления.
  Таблица 3
  Сравнение между сценариите „Статукво“, „Разширяване без DHL“ и „Разширяване с DHL“ без инвестициите и оперативните разходи за мерки за сигурност и безопасност








  (В хиляди евро) |
| --- | --- |
| | (1) | (2) | (3) |
| Статукво | Разширяване без DHL | Разширяване с DHL |
| EBITDA 2006-2042 г. | [...] | [...] | [...] |
| Инвестиционни разходи 2006-2042 г. | [...] | [...] | [...] |
| Дисконтирана стойност на дружеството в края на жизнения му цикъл | [...] | [...] | [...] |
| Сбор | [...] | [...] | [...] |

(57)

Освен това германските органи информираха Комисията с писма от 9 април 2008 г., че направените по-рано изчисления в контекста на принципа на пазарната икономика включват инвестиции и оперативни разходи с оглед на мерките за сигурност и безопасност, които попадат в обхвата на държавната политика и са извън контрола на държавните помощи. Следователно тези разходи не следва да бъдат взети предвид в настоящите изчисления.

Таблица 3

Сравнение между сценариите „Статукво“, „Разширяване без DHL“ и „Разширяване с DHL“ без инвестициите и оперативните разходи за мерки за сигурност и безопасност

(В хиляди евро)

(1)

(2)

(3)

Статукво

Разширяване без DHL

Разширяване с DHL

EBITDA 2006-2042 г.

[...]

[...]

[...]

Инвестиционни разходи 2006-2042 г.

[...]

[...]

[...]

Дисконтирана стойност на дружеството в края на жизнения му цикъл

[...]

[...]

[...]

Сбор

[...]

[...]

[...]

3.1.4.   Нетърговски дейности

| (58) | Макар и да поддържат позицията, че финансирането на разширяването на южната писта на Летище Лайпциг/Хале е обща икономическа мярка, която като такава не подлежи на контрол на държавните помощи, германските органи предоставиха на Комисията информация относно инвестиции, предприети в рамките на разследваната мярка, които според тях попадат в областта на безопасността, контрола на въздушния трафик, полицията, митниците, въздухоплаването и т.н. (вж. таблицата по-долу). Тези инвестиции са описани подробно в съображения 58-69.
  Таблица 4
  Инвестиции в мерки за сигурност и безопасност за периода 2006-2042 г. (номинални стойности)








  (В евро) |
| --- | --- |
| Общ размер на инвестициите в мерки за сигурност и безопасност за периода 2006-2042 г. | Статукво | Разширяване без DHL | Разширяване с DHL |
| Обществена безопасност | | [...] | [...] |
| Ограда | — | [...] | [...] |
| Ограничителна улица | — | [...] | [...] |
| Контролен пункт 2 | — | [...] | [...] |
| Контролен пункт 4 | — | [...] | [...] |
| Контролен пункт 1 | [...] | [...] | [...] |
| Система за сигурност и контрол | [...] | [...] | [...] |
| Система за контрол на достъпа юг | — | [...] | [...] |
| Интегриран контролен център | [...] | [...] | [...] |
| Оборудване за интегриран контролен център | [...] | [...] | [...] |
| Видеооборудване юг | — | [...] | [...] |
| Ветеринарен граничен контрол | — | [...] | [...] |
| Противопожарни мерки | | [...] | [...] |
| Временен противопожарен екип юг | — | [...] | [...] |
| Противопожарно и спасително оборудване | [...] | [...] | [...] |
| Оперативна безопасност | | [...] | [...] |
| Непрекъсваемо електрозахранване (UPS) Площадка 4/5 | — | [...] | [...] |
| Непрекъсваемо електрозахранване (UPS) юг/запад | — | [...] | [...] |
| Непрекъсваемо електрозахранване (UPS) юг/изток | — | [...] | [...] |
| Трансформаторна станция | — | [...] | [...] |
| Високоволтажни и нисковолтажни кабели за Германската метеорологична служба (DWS) | — | [...] | [...] |
| Високоволтажни и нисковолтажни кабели за Германската служба за контрол на въздушния трафик (DFS) | — | [...] | [...] |
| Навигационни светлини | | [...] | [...] |
| Навигационни светлини за южната писта | — | [...] | [...] |
| Навигационни светлини за новите площадки | — | [...] | [...] |
| Общо | [...] | [...] | [...] |

(58)

Макар и да поддържат позицията, че финансирането на разширяването на южната писта на Летище Лайпциг/Хале е обща икономическа мярка, която като такава не подлежи на контрол на държавните помощи, германските органи предоставиха на Комисията информация относно инвестиции, предприети в рамките на разследваната мярка, които според тях попадат в областта на безопасността, контрола на въздушния трафик, полицията, митниците, въздухоплаването и т.н. (вж. таблицата по-долу). Тези инвестиции са описани подробно в съображения 58-69.

Таблица 4

Инвестиции в мерки за сигурност и безопасност за периода 2006-2042 г. (номинални стойности)

(В евро)

Общ размер на инвестициите в мерки за сигурност и безопасност за периода 2006-2042 г.

Статукво

Разширяване без DHL

Разширяване с DHL

Обществена безопасност

[...]

[...]

Ограда

—

[...]

[...]

Ограничителна улица

—

[...]

[...]

Контролен пункт 2

—

[...]

[...]

Контролен пункт 4

—

[...]

[...]

Контролен пункт 1

[...]

[...]

[...]

Система за сигурност и контрол

[...]

[...]

[...]

Система за контрол на достъпа юг

—

[...]

[...]

Интегриран контролен център

[...]

[...]

[...]

Оборудване за интегриран контролен център

[...]

[...]

[...]

Видеооборудване юг

—

[...]

[...]

Ветеринарен граничен контрол

—

[...]

[...]

Противопожарни мерки

[...]

[...]

Временен противопожарен екип юг

—

[...]

[...]

Противопожарно и спасително оборудване

[...]

[...]

[...]

Оперативна безопасност

[...]

[...]

Непрекъсваемо електрозахранване (UPS) Площадка 4/5

—

[...]

[...]

Непрекъсваемо електрозахранване (UPS) юг/запад

—

[...]

[...]

Непрекъсваемо електрозахранване (UPS) юг/изток

—

[...]

[...]

Трансформаторна станция

—

[...]

[...]

Високоволтажни и нисковолтажни кабели за Германската метеорологична служба (DWS)

—

[...]

[...]

Високоволтажни и нисковолтажни кабели за Германската служба за контрол на въздушния трафик (DFS)

—

[...]

[...]

Навигационни светлини

[...]

[...]

Навигационни светлини за южната писта

—

[...]

[...]

Навигационни светлини за новите площадки

—

[...]

[...]

Общо

[...]

[...]

[...]

| (59) | Освен инвестициите германските органи изтъкнаха пред Комисията и разходите, свързани с текущите оперативни разноски (разходи за материали и персонал) за съответните области. Във връзка с това те се позовават на Насоките от 2005 г., съгласно които като цяло „дейности, които обикновено попадат под отговорността на държавата при упражняване на официалните й правомощия като обществен орган за управление“, не попадат в обхвата на насоките (вж. точки 33 и 54 от насоките). Германските органи са приспаднали от тези разходи приходите от такси за сигурност в съответствие с член 8, параграф 3 от Закона за авиационната сигурност (Luftsicherheitsgesetz, наричан по-долу LuftSiG). Тези приходи се отнасят до таксите за контрол на пътниците на летището.
  Таблица 5
  Общо приходи и разходи за оперативна сигурност и безопасност за периода 2006-2042 г. (номинални стойности)








  (В евро) |
| --- | --- |
| Разходи и приходи за оперативна сигурност за периода 2006-2042 г. | Статукво | Разширяване без DHL | Разширяване с DHL |
| (1) | Материални разходи |

(59)

Освен инвестициите германските органи изтъкнаха пред Комисията и разходите, свързани с текущите оперативни разноски (разходи за материали и персонал) за съответните области. Във връзка с това те се позовават на Насоките от 2005 г., съгласно които като цяло „дейности, които обикновено попадат под отговорността на държавата при упражняване на официалните й правомощия като обществен орган за управление“, не попадат в обхвата на насоките (вж. точки 33 и 54 от насоките). Германските органи са приспаднали от тези разходи приходите от такси за сигурност в съответствие с член 8, параграф 3 от Закона за авиационната сигурност (Luftsicherheitsgesetz, наричан по-долу LuftSiG). Тези приходи се отнасят до таксите за контрол на пътниците на летището.

Таблица 5

Общо приходи и разходи за оперативна сигурност и безопасност за периода 2006-2042 г. (номинални стойности)

(В евро)

Разходи и приходи за оперативна сигурност за периода 2006-2042 г.

Статукво

Разширяване без DHL

Разширяване с DHL

(1)

Материални разходи

[...]

[...]

[...]

| (2) | Разходи за персонал |
| --- | --- |

(2)

Разходи за персонал

[...]

[...]

[...]

| (3) | Амортизация |
| --- | --- |

(3)

Амортизация

[...]

[...]

[...]

| (4) | Други разходи |
| --- | --- |

(4)

Други разходи

[...]

[...]

[...]

| (5) | Сбор на разходите за сигурност (1) + (2) + (3) + (4) |
| --- | --- |

(5)

[...]

[...]

[...]

| (6) | Такси за сигурност |
| --- | --- |

(6)

[...]

[...]

[...]

| (7) | Общо (5) - (6) |
| --- | --- |

(7)

Общо (5) - (6)

[...]

[...]

[...]

| (60) | Съоръженията за безопасност и въведените мерки за сигурност отговарят на задълженията на летищните оператори в съответствие с националното законодателство, а именно Закона за авиационната сигурност (LuftSiG), както и Закона за въздушния трафик (Luftverkehrsgesetz, наричан по-долу LuftVG) и препоръките на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ICAO) относно мерките за предотвратяване на рискове за въздухоплаването при планирането, изграждането и експлоатацията на търговски летища. |
| --- | --- |

(60)

Съоръженията за безопасност и въведените мерки за сигурност отговарят на задълженията на летищните оператори в съответствие с националното законодателство, а именно Закона за авиационната сигурност (LuftSiG), както и Закона за въздушния трафик (Luftverkehrsgesetz, наричан по-долу LuftVG) и препоръките на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ICAO) относно мерките за предотвратяване на рискове за въздухоплаването при планирането, изграждането и експлоатацията на търговски летища.

| (61) | За да се избегне неразрешен достъп до охраняемата зона на летището всички лица, превозни средства и стоки трябва да преминат през пунктове за контрол на достъпа, снабдени с обезопасени врати, рентген и ръчна проверка. Използва се система за сигурност и контрол, която управлява и наблюдава достъпа до охраняемата зона. Центърът за контрол на сигурността също така предоставя достъп до системата за сигнализиране на опасност (т.е. противопожарни детектори и център за строителна технология и т.н.) и системата за контрол на достъпа (т.е. алармена система срещу проникване с взлом и въоръжен грабеж, видеонаблюдение и т.н.). Заради промяната в разположението на новата южна писта се наложи да се изгради отново периметрова ограда, както и да се построят два допълнителни пункта за контрол на достъпа (контролни пунктове 2 и 4). |
| --- | --- |

(61)

За да се избегне неразрешен достъп до охраняемата зона на летището всички лица, превозни средства и стоки трябва да преминат през пунктове за контрол на достъпа, снабдени с обезопасени врати, рентген и ръчна проверка. Използва се система за сигурност и контрол, която управлява и наблюдава достъпа до охраняемата зона. Центърът за контрол на сигурността също така предоставя достъп до системата за сигнализиране на опасност (т.е. противопожарни детектори и център за строителна технология и т.н.) и системата за контрол на достъпа (т.е. алармена система срещу проникване с взлом и въоръжен грабеж, видеонаблюдение и т.н.). Заради промяната в разположението на новата южна писта се наложи да се изгради отново периметрова ограда, както и да се построят два допълнителни пункта за контрол на достъпа (контролни пунктове 2 и 4).

| (62) | Освен това изброените мерки за сигурност трябва да бъдат изложени от оператора в програма за авиационна сигурност по смисъла на член 5, параграф 4 от Регламент No 2320/2002 (17), която трябва да бъде представена за одобрение на Агенцията за авиационна безопасност. Операторът на търговско летище е задължен да изпълнява мерките за сигурност, предвидени в одобрената програма за авиационна сигурност. Програмата за авиационна сигурност на Летище Лайпциг/Хале бе одобрена от отдела за въздушен трафик към Министерството на икономиката и труда на Land Sachsen на 25 октомври 2007 г. За да изпълни задълженията си, произтичащи от Закона за авиационната сигурност, летището разполага със свой собствен отдел по сигурността. |
| --- | --- |

(62)

Освен това изброените мерки за сигурност трябва да бъдат изложени от оператора в програма за авиационна сигурност по смисъла на член 5, параграф 4 от Регламент No 2320/2002 (17), която трябва да бъде представена за одобрение на Агенцията за авиационна безопасност. Операторът на търговско летище е задължен да изпълнява мерките за сигурност, предвидени в одобрената програма за авиационна сигурност. Програмата за авиационна сигурност на Летище Лайпциг/Хале бе одобрена от отдела за въздушен трафик към Министерството на икономиката и труда на Land Sachsen на 25 октомври 2007 г. За да изпълни задълженията си, произтичащи от Закона за авиационната сигурност, летището разполага със свой собствен отдел по сигурността.

| (63) | Тъй като летището реши да разреши трафика на стоки от държави извън ЕС в съответствие с Директива 97/78/EО на Съвета от 18 декември 1997 г. за определяне на принципите, които регулират организацията на ветеринарните проверки на продуктите, въведени в Общността от трети страни (18), на летището трябва да бъде разположен ветеринарен граничен инспекционен пункт за обработка или евентуално складиране на животински продукти и животни. |
| --- | --- |

(63)

Тъй като летището реши да разреши трафика на стоки от държави извън ЕС в съответствие с Директива 97/78/EО на Съвета от 18 декември 1997 г. за определяне на принципите, които регулират организацията на ветеринарните проверки на продуктите, въведени в Общността от трети страни (18), на летището трябва да бъде разположен ветеринарен граничен инспекционен пункт за обработка или евентуално складиране на животински продукти и животни.

| (64) | Летището е задължено по закон да предоставя превантивни противопожарни и спасителни услуги. Превантивните противопожарни и спасителни услуги на летището са едно от предварителните условия за получаване на оперативен лиценз. За да се постигне съответствие с приложимите разпоредби относно превантивните противопожарни и спасителни услуги, беше необходимо новата южна писта да бъде снабдена със собствена противопожарна станция. Следователно Летище Лайпциг/Хале е оборудвано с две противопожарни станции (19), разположени съответно в северната и южната зона на летището. |
| --- | --- |

(64)

Летището е задължено по закон да предоставя превантивни противопожарни и спасителни услуги. Превантивните противопожарни и спасителни услуги на летището са едно от предварителните условия за получаване на оперативен лиценз. За да се постигне съответствие с приложимите разпоредби относно превантивните противопожарни и спасителни услуги, беше необходимо новата южна писта да бъде снабдена със собствена противопожарна станция. Следователно Летище Лайпциг/Хале е оборудвано с две противопожарни станции (19), разположени съответно в северната и южната зона на летището.

| (65) | Летището е задължено да разполага с резервно електрозахранване. Заради регулаторните изисквания това може да бъде постигнато единствено с помощта на непрекъсваемо електрозахранване (UPS). За тази цел във всяка от трите станции за навигационно осветление на южната писта бяха инсталирани системи UPS, задвижвани с дизелови двигатели. |
| --- | --- |

(65)

Летището е задължено да разполага с резервно електрозахранване. Заради регулаторните изисквания това може да бъде постигнато единствено с помощта на непрекъсваемо електрозахранване (UPS). За тази цел във всяка от трите станции за навигационно осветление на южната писта бяха инсталирани системи UPS, задвижвани с дизелови двигатели.

| (66) | Според германските органи, за да се гарантира електрозахранването, включително капацитетът за аварийно електрозахранване, и да се създадат условия за установяване на други предприятия на Летище Лайпциг/Хале, е необходимо разширяване на електрозахранването. За тази цел е планирано изграждане на трансформаторна станция на стойност 5 милиона евро. |
| --- | --- |

(66)

Според германските органи, за да се гарантира електрозахранването, включително капацитетът за аварийно електрозахранване, и да се създадат условия за установяване на други предприятия на Летище Лайпциг/Хале, е необходимо разширяване на електрозахранването. За тази цел е планирано изграждане на трансформаторна станция на стойност 5 милиона евро.

| (67) | Летището също така направи разходи (за високоволтажни и нисковолтажни кабели), свързани с новата ориентация на южната писта, във връзка със задълженията си съгласно разпоредбите за контрол на въздушния трафик (параграф 27, буква г) от LuftVG) и във връзка със задълженията си спрямо Германската метеорологична служба (параграф 27, буква е) от LuftVG). |
| --- | --- |

(67)

Летището също така направи разходи (за високоволтажни и нисковолтажни кабели), свързани с новата ориентация на южната писта, във връзка със задълженията си съгласно разпоредбите за контрол на въздушния трафик (параграф 27, буква г) от LuftVG) и във връзка със задълженията си спрямо Германската метеорологична служба (параграф 27, буква е) от LuftVG).

| (68) | Правилата за навигационното осветление са изложени в приложение 14 към Конвенцията за международно гражданско въздухоплаване (20). В Германия тези правила се прилагат от „Общите принципи на Федерацията и Länder относно маркировката и навигационното осветление на летищата при пилотиране по прибори“ (Gemeinsame Grundsätze des Bundes und der Länder über die Markierung und Befeuerung von Flugplätzen mit Instrumentenflugverkehr). Летището направи разходи за навигационно осветление, което трябваше да бъде поставено заради новата писта. |
| --- | --- |

(68)

Правилата за навигационното осветление са изложени в приложение 14 към Конвенцията за международно гражданско въздухоплаване (20). В Германия тези правила се прилагат от „Общите принципи на Федерацията и Länder относно маркировката и навигационното осветление на летищата при пилотиране по прибори“ (Gemeinsame Grundsätze des Bundes und der Länder über die Markierung und Befeuerung von Flugplätzen mit Instrumentenflugverkehr). Летището направи разходи за навигационно осветление, което трябваше да бъде поставено заради новата писта.

| (69) | Според германските органи планираното изграждане на допълнителни площадки в годините след 2010 г. ще изисква осигуряване на съответните системи за навигационно осветление за районите на площадките. Те посочват още, че трябва да бъдат взети предвид оперативните разходи (вж. таблица 4 по-горе). |
| --- | --- |

(69)

Според германските органи планираното изграждане на допълнителни площадки в годините след 2010 г. ще изисква осигуряване на съответните системи за навигационно осветление за районите на площадките. Те посочват още, че трябва да бъдат взети предвид оперативните разходи (вж. таблица 4 по-горе).

3.1.5.   Съвместимост на помощта

| (70) | Ако Комисията прецени, че инвестицията представлява държавна помощ, Германия желае да изтъкне, че инвестициите се състоят от „съществуваща помощ“ по смисъла на Регламент 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (21), която е „помощ, която се счита за съществуваща помощ поради това, че може да се установи, че в момента на въвеждането й в действие не е представлявала помощ и впоследствие е станала помощ поради еволюцията на Общия пазар“. |
| --- | --- |

(70)

Ако Комисията прецени, че инвестицията представлява държавна помощ, Германия желае да изтъкне, че инвестициите се състоят от „съществуваща помощ“ по смисъла на Регламент 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за ЕО (21), която е „помощ, която се счита за съществуваща помощ поради това, че може да се установи, че в момента на въвеждането й в действие не е представлявала помощ и впоследствие е станала помощ поради еволюцията на Общия пазар“.

| (71) | Германия също така посочва, че повторното изграждане на южната писта е от общ интерес по смисъла на член 87, параграф 3 от Договора за ЕО и изтъква някои аргументи в подкрепа на това твърдение. Германия заявява, че изграждането на новата южна писта ще ускори интеграцията на националните и международните транспортни системи и ще донесе икономически ползи за региона. В района на Хале/Лайпциг се установиха международни дружества, които ползват експресни услуги за разпространение на продуктите си. Центърът за товарен въздушен превоз вече привлече в района редица предприятия, развиващи дейност в световен мащаб, които продължават да създават така нужните работни места. Центърът за товарен превоз създава благоприятстващ бизнеса и инвестициите климат, което от своя страна оказва положително въздействие върху заетостта. Германия се позовава на анализ на проф. д-р Juenemann, който прогнозира, че центърът на DHL на Летище Лайпциг/Хале сам по себе си ще създаде директно около 3 500, а косвено около 7 000 работни места при завършването на летището през 2008 г. Повечето от тези работни места ще бъдат създадени в резултат на дейността на специализираните дружества, които са се установили в района заради центъра. |
| --- | --- |

(71)

Германия също така посочва, че повторното изграждане на южната писта е от общ интерес по смисъла на член 87, параграф 3 от Договора за ЕО и изтъква някои аргументи в подкрепа на това твърдение. Германия заявява, че изграждането на новата южна писта ще ускори интеграцията на националните и международните транспортни системи и ще донесе икономически ползи за региона. В района на Хале/Лайпциг се установиха международни дружества, които ползват експресни услуги за разпространение на продуктите си. Центърът за товарен въздушен превоз вече привлече в района редица предприятия, развиващи дейност в световен мащаб, които продължават да създават така нужните работни места. Центърът за товарен превоз създава благоприятстващ бизнеса и инвестициите климат, което от своя страна оказва положително въздействие върху заетостта. Германия се позовава на анализ на проф. д-р Juenemann, който прогнозира, че центърът на DHL на Летище Лайпциг/Хале сам по себе си ще създаде директно около 3 500, а косвено около 7 000 работни места при завършването на летището през 2008 г. Повечето от тези работни места ще бъдат създадени в резултат на дейността на специализираните дружества, които са се установили в района заради центъра.

| (72) | Новото разположение на южната писта ще има благоприятно отражение и върху околната среда. То ще предотврати за в бъдеще извършването на прекалено голям брой полети над гъсто населени райони в северен Лайпциг и южен Хале. Особено засегнат от шума беше район на Лайпциг, разположен в близост до територията на летището и в предната част на първоначалната южна писта. Тъй като траекториите на излитане и захождане на всяка писта бяха разположени по различен начин, шумовото замърсяване от самолетите бе концентрирано в този район. Освен това се твърди, че новото разположение на южната писта ще сведе до минимум щетите за околната среда в гъсто населената градска агломерация Лайпциг/Хале. |
| --- | --- |

(72)

Новото разположение на южната писта ще има благоприятно отражение и върху околната среда. То ще предотврати за в бъдеще извършването на прекалено голям брой полети над гъсто населени райони в северен Лайпциг и южен Хале. Особено засегнат от шума беше район на Лайпциг, разположен в близост до територията на летището и в предната част на първоначалната южна писта. Тъй като траекториите на излитане и захождане на всяка писта бяха разположени по различен начин, шумовото замърсяване от самолетите бе концентрирано в този район. Освен това се твърди, че новото разположение на южната писта ще сведе до минимум щетите за околната среда в гъсто населената градска агломерация Лайпциг/Хале.

| (73) | В допълнение, старата южна писта не беше ориентирана в посока с благоприятни метеорологични условия за излитане и кацане. Най-често преобладаващата посока на вятъра през последната година и в отделните месеци е юг-запад. Вследствие на това е налице разминаване от около 20 градуса между разположението на старата южна писта и преобладаващата посока на вятъра. Този факт може да се окаже неблагоприятен предвид подривното въздействие на страничния вятър. Новото разположение удовлетворява метеорологичните изисквания, като преди всичко позволява инструментална полетна експлоатация от категория CAT III (при всякакви метеорологични условия), което преди това не беше възможно. Разстоянието от над 2 000 метра между пистите позволява независим въздушен трафик. |
| --- | --- |

(73)

В допълнение, старата южна писта не беше ориентирана в посока с благоприятни метеорологични условия за излитане и кацане. Най-често преобладаващата посока на вятъра през последната година и в отделните месеци е юг-запад. Вследствие на това е налице разминаване от около 20 градуса между разположението на старата южна писта и преобладаващата посока на вятъра. Този факт може да се окаже неблагоприятен предвид подривното въздействие на страничния вятър. Новото разположение удовлетворява метеорологичните изисквания, като преди всичко позволява инструментална полетна експлоатация от категория CAT III (при всякакви метеорологични условия), което преди това не беше възможно. Разстоянието от над 2 000 метра между пистите позволява независим въздушен трафик.

| (74) | Германските органи твърдят, че всички решения, свързани с планирането на летището, са били взети с оглед на дългосрочните потребности и специфичните предимства на летището, с все по-засилващ се акцент върху товарния превоз. Най-голямото предимство е неограниченото разрешение за нощни полети и за двете писти. На много европейски летища има наложени значителни ограничения върху нощните полети. Тези ограничения оказват сериозно влияние върху всички операции за товарен въздушен превоз, особено в сектора на експресните услуги, а експлоатацията на център за товарен въздушен превоз е възможна единствено на летища без ограничения върху нощните полети. |
| --- | --- |

(74)

Германските органи твърдят, че всички решения, свързани с планирането на летището, са били взети с оглед на дългосрочните потребности и специфичните предимства на летището, с все по-засилващ се акцент върху товарния превоз. Най-голямото предимство е неограниченото разрешение за нощни полети и за двете писти. На много европейски летища има наложени значителни ограничения върху нощните полети. Тези ограничения оказват сериозно влияние върху всички операции за товарен въздушен превоз, особено в сектора на експресните услуги, а експлоатацията на център за товарен въздушен превоз е възможна единствено на летища без ограничения върху нощните полети.

| (75) | Обикновено обаче такива летища са разположени в слабо населени райони с недостатъчна наземна транспортна инфраструктура. Летище Лайпциг има предимството да е свързано с отлична пътна и железопътна мрежа. Публикуваният през 2001 г. регионален план на западен Sachsen илюстрира планираното развитие на инфраструктурата в района. Според плана летището следва да бъде развито, за да превърне района в част от транспортна мрежа за национален и международен товарен превоз. |
| --- | --- |

(75)

Обикновено обаче такива летища са разположени в слабо населени райони с недостатъчна наземна транспортна инфраструктура. Летище Лайпциг има предимството да е свързано с отлична пътна и железопътна мрежа. Публикуваният през 2001 г. регионален план на западен Sachsen илюстрира планираното развитие на инфраструктурата в района. Според плана летището следва да бъде развито, за да превърне района в част от транспортна мрежа за национален и международен товарен превоз.

| (76) | Летището е разположено на място, където се пресичат две магистрали, които свързват летището с основните му прилежащи територии в посока север-юг и изток-запад. Пътната мрежа се състои от главни пътища, които ще бъдат разширени в съответствие с развитието на летището. Летището разполага и с отлични железопътни връзки. В близост до летището е разположена междуградската експресна железопътна линия Ерфурт-Хале/Лайпциг, която го прави лесно достъпно при комбиниране с междуградски и регионални влакове. |
| --- | --- |

(76)

Летището е разположено на място, където се пресичат две магистрали, които свързват летището с основните му прилежащи територии в посока север-юг и изток-запад. Пътната мрежа се състои от главни пътища, които ще бъдат разширени в съответствие с развитието на летището. Летището разполага и с отлични железопътни връзки. В близост до летището е разположена междуградската експресна железопътна линия Ерфурт-Хале/Лайпциг, която го прави лесно достъпно при комбиниране с междуградски и регионални влакове.

| (77) | Според германските органи това рядко съчетание на положителни аспекти е още по-ценно предвид намаляващия капацитет и инфраструктурните недостатъци на други германски летища. Поради това Летище Лайпциг реши, за разлика от други германски летища, да се специализира в товарния въздушен превоз, който е нишов пазар. |
| --- | --- |

(77)

Според германските органи това рядко съчетание на положителни аспекти е още по-ценно предвид намаляващия капацитет и инфраструктурните недостатъци на други германски летища. Поради това Летище Лайпциг реши, за разлика от други германски летища, да се специализира в товарния въздушен превоз, който е нишов пазар.

| (78) | Секторът на товарния въздушен превод и особено на експресния товарен превоз отчита значителен растеж. Това развитие принуждава по-големите доставчици на експресни услуги да разширят оперативния си капацитет, докато наличният летищен капацитет продължава да намалява и същевременно се налагат ограничения върху нощните полети. |
| --- | --- |

(78)

Секторът на товарния въздушен превод и особено на експресния товарен превоз отчита значителен растеж. Това развитие принуждава по-големите доставчици на експресни услуги да разширят оперативния си капацитет, докато наличният летищен капацитет продължава да намалява и същевременно се налагат ограничения върху нощните полети.

| (79) | Относно опасенията на Комисията във връзка с жизнеспособността на обновяването на южната писта германските органи изтъкват решението по делото за летище Antwerp, в което Комисията заявява, че по отношение на регионалните летища, е възможно регионалните ограничения да не позволят постъпването на необходимите приходи за предоставяне на подходящи летищни услуги или за поддържане на икономическата жизнеспособност на летищата. Затова, за да се даде възможност на тези летища да функционират като регионални точки за достъп в интерес на обществото, може да е необходима държавна финансова подкрепа. |
| --- | --- |

(79)

Относно опасенията на Комисията във връзка с жизнеспособността на обновяването на южната писта германските органи изтъкват решението по делото за летище Antwerp, в което Комисията заявява, че по отношение на регионалните летища, е възможно регионалните ограничения да не позволят постъпването на необходимите приходи за предоставяне на подходящи летищни услуги или за поддържане на икономическата жизнеспособност на летищата. Затова, за да се даде възможност на тези летища да функционират като регионални точки за достъп в интерес на обществото, може да е необходима държавна финансова подкрепа.

| (80) | Наличието на две независими една от друга писти е задължително условие за функционирането на едно модерно товарно летище. Това важи с още по-голяма сила за центровете и експресните услуги. Без втора писта Летище Лайпциг не може да функционира като център за товарен въздушен превоз и не може да се фокусира върху нишовия пазар на сектора на експресния товарен превоз, както бе посочено в съображение 71 по-горе. Броят на пътниците няма никакво отношение към това дали е необходима система от паралелни писти. |
| --- | --- |

(80)

Наличието на две независими една от друга писти е задължително условие за функционирането на едно модерно товарно летище. Това важи с още по-голяма сила за центровете и експресните услуги. Без втора писта Летище Лайпциг не може да функционира като център за товарен въздушен превоз и не може да се фокусира върху нишовия пазар на сектора на експресния товарен превоз, както бе посочено в съображение 71 по-горе. Броят на пътниците няма никакво отношение към това дали е необходима система от паралелни писти.

| (81) | Заради разположението на старата южна писта на летището старата южна и новата северна писта не можеха да бъдат използвани по едно и също време. Траекториите на излитане и захождане се пресичаха в една точка близо до летището, поради което Германската служба за контрол на въздушния трафик трябваше да използва двете писти като една-единствена писта при полетните операции. Освен това неблагоприятните метеорологични условия или евентуални инциденти можеха да нарушат логистичната верига. Затова наличието на втора паралелна писта е от ключово значение за гарантиране на непрекъсната експлоатация на летището и за привличане на доставчици на услуги за товарен въздушен превоз. Тази оценка бе подкрепена и от компетентния орган в рамките на процедурата за одобрение на планирането за повторното изграждане на южната писта. Органът се допита до експертно мнение относно това дали е необходимо южната писта да бъде разположена паралелно на северната, или пистите могат да бъдат използвани при сегашната система във формата на буквата V. Отговорът бе, че дори и при пътническите полети средните закъснения заради използването на система от писти във формата на буквата V не са приемливи, а товарният въздушен трафик изобщо не би могъл да бъде направляван. Също така бе установено, че ще се натрупват закъснения в работата на центъра за товарен въздушен превоз, тъй като товаренето и разтоварването на товарите от самолет, който е кацнал със закъснение, неминуемо ще се отрази върху графика на излитане на следващия самолет. Логистичните вериги на изходите също няма да издържат. Следователно системата от паралелни писти повишава гъвкавостта на летището и го прави по-привлекателно за потенциалните ползватели. |
| --- | --- |

(81)

Заради разположението на старата южна писта на летището старата южна и новата северна писта не можеха да бъдат използвани по едно и също време. Траекториите на излитане и захождане се пресичаха в една точка близо до летището, поради което Германската служба за контрол на въздушния трафик трябваше да използва двете писти като една-единствена писта при полетните операции. Освен това неблагоприятните метеорологични условия или евентуални инциденти можеха да нарушат логистичната верига. Затова наличието на втора паралелна писта е от ключово значение за гарантиране на непрекъсната експлоатация на летището и за привличане на доставчици на услуги за товарен въздушен превоз. Тази оценка бе подкрепена и от компетентния орган в рамките на процедурата за одобрение на планирането за повторното изграждане на южната писта. Органът се допита до експертно мнение относно това дали е необходимо южната писта да бъде разположена паралелно на северната, или пистите могат да бъдат използвани при сегашната система във формата на буквата V. Отговорът бе, че дори и при пътническите полети средните закъснения заради използването на система от писти във формата на буквата V не са приемливи, а товарният въздушен трафик изобщо не би могъл да бъде направляван. Също така бе установено, че ще се натрупват закъснения в работата на центъра за товарен въздушен превоз, тъй като товаренето и разтоварването на товарите от самолет, който е кацнал със закъснение, неминуемо ще се отрази върху графика на излитане на следващия самолет. Логистичните вериги на изходите също няма да издържат. Следователно системата от паралелни писти повишава гъвкавостта на летището и го прави по-привлекателно за потенциалните ползватели.

| (82) | След като разгледа съответните преимущества на всички засегнати обществени интереси, органът за планиране потвърди, че плановете за разширяване са разумни от икономическа гледа точка и че икономическите възможности далеч надвишават рисковете. Органът за планиране стигна до заключението, че както от макроикономическа, така и от микроикономическа гледна точка, е необходима инфраструктура, която да превърне летището в център за товарен въздушен превоз. Освен това обръщането на южната писта намалява риска от сблъсък. Федералният административен съд потвърди решението за планиране в решението си от 9 ноември 2006 г. и не откри никакви значителни грешки в решението. |
| --- | --- |

(82)

След като разгледа съответните преимущества на всички засегнати обществени интереси, органът за планиране потвърди, че плановете за разширяване са разумни от икономическа гледа точка и че икономическите възможности далеч надвишават рисковете. Органът за планиране стигна до заключението, че както от макроикономическа, така и от микроикономическа гледна точка, е необходима инфраструктура, която да превърне летището в център за товарен въздушен превоз. Освен това обръщането на южната писта намалява риска от сблъсък. Федералният административен съд потвърди решението за планиране в решението си от 9 ноември 2006 г. и не откри никакви значителни грешки в решението.

| (83) | Германските органи отново заявяват, че решението за повторно изграждане на южната писта е взето независимо от и преди решението на DHL да премести основните си дейности от Брюксел в Лайпциг. В действителност на DHL е предоставено правото да ползва южната писта само през два определени времеви слота през нощта (което отговаря на гарантиран дял от [10-25] % от времето за използване на южната писта), като същевременно през останалите нощни часове и през деня пистата може за бъде използвана свободно от всеки друг оператор. |
| --- | --- |

(83)

Германските органи отново заявяват, че решението за повторно изграждане на южната писта е взето независимо от и преди решението на DHL да премести основните си дейности от Брюксел в Лайпциг. В действителност на DHL е предоставено правото да ползва южната писта само през два определени времеви слота през нощта (което отговаря на гарантиран дял от [10-25] % от времето за използване на южната писта), като същевременно през останалите нощни часове и през деня пистата може за бъде използвана свободно от всеки друг оператор.

| (84) | Следователно според Германия мярката няма неблагоприятни последици за общностната търговия, тъй като понастоящем капацитетът на пазара на товарния въздушен превоз, и особено в сектора на експресните услуги, е крайно ограничен в цяла Европа. |
| --- | --- |

(84)

Следователно според Германия мярката няма неблагоприятни последици за общностната търговия, тъй като понастоящем капацитетът на пазара на товарния въздушен превоз, и особено в сектора на експресните услуги, е крайно ограничен в цяла Европа.

3.2.   Помощ за DHL

3.2.1.   Рамково споразумение

3.2.1.1.   Съвместимост с пазара на гаранциите, предоставени от рамковото споразумение

| (85) | Според Германия при подписването на рамковото споразумение летището е следвало принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, тъй като положителните последици и рентабилността на споразумението с DHL надвишават рисковете и поетите от летището задължения. Останалите рискове, поети от Летище Лайпциг във връзка със задълженията по отношение на капацитета и експлоатацията, са незначителни. |
| --- | --- |

(85)

Според Германия при подписването на рамковото споразумение летището е следвало принципа на инвеститор в условията на пазарна икономика, тъй като положителните последици и рентабилността на споразумението с DHL надвишават рисковете и поетите от летището задължения. Останалите рискове, поети от Летище Лайпциг във връзка със задълженията по отношение на капацитета и експлоатацията, са незначителни.

| (86) | Германия е на мнението, че летището е действало като частен инвеститор първо при взимане на решението да построи южната писта на 21 ноември 2004 г., и година по-късно на 21 септември 2005 г. — при вземане на решението да подпише рамковото споразумение. Следователно въпросът е дали през 2005 г. летището е очаквало да постигне по-висок паричен поток в рамките на бизнес сценария „разширяване с DHL“, отколкото при алтернативния сценарий „разширяване без DHL“. Поради това, че през септември 2005 г. изграждането на южната писта вече е било напреднало, евентуалното прекратяване на работата вече не би било икономически жизнеспособна алтернатива. |
| --- | --- |

(86)

Германия е на мнението, че летището е действало като частен инвеститор първо при взимане на решението да построи южната писта на 21 ноември 2004 г., и година по-късно на 21 септември 2005 г. — при вземане на решението да подпише рамковото споразумение. Следователно въпросът е дали през 2005 г. летището е очаквало да постигне по-висок паричен поток в рамките на бизнес сценария „разширяване с DHL“, отколкото при алтернативния сценарий „разширяване без DHL“. Поради това, че през септември 2005 г. изграждането на южната писта вече е било напреднало, евентуалното прекратяване на работата вече не би било икономически жизнеспособна алтернатива.

| (87) | За разлика от внесените по-рано мнения, Германия включва в изчисленията на паричния поток и крайните стойности с цел да покаже по-висока рентабилност на южната писта. Изчислението на крайните стойности се основава на линейно увеличение на бизнес резултатите за периода 2038-2042 г. със средно нарастване на приходите от 3 процента. |
| --- | --- |

(87)

За разлика от внесените по-рано мнения, Германия включва в изчисленията на паричния поток и крайните стойности с цел да покаже по-висока рентабилност на южната писта. Изчислението на крайните стойности се основава на линейно увеличение на бизнес резултатите за периода 2038-2042 г. със средно нарастване на приходите от 3 процента.

| (88) | Включването на крайните стойности има значително отражение върху рентабилността на бизнес сценариите. Докато Германия изчислява дисконтиран паричен поток за периода от 2006 до 2042 г. от около [...] EUR за разширяването с DHL и от около [...] евро за разширяването без DHL, крайните стойности, които също са дисконтирани към 2006 г., възлизат съответно на около [...] EUR и [...] EUR. Както се вижда от посочените цифри, крайните стойности повишават рентабилността на сценария за разширяване с DHL с показател от близо [...] и превръщат разширяването без DHL от губещ в печеливш проект с паричен поток от около [...] EUR. |
| --- | --- |

(88)

Включването на крайните стойности има значително отражение върху рентабилността на бизнес сценариите. Докато Германия изчислява дисконтиран паричен поток за периода от 2006 до 2042 г. от около [...] EUR за разширяването с DHL и от около [...] евро за разширяването без DHL, крайните стойности, които също са дисконтирани към 2006 г., възлизат съответно на около [...] EUR и [...] EUR. Както се вижда от посочените цифри, крайните стойности повишават рентабилността на сценария за разширяване с DHL с показател от близо [...] и превръщат разширяването без DHL от губещ в печеливш проект с паричен поток от около [...] EUR.

| (89) | Отчитайки разликата между двата сценария в изчисления паричен поток, Германия стига до заключението, че сценарият за разширяване с DHL реализира паричен поток от около [...] EUR през 2005 г., който е по-голям от сценария за разширяване без DHL (22). |
| --- | --- |

(89)

Отчитайки разликата между двата сценария в изчисления паричен поток, Германия стига до заключението, че сценарият за разширяване с DHL реализира паричен поток от около [...] EUR през 2005 г., който е по-голям от сценария за разширяване без DHL (22).

| (90) | Относно изчислението на риска Германия изтъква аргумента, че застраховането на риска е разпространена бизнес практика и че в настоящия случай рискът може да бъде финансиран от паричния поток. Германия оценява риска, произтичащ от рамковото споразумение, на около [...] EUR, в случай че бъдат въведени ограничения върху нощните полети, и предлага рискът да бъде финансиран от печалбата в паричния поток, дължаща се на DHL (23). Един частен инвеститор би приел компенсацията на риска, тъй като положителният паричен поток в размер от [...] EUR при сценария за разширяване с DHL би бил достатъчен да покрие риска от иск за компенсация в размер от [...] EUR. |
| --- | --- |

(90)

Относно изчислението на риска Германия изтъква аргумента, че застраховането на риска е разпространена бизнес практика и че в настоящия случай рискът може да бъде финансиран от паричния поток. Германия оценява риска, произтичащ от рамковото споразумение, на около [...] EUR, в случай че бъдат въведени ограничения върху нощните полети, и предлага рискът да бъде финансиран от печалбата в паричния поток, дължаща се на DHL (23). Един частен инвеститор би приел компенсацията на риска, тъй като положителният паричен поток в размер от [...] EUR при сценария за разширяване с DHL би бил достатъчен да покрие риска от иск за компенсация в размер от [...] EUR.

| (91) | Освен тези съображения за риска от налагане на забрана върху нощните полети, Германия счита дисконтираната стойност от 6,5 процента за разумна предвид това, че приходите в изчисленията не са съобразени с инфлацията и с малките рискове, поети от Летище Лайпциг. Тази оценка е подкрепена с препратки към решения на британския летищен регулаторен орган относно определянето на летищни такси за периода от 2008 до 2013 г. Тези изчисления се базират на сравнителни капиталови разходи (реална стойност и преди данъчно облагане) от 6,2 процента за летище Heathrow и 6,7 процента за летище Gatwick. |
| --- | --- |

(91)

Освен тези съображения за риска от налагане на забрана върху нощните полети, Германия счита дисконтираната стойност от 6,5 процента за разумна предвид това, че приходите в изчисленията не са съобразени с инфлацията и с малките рискове, поети от Летище Лайпциг. Тази оценка е подкрепена с препратки към решения на британския летищен регулаторен орган относно определянето на летищни такси за периода от 2008 до 2013 г. Тези изчисления се базират на сравнителни капиталови разходи (реална стойност и преди данъчно облагане) от 6,2 процента за летище Heathrow и 6,7 процента за летище Gatwick.

| (92) | Освен това Германия подчертава, че при оценяване на пропорционалността на рамковото споразумение е било взето предвид, че DHL поема големи бизнес рискове, като инвестира около 250 милиона евро в новия си европейски център и се обвързва с Летище Лайпциг в дългосрочен план, и Летище Лайпциг ще получи компенсация, ако DHL реши да прекрати дейностите си преди изтичането на срок от 15 години. |
| --- | --- |

(92)

Освен това Германия подчертава, че при оценяване на пропорционалността на рамковото споразумение е било взето предвид, че DHL поема големи бизнес рискове, като инвестира около 250 милиона евро в новия си европейски център и се обвързва с Летище Лайпциг в дългосрочен план, и Летище Лайпциг ще получи компенсация, ако DHL реши да прекрати дейностите си преди изтичането на срок от 15 години.

| (93) | Германия стига до заключението, че подписването на рамковото споразумение има по-големи икономически предимства от неподписването и следователно един частен инвеститор би подписал рамковото споразумение с DHL. Следователно рамковото споразумение не съдържа елемент на държавна помощ. |
| --- | --- |

(93)

Германия стига до заключението, че подписването на рамковото споразумение има по-големи икономически предимства от неподписването и следователно един частен инвеститор би подписал рамковото споразумение с DHL. Следователно рамковото споразумение не съдържа елемент на държавна помощ.

3.2.1.2.   Съвместимост с пазара на договорите за наем

| (94) | Германия изтъква, че е трябвало да бъде сключен договор за наем за площадката, тъй като летището следва винаги да запази собствеността си върху инфраструктурата, за да гарантира обществения достъп до площадката съгласно правилата на въздушния превоз и планирането, както и в случай че договорът с DHL бъде прекратен. |
| --- | --- |

(94)

Германия изтъква, че е трябвало да бъде сключен договор за наем за площадката, тъй като летището следва винаги да запази собствеността си върху инфраструктурата, за да гарантира обществения достъп до площадката съгласно правилата на въздушния превоз и планирането, както и в случай че договорът с DHL бъде прекратен.

| (95) | Във връзка със специфичните разпоредби в гореспоменатите договори за наем, които предоставят на DHL право на опция да отдаде под наем парцели земя, прилежащи към помещенията на DHL, и изрично забраняват отдаването под наем на тези парцели земя на конкуренти на DHL, Германия, първо, доказва с документи, че Летище Лайпциг притежава множество парцели земя, които не са прилежащи към помещенията на DHL и на които могат да се установят негови конкуренти. Второ, Германия изтъква, че запазването на прилежащи парцели земя за DHL е в съответствие с принципа на „защита на икономическите интереси на наемателите“, приет от германския закон за наемите (24). |
| --- | --- |

(95)

Във връзка със специфичните разпоредби в гореспоменатите договори за наем, които предоставят на DHL право на опция да отдаде под наем парцели земя, прилежащи към помещенията на DHL, и изрично забраняват отдаването под наем на тези парцели земя на конкуренти на DHL, Германия, първо, доказва с документи, че Летище Лайпциг притежава множество парцели земя, които не са прилежащи към помещенията на DHL и на които могат да се установят негови конкуренти. Второ, Германия изтъква, че запазването на прилежащи парцели земя за DHL е в съответствие с принципа на „защита на икономическите интереси на наемателите“, приет от германския закон за наемите (24).

3.2.1.3.   Съвместимост с пазара на летищните такси

| (96) | Според Германия летището е действало като частен инвеститор, тъй като договорените с DHL такси за започване на дейността и такси за кацане отговарят на нормалните пазарни условия, като дори се смята, че достигат горната граница в сравнение с таксите, които DHL плаща на други европейски центрове (вж. съображение 115 по-долу и сл.). Предвид това Германия твърди, че таксите за кацане, наложени на DHL на Летище Лайпциг, далеч не са преференциални. |
| --- | --- |

(96)

Според Германия летището е действало като частен инвеститор, тъй като договорените с DHL такси за започване на дейността и такси за кацане отговарят на нормалните пазарни условия, като дори се смята, че достигат горната граница в сравнение с таксите, които DHL плаща на други европейски центрове (вж. съображение 115 по-долу и сл.). Предвид това Германия твърди, че таксите за кацане, наложени на DHL на Летище Лайпциг, далеч не са преференциални.

3.2.1.4.   Писмо за подкрепа

| (97) | Германия на първо място счита, че Land Sachsen се компенсира непряко за гаранцията благодарение на допълнителната печалба в резултат на инвестициите. Второ, Германия смята, че издаването на писма за подкрепа е стандартна бизнес практика, тъй като Land Sachsen е предоставил на DHL писмо за подкрепа на стойност [...] EUR в замяна на писмо за подкрепа на стойност [...] EUR, предоставено от дружеството майка на DHL Deutsche Post AG, за покриване на евентуални искове срещу DHL от страна на Летище Лайпциг (напр. DHL ще е задължен да изплати договорно обезщетение, възлизащо на сбора от таксите за кацане за [...] години, ако реши да напусне Летище Лайпциг през първите [...] години от срока на рамковото споразумение). |
| --- | --- |

(97)

Германия на първо място счита, че Land Sachsen се компенсира непряко за гаранцията благодарение на допълнителната печалба в резултат на инвестициите. Второ, Германия смята, че издаването на писма за подкрепа е стандартна бизнес практика, тъй като Land Sachsen е предоставил на DHL писмо за подкрепа на стойност [...] EUR в замяна на писмо за подкрепа на стойност [...] EUR, предоставено от дружеството майка на DHL Deutsche Post AG, за покриване на евентуални искове срещу DHL от страна на Летище Лайпциг (напр. DHL ще е задължен да изплати договорно обезщетение, възлизащо на сбора от таксите за кацане за [...] години, ако реши да напусне Летище Лайпциг през първите [...] години от срока на рамковото споразумение).

| (98) | Освен това Германия подчертава, че писмото за подкрепа подлежи на одобрение от страна на Комисията и все още не е влязло в сила. |
| --- | --- |

(98)

Освен това Германия подчертава, че писмото за подкрепа подлежи на одобрение от страна на Комисията и все още не е влязло в сила.

4.   МНЕНИЯ, ПОЛУЧЕНИ ОТ ТРЕТИ СТРАНИ

4.1.   DHL

4.1.1.   Помощ за летището

| (99) | Според DHL изказаните от Комисията съмнения относно необходимостта от изграждане на новата южна писта са в пряко противоречие с нейното съобщение от 24 януари 2004 г. до Съвета, до Европейския парламент, до Икономическия и социален комитет и до Комитета на регионите (25), в което се призовава наличният капацитет да бъде увеличен като мярка за справяне с претовареността на европейските летища. DHL заявява, че собственото му продължително търсене на подходящ център подкрепя наблюдението на Комисията, че капацитетът в този сектор е ограничен. |
| --- | --- |

(99)

Според DHL изказаните от Комисията съмнения относно необходимостта от изграждане на новата южна писта са в пряко противоречие с нейното съобщение от 24 януари 2004 г. до Съвета, до Европейския парламент, до Икономическия и социален комитет и до Комитета на регионите (25), в което се призовава наличният капацитет да бъде увеличен като мярка за справяне с претовареността на европейските летища. DHL заявява, че собственото му продължително търсене на подходящ център подкрепя наблюдението на Комисията, че капацитетът в този сектор е ограничен.

| (100) | Разширяването на Летище Лайпциг ще има значителен принос за разрешаване на кризата с капацитета. Предвид факта, че Комисията е определила въздушния трафик за „двигател“ на икономическия растеж, а товарния въздушен превоз — за „ключов елемент“ за растежа на общия пазар и външната търговия, увеличаването на капацитета на Летище Лайпциг е от обществен интерес за държавите-членки и Общността като цяло. |
| --- | --- |

(100)

Разширяването на Летище Лайпциг ще има значителен принос за разрешаване на кризата с капацитета. Предвид факта, че Комисията е определила въздушния трафик за „двигател“ на икономическия растеж, а товарния въздушен превоз — за „ключов елемент“ за растежа на общия пазар и външната търговия, увеличаването на капацитета на Летище Лайпциг е от обществен интерес за държавите-членки и Общността като цяло.

| (101) | Според DHL модернизирането или възстановяването на вече съществуващи второстепенни писти е много по-рационален вариант от изграждането на напълно нова писта на напълно ново място. Използването на система от паралелни писти води до избягване на закъсненията и пренасочването на трафика към други летища. Избягването на закъсненията е по-голям проблем при товарния въздушен превоз и особено при центровете за експресен товарен превоз, отколкото при въздушния пътнически превоз. |
| --- | --- |

(101)

Според DHL модернизирането или възстановяването на вече съществуващи второстепенни писти е много по-рационален вариант от изграждането на напълно нова писта на напълно ново място. Използването на система от паралелни писти води до избягване на закъсненията и пренасочването на трафика към други летища. Избягването на закъсненията е по-голям проблем при товарния въздушен превоз и особено при центровете за експресен товарен превоз, отколкото при въздушния пътнически превоз.

| (102) | От гледна точка на DHL най-важните предимства на разположението на Летище Лайпциг/Хале са липсата на забрана върху нощните полети, разположената в близост мрежа за железопътен и пътен товарен превоз и наличието на местна работна ръка. Разработването на пистите включва предоставяне на необходимата инфраструктура за обществен транспорт като услуга от общ интерес. Това важи частично в случая на новия германски Länder, тъй като възстановяването на неотговаряща на стандартите транспортна инфраструктура в тези райони без съмнение е начинание от обществен интерес. |
| --- | --- |

(102)

От гледна точка на DHL най-важните предимства на разположението на Летище Лайпциг/Хале са липсата на забрана върху нощните полети, разположената в близост мрежа за железопътен и пътен товарен превоз и наличието на местна работна ръка. Разработването на пистите включва предоставяне на необходимата инфраструктура за обществен транспорт като услуга от общ интерес. Това важи частично в случая на новия германски Länder, тъй като възстановяването на неотговаряща на стандартите транспортна инфраструктура в тези райони без съмнение е начинание от обществен интерес.

| (103) | Решението за одобрение на комплексно планиране за южната писта констатира, че повторното изграждане на южната писта е необходимо както от макроикономическа, така и от микроикономическа гледна точка. Следователно може да се изключи възможността южната писта на Летище Лайпциг/Хале да е проектирана и построена в полза на DHL. Както от гледна точка на времето, така и фактически този проект е реализиран независимо от DHL. |
| --- | --- |

(103)

Решението за одобрение на комплексно планиране за южната писта констатира, че повторното изграждане на южната писта е необходимо както от макроикономическа, така и от микроикономическа гледна точка. Следователно може да се изключи възможността южната писта на Летище Лайпциг/Хале да е проектирана и построена в полза на DHL. Както от гледна точка на времето, така и фактически този проект е реализиран независимо от DHL.

| (104) | В допълнение DHL посочва, че в решението за откриване Комисията не е взела предвид специфичните изисквания на логистиката за експресен товарен превоз. За разлика от пътническите полети, които могат да бъдат отклонени към други летища с кратко предизвестие, за извършването на експресни услуги е необходимо изграждане на центрове, което изисква толкова големи инвестиции, че се налага постоянно установяване. Поради самата си същност на „нощна услуга“ експресният товарен въздушен превоз зависи до голяма степен от предоставянето на постоянни слотове за нощни полети. Затова определянето на тази основна предпоставка като преференциално третиране от страна на Комисията поставя под въпрос икономическата база на всички доставчици на експресни услуги. |
| --- | --- |

(104)

В допълнение DHL посочва, че в решението за откриване Комисията не е взела предвид специфичните изисквания на логистиката за експресен товарен превоз. За разлика от пътническите полети, които могат да бъдат отклонени към други летища с кратко предизвестие, за извършването на експресни услуги е необходимо изграждане на центрове, което изисква толкова големи инвестиции, че се налага постоянно установяване. Поради самата си същност на „нощна услуга“ експресният товарен въздушен превоз зависи до голяма степен от предоставянето на постоянни слотове за нощни полети. Затова определянето на тази основна предпоставка като преференциално третиране от страна на Комисията поставя под въпрос икономическата база на всички доставчици на експресни услуги.

| (105) | DHL изтъква също, че прехвърлянето на финансовата отговорност за южната писта върху DHL ще го постави в неприемлива неблагоприятна позиция на пазара на експресни услуги, тъй като неговите конкуренти плащат стандартни такси за товарни полети без да са натоварени с инвестиционни разходи за писти. Според DHL при подписването на споразумението летището е действало като частен инвеститор, тъй като таксите за започване на дейността и таксите за кацане, както и договорените условия в договора за наемане на площадката и в договора за наемане на сградата, отговарят на нормалните пазарни условия. Срокът на договора и предвидените компенсации са добре балансирани. Предоставените от рамковия договор гаранции са оправдани от гледна точка на естеството на поетите рискове и също отговарят на нормалните пазарни условия. Що се отнася до писмото за подкрепа, то все още не е одобрено от Комисията и, следователно, не е влязло в сила. |
| --- | --- |

(105)

DHL изтъква също, че прехвърлянето на финансовата отговорност за южната писта върху DHL ще го постави в неприемлива неблагоприятна позиция на пазара на експресни услуги, тъй като неговите конкуренти плащат стандартни такси за товарни полети без да са натоварени с инвестиционни разходи за писти. Според DHL при подписването на споразумението летището е действало като частен инвеститор, тъй като таксите за започване на дейността и таксите за кацане, както и договорените условия в договора за наемане на площадката и в договора за наемане на сградата, отговарят на нормалните пазарни условия. Срокът на договора и предвидените компенсации са добре балансирани. Предоставените от рамковия договор гаранции са оправдани от гледна точка на естеството на поетите рискове и също отговарят на нормалните пазарни условия. Що се отнася до писмото за подкрепа, то все още не е одобрено от Комисията и, следователно, не е влязло в сила.

4.1.2.   Помощ за DHL

| (106) | DHL отбелязва, че рамковото споразумение не предвижда преференциално третиране на DHL и че съдържа единствено парична престация и условия, които са обичайни за пазара. |
| --- | --- |

(106)

DHL отбелязва, че рамковото споразумение не предвижда преференциално третиране на DHL и че съдържа единствено парична престация и условия, които са обичайни за пазара.

4.1.2.1.   Съвместимост с пазара на гаранциите, предоставени от рамковото споразумение

| (107) | DHL посочва, че запитването на Комисията дали един частен инвеститор би се съгласил със задължението за отговорност в рамковото споразумение е отправено без да се сравнят напълно различаващите се икономически рискове на страните. |
| --- | --- |

(107)

DHL посочва, че запитването на Комисията дали един частен инвеститор би се съгласил със задължението за отговорност в рамковото споразумение е отправено без да се сравнят напълно различаващите се икономически рискове на страните.

| (108) | Установяването на центъра на Летище Лайпциг/Хале означава за DHL не само инвестиция от нас 250 милиона евро, но също и пълна икономическа зависимост от ползването и задължителното наличие на слотове за нощни полети в дългосрочен план. В случай че тези слотове за нощни полети вече не са налице, не само инвестицията от 250 милиона евро ще се обезцени, но това ще доведе и до дългосрочно възпрепятстване на цялата световна мрежа за експресни услуги на DHL с непредвидими негативни последици. Според DHL всеки частен инвеститор, който се опитва да убеди голям клиент да предприеме установяване, свързано с големи финансови рискове, трябва да разгледа тези рискове от гледна точка на принципа „do ut des“, ако иска да спечели клиента. |
| --- | --- |

(108)

Установяването на центъра на Летище Лайпциг/Хале означава за DHL не само инвестиция от нас 250 милиона евро, но също и пълна икономическа зависимост от ползването и задължителното наличие на слотове за нощни полети в дългосрочен план. В случай че тези слотове за нощни полети вече не са налице, не само инвестицията от 250 милиона евро ще се обезцени, но това ще доведе и до дългосрочно възпрепятстване на цялата световна мрежа за експресни услуги на DHL с непредвидими негативни последици. Според DHL всеки частен инвеститор, който се опитва да убеди голям клиент да предприеме установяване, свързано с големи финансови рискове, трябва да разгледа тези рискове от гледна точка на принципа „do ut des“, ако иска да спечели клиента.

| (109) | Освен това, след решението на летището да построи втора писта (което бе взето независимо от DHL), рисковете за летището са далеч по-малки от тези за DHL. По този начин несъразмерното разпределяне на икономическите рискове може да бъде отразено единствено в разпоредбите за отговорност. Докато DHL ще понесе огромни щети в случай на забрана или ограничаване на нощните полети, щетите за летището ще възлизат единствено на загубата на таксите за кацане, които лесно могат да се заменят от друг оператор. Въпреки това евентуално доброволно напускане на DHL вече е малко вероятно заради самите големи инвестиционни разходи. Следователно разпоредбата за отговорност в рамковото споразумение е обективно необходима и, от тази гледна точка, обичайна за пазара. |
| --- | --- |

(109)

Освен това, след решението на летището да построи втора писта (което бе взето независимо от DHL), рисковете за летището са далеч по-малки от тези за DHL. По този начин несъразмерното разпределяне на икономическите рискове може да бъде отразено единствено в разпоредбите за отговорност. Докато DHL ще понесе огромни щети в случай на забрана или ограничаване на нощните полети, щетите за летището ще възлизат единствено на загубата на таксите за кацане, които лесно могат да се заменят от друг оператор. Въпреки това евентуално доброволно напускане на DHL вече е малко вероятно заради самите големи инвестиционни разходи. Следователно разпоредбата за отговорност в рамковото споразумение е обективно необходима и, от тази гледна точка, обичайна за пазара.

| (110) | Необходимостта от гарантиране на възможността операторът на експресни услуги да извършва нощни полети е документирана и в публикувания договор между SAB (оператор на летище Liège) и TNT във връзка с установяването на център на TNT:






  a) | Пистите на летище Liège са запазени за неограничен срок за 140 % от обема на дейността на TNT за конкретен слот между 21 ч. и 6 ч. (съгласно точка 32.1 от договора между SAB и TNT). Тази клауза, която далеч надхвърля рамковото споразумение в настоящия случай, тъй като гарантира резерв от капацитет от 40 % по всяко време, отразява единствено обективната необходимост от постоянно и договорно регламентирано гарантиране на жизнено важни слотове за нощни полети за предприятието с цел да се подсигурят направените големи инвестиции. |
| --- | --- | --- |

(110)

Необходимостта от гарантиране на възможността операторът на експресни услуги да извършва нощни полети е документирана и в публикувания договор между SAB (оператор на летище Liège) и TNT във връзка с установяването на център на TNT:

a)

Пистите на летище Liège са запазени за неограничен срок за 140 % от обема на дейността на TNT за конкретен слот между 21 ч. и 6 ч. (съгласно точка 32.1 от договора между SAB и TNT). Тази клауза, която далеч надхвърля рамковото споразумение в настоящия случай, тъй като гарантира резерв от капацитет от 40 % по всяко време, отразява единствено обективната необходимост от постоянно и договорно регламентирано гарантиране на жизнено важни слотове за нощни полети за предприятието с цел да се подсигурят направените големи инвестиции.

| б) | В допълнение към горното SAB и областта Wallonia поеха неограничена отговорност за всички щети, включително загуба на печалба в случай на неизпълнение на тази гаранция за период 20 години (съгласно точка 8.с от договора между SAB и TNT). |
| --- | --- |

б)

В допълнение към горното SAB и областта Wallonia поеха неограничена отговорност за всички щети, включително загуба на печалба в случай на неизпълнение на тази гаранция за период 20 години (съгласно точка 8.с от договора между SAB и TNT).

| (111) | Освен това за DHL неравностойното разпределяне на рисковете от щети е отразено в различаващата се разпоредба относно размера и срока на задължението за компенсиране: макар и TNT да има правото да поиска компенсация от SAB за целия срок на договора в случай на неизпълнение на гаранцията, правото да поиска компенсация от SAB намалява с течение на времето; в случай на предизвестие за прекратяване от страна на TNT след изтичане на срок от 10 години това право намалява до едва средния годишен размер на таксите за кацане (съгласно точка 10.3 с от договора между SAB и TNT). |
| --- | --- |

(111)

Освен това за DHL неравностойното разпределяне на рисковете от щети е отразено в различаващата се разпоредба относно размера и срока на задължението за компенсиране: макар и TNT да има правото да поиска компенсация от SAB за целия срок на договора в случай на неизпълнение на гаранцията, правото да поиска компенсация от SAB намалява с течение на времето; в случай на предизвестие за прекратяване от страна на TNT след изтичане на срок от 10 години това право намалява до едва средния годишен размер на таксите за кацане (съгласно точка 10.3 с от договора между SAB и TNT).

4.1.2.2.   Съвместимост с пазара на договорните разпоредби за наем

| (112) | Що се отнася до критиките на Комисията за това, че таксите за наем на площадката не са обвързани с обичайните за местния пазар цени на недвижимите имоти, DHL отбелязва, че договорът не е обикновен договор за наем от правна гледна точка. С оглед на правната си форма и естество споразумението за наем не е обвързано с обичайните за местния пазар такси за наем, а е съобразено с лихвения процент на внесения от наемодателя капитал. Следователно обвързването на таксата за ползване с обичайната за местния пазар такса за наем е неуместно и не се среща в подобни договори за наем. |
| --- | --- |

(112)

Що се отнася до критиките на Комисията за това, че таксите за наем на площадката не са обвързани с обичайните за местния пазар цени на недвижимите имоти, DHL отбелязва, че договорът не е обикновен договор за наем от правна гледна точка. С оглед на правната си форма и естество споразумението за наем не е обвързано с обичайните за местния пазар такси за наем, а е съобразено с лихвения процент на внесения от наемодателя капитал. Следователно обвързването на таксата за ползване с обичайната за местния пазар такса за наем е неуместно и не се среща в подобни договори за наем.

| (113) | Що се отнася до критиките на Комисията във връзка с ограничената свобода на действие на летището в резултат на споразумението за наем за финансиране на инвестиционните разходи чрез кредити или капиталови вноски, тези критики се основават на неоснователно тълкуване на споразумението за наем. Всъщност договорът задължава Летище Лайпциг само да издейства оферти за кредити, за да получи обективна база за изчисление на таксата на ползвателя, а не да изтегли кредит. По този начин летището не е задължено да се ползва от тези оферти, а има свобода при финансирането. |
| --- | --- |

(113)

Що се отнася до критиките на Комисията във връзка с ограничената свобода на действие на летището в резултат на споразумението за наем за финансиране на инвестиционните разходи чрез кредити или капиталови вноски, тези критики се основават на неоснователно тълкуване на споразумението за наем. Всъщност договорът задължава Летище Лайпциг само да издейства оферти за кредити, за да получи обективна база за изчисление на таксата на ползвателя, а не да изтегли кредит. По този начин летището не е задължено да се ползва от тези оферти, а има свобода при финансирането.

| (114) | Съображенията на Комисията относно лихвения процент за наемане на сградата изглежда се основават на погрешна информация за площта на сградата, която се отдава под наем съгласно точка 1.5 от договора за наемане на сграда. В действителност площта възлиза на [...] m2, така че вместо предположеният наем от [...] EUR/m2 се прилага наем от [...] EUR/m2. Следователно, ако се вземе предвид реалната площ на отдаваната под наем сграда, предположената от Комисията диспропорция между договора за наем за сградата и цените не отговаря на действителността. |
| --- | --- |

(114)

Съображенията на Комисията относно лихвения процент за наемане на сградата изглежда се основават на погрешна информация за площта на сградата, която се отдава под наем съгласно точка 1.5 от договора за наемане на сграда. В действителност площта възлиза на [...] m2, така че вместо предположеният наем от [...] EUR/m2 се прилага наем от [...] EUR/m2. Следователно, ако се вземе предвид реалната площ на отдаваната под наем сграда, предположената от Комисията диспропорция между договора за наем за сградата и цените не отговаря на действителността.

4.1.2.3.   Съвместимост с пазара на летищните такси

| (115) | Съображенията на Комисията относно допълнителните разходи за южната писта трябва да бъдат отхвърлени, тъй като южната писта бе построена за широката общественост, а не само за ползване от DHL. Следователно предмет на контрол могат да бъдат само платимите такси за кацане. В сравнение с други европейски летища центрове на DHL като Bergamo (BGY), Брюксел (BRU), Köln (CGN) и Nottingham (EMA), таксите за кацане на Летище Лайпциг (LEJ) са с [...] процента над средните такси за кацане на европейските летища центрове на DHL; за нощните полети таксите за кацане остават с [...] процента над средните (вж. таблиците по-долу). В сравнение с валидните в момента такси за кацане на летище Vatry, DHL плаща почти [...] пъти повече за кацане на Летище Лайпциг, отколкото на летище Vatry. И накрая, всички ползватели на Летище Лайпциг плащат същите такси за кацане. DHL отбелязва в заключение, че не може да има никакво съмнение, че таксите за кацане са обичайни за пазара.
  Таблица 6
  Такси за кацане за дневни полети | A300 | B757 (100 T) | B757 (93 T) | Durchschnitt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGY | [...] | [...] | [...] | [...] |
| BRU | [...] | [...] | [...] | [...] |
| CGN | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EMA | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Durchschn. DHL центрове | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vatry | [...] | [...] | [...] | [...] |
| LEJ | [...] | [...] | [...] | [...] |

(115)

Съображенията на Комисията относно допълнителните разходи за южната писта трябва да бъдат отхвърлени, тъй като южната писта бе построена за широката общественост, а не само за ползване от DHL. Следователно предмет на контрол могат да бъдат само платимите такси за кацане. В сравнение с други европейски летища центрове на DHL като Bergamo (BGY), Брюксел (BRU), Köln (CGN) и Nottingham (EMA), таксите за кацане на Летище Лайпциг (LEJ) са с [...] процента над средните такси за кацане на европейските летища центрове на DHL; за нощните полети таксите за кацане остават с [...] процента над средните (вж. таблиците по-долу). В сравнение с валидните в момента такси за кацане на летище Vatry, DHL плаща почти [...] пъти повече за кацане на Летище Лайпциг, отколкото на летище Vatry. И накрая, всички ползватели на Летище Лайпциг плащат същите такси за кацане. DHL отбелязва в заключение, че не може да има никакво съмнение, че таксите за кацане са обичайни за пазара.

Таблица 6

Такси за кацане за дневни полети

A300

B757 (100 T)

B757 (93 T)

Durchschnitt

BGY

[...]

[...]

[...]

[...]

BRU

[...]

[...]

[...]

[...]

CGN

[...]

[...]

[...]

[...]

EMA

[...]

[...]

[...]

[...]

Durchschn. DHL центрове

[...]

[...]

[...]

[...]

Vatry

[...]

[...]

[...]

[...]

LEJ

[...]

[...]

[...]

[...]

Средната такса се изчислява на базата на видовете самолети (A300, B757), използвани от DHL.

Таблица 7

Такси за кацане за нощни полети

| | A300 | B757 (100 T) | B757 (93 T) | Durchschnitt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| BGY | [...] | [...] | [...] | [...] |
| BRU | [...] | [...] | [...] | [...] |
| CGN | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EMA | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Durchschn. DHL центрове | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vatry | [...] | [...] | [...] | [...] |
| LEJ | [...] | [...] | [...] | [...] |

A300

B757 (100 T)

B757 (93 T)

Durchschnitt

BGY

[...]

[...]

[...]

[...]

BRU

[...]

[...]

[...]

[...]

CGN

[...]

[...]

[...]

[...]

EMA

[...]

[...]

[...]

[...]

Durchschn. DHL центрове

[...]

[...]

[...]

[...]

Vatry

[...]

[...]

[...]

[...]

LEJ

[...]

[...]

[...]

[...]

Средната такса се изчислява на базата на видовете самолети (A300, B757), използвани от DHL.

4.2.   Mitteldeutsche Flughafen AG

| (116) | Като собственик на Летище Лайпциг, Mitteldeutsche Flughafen AG започва забележките си с изявлението, че подкрепя напълно забележките на Федералната република. |
| --- | --- |

(116)

Като собственик на Летище Лайпциг, Mitteldeutsche Flughafen AG започва забележките си с изявлението, че подкрепя напълно забележките на Федералната република.

4.2.1.   Помощ за летището

| (117) | Според собственика на летището фактът, че дружества проявяват интерес към летището сочи, че мястото има потенциал да отговори на търсенето. Развитието на Летище Лайпциг и интегрирането му в регионалната транспортна мрежа са били и са от основно значение за развитието на региона, подкрепяно от Европейския съюз. Летището също така отговаря на европейските изисквания за създаване на летищен капацитет с цел поддържане на конкурентоспособността на ЕС в сектора на товарния въздушен превоз. |
| --- | --- |

(117)

Според собственика на летището фактът, че дружества проявяват интерес към летището сочи, че мястото има потенциал да отговори на търсенето. Развитието на Летище Лайпциг и интегрирането му в регионалната транспортна мрежа са били и са от основно значение за развитието на региона, подкрепяно от Европейския съюз. Летището също така отговаря на европейските изисквания за създаване на летищен капацитет с цел поддържане на конкурентоспособността на ЕС в сектора на товарния въздушен превоз.

4.3.   ADV — Работна група на германските летища

4.3.1.   Помощ за летището

| (118) | Според този търговски орган Германия зависи до голяма степен от ефективните транспортни връзки със световните центрове. Заради големия обем на капитала, свързан с тези стоки, по-кратките срокове за превоз са от още по-голямо значение. През последните двадесет години услугите за нощни доставки претърпяха динамичен растеж — тенденция, която се очаква да продължи предвид продължаващата глобализация. Въпреки това, Германия страда от недостиг на капацитет за настаняване на големите въздушни товарни превозвачи — факт, който поражда безпокойство за Европа като цяло. Капацитетът за нощни полети на трите най-големи центъра за товарен въздушен превоз във Frankfurt, Munich и Köln/Bonn е изчерпан и ситуацията неминуемо ще се влоши допълнително, когато летище Frankfurt преустанови напълно нощните полети. Според работната група това налага необходимостта от създаване на нов капацитет с цел да се съхрани конкурентоспособността на икономиката на световния пазар. Разширяването на Летище Лайпциг отговаря на тази необходимост, като същевременно облекчава други летища и им дава възможност да се съсредоточат върху пътническия въздушен превоз. В същото време Летище Лайпциг е крайъгълен камък на икономическото развитие на Източна Германия. Според Работната група на германските летища изграждането на нова южна писта на Летище Лайпциг е въпрос на спешна необходимост. |
| --- | --- |

(118)

Според този търговски орган Германия зависи до голяма степен от ефективните транспортни връзки със световните центрове. Заради големия обем на капитала, свързан с тези стоки, по-кратките срокове за превоз са от още по-голямо значение. През последните двадесет години услугите за нощни доставки претърпяха динамичен растеж — тенденция, която се очаква да продължи предвид продължаващата глобализация. Въпреки това, Германия страда от недостиг на капацитет за настаняване на големите въздушни товарни превозвачи — факт, който поражда безпокойство за Европа като цяло. Капацитетът за нощни полети на трите най-големи центъра за товарен въздушен превоз във Frankfurt, Munich и Köln/Bonn е изчерпан и ситуацията неминуемо ще се влоши допълнително, когато летище Frankfurt преустанови напълно нощните полети. Според работната група това налага необходимостта от създаване на нов капацитет с цел да се съхрани конкурентоспособността на икономиката на световния пазар. Разширяването на Летище Лайпциг отговаря на тази необходимост, като същевременно облекчава други летища и им дава възможност да се съсредоточат върху пътническия въздушен превоз. В същото време Летище Лайпциг е крайъгълен камък на икономическото развитие на Източна Германия. Според Работната група на германските летища изграждането на нова южна писта на Летище Лайпциг е въпрос на спешна необходимост.

4.4.   Stadt Leipzig

4.4.1.   Помощ за летището

| (119) | Според град Лайпциг северният район на Лайпциг като търговски и икономически център е от основно значение за международната конкурентоспособност на три от федералните провинции на Германия. Благодарение на разширяването на магистралите, пътищата от категория А, високоскоростната железопътна връзка и железопътната линия до предградията, но най-вече заради Летище Лайпциг, този логистичен център е в отлична позиция да бъде международно конкурентен в дългосрочен план. |
| --- | --- |

(119)

Според град Лайпциг северният район на Лайпциг като търговски и икономически център е от основно значение за международната конкурентоспособност на три от федералните провинции на Германия. Благодарение на разширяването на магистралите, пътищата от категория А, високоскоростната железопътна връзка и железопътната линия до предградията, но най-вече заради Летище Лайпциг, този логистичен център е в отлична позиция да бъде международно конкурентен в дългосрочен план.

| (120) | Проучване, проведено от град Лайпциг, Промишлената и търговска камара и търговския транспортен център, показва, че Централна Германия/районът на Лайцпиг могат да се облагодетелстват от създаването на 100 000 работни места в сектора на логистиката. |
| --- | --- |

(120)

Проучване, проведено от град Лайпциг, Промишлената и търговска камара и търговския транспортен център, показва, че Централна Германия/районът на Лайцпиг могат да се облагодетелстват от създаването на 100 000 работни места в сектора на логистиката.

| (121) | Според град Лайпциг южната писта на летището е ключово обществено инфраструктурно съоръжение от голямо значение не само за DHL, но и за голям брой предприятия, особено заради ограниченията върху нощните полети на други места. Смята се, че преместването на DHL на Летище Лайпциг е от ключово значение за привличането на други дружества за товарен въздушен превоз и за оползотворяване на капацитета на инфраструктурата на летището. |
| --- | --- |

(121)

Според град Лайпциг южната писта на летището е ключово обществено инфраструктурно съоръжение от голямо значение не само за DHL, но и за голям брой предприятия, особено заради ограниченията върху нощните полети на други места. Смята се, че преместването на DHL на Летище Лайпциг е от ключово значение за привличането на други дружества за товарен въздушен превоз и за оползотворяване на капацитета на инфраструктурата на летището.

| (122) | Град Лайпциг също така изтъква, че новата южна писта създава система от паралелни коридори за захождане, като така премества въздушния трафик от гъсто населените райони. Според град Лайпциг модернизирането на летището не е било възможно без държавно финансиране. Същото важи и за конкурентните европейски летища. |
| --- | --- |

(122)

Град Лайпциг също така изтъква, че новата южна писта създава система от паралелни коридори за захождане, като така премества въздушния трафик от гъсто населените райони. Според град Лайпциг модернизирането на летището не е било възможно без държавно финансиране. Същото важи и за конкурентните европейски летища.

4.5.   Stadt Schkeuditz

4.5.1.   Помощ за летището

| (123) | Град Schkeuditz посочва, че очакванията са да се превърне в координационен център на значимо регионално развитие. Schkeuditz е част от надрегионална ос на развитие и през последното десетилетие се превърна в център на модерна транспортна система. Тези фактори дадоха възможност на града да постигне изключителен икономически растеж, особено според източногерманските стандарти. Благодарение на отличните условия в региона, тази позитивна тенденция се очаква да продължи. |
| --- | --- |

(123)

Град Schkeuditz посочва, че очакванията са да се превърне в координационен център на значимо регионално развитие. Schkeuditz е част от надрегионална ос на развитие и през последното десетилетие се превърна в център на модерна транспортна система. Тези фактори дадоха възможност на града да постигне изключителен икономически растеж, особено според източногерманските стандарти. Благодарение на отличните условия в региона, тази позитивна тенденция се очаква да продължи.

| (124) | Относно втората писта, град Schkeuditz изтъква, че летището е решило на 19 юли 1991 г., че повторното изграждане на втората писта е необходимо за развитието на региона. |
| --- | --- |

(124)

Относно втората писта, град Schkeuditz изтъква, че летището е решило на 19 юли 1991 г., че повторното изграждане на втората писта е необходимо за развитието на региона.

4.6.   IHK Leipzig

4.6.1.   Помощ за летището

| (125) | Според лайпцигската Промишлена и търговска камара провинцията е натоварена със задачата да осигури подходяща транспортна инфраструктура, която да й предостави неограничен контрол върху развитието й и да й възложи задължението да упражнява този контрол от името на гражданите. |
| --- | --- |

(125)

Според лайпцигската Промишлена и търговска камара провинцията е натоварена със задачата да осигури подходяща транспортна инфраструктура, която да й предостави неограничен контрол върху развитието й и да й възложи задължението да упражнява този контрол от името на гражданите.

| (126) | От 1991 г. насам бяха направени инвестиции в развитието на инфраструктурата и техническото оборудване на летището. Тези мерки бяха допълнени от допълнителни инвестиции на държавните органи за подобряване на железопътната и пътната инфраструктура около летището. Близостта между въздушен превоз и железопътни и пътни връзки превърна летището в европейски център за пътнически и товарен въздушен превоз. Летището отговаря на най-новите изисквания относно логистиката от гледна точка на функционалност, новаторство и капацитет. През 1993 г. икономическите оператори в Средна Германия поведоха кампания за развитието на летището. |
| --- | --- |

(126)

От 1991 г. насам бяха направени инвестиции в развитието на инфраструктурата и техническото оборудване на летището. Тези мерки бяха допълнени от допълнителни инвестиции на държавните органи за подобряване на железопътната и пътната инфраструктура около летището. Близостта между въздушен превоз и железопътни и пътни връзки превърна летището в европейски център за пътнически и товарен въздушен превоз. Летището отговаря на най-новите изисквания относно логистиката от гледна точка на функционалност, новаторство и капацитет. През 1993 г. икономическите оператори в Средна Германия поведоха кампания за развитието на летището.

| (127) | Логистиката се утвърди като независим сектор на услуги, постигайки годишен растеж от около 6 % със значителен потенциал за по-нататъшно развитие. Разширяването на Европейския съюз на изток постави региона в центъра на европейското икономическо пространство. Промишленият клъстер в региона предоставя на доставчиците на логистични услуги добри възможности за бизнес. Химическата промишленост в Средна Германия с приблизително 25 000 служители се нуждае от услугите на железопътния и интермодалния транспорт. В същото време автомобилната промишленост и доставчиците на автомобилни части с приблизително 60 000 служители в 450 дружества и секторът за производство на полупроводници с приблизително 22 000 служители се нуждаят от транспортни услуги, при които сроковете са от голямо значение. |
| --- | --- |

(127)

Логистиката се утвърди като независим сектор на услуги, постигайки годишен растеж от около 6 % със значителен потенциал за по-нататъшно развитие. Разширяването на Европейския съюз на изток постави региона в центъра на европейското икономическо пространство. Промишленият клъстер в региона предоставя на доставчиците на логистични услуги добри възможности за бизнес. Химическата промишленост в Средна Германия с приблизително 25 000 служители се нуждае от услугите на железопътния и интермодалния транспорт. В същото време автомобилната промишленост и доставчиците на автомобилни части с приблизително 60 000 служители в 450 дружества и секторът за производство на полупроводници с приблизително 22 000 служители се нуждаят от транспортни услуги, при които сроковете са от голямо значение.

| (128) | Всеки голям участник в логистичния сектор, който гравитира около големите транспортни кръстопътища, има присъствие в региона, осигурявайки около 160 000 работни места. Това отговаря на около шест процента от общата работна сила в региона. Промишлената и търговска камара прогнозира откриването на още 100 000 работни места до 2015 г. вследствие на превръщането на региона в логистичен център. Тази цифра се равнява на десет процента от общата работна сила в този регион. |
| --- | --- |

(128)

Всеки голям участник в логистичния сектор, който гравитира около големите транспортни кръстопътища, има присъствие в региона, осигурявайки около 160 000 работни места. Това отговаря на около шест процента от общата работна сила в региона. Промишлената и търговска камара прогнозира откриването на още 100 000 работни места до 2015 г. вследствие на превръщането на региона в логистичен център. Тази цифра се равнява на десет процента от общата работна сила в този регион.

4.6.2.   Помощ за DHL

| (129) | Освен DHL летището е привлякло редица други дружества за товарен въздушен транспорт и логистика. Следователно не може да се каже, че конкурентите не са допуснати до Летище Лайпциг, нито пък че DHL е поставен в благоприятна позиция. Сред предприятията, базирани на летището, са Strategic Airlift Interim Solution (SALIS) на НАТО и руският товарен превозвач Tesis, който извършва въздушни услуги до Китай. Друг междуконтинентален товарен превозвач на летището е Jade Cargo International. На 13 април 2007 г. на летището бе завършен Световният център за товарен превоз с капацитет за обработка на 200 000 тона товари годишно, което допълнително затвърди ролята на мястото като център за товарен въздушен превоз. |
| --- | --- |

(129)

Освен DHL летището е привлякло редица други дружества за товарен въздушен транспорт и логистика. Следователно не може да се каже, че конкурентите не са допуснати до Летище Лайпциг, нито пък че DHL е поставен в благоприятна позиция. Сред предприятията, базирани на летището, са Strategic Airlift Interim Solution (SALIS) на НАТО и руският товарен превозвач Tesis, който извършва въздушни услуги до Китай. Друг междуконтинентален товарен превозвач на летището е Jade Cargo International. На 13 април 2007 г. на летището бе завършен Световният център за товарен превоз с капацитет за обработка на 200 000 тона товари годишно, което допълнително затвърди ролята на мястото като център за товарен въздушен превоз.

4.7.   IHK Хале-Десау

4.7.1.   Помощ за летището

| (130) | Промишлената и търговска камара (IHK) на Хале-Десау е икономическо и политическо представителство на интересите на над 52 000 бизнес предприятия. Според камарата в Германия осигуряването и финансирането на горепосочената инфраструктура е държавен въпрос. Това правило на европейската и германската транспортна политика е отразено в инвестициите в настоящия случай. |
| --- | --- |

(130)

Промишлената и търговска камара (IHK) на Хале-Десау е икономическо и политическо представителство на интересите на над 52 000 бизнес предприятия. Според камарата в Германия осигуряването и финансирането на горепосочената инфраструктура е държавен въпрос. Това правило на европейската и германската транспортна политика е отразено в инвестициите в настоящия случай.

| (131) | Според камарата развитието на летището:






  a) | подпомага изпълнението на целите на регионалното планиране на Sachsen и Sachsen-Anhalt; |
| --- | --- | --- |

(131)

Според камарата развитието на летището:

a)

подпомага изпълнението на целите на регионалното планиране на Sachsen и Sachsen-Anhalt;

| б) | е било разгледано и одобрено в рамките на сложна държавна процедура, чиито резултати са били подкрепени от германския Федерален административен съд; |
| --- | --- |

б)

е било разгледано и одобрено в рамките на сложна държавна процедура, чиито резултати са били подкрепени от германския Федерален административен съд;

| в) | подобрява местните условия на регионалната промишленост; |
| --- | --- |

в)

подобрява местните условия на регионалната промишленост;

| г) | води до повишаване на заетостта в регион с устойчива безработица; |
| --- | --- |

г)

води до повишаване на заетостта в регион с устойчива безработица;

| д) | е построено за ползване от общото въздухоплаване; |
| --- | --- |

д)

е построено за ползване от общото въздухоплаване;

| е) | може да отговори на дългосрочното търсене на Летище Лайпциг/Хале. |
| --- | --- |

е)

може да отговори на дългосрочното търсене на Летище Лайпциг/Хале.

| (132) | През 1993 г. IHK Хале-Десау и IHK Лайпциг публикуваха документ с обща позиция относно летището. Двете търговски организации поискаха, inter alia, изграждането на система от две писти, всяка от които с дължина от 3 600 m, която да повиши капацитета на летището. |
| --- | --- |

(132)

През 1993 г. IHK Хале-Десау и IHK Лайпциг публикуваха документ с обща позиция относно летището. Двете търговски организации поискаха, inter alia, изграждането на система от две писти, всяка от които с дължина от 3 600 m, която да повиши капацитета на летището.

| (133) | След обединението на Германия държавните инвестиции в транспортна инфраструктура допринесоха значително за икономическото преобразуване на региона. Комисията призна необходимостта от подпомагане на региона, части от който все още са райони по цел 1, за да може да бъдат преодолени значителните неблагоприятни условия. Благодарение на значителните частни и държавни инвестиции, особено в инфраструктурни проекти, регионът се утвърждава като международно конкурентоспособен. |
| --- | --- |

(133)

След обединението на Германия държавните инвестиции в транспортна инфраструктура допринесоха значително за икономическото преобразуване на региона. Комисията призна необходимостта от подпомагане на региона, части от който все още са райони по цел 1, за да може да бъдат преодолени значителните неблагоприятни условия. Благодарение на значителните частни и държавни инвестиции, особено в инфраструктурни проекти, регионът се утвърждава като международно конкурентоспособен.

| (134) | Въпреки това нивото на безработицата в региона все още е два пъти по-високо от средното за ЕС. Това показва, че регионът се нуждае от непрекъснати държавни инвестиции, особено в подобряване на инфраструктурата, които да спомогнат за засилване на конкурентоспособността и привличане на бизнеса. Едва тогава регионът ще може да даде ценен принос за изпълнение на целите на Лисабонската стратегия на ЕС. |
| --- | --- |

(134)

Въпреки това нивото на безработицата в региона все още е два пъти по-високо от средното за ЕС. Това показва, че регионът се нуждае от непрекъснати държавни инвестиции, особено в подобряване на инфраструктурата, които да спомогнат за засилване на конкурентоспособността и привличане на бизнеса. Едва тогава регионът ще може да даде ценен принос за изпълнение на целите на Лисабонската стратегия на ЕС.

4.7.2.   Помощ за DHL

| (135) | Промишлената и търговска камара изтъква, че модернизацията на летището е постепенен, непрекъснат процес, започнал в началото на 90-те години. В рамките на този интензивен процес, всяка стъпка е трябвало да бъде публично оценена и одобрена. Южната писта е планирана и построена при същите условия и не може да се каже, че е изградена единствено в полза на DHL. |
| --- | --- |

(135)

Промишлената и търговска камара изтъква, че модернизацията на летището е постепенен, непрекъснат процес, започнал в началото на 90-те години. В рамките на този интензивен процес, всяка стъпка е трябвало да бъде публично оценена и одобрена. Южната писта е планирана и построена при същите условия и не може да се каже, че е изградена единствено в полза на DHL.

4.8.   Ryanair

| (136) | Ryanair не засяга спецификите на случая, а по-скоро прави по-общи заключения, като изказва безпокойство, че Комисията може би не разбира напълно връзката авиокомпания-летище и последните развития в сектора на въздушния транспорт, като така достига до редица погрешни заключения. Освен това Ryanair е обезпокоен от вероятността Комисията да направи опит да затвърди погрешните принципи на решението по делото Charleroi и „Насоките за финансирането на летища и за предоставянето на държавни първоначални помощи за авиокомпании, опериращи на регионални летища“. |
| --- | --- |

(136)

Ryanair не засяга спецификите на случая, а по-скоро прави по-общи заключения, като изказва безпокойство, че Комисията може би не разбира напълно връзката авиокомпания-летище и последните развития в сектора на въздушния транспорт, като така достига до редица погрешни заключения. Освен това Ryanair е обезпокоен от вероятността Комисията да направи опит да затвърди погрешните принципи на решението по делото Charleroi и „Насоките за финансирането на летища и за предоставянето на държавни първоначални помощи за авиокомпании, опериращи на регионални летища“.

4.9.   Panalpina

| (137) | Panalpina извършва дневни товарни полети от Лайпциг до Москва вече повече от едно десетилетие; Panalpina подкрепя установяването на Лайпциг като център за товарен въздушен превоз и се надява да открие коридор към Индийския субконтинент и Далечния изток. |
| --- | --- |

(137)

Panalpina извършва дневни товарни полети от Лайпциг до Москва вече повече от едно десетилетие; Panalpina подкрепя установяването на Лайпциг като център за товарен въздушен превоз и се надява да открие коридор към Индийския субконтинент и Далечния изток.

4.9.1.   Помощ за летището

| (138) | Panalpina изказва опасението, че много от по-големите европейски летища ще посветят целия си останал капацитет на пътническия въздушен превоз; с оглед на това Panalpina оценява едно ориентирано в по-голяма степен към товарния превоз летище. Panalpina също така посочва, че заради разположението си в сърцето на Европа Летище Лайпциг се намира достатъчно на изток, за да намали времето на полетите към и от Азия. 24-часовият режим на работа отразява необходимостта от глобализирана верига за доставки на стоки и е едно от най-големите предимства на летището. |
| --- | --- |

(138)

Panalpina изказва опасението, че много от по-големите европейски летища ще посветят целия си останал капацитет на пътническия въздушен превоз; с оглед на това Panalpina оценява едно ориентирано в по-голяма степен към товарния превоз летище. Panalpina също така посочва, че заради разположението си в сърцето на Европа Летище Лайпциг се намира достатъчно на изток, за да намали времето на полетите към и от Азия. 24-часовият режим на работа отразява необходимостта от глобализирана верига за доставки на стоки и е едно от най-големите предимства на летището.

| (139) | Panalpina приветства взетото решение за развитието на Лайпциг като товарно летище и за осигуряване на инфраструктура, която е в състояние да поеме в бъдеще въздушни товарни потоци при непрекъснат режим на работа. Panalpina изразява убеждението, че благодарение на инфраструктурата и услугите, предоставяни от Летище Лайпциг/Хале, все повече дружества ще се установят в близост до Лайпциг, създавайки по този начин нови работни места. Panalpina оценява, че разполага с равен достъп до общата инфра- и суперструктура на Летище Лайпциг/Хале, какъвто имат и останалите участници на пазара. |
| --- | --- |

(139)

Panalpina приветства взетото решение за развитието на Лайпциг като товарно летище и за осигуряване на инфраструктура, която е в състояние да поеме в бъдеще въздушни товарни потоци при непрекъснат режим на работа. Panalpina изразява убеждението, че благодарение на инфраструктурата и услугите, предоставяни от Летище Лайпциг/Хале, все повече дружества ще се установят в близост до Лайпциг, създавайки по този начин нови работни места. Panalpina оценява, че разполага с равен достъп до общата инфра- и суперструктура на Летище Лайпциг/Хале, какъвто имат и останалите участници на пазара.

4.10.   Jade Cargo International

4.10.1.   Помощ за летището

| (140) | С оглед на нарастващата криза на капацитета, създаването на нови центрове е наложително. Тъй като тази инфраструктура не може да бъде финансирана частно, Jade Cargo International изразява несъгласие с искането на Комисията операторът да реализира приходи, каквито би очаквал един частен инвеститор. Отсъствието на такава инфраструктура би имало отрицателни последици не само за Източна Германия, но и за ЕС като цяло. |
| --- | --- |

(140)

С оглед на нарастващата криза на капацитета, създаването на нови центрове е наложително. Тъй като тази инфраструктура не може да бъде финансирана частно, Jade Cargo International изразява несъгласие с искането на Комисията операторът да реализира приходи, каквито би очаквал един частен инвеститор. Отсъствието на такава инфраструктура би имало отрицателни последици не само за Източна Германия, но и за ЕС като цяло.

| (141) | Jade Cargo International смята, че евентуално отрицателно решение на Комисията ще застраши съществуването на Летище Лайпциг и собствената му дейност. Това на свой ред ще има пагубни последици за останалите икономически сектори. Тъй като разширяването на летището не нарушава конкуренцията, а е от всеобщ икономически интерес, Jade Cargo International настоява за положително решение на Комисията. |
| --- | --- |

(141)

Jade Cargo International смята, че евентуално отрицателно решение на Комисията ще застраши съществуването на Летище Лайпциг и собствената му дейност. Това на свой ред ще има пагубни последици за останалите икономически сектори. Тъй като разширяването на летището не нарушава конкуренцията, а е от всеобщ икономически интерес, Jade Cargo International настоява за положително решение на Комисията.

4.10.2.   Помощ за DHL

| (142) | Jade Cargo International посочва, че новата южна писта ще допринесе полза за неговата дейност и изказва несъгласие с мотивите на Комисията, че единствено DHL се облагодетелства от нейното изграждане. Това погрешно заключение е още по-непонятно предвид факта, че службата за контрол на въздушния трафик, а не летището, направлява въздушния трафик. |
| --- | --- |

(142)

Jade Cargo International посочва, че новата южна писта ще допринесе полза за неговата дейност и изказва несъгласие с мотивите на Комисията, че единствено DHL се облагодетелства от нейното изграждане. Това погрешно заключение е още по-непонятно предвид факта, че службата за контрол на въздушния трафик, а не летището, направлява въздушния трафик.

4.11.   Condor

4.11.1.   Помощ за летището

| (143) | Condor счита, че летището разполага с добри връзки с останалите видове транспортни средства. Според Condor е по-разумно да се правят отговарящи на изискванията инвестиции във вече съществуващи летища, разполагащи с добри връзки (като Лайпциг/Хале), отколкото в по-малки летища, които не разполагат с необходимите условия. |
| --- | --- |

(143)

Condor счита, че летището разполага с добри връзки с останалите видове транспортни средства. Според Condor е по-разумно да се правят отговарящи на изискванията инвестиции във вече съществуващи летища, разполагащи с добри връзки (като Лайпциг/Хале), отколкото в по-малки летища, които не разполагат с необходимите условия.

4.11.2.   Помощ за DHL

| (144) | Според Condor инвестициите в разширяването на Летище Лайпциг не би следвало да срещат възражения от гледна точка на конкуренцията. Модернизираната система от писти на летището ще бъде на разположение на всеки потенциален ползвател. Предвид търсенето, модерната и ефективна инфраструктура е от жизнено значение. |
| --- | --- |

(144)

Според Condor инвестициите в разширяването на Летище Лайпциг не би следвало да срещат възражения от гледна точка на конкуренцията. Модернизираната система от писти на летището ще бъде на разположение на всеки потенциален ползвател. Предвид търсенето, модерната и ефективна инфраструктура е от жизнено значение.

4.12.   Ruslan-Salis GmbH

4.12.1.   Помощ за летището

| (145) | Според (товарния въздушен оператор) Ruslan-Salis никое друго летище в Германия и особено в Източна Германия не се е оказало подходящо за дейностите му. Според оператора решаваща роля за това играят „гарантираният достъп“ и „гарантираната наличност“ на необходимия транспортен капацитет. |
| --- | --- |

(145)

Според (товарния въздушен оператор) Ruslan-Salis никое друго летище в Германия и особено в Източна Германия не се е оказало подходящо за дейностите му. Според оператора решаваща роля за това играят „гарантираният достъп“ и „гарантираната наличност“ на необходимия транспортен капацитет.

| (146) | Сред факторите, взети предвид при решението за базиране на неговите дейности на Летище Лайпциг, са системата с две писти, неограниченият 24-часов режим на работа, директните железопътни и пътни връзки към всички важни дестинации в Централна Европа и преместването и разширяването на южната писта. |
| --- | --- |

(146)

Сред факторите, взети предвид при решението за базиране на неговите дейности на Летище Лайпциг, са системата с две писти, неограниченият 24-часов режим на работа, директните железопътни и пътни връзки към всички важни дестинации в Централна Европа и преместването и разширяването на южната писта.

| (147) | Според Ruslan-Salis пистата е била построена за ползване от широката общественост и не е инфраструктура със специално предназначение. Изграждането ѝ е било наложително и съответстващо на необходимостта от справяне със затрудненията, свързани с транспортния капацитет, финансиране на въздухоплавателния сектор и постигане на преобладаващи положителни резултати за региона Лайпциг-Хале-Мерзебург-Десау. |
| --- | --- |

(147)

Според Ruslan-Salis пистата е била построена за ползване от широката общественост и не е инфраструктура със специално предназначение. Изграждането ѝ е било наложително и съответстващо на необходимостта от справяне със затрудненията, свързани с транспортния капацитет, финансиране на въздухоплавателния сектор и постигане на преобладаващи положителни резултати за региона Лайпциг-Хале-Мерзебург-Десау.

4.12.2.   Помощ за DHL

| (148) | Ruslan-Salis изразява несъгласие с тълкуванието на Комисията, че южната писта и прилежащата към нея площадка ще бъдат използвани предимно от DHL. Операторът също така изразява несъгласие с твърдението, че финансирането, изграждането и експлоатацията на пистата като „инфраструктура със специално предназначение“ представлява търговска транзакция между собственика на инфраструктурата и нейния ползвател, и трябва да бъде оценявано като всяка друга търговска транзакция. Освен това неточно е и твърдението, че очакваното увеличение на обема на въздушния трафик, което е в основата на решението за разширяване на летището, може да бъде приписано предимно на DHL. |
| --- | --- |

(148)

Ruslan-Salis изразява несъгласие с тълкуванието на Комисията, че южната писта и прилежащата към нея площадка ще бъдат използвани предимно от DHL. Операторът също така изразява несъгласие с твърдението, че финансирането, изграждането и експлоатацията на пистата като „инфраструктура със специално предназначение“ представлява търговска транзакция между собственика на инфраструктурата и нейния ползвател, и трябва да бъде оценявано като всяка друга търговска транзакция. Освен това неточно е и твърдението, че очакваното увеличение на обема на въздушния трафик, което е в основата на решението за разширяване на летището, може да бъде приписано предимно на DHL.

| (149) | Ruslan-Salis ползва южната писта и всяка нова инфраструктура по същия начин като DHL и всяко друго дружество. Към нито един ползвател не се прилага преференциално третиране. Изграждането на южната писта е от всеобщ интерес за всички товарни въздушни превозвачи, развиващи дейност на Летище Лайпциг. Няма никакви индикации за това, че инфраструктурата е предназначена специално за DHL, или че DHL се ползва от някакви привилегии. |
| --- | --- |

(149)

Ruslan-Salis ползва южната писта и всяка нова инфраструктура по същия начин като DHL и всяко друго дружество. Към нито един ползвател не се прилага преференциално третиране. Изграждането на южната писта е от всеобщ интерес за всички товарни въздушни превозвачи, развиващи дейност на Летище Лайпциг. Няма никакви индикации за това, че инфраструктурата е предназначена специално за DHL, или че DHL се ползва от някакви привилегии.

4.13.   BARIG (борд на представителите на авиокомпании в Германия)

4.13.1.   Помощ за летището

| (150) | Членовете на BARIG са авиокомпании, които присъстват в Германия като дистрибутори или оператори. Те изтъкват, че Европейската комисия е подчертала, че европейските центрове са крайно пренатоварени. Това важи с особена сила за сектора на товарния въздушен превоз, където нараства разминаването между капацитета и търсенето. Комисията отправи директно предупреждение за опасността от „пукнатина в капацитета“ в съобщението си от 24 януари 2007 г. („План за действие относно капацитета, ефективността и безопасността на летищата в Европа“). Според BARIG евентуално отрицателно решение на Комисията ще изложи на риск оцеляването на летището. |
| --- | --- |

(150)

Членовете на BARIG са авиокомпании, които присъстват в Германия като дистрибутори или оператори. Те изтъкват, че Европейската комисия е подчертала, че европейските центрове са крайно пренатоварени. Това важи с особена сила за сектора на товарния въздушен превоз, където нараства разминаването между капацитета и търсенето. Комисията отправи директно предупреждение за опасността от „пукнатина в капацитета“ в съобщението си от 24 януари 2007 г. („План за действие относно капацитета, ефективността и безопасността на летищата в Европа“). Според BARIG евентуално отрицателно решение на Комисията ще изложи на риск оцеляването на летището.

| (151) | Според BARIG концепцията на Насоките от 2005 г. не съответства на ситуацията на Летище Лайпциг, тъй като в случая се разглежда разширяването на едно товарно летище, а насоките се занимават главно с конкуренцията в пътническия превоз. |
| --- | --- |

(151)

Според BARIG концепцията на Насоките от 2005 г. не съответства на ситуацията на Летище Лайпциг, тъй като в случая се разглежда разширяването на едно товарно летище, а насоките се занимават главно с конкуренцията в пътническия превоз.

| (152) | За да посрещне повишеното търсене на капацитет пред следващите години, инфраструктурата за въздушен товарен превоз трябва да бъде разширена с бързи темпове. Ако тези инвестиции не се финансират с държавни средства, няма да има новопостроени или разширени товарни летища. Частните инвеститори не биха направили подобни инвестиции. |
| --- | --- |

(152)

За да посрещне повишеното търсене на капацитет пред следващите години, инфраструктурата за въздушен товарен превоз трябва да бъде разширена с бързи темпове. Ако тези инвестиции не се финансират с държавни средства, няма да има новопостроени или разширени товарни летища. Частните инвеститори не биха направили подобни инвестиции.

4.14.   Lufthansa AG

4.14.1.   Помощ за летището

| (153) | Lufthansa подкрепя планираните мерки на Летище Лайпциг, включително повторното изграждане на южната писта. Проектът отговаря на потребностите и е икономически устойчив. Lufthansa Cargo AG, дъщерно дружество на Deutsche Lufthansa AG, възнамерява да извършва услуги за товарен въздушен превоз в широк мащаб към и от Летище Лайпциг. Освен центровете във Frankfurt и Munich, Летище Лайпциг също е привлекателно за Lufthansa. |
| --- | --- |

(153)

Lufthansa подкрепя планираните мерки на Летище Лайпциг, включително повторното изграждане на южната писта. Проектът отговаря на потребностите и е икономически устойчив. Lufthansa Cargo AG, дъщерно дружество на Deutsche Lufthansa AG, възнамерява да извършва услуги за товарен въздушен превоз в широк мащаб към и от Летище Лайпциг. Освен центровете във Frankfurt и Munich, Летище Лайпциг също е привлекателно за Lufthansa.

| (154) | Lufthansa AG изтъква нарастващия обем на пазара на товарния въздушен превоз, както и прогнозирания за Германия растеж от около 5,3 процента. Това налага необходимостта инфраструктурните условия да не изостават от растежа. Инвестициите в Летище Лайпциг отговарят на инфраструктурните изисквания на сектора на товарния въздушен превоз от гледна точка на размер, модерност и възможности за допълнително разширяване. |
| --- | --- |

(154)

Lufthansa AG изтъква нарастващия обем на пазара на товарния въздушен превоз, както и прогнозирания за Германия растеж от около 5,3 процента. Това налага необходимостта инфраструктурните условия да не изостават от растежа. Инвестициите в Летище Лайпциг отговарят на инфраструктурните изисквания на сектора на товарния въздушен превоз от гледна точка на размер, модерност и възможности за допълнително разширяване.

| (155) | Паралелното разполагане на пистите позволява икономически разумно оптимизиране на капацитета и повишаване на ефективността на летището. То предоставя перспективи за средносрочен и дългосрочен растеж на всички ползватели на инфраструктурата. |
| --- | --- |

(155)

Паралелното разполагане на пистите позволява икономически разумно оптимизиране на капацитета и повишаване на ефективността на летището. То предоставя перспективи за средносрочен и дългосрочен растеж на всички ползватели на инфраструктурата.

4.15.   ACD (Aircargo Club Deutschland)

4.15.1.   Помощ за летището

| (156) | Членовете на ACD заемат управленски позиции в сектора на товарния въздушен превоз. Те посочват, че според тях секторът на товарния въздушен превоз ще отбележи допълнителен растеж през следващите години. Това налага схващането, че наличната летищна инфраструктура е недостатъчна. |
| --- | --- |

(156)

Членовете на ACD заемат управленски позиции в сектора на товарния въздушен превоз. Те посочват, че според тях секторът на товарния въздушен превоз ще отбележи допълнителен растеж през следващите години. Това налага схващането, че наличната летищна инфраструктура е недостатъчна.

4.15.2.   Помощ за DHL

| (157) | ACD не вижда никаква зависимост на Летище Лайпциг от DHL, тъй като, заради силното икономическо развитие около Лайпциг и Дрезден, в района е необходимо летище с подходящ капацитет. |
| --- | --- |

(157)

ACD не вижда никаква зависимост на Летище Лайпциг от DHL, тъй като, заради силното икономическо развитие около Лайпциг и Дрезден, в района е необходимо летище с подходящ капацитет.

4.16.   BDF (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften)

4.16.1.   Помощ за летището

| (158) | BDF е представител на германските оператори на планирани полети, чартърни и нискобюджетни превозвачи и като такъв се обявява в подкрепа на летищна инфраструктура, основаваща се на потребностите. Той изказва мнението, че макар и наистина да има затруднения от гледна точка на капацитета на някои германски летища, на много места се развиват нови малки летища, които са финансирани предимно с държавни средства, и които се конкурират за привличане на пътници. Летище Лайпциг обаче не се развива в полза на един-единствен ползвател. |
| --- | --- |

(158)

BDF е представител на германските оператори на планирани полети, чартърни и нискобюджетни превозвачи и като такъв се обявява в подкрепа на летищна инфраструктура, основаваща се на потребностите. Той изказва мнението, че макар и наистина да има затруднения от гледна точка на капацитета на някои германски летища, на много места се развиват нови малки летища, които са финансирани предимно с държавни средства, и които се конкурират за привличане на пътници. Летище Лайпциг обаче не се развива в полза на един-единствен ползвател.

| (159) | Според BDF държавното участие с инвестиции в областта на инфраструктурата трябва да има доказана макроикономическа полза и дългосрочна ефективност, като тези условия са изпълнени в настоящия случай. Налице е реално търсене от страна на клиентите — пътнически и особено товарни въздушни превозвачи. |
| --- | --- |

(159)

Според BDF държавното участие с инвестиции в областта на инфраструктурата трябва да има доказана макроикономическа полза и дългосрочна ефективност, като тези условия са изпълнени в настоящия случай. Налице е реално търсене от страна на клиентите — пътнически и особено товарни въздушни превозвачи.

4.17.   Cargolux

| (160) | Cargolux ползва Летище Лайпциг като офлайн станция при междуконтиненталните си товарни полети от Люксембург. Товарите, превозвани от Cargolux от Летище Лайпциг, осигуряват пазарен дял от 20,3 % от общия обем на товарите, транспортирани от това летище през 2006 г. Cargolux смята, че е един от най-значимите товарни оператори на Летище Лайпциг и ползвател на инфраструктурата, както и пряк конкурент на DHL. |
| --- | --- |

(160)

Cargolux ползва Летище Лайпциг като офлайн станция при междуконтиненталните си товарни полети от Люксембург. Товарите, превозвани от Cargolux от Летище Лайпциг, осигуряват пазарен дял от 20,3 % от общия обем на товарите, транспортирани от това летище през 2006 г. Cargolux смята, че е един от най-значимите товарни оператори на Летище Лайпциг и ползвател на инфраструктурата, както и пряк конкурент на DHL.

4.17.1.   Помощ за летището

| (161) | Според Cargolux подобряването на инфраструктурата на регионалните летища е от жизнено значение за развитието на товарния въздушен превоз в Европа (заради претовареността на големите пътнически центрове). Заради размера на необходимите инвестиции и дългите периоди на амортизация, тези инвестиции са възможни единствено с държавна подкрепа. Затова Cargolux приветства държавните инициативи и инвестиции в регионални летища, тъй като те подпомагат заетостта и подкрепят европейската промишленост, потребителите и обществения ред. |
| --- | --- |

(161)

Според Cargolux подобряването на инфраструктурата на регионалните летища е от жизнено значение за развитието на товарния въздушен превоз в Европа (заради претовареността на големите пътнически центрове). Заради размера на необходимите инвестиции и дългите периоди на амортизация, тези инвестиции са възможни единствено с държавна подкрепа. Затова Cargolux приветства държавните инициативи и инвестиции в регионални летища, тъй като те подпомагат заетостта и подкрепят европейската промишленост, потребителите и обществения ред.

5.   МНЕНИЯ НА ГЕРМАНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ТРЕТИ СТРАНИ

| (162) | В отговор на мненията на трети страни, германските органи отново изтъкват предишните си аргументи и подчертават, че всички мнения на трети страни са били в подкрепа на летището и неговото развитие. Те също така изтъкват, че нито една трета страна не е изказала възражения срещу договореността с DHL. |
| --- | --- |

(162)

В отговор на мненията на трети страни, германските органи отново изтъкват предишните си аргументи и подчертават, че всички мнения на трети страни са били в подкрепа на летището и неговото развитие. Те също така изтъкват, че нито една трета страна не е изказала възражения срещу договореността с DHL.

6.   ОЦЕНКА НА ПОМОЩТА

6.1.   Наличие на помощ

| (163) | Съгласно член 87, параграф 1 от Договора за ЕО „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с общия пазар“. |
| --- | --- |

(163)

Съгласно член 87, параграф 1 от Договора за ЕО „всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с общия пазар“.

| (164) | Критериите, посочени в член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, са кумулативни. Следователно, за да се определи дали нотифицираните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, трябва да бъдат изпълнени всички посочени по-долу критерии. По-конкретно финансовата подкрепа:






  a) | се предоставя от държавата или чрез ресурси на държавата; |
| --- | --- | --- |

(164)

Критериите, посочени в член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, са кумулативни. Следователно, за да се определи дали нотифицираните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, трябва да бъдат изпълнени всички посочени по-долу критерии. По-конкретно финансовата подкрепа:

a)

се предоставя от държавата или чрез ресурси на държавата;

| б) | поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки; |
| --- | --- |

б)

поставя в по-благоприятно положение определени предприятия или производството на някои стоки;

| в) | нарушава или заплашва да наруши конкуренцията; |
| --- | --- |

в)

нарушава или заплашва да наруши конкуренцията;

| г) | засяга търговията между държавите-членки. |
| --- | --- |

г)

засяга търговията между държавите-членки.

6.1.1.   Наличие на държавна помощ за летището — вливане на капитал

| (165) | Както бе посочено по-горе, за да се определи дали нотифицираните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1, трябва да бъдат изпълнени четири условия. |
| --- | --- |

(165)

Както бе посочено по-горе, за да се определи дали нотифицираните мерки представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1, трябва да бъдат изпълнени четири условия.

6.1.1.1.   Стопанска дейност и концепция за предприятие

| (166) | Комисията трябва да установи дали Летище Лайпциг е предприятие предмет на законодателството на ЕС за конкуренцията. |
| --- | --- |

(166)

Комисията трябва да установи дали Летище Лайпциг е предприятие предмет на законодателството на ЕС за конкуренцията.

| (167) | Първо трябва да се отбележи, че съгласно постоянната съдебна практика концепцията за предприятие обхваща всеки субект, упражняващ стопанска дейност, независимо от неговия правен статут или начин на финансиране (26) и че стопанска дейност е всяка дейност, състояща се от предлагането на стоки и услуги на даден пазар (27). Що се отнася до наличието или отсъствието на държавна помощ, трябва да се определи дали получателят упражнява стопанска дейност (28). |
| --- | --- |

(167)

Първо трябва да се отбележи, че съгласно постоянната съдебна практика концепцията за предприятие обхваща всеки субект, упражняващ стопанска дейност, независимо от неговия правен статут или начин на финансиране (26) и че стопанска дейност е всяка дейност, състояща се от предлагането на стоки и услуги на даден пазар (27). Що се отнася до наличието или отсъствието на държавна помощ, трябва да се определи дали получателят упражнява стопанска дейност (28).

| (168) | Доскоро развитието на летищата често се определяше от чисто териториални съображения или, в някои случаи, от военни изисквания. Експлоатацията на летищата бе организирана като част от администрацията, а не като търговско предприятие. Конкуренцията между летищата и летищните оператори също бе ограничена. Либерализирането на пазара за въздушни транспортни услуги имаше за цел на пазара да има повече авиокомпании, извършващи полети към повече летища, което засили конкуренцията между летищата. Предвид тези условия, преди се считаше, че финансирането на летища и летищна инфраструктура попада в обхвата на държавната политика и по принцип не повдигаше казуси за държавна помощ. |
| --- | --- |

(168)

Доскоро развитието на летищата често се определяше от чисто териториални съображения или, в някои случаи, от военни изисквания. Експлоатацията на летищата бе организирана като част от администрацията, а не като търговско предприятие. Конкуренцията между летищата и летищните оператори също бе ограничена. Либерализирането на пазара за въздушни транспортни услуги имаше за цел на пазара да има повече авиокомпании, извършващи полети към повече летища, което засили конкуренцията между летищата. Предвид тези условия, преди се считаше, че финансирането на летища и летищна инфраструктура попада в обхвата на държавната политика и по принцип не повдигаше казуси за държавна помощ.

| (169) | Тази ситуация обаче се промени през последните години. Тези съображения относно териториалното устройство и административни структури може все още да съществуват в някои случаи, но в много други случаи летища преминаха от държавен към регионален контрол, понякога за да бъдат управлявани от държавни дружества или дори от частния сектор. Процесът на прехвърляне към частния сектор обикновено бе под формата на приватизация или постепенно отваряне на дружеството за частни капитали. През последните години частни инвестиционни дружества и инвестиционни и пенсионни фондове проявяват голям интерес към придобиването на контрол върху летища. |
| --- | --- |

(169)

Тази ситуация обаче се промени през последните години. Тези съображения относно териториалното устройство и административни структури може все още да съществуват в някои случаи, но в много други случаи летища преминаха от държавен към регионален контрол, понякога за да бъдат управлявани от държавни дружества или дори от частния сектор. Процесът на прехвърляне към частния сектор обикновено бе под формата на приватизация или постепенно отваряне на дружеството за частни капитали. През последните години частни инвестиционни дружества и инвестиционни и пенсионни фондове проявяват голям интерес към придобиването на контрол върху летища.

| (170) | Следователно през последните години летищната индустрия в Общността претърпя фундаментални устройствени промени, които отразяват не само активния интерес на частните инвеститори към летищния сектор, но и промяната в отношението на част от държавните органи към приноса на частните инвестиции към развитието на летищата. Това развитие доведе до по-голяма диверсификация и сложност на функциите, поети от летищата. |
| --- | --- |

(170)

Следователно през последните години летищната индустрия в Общността претърпя фундаментални устройствени промени, които отразяват не само активния интерес на частните инвеститори към летищния сектор, но и промяната в отношението на част от държавните органи към приноса на частните инвестиции към развитието на летищата. Това развитие доведе до по-голяма диверсификация и сложност на функциите, поети от летищата.

| (171) | Тези скорошни промени доведоха и до промяна в търговските отношения между летищата. Докато преди летищата се управляваха предимно като инфраструктури с оглед на осигуряването на достъп и териториално развитие, през последните няколко години все повече летища си поставят търговски цели и се конкурират помежду си за привличане на въздушния трафик. |
| --- | --- |

(171)

Тези скорошни промени доведоха и до промяна в търговските отношения между летищата. Докато преди летищата се управляваха предимно като инфраструктури с оглед на осигуряването на достъп и териториално развитие, през последните няколко години все повече летища си поставят търговски цели и се конкурират помежду си за привличане на въздушния трафик.

| (172) | Следователно променящият се характер на летищата трябва да бъде отразен в правната оценка на дейностите на летищата съгласно закона за държавните помощи. Вече не е възможно експлоатацията и изграждането на летища да се разглеждат като дейност, извършвана от дадена администрация, която принципно е извън обхвата на контрола на държавните помощи. |
| --- | --- |

(172)

Следователно променящият се характер на летищата трябва да бъде отразен в правната оценка на дейностите на летищата съгласно закона за държавните помощи. Вече не е възможно експлоатацията и изграждането на летища да се разглеждат като дейност, извършвана от дадена администрация, която принципно е извън обхвата на контрола на държавните помощи.

| (173) | В делото „Aéroports de Paris“ Европейският съд се опита да изясни въпроса, заявявайки, че експлоатацията на голямо международно летище, състояща се в предоставянето на летищни услуги на авиокомпании и различни доставчици на услуги в рамките на летището, представлява стопанска дейност, тъй като се състои в „предоставянето на летищни съоръжения на авиокомпании и различни доставчици на услуги в замяна на такса, чийто размер се определя свободно от администратора, и когато последният е държавен, не попада в рамките на упражняването на официалните му правомощия на държавен орган и е отделно от дейностите му при упражняването на тези правомощия“ (29). По този начин летищният оператор принципно упражнява стопанска дейност по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, към която се прилагат правилата за държавните помощи. |
| --- | --- |

(173)

В делото „Aéroports de Paris“ Европейският съд се опита да изясни въпроса, заявявайки, че експлоатацията на голямо международно летище, състояща се в предоставянето на летищни услуги на авиокомпании и различни доставчици на услуги в рамките на летището, представлява стопанска дейност, тъй като се състои в „предоставянето на летищни съоръжения на авиокомпании и различни доставчици на услуги в замяна на такса, чийто размер се определя свободно от администратора, и когато последният е държавен, не попада в рамките на упражняването на официалните му правомощия на държавен орган и е отделно от дейностите му при упражняването на тези правомощия“ (29). По този начин летищният оператор принципно упражнява стопанска дейност по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, към която се прилагат правилата за държавните помощи.

| (174) | Предвид протичащите развития в сектора впоследствие този подход бе разширен от Комисията в приетите през 2005 г. насоки и обхвана всички видове летища, включително по-малките (като това, което се разглежда в настоящото решение). С оглед на тази скорошна трансформация Комисията смята, че от 2000 г. вече не е възможно летищата да се изключват a priori от прилагането на правилата за държавните помощи. |
| --- | --- |

(174)

Предвид протичащите развития в сектора впоследствие този подход бе разширен от Комисията в приетите през 2005 г. насоки и обхвана всички видове летища, включително по-малките (като това, което се разглежда в настоящото решение). С оглед на тази скорошна трансформация Комисията смята, че от 2000 г. вече не е възможно летищата да се изключват a priori от прилагането на правилата за държавните помощи.

| (175) | Съгласно решението по делото „Aéroports de Paris“ едно летище, след като веднъж е започнало да упражнява стопанска дейност, независимо от своя правен статут или начин на финансиране, представлява предприятие по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО и следователно към него се прилагат правилата на Договора относно държавните помощи (30). |
| --- | --- |

(175)

Съгласно решението по делото „Aéroports de Paris“ едно летище, след като веднъж е започнало да упражнява стопанска дейност, независимо от своя правен статут или начин на финансиране, представлява предприятие по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО и следователно към него се прилагат правилата на Договора относно държавните помощи (30).

| (176) | Решението на Съда на Европейските общности по това дело, което пояснява, че управлението и експлоатацията на летище представлява стопанска дейност, доведе Комисията до заключението, че от датата на това решение правилата за държавните помощи се прилагат в този сектор. Съответно насоките от 2005 г. не могат да се прилагат с обратна сила, както настояват германските органи, след като Съдът е пояснил (пояснение, което се прилага ad vitam aeternam) основополагащата концепция за помощ (31). |
| --- | --- |

(176)

Решението на Съда на Европейските общности по това дело, което пояснява, че управлението и експлоатацията на летище представлява стопанска дейност, доведе Комисията до заключението, че от датата на това решение правилата за държавните помощи се прилагат в този сектор. Съответно насоките от 2005 г. не могат да се прилагат с обратна сила, както настояват германските органи, след като Съдът е пояснил (пояснение, което се прилага ad vitam aeternam) основополагащата концепция за помощ (31).

| (177) | В този смисъл Комисията отбелязва, че инфраструктурата, която е предмет на настоящото решение, ще бъде управлявана като търговско предприятие от администратора на летището; следователно то се явява инфраструктура, която подлежи на търговска експлоатация. Летищният оператор ще облага ползвателите с такси за ползването на тази инфраструктура и тя няма да е достъпна за ползвателите без плащане на такси в името на общия интерес. |
| --- | --- |

(177)

В този смисъл Комисията отбелязва, че инфраструктурата, която е предмет на настоящото решение, ще бъде управлявана като търговско предприятие от администратора на летището; следователно то се явява инфраструктура, която подлежи на търговска експлоатация. Летищният оператор ще облага ползвателите с такси за ползването на тази инфраструктура и тя няма да е достъпна за ползвателите без плащане на такси в името на общия интерес.

| (178) | Въпреки това, независимо от правния му статут, не всички дейности на даден летищен оператор задължително са със стопански характер. Трябва да се направи разлика между неговите дейности и да се установи до каква степен дейностите му са със стопански характер (32). |
| --- | --- |

(178)

Въпреки това, независимо от правния му статут, не всички дейности на даден летищен оператор задължително са със стопански характер. Трябва да се направи разлика между неговите дейности и да се установи до каква степен дейностите му са със стопански характер (32).

| (179) | Съдът на Европейските общности постанови, че дейности, които обикновено попадат под отговорността на държавата при упражняване на официалните ѝ правомощия като обществен орган за управление, не са със стопански характер и не попадат в обхвата на правилата относно държавните помощи. Тези дейности включват сигурността, контрола на въздушния трафик, полицията, митниците и т.н. (33) Финансирането трябва да бъде строго ограничено до компенсиране на разходите, които произтичат от тях, и не може да бъде използвано за финансиране на други стопански дейности (34). |
| --- | --- |

(179)

Съдът на Европейските общности постанови, че дейности, които обикновено попадат под отговорността на държавата при упражняване на официалните ѝ правомощия като обществен орган за управление, не са със стопански характер и не попадат в обхвата на правилата относно държавните помощи. Тези дейности включват сигурността, контрола на въздушния трафик, полицията, митниците и т.н. (33) Финансирането трябва да бъде строго ограничено до компенсиране на разходите, които произтичат от тях, и не може да бъде използвано за финансиране на други стопански дейности (34).

| (180) | Следователно, съгласно практиката на Комисията (33), по отношение на функции, които попадат в обхвата на държавната политика, финансирането на тези функции или на инфраструктура, пряко свързана с тези функции, не представлява държавна помощ. Това означава, че финансирането на инфраструктура, която например е необходима от съображения за сигурност или е от жизнено значение за упражняването на контрол и надзор над аеронавигацията и въздушното пространство, може да попадне в обхвата на държавната политика (35). |
| --- | --- |

(180)

Следователно, съгласно практиката на Комисията (33), по отношение на функции, които попадат в обхвата на държавната политика, финансирането на тези функции или на инфраструктура, пряко свързана с тези функции, не представлява държавна помощ. Това означава, че финансирането на инфраструктура, която например е необходима от съображения за сигурност или е от жизнено значение за упражняването на контрол и надзор над аеронавигацията и въздушното пространство, може да попадне в обхвата на държавната политика (35).

| (181) | В настоящия случай непрестанните загуби на летището и инфраструктурните инвестиции се финансират от капиталови вноски и дългосрочни дългове на държавните акционери. Планирано е разширяването и предислоцирането на втората, южна писта да затвърди позициите на летището на пазара на товарния въздушен превоз. Предвид това, някои от инвестициите могат да попаднат в обхвата на държавната политика. Инвестициите, за които Германия смята, че попадат в обхвата на държавната политика, бяха посочени в съображения 58 и сл. по-горе. |
| --- | --- |

(181)

В настоящия случай непрестанните загуби на летището и инфраструктурните инвестиции се финансират от капиталови вноски и дългосрочни дългове на държавните акционери. Планирано е разширяването и предислоцирането на втората, южна писта да затвърди позициите на летището на пазара на товарния въздушен превоз. Предвид това, някои от инвестициите могат да попаднат в обхвата на държавната политика. Инвестициите, за които Германия смята, че попадат в обхвата на държавната политика, бяха посочени в съображения 58 и сл. по-горе.

| (182) | След като оцени естеството и цифрите, предоставени от Германия във връзка с инвестиционните и оперативните разходи, свързани с новата южна писта, Комисията стигна до заключението, че в настоящия случай някои разходи попадат в обхвата на държавната политика. Тези разходи са свързани с безопасността и функциите на полицията, противопожарните мерки и мерките за обществена безопасност, оперативната безопасност, Германската метеорологична служба и Германската служба за контрол на въздушния трафик. Ползвателите на летището също могат да бъдат таксувани за някои от тези мерки на държавната политика. |
| --- | --- |

(182)

След като оцени естеството и цифрите, предоставени от Германия във връзка с инвестиционните и оперативните разходи, свързани с новата южна писта, Комисията стигна до заключението, че в настоящия случай някои разходи попадат в обхвата на държавната политика. Тези разходи са свързани с безопасността и функциите на полицията, противопожарните мерки и мерките за обществена безопасност, оперативната безопасност, Германската метеорологична служба и Германската служба за контрол на въздушния трафик. Ползвателите на летището също могат да бъдат таксувани за някои от тези мерки на държавната политика.

| (183) | Следователно, доколкото попадат в посочения по-горе обхват на държавната политика, е възможно въпросните разходи да не представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. В този случай обаче, независимо от това дали Комисията ще приеме предложения от германските органи подход, според който нито една част от разходите не трябва да се разглежда като държавна помощ, финансовата оценка на мярката няма да се промени. Дори ако тези разходи представляват държавна помощ, то те биха били съвместима помощ (вж. съображения 254 и сл. по-долу). Следователно не е необходимо Комисията да излиза с окончателно заключение по този въпрос. |
| --- | --- |

(183)

Следователно, доколкото попадат в посочения по-горе обхват на държавната политика, е възможно въпросните разходи да не представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. В този случай обаче, независимо от това дали Комисията ще приеме предложения от германските органи подход, според който нито една част от разходите не трябва да се разглежда като държавна помощ, финансовата оценка на мярката няма да се промени. Дори ако тези разходи представляват държавна помощ, то те биха били съвместима помощ (вж. съображения 254 и сл. по-долу). Следователно не е необходимо Комисията да излиза с окончателно заключение по този въпрос.

6.1.1.2.   Държавни ресурси и възможност за приписване на държавата

| (184) | Както бе посочено от Съда (36), за да бъдат квалифицирани като държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, мерките трябва да произтичат от ресурси на държавата, пряко или косвено, и трябва да могат да бъдат приписани на държавата. |
| --- | --- |

(184)

Както бе посочено от Съда (36), за да бъдат квалифицирани като държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, мерките трябва да произтичат от ресурси на държавата, пряко или косвено, и трябва да могат да бъдат приписани на държавата.

| (185) | В настоящия случай във всеки един съществен момент държавата е упражнявала пряк или косвен контрол върху разглежданите ресурси. Летище Лайпциг е финансирало разширяването с капиталови вноски на държавните акционери и е получило дългосрочни заеми от своето дружество майка Mitteldeutsche Flughafen AG (наричано по-долу MFAG), в което има само държавни акционери. |
| --- | --- |

(185)

В настоящия случай във всеки един съществен момент държавата е упражнявала пряк или косвен контрол върху разглежданите ресурси. Летище Лайпциг е финансирало разширяването с капиталови вноски на държавните акционери и е получило дългосрочни заеми от своето дружество майка Mitteldeutsche Flughafen AG (наричано по-долу MFAG), в което има само държавни акционери.

| (186) | Решението за предоставяне на тези държавни ресурси може да бъде приписано на държавните органи: надзорният борд на MFAG — дружество, което е държавна собственост, заяви, че ще бъдат събрани достатъчно капиталови вноски за финансиране на разширяването на летището. Мнозинството от членовете на надзорния борд на MFAG са представители на държавни органи (напр. министри на Land, кметове и т.н.). |
| --- | --- |

(186)

Решението за предоставяне на тези държавни ресурси може да бъде приписано на държавните органи: надзорният борд на MFAG — дружество, което е държавна собственост, заяви, че ще бъдат събрани достатъчно капиталови вноски за финансиране на разширяването на летището. Мнозинството от членовете на надзорния борд на MFAG са представители на държавни органи (напр. министри на Land, кметове и т.н.).

6.1.1.3.   Икономическо преимущество

| (187) | Споменатите в съображение 185 по-горе вливане на капитал и заеми на акционерите намаляват инвестиционните разходи, които летищният оператор би трябвало да понесе, и, следователно, дават преимущество на летището. |
| --- | --- |

(187)

Споменатите в съображение 185 по-горе вливане на капитал и заеми на акционерите намаляват инвестиционните разходи, които летищният оператор би трябвало да понесе, и, следователно, дават преимущество на летището.

| (188) | Може обаче да се твърди, че вливането на капитал в Летище Лайпциг не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, ако се докаже, че критерият за инвеститор в условията на пазарна икономика може да се приложи в този случай. |
| --- | --- |

(188)

Може обаче да се твърди, че вливането на капитал в Летище Лайпциг не представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, ако се докаже, че критерият за инвеститор в условията на пазарна икономика може да се приложи в този случай.

| (189) | В този смисъл в решението за Stardust Marine Европейският съд постанови, че „капитал, предоставен пряко или непряко от държавата на предприятие при обстоятелства, които отговарят на нормалните пазарни условия, не може да бъде разглеждан като държавна помощ“ (37). |
| --- | --- |

(189)

В този смисъл в решението за Stardust Marine Европейският съд постанови, че „капитал, предоставен пряко или непряко от държавата на предприятие при обстоятелства, които отговарят на нормалните пазарни условия, не може да бъде разглеждан като държавна помощ“ (37).

| (190) | Следователно Комисията трябва да анализира дали акционерите в Летище Лайпциг са действали като частни инвеститори при финансирането на разширяването на летището. Трябва да се прецени дали при подобни обстоятелства един частен инвеститор, извършващ дейност при нормални условия на пазарна икономика, би се съгласил на същите или подобни търговски договорености като MFAG във връзка с предислоцирането на южната писта. |
| --- | --- |

(190)

Следователно Комисията трябва да анализира дали акционерите в Летище Лайпциг са действали като частни инвеститори при финансирането на разширяването на летището. Трябва да се прецени дали при подобни обстоятелства един частен инвеститор, извършващ дейност при нормални условия на пазарна икономика, би се съгласил на същите или подобни търговски договорености като MFAG във връзка с предислоцирането на южната писта.

| (191) | При изготвянето на тази оценка Комисията трябва да има предвид, че „[...] поведението на частен инвеститор, с което трябва да се сравни намесата на държавен инвеститор, преследващ цели на икономическата политика, не трябва да бъде поведението на обикновен инвеститор, който предоставя капитал с цел да реализира печалба в относително кратък срок, а поведението на частно холдингово дружество или частна група от предприятия, които следват структурна политика, независимо дали обща или секторна, и се ръководят от перспективи за рентабилност в дългосрочен план“ (38). |
| --- | --- |

(191)

При изготвянето на тази оценка Комисията трябва да има предвид, че „[...] поведението на частен инвеститор, с което трябва да се сравни намесата на държавен инвеститор, преследващ цели на икономическата политика, не трябва да бъде поведението на обикновен инвеститор, който предоставя капитал с цел да реализира печалба в относително кратък срок, а поведението на частно холдингово дружество или частна група от предприятия, които следват структурна политика, независимо дали обща или секторна, и се ръководят от перспективи за рентабилност в дългосрочен план“ (38).

| (192) | В този конкретен случай, германските органи поставят под въпрос приложимостта на критерия за инвеститор в условията на пазарна икономика по отношение на инвестициите, свързани с новата южна писта. Те твърдят, че критерият не може да се прилага по отношение на транспортна инфраструктура, тъй като няма частни инвеститори, с които да се направи сравнение. Според германските органи частните инвеститори не проявяват интерес към летищата, особено в случаите, когато са необходими големи инвестиции за обновяване. |
| --- | --- |

(192)

В този конкретен случай, германските органи поставят под въпрос приложимостта на критерия за инвеститор в условията на пазарна икономика по отношение на инвестициите, свързани с новата южна писта. Те твърдят, че критерият не може да се прилага по отношение на транспортна инфраструктура, тъй като няма частни инвеститори, с които да се направи сравнение. Според германските органи частните инвеститори не проявяват интерес към летищата, особено в случаите, когато са необходими големи инвестиции за обновяване.

| (193) | Комисията не може да се съгласи с това мнение. Критерият за частен инвеститор на пазара не може да се изключи поради факта, че частният сектор не би участвал във финансирането на летищна инфраструктура (39). Една икономически трудна ситуация не би попречила на държавния инвеститор да действа разумно, както един частен инвеститор би направил в същата ситуация. |
| --- | --- |

(193)

Комисията не може да се съгласи с това мнение. Критерият за частен инвеститор на пазара не може да се изключи поради факта, че частният сектор не би участвал във финансирането на летищна инфраструктура (39). Една икономически трудна ситуация не би попречила на държавния инвеститор да действа разумно, както един частен инвеститор би направил в същата ситуация.

| (194) | В решението за Stardust Marine Съдът постанови, че „[...] за да се установи дали държавата е възприела поведението на далновиден инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика, е необходимо случаят да се постави в контекста на периода, в който са били предприети мерките за финансова подкрепа, за да се оцени икономическата рационалност на поведението на държавата, и по този начин да се избегне евентуална оценка на базата на последваща ситуация“ (40). |
| --- | --- |

(194)

В решението за Stardust Marine Съдът постанови, че „[...] за да се установи дали държавата е възприела поведението на далновиден инвеститор, извършващ дейност в условията на пазарна икономика, е необходимо случаят да се постави в контекста на периода, в който са били предприети мерките за финансова подкрепа, за да се оцени икономическата рационалност на поведението на държавата, и по този начин да се избегне евентуална оценка на базата на последваща ситуация“ (40).

| (195) | Решаващият момент е датата, на която е взето решението за инвестиране. Приложимостта на критерия за частен инвеститор на пазара не произтича от Насоките от 2005 г., а от развитието на съдебната практика на Европейския съд и решенията на Европейската комисия (41). |
| --- | --- |

(195)

Решаващият момент е датата, на която е взето решението за инвестиране. Приложимостта на критерия за частен инвеститор на пазара не произтича от Насоките от 2005 г., а от развитието на съдебната практика на Европейския съд и решенията на Европейската комисия (41).

| (196) | Следователно, независимо от твърденията на германските органи, за да може да приложи критерия за частен инвеститор, Комисията трябва да се постави на мястото на въпросния държавен орган в момента на вземане на решението за инвестиране. |
| --- | --- |

(196)

Следователно, независимо от твърденията на германските органи, за да може да приложи критерия за частен инвеститор, Комисията трябва да се постави на мястото на въпросния държавен орган в момента на вземане на решението за инвестиране.

| (197) | През ноември 2004 г., когато Летище Лайпциг реши да започне работа по изграждането на южната писта, DHL все още не бе поел правно обвързващо задължение да се премести на Летище Лайпциг. За да направи консервативна оценка на рентабилността, изложеният по-долу анализ ще сравни сценариите „Статукво“ и „Разширяване без DHL“ и ще игнорира „Разширяване с DHL“. |
| --- | --- |

(197)

През ноември 2004 г., когато Летище Лайпциг реши да започне работа по изграждането на южната писта, DHL все още не бе поел правно обвързващо задължение да се премести на Летище Лайпциг. За да направи консервативна оценка на рентабилността, изложеният по-долу анализ ще сравни сценариите „Статукво“ и „Разширяване без DHL“ и ще игнорира „Разширяване с DHL“.

| (198) | Германските органи твърдят, че Летище Лайпциг е действало като частен инвеститор на пазара. Те изтъкват, че предислоцирането на южната писта е спомогнало за намаляване на загубите на Летище Лайпциг и че в средносрочен и дългосрочен план финансираните инвестиции дават възможност за достигане на прага на рентабилност. |
| --- | --- |

(198)

Германските органи твърдят, че Летище Лайпциг е действало като частен инвеститор на пазара. Те изтъкват, че предислоцирането на южната писта е спомогнало за намаляване на загубите на Летище Лайпциг и че в средносрочен и дългосрочен план финансираните инвестиции дават възможност за достигане на прага на рентабилност.

| (199) | Германските органи трябва да могат да докажат, че държавните органи са действали по начин, който би бил приемлив за един частен инвеститор. Въпреки това, според информацията, с която Комисията разполага, не може да се установи със сигурност, че предислоцирането на южната писта е било най-благоприятното решение от икономическа гледна точка. |
| --- | --- |

(199)

Германските органи трябва да могат да докажат, че държавните органи са действали по начин, който би бил приемлив за един частен инвеститор. Въпреки това, според информацията, с която Комисията разполага, не може да се установи със сигурност, че предислоцирането на южната писта е било най-благоприятното решение от икономическа гледна точка.

| (200) | Поведението на инвеститор в условията на пазарна икономика се ръководи от перспективите за рентабилност (42). Критерият за инвеститор на пазара обикновено би могъл да се приложи в случаите, когато структурните перспективи и перспективите за бъдещето на дружеството дават възможност да се очаква нормална възвръщаемост в разумен срок, посредством изплащане на дивиденти или увеличаване на капитала, сравними с тези на едно частно предприятие. |
| --- | --- |

(200)

Поведението на инвеститор в условията на пазарна икономика се ръководи от перспективите за рентабилност (42). Критерият за инвеститор на пазара обикновено би могъл да се приложи в случаите, когато структурните перспективи и перспективите за бъдещето на дружеството дават възможност да се очаква нормална възвръщаемост в разумен срок, посредством изплащане на дивиденти или увеличаване на капитала, сравними с тези на едно частно предприятие.

| (201) | Оценката следва да не вземе под внимание положителните отражения върху икономиката на района, в който е разположено летището, тъй като Комисията оценява дали въпросната мярка представлява помощ, като преценява дали „при подобни обстоятелства един частен акционер, взимайки предвид прогнозираните възможности за реализиране на печалба и пренебрегвайки всякакви социални, секторни и свързани с регионалната политика съображения, би предоставил въпросния капитал“ (43). |
| --- | --- |

(201)

Оценката следва да не вземе под внимание положителните отражения върху икономиката на района, в който е разположено летището, тъй като Комисията оценява дали въпросната мярка представлява помощ, като преценява дали „при подобни обстоятелства един частен акционер, взимайки предвид прогнозираните възможности за реализиране на печалба и пренебрегвайки всякакви социални, секторни и свързани с регионалната политика съображения, би предоставил въпросния капитал“ (43).

| (202) | Както Комисията вече отбеляза в решението по случая „Charleroi“, „не могат да се разглеждат като съвместими с принципа на частен инвеститор в условията на пазарна икономика задължения, поети от летищен оператор, за които не може да се докаже, че дейността на летището като такава ще реализира разумни печалби в рамките на разумен срок. Подразбира се, че всички положителни отражения върху икономиката на района, в който се намира летището, в никакъв случай не могат да бъдат включени в тази оценка, която цели да установи дали намесата съдържа елементи на помощ“ (44). |
| --- | --- |

(202)

Както Комисията вече отбеляза в решението по случая „Charleroi“, „не могат да се разглеждат като съвместими с принципа на частен инвеститор в условията на пазарна икономика задължения, поети от летищен оператор, за които не може да се докаже, че дейността на летището като такава ще реализира разумни печалби в рамките на разумен срок. Подразбира се, че всички положителни отражения върху икономиката на района, в който се намира летището, в никакъв случай не могат да бъдат включени в тази оценка, която цели да установи дали намесата съдържа елементи на помощ“ (44).

| (203) | Както Съдът постанови в решенията си, „един частен акционер може да отпусне капитал, необходим за оцеляването на дадено предприятие, което преминава през временни трудности, но е в състояние отново да стане рентабилно, вероятно след реорганизация“ (45). Въпреки това, според Съда, „когато вливането на капитал от частен инвеститор пренебрегва перспективите за рентабилност, дори и в дългосрочен план, предоставянето на капитал в тези случаи трябва да се разглежда като помощ ...“ (46). |
| --- | --- |

(203)

Както Съдът постанови в решенията си, „един частен акционер може да отпусне капитал, необходим за оцеляването на дадено предприятие, което преминава през временни трудности, но е в състояние отново да стане рентабилно, вероятно след реорганизация“ (45). Въпреки това, според Съда, „когато вливането на капитал от частен инвеститор пренебрегва перспективите за рентабилност, дори и в дългосрочен план, предоставянето на капитал в тези случаи трябва да се разглежда като помощ ...“ (46).

| (204) | Както бе споменато по-рано, Германия представи бизнес план за предислоцирането на южната писта. Въз основа на включените данни за приходите и разходите Комисията може да разгледа въпроса дали Летище Лайпциг е действало като частен инвеститор по отношение на финансирането, изграждането и експлоатацията на южната писта. |
| --- | --- |

(204)

Както бе споменато по-рано, Германия представи бизнес план за предислоцирането на южната писта. Въз основа на включените данни за приходите и разходите Комисията може да разгледа въпроса дали Летище Лайпциг е действало като частен инвеститор по отношение на финансирането, изграждането и експлоатацията на южната писта.

| (205) | Германия представи бизнес планове за три сценария:






  a) | „Разширяване с DHL“: повторно изграждане на южната писта, DHL се установява на Летище Лайпциг; |
| --- | --- | --- |

(205)

Германия представи бизнес планове за три сценария:

a)

„Разширяване с DHL“: повторно изграждане на южната писта, DHL се установява на Летище Лайпциг;

| б) | „Статукво“: без повторно изграждане или предислоциране на южната писта; |
| --- | --- |

б)

„Статукво“: без повторно изграждане или предислоциране на южната писта;

| в) | „Разширяване без DHL“: повторно изграждане на южната писта, DHL не се установява на Летище Лайпциг. |
| --- | --- |

в)

„Разширяване без DHL“: повторно изграждане на южната писта, DHL не се установява на Летище Лайпциг.

| (206) | Бизнес плановете се основават на посочените по-долу предположения и данните за разходите и приходите, предоставени от германските органи за периода от 2006 до 2042 г., без да се посочват крайни стойности за периода след 2042 г. (вж. също съображения 236 и сл.). |
| --- | --- |

(206)

Бизнес плановете се основават на посочените по-долу предположения и данните за разходите и приходите, предоставени от германските органи за периода от 2006 до 2042 г., без да се посочват крайни стойности за периода след 2042 г. (вж. също съображения 236 и сл.).

| (207) | Както бе посочено в съображение 197, Комисията не може да вземе предвид сценария „Разширяване с DHL“ при определянето на съвместимостта на инвестициите с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика. |
| --- | --- |

(207)

Както бе посочено в съображение 197, Комисията не може да вземе предвид сценария „Разширяване с DHL“ при определянето на съвместимостта на инвестициите с принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика.

| (208) | Предвиденото развитие на продажбите в сценария „Разширяване без DHL“ се основава на две основни предположения: инвеститорът очаква преместването, предизвикано от въвеждането на ограничения върху нощните полети на летище Frankfurt/Main през 2012 г., и затрудненията, свързани с капацитета на други летища, да доведат до допълнителен растеж между 2013 и 2018 г. Разширяването е счетено за необходимо, за да осигури достатъчен капацитет, който да отговори на очаквания растеж на товарния въздушен превоз. Макар и нарастващото търсене на товарния въздушен трафик от Летище Лайпциг да е посочено като причина за инвестицията, в настоящия случай това не е обосновано с конкретен анализ на съотношението разходи-полза. |
| --- | --- |

(208)

Предвиденото развитие на продажбите в сценария „Разширяване без DHL“ се основава на две основни предположения: инвеститорът очаква преместването, предизвикано от въвеждането на ограничения върху нощните полети на летище Frankfurt/Main през 2012 г., и затрудненията, свързани с капацитета на други летища, да доведат до допълнителен растеж между 2013 и 2018 г. Разширяването е счетено за необходимо, за да осигури достатъчен капацитет, който да отговори на очаквания растеж на товарния въздушен превоз. Макар и нарастващото търсене на товарния въздушен трафик от Летище Лайпциг да е посочено като причина за инвестицията, в настоящия случай това не е обосновано с конкретен анализ на съотношението разходи-полза.

| (209) | Рискът от свръхкапацитет е бил налице в момента, в който е взето решението за повторно изграждане на южната писта. Разходите за неизползван капацитет в резултат на евентуален свръхкапацитет (т.е. без DHL) няма да бъдат компенсирани. Представените изчисления обаче изглежда не взимат под внимание този риск. |
| --- | --- |

(209)

Рискът от свръхкапацитет е бил налице в момента, в който е взето решението за повторно изграждане на южната писта. Разходите за неизползван капацитет в резултат на евентуален свръхкапацитет (т.е. без DHL) няма да бъдат компенсирани. Представените изчисления обаче изглежда не взимат под внимание този риск.

| (210) | Таблицата по-долу (47) обобщава изчисленията на паричния поток във връзка с двата различни сценария „Статукво“ и „Разширяване без DHL“. Тези изчисления се основават на представените от Германия бизнес сценарии, които прогнозират, inter alia, растеж на сектора на товарния въздушен превоз от най-малко три процента.
  Таблица 8
  Изчисления на паричния поток








  (В млн. евро) |
| --- | --- |
| Изчисления на паричния поток (48) | (A)
  Летище
  Статукво | (Б)
  Летище
  Разширяване без DHL | (В) = (Б) - (A)
  Южна писта
  без DHL |
| (1) | EBITDA (2006-2042 г.) |

(210)

Таблицата по-долу (47) обобщава изчисленията на паричния поток във връзка с двата различни сценария „Статукво“ и „Разширяване без DHL“. Тези изчисления се основават на представените от Германия бизнес сценарии, които прогнозират, inter alia, растеж на сектора на товарния въздушен превоз от най-малко три процента.

Таблица 8

Изчисления на паричния поток

(В млн. евро)

Изчисления на паричния поток (48)

(A)

Летище

Статукво

(Б)

Летище

Разширяване без DHL

(В) = (Б) - (A)

Южна писта

без DHL

(1)

[...]

[...]

[...]

| (2) | EBITDA Мерки за безопасност |
| --- | --- |

(2)

[...]

[...]

[...]

| (3) | EBITDA (2006-2042 г.) коригирани (1) + (2) |
| --- | --- |

(3)

EBITDA (2006-2042 г.) коригирани (1) + (2)

[...]

[...]

[...]

| (4) | Инвестиционни разходи (2006-2042 г.) |
| --- | --- |

(4)

Инвестиционни разходи (2006-2042 г.)

[...]

[...]

[...]

| (5) | Инвестиционни разходи Мерки за безопасност (2006-2042 г.) |
| --- | --- |

(5)

Инвестиционни разходи Мерки за безопасност (2006-2042 г.)

[...]

[...]

[...]

| (6) | Инвестиционни разходи 2005 г. |
| --- | --- |

(6)

Инвестиционни разходи 2005 г.

[...]

[...]

[...]

| (7) | Паричен поток 2005-2042 г. (3) + (4) + (5) + (6) |
| --- | --- |

(7)

Паричен поток 2005-2042 г. (3) + (4) + (5) + (6)

[...]

[...]

[...]

| (211) | Комисията отбелязва първо, че е взела предвид общия размер на инвестицията и оперативните разходи за мерки за сигурност и безопасност за целите на изчисленията на паричния поток. Въпреки това, както бе посочено по-рано (вж. съображения 180-183), е възможно част от тези разходи (оперативните и инвестиционните разходи) да представляват мерки, които попадат в обхвата на държавната политика. |
| --- | --- |

(211)

Комисията отбелязва първо, че е взела предвид общия размер на инвестицията и оперативните разходи за мерки за сигурност и безопасност за целите на изчисленията на паричния поток. Въпреки това, както бе посочено по-рано (вж. съображения 180-183), е възможно част от тези разходи (оперативните и инвестиционните разходи) да представляват мерки, които попадат в обхвата на държавната политика.

| (212) | Независимо от този факт паричният поток на летището за периода 2005-2042 г. възлиза на приблизително [отрицателен паричен поток] ЕВРО. Следователно Комисията не може да приеме, че един инвеститор в условията на пазарна икономика би решил да инвестира в изграждането на южната писта. |
| --- | --- |

(212)

Независимо от този факт паричният поток на летището за периода 2005-2042 г. възлиза на приблизително [отрицателен паричен поток] ЕВРО. Следователно Комисията не може да приеме, че един инвеститор в условията на пазарна икономика би решил да инвестира в изграждането на южната писта.

| (213) | Изчисленията сочат, че сценарий Б реализира паричен поток по-малък с около [100-200] милиона евро в сравнение със сценарий А. Изграждането на южната писта намалява реално наличния паричен поток за финансирането на съществуващите от преди това съоръжения. |
| --- | --- |

(213)

Изчисленията сочат, че сценарий Б реализира паричен поток по-малък с около [100-200] милиона евро в сравнение със сценарий А. Изграждането на южната писта намалява реално наличния паричен поток за финансирането на съществуващите от преди това съоръжения.

| (214) | Тъй като все още предстои летището да финансира наличните капиталови активи в размер от 642 милиона евро (балансова стойност за 2005 г.), то няма да постигне печалба преди облагане с данъци и разходи за лихви и амортизация (EBITDA), необходима за пълно рефинансиране на наличните капиталови активи в сценарий Б. На базата на представените изчисления на паричния поток не може да се приеме за даденост, че бизнес операциите на Летище Лайпциг в бъдеще ще достигнат прага на рентабилност. Следователно не може да се приеме, че южната писта би могла да бъда построена от частен инвеститор на базата на сценарий Б. |
| --- | --- |

(214)

Тъй като все още предстои летището да финансира наличните капиталови активи в размер от 642 милиона евро (балансова стойност за 2005 г.), то няма да постигне печалба преди облагане с данъци и разходи за лихви и амортизация (EBITDA), необходима за пълно рефинансиране на наличните капиталови активи в сценарий Б. На базата на представените изчисления на паричния поток не може да се приеме за даденост, че бизнес операциите на Летище Лайпциг в бъдеще ще достигнат прага на рентабилност. Следователно не може да се приеме, че южната писта би могла да бъда построена от частен инвеститор на базата на сценарий Б.

| (215) | С оглед на това Комисията може да заключи, че държавните органи нямат добре обосновани очаквания за финансова възвръщаемост на въпросната инвестиция и макар и да възнамеряват да направят летището по-привлекателно за ползвателите и, съответно, по-рентабилно, те не се ръководят от перспективи за рентабилност в дългосрочен план (49). Държавното финансиране цели по-скоро, както бе изрично посочено от германските органи, регионално развитие, осигуряване на по-добър достъп до региона, създаване на нови работни места и опазване на околната среда (т.е. намаляване на шума). |
| --- | --- |

(215)

С оглед на това Комисията може да заключи, че държавните органи нямат добре обосновани очаквания за финансова възвръщаемост на въпросната инвестиция и макар и да възнамеряват да направят летището по-привлекателно за ползвателите и, съответно, по-рентабилно, те не се ръководят от перспективи за рентабилност в дългосрочен план (49). Държавното финансиране цели по-скоро, както бе изрично посочено от германските органи, регионално развитие, осигуряване на по-добър достъп до региона, създаване на нови работни места и опазване на околната среда (т.е. намаляване на шума).

| (216) | Комисията стига до заключението, че в конкретния случай един частен инвеститор, дори и от мащаба на група, упражняваща дейност в по-широк икономически контекст, не би могъл да очаква, при нормални условия на пазарна икономика и дори в дългосрочен план, приемлива възвръщаемост на инвестирания капитал. |
| --- | --- |

(216)

Комисията стига до заключението, че в конкретния случай един частен инвеститор, дори и от мащаба на група, упражняваща дейност в по-широк икономически контекст, не би могъл да очаква, при нормални условия на пазарна икономика и дори в дългосрочен план, приемлива възвръщаемост на инвестирания капитал.

| (217) | При тези обстоятелства Комисията има правото да заключи, че един частен инвеститор, дори такъв, който следва цялостна дългосрочна политика без оглед на незабавната възвръщаемост, не би направил въпросните вливания на капитал при нормални условия на пазарна икономика. |
| --- | --- |

(217)

При тези обстоятелства Комисията има правото да заключи, че един частен инвеститор, дори такъв, който следва цялостна дългосрочна политика без оглед на незабавната възвръщаемост, не би направил въпросните вливания на капитал при нормални условия на пазарна икономика.

| (218) | Освен това, без да се засягат изложените аргументи и направените по-горе заключения, Комисията е длъжна да отбележи, че дисконтираната стойност от 6,5 %, приложена от германските органи в техните изчисления (вж. съображение 117), означава, че изчисленията предполагат много ниска инвестиционна премия от приблизително 3,25 % въз основа на бета фактор от 0,65. Бета от 0,65 означава, че ако стойността на общия пазар намалява с 1 %, стойността на инвестицията намалява с 0,65 %, което предполага по-голяма устойчивост на инвестицията в сравнение с общия капиталов пазар и, следователно, по-малък риск. |
| --- | --- |

(218)

Освен това, без да се засягат изложените аргументи и направените по-горе заключения, Комисията е длъжна да отбележи, че дисконтираната стойност от 6,5 %, приложена от германските органи в техните изчисления (вж. съображение 117), означава, че изчисленията предполагат много ниска инвестиционна премия от приблизително 3,25 % въз основа на бета фактор от 0,65. Бета от 0,65 означава, че ако стойността на общия пазар намалява с 1 %, стойността на инвестицията намалява с 0,65 %, което предполага по-голяма устойчивост на инвестицията в сравнение с общия капиталов пазар и, следователно, по-малък риск.

| (219) | Предвид това Комисията отбелязва, че на базата на статистически данни някои експертни източници определят бета от между 0,81 и 1,26 за развитието на авиационно-космическия и летищния сектор в Европа (50). Тези бета фактори са изчислени за международните летища (предимно летища-центрове) с добър достъп до капиталовите пазари заради присъствието си на фондовата борса. Комисията счита, че инвестициите в по-малки летища, като това в настоящия случай, ще доведат до по-високо ниво на риск заради техния размер. Освен това в настоящия случай летището не само е държавна собственост и достъпът му до капиталовите пазари е ограничен, но и зависи от подкрепата на държавните акционери. Следователно Комисията отбелязва, че освен по-високия бета фактор германските органи е трябвало да вземат под внимание и т.нар. „премия за неликвидност“. Ако тя беше взета предвид, лихвените проценти щяха да бъдат по-високи, а настоящата нетна стойност на паричния поток щеше да бъде на по-ниско равнище. |
| --- | --- |

(219)

Предвид това Комисията отбелязва, че на базата на статистически данни някои експертни източници определят бета от между 0,81 и 1,26 за развитието на авиационно-космическия и летищния сектор в Европа (50). Тези бета фактори са изчислени за международните летища (предимно летища-центрове) с добър достъп до капиталовите пазари заради присъствието си на фондовата борса. Комисията счита, че инвестициите в по-малки летища, като това в настоящия случай, ще доведат до по-високо ниво на риск заради техния размер. Освен това в настоящия случай летището не само е държавна собственост и достъпът му до капиталовите пазари е ограничен, но и зависи от подкрепата на държавните акционери. Следователно Комисията отбелязва, че освен по-високия бета фактор германските органи е трябвало да вземат под внимание и т.нар. „премия за неликвидност“. Ако тя беше взета предвид, лихвените проценти щяха да бъдат по-високи, а настоящата нетна стойност на паричния поток щеше да бъде на по-ниско равнище.

6.1.1.4.   Специфики

| (220) | Съгласно член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, за да бъде определена една мярка като държавна помощ, тя трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. В разглеждания случай Комисията отбелязва, че въпросните предимства са предоставени единствено на Летище Лайпциг. Държавното финансиране е насочено към едно-единствено предприятие. Подобно вливане на капитал от държавните органи не е било предоставено на никое друго конкурентно летище. С оглед на това то се разглежда като избирателно по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. |
| --- | --- |

(220)

Съгласно член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, за да бъде определена една мярка като държавна помощ, тя трябва да поставя в по-благоприятно положение „определени предприятия или производството на някои стоки“. В разглеждания случай Комисията отбелязва, че въпросните предимства са предоставени единствено на Летище Лайпциг. Държавното финансиране е насочено към едно-единствено предприятие. Подобно вливане на капитал от държавните органи не е било предоставено на никое друго конкурентно летище. С оглед на това то се разглежда като избирателно по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.

6.1.1.5.   Нарушаване на конкуренцията и засягане на търговията

| (221) | Когато предоставена от държава-членка помощ засилва позициите на дадено предприятие в сравнение с други конкурентни предприятия в една търговия в рамките на Общността, тя трябва да се разглежда като засегната от тази помощ. Съгласно установената съдебна практика (51), за бъде една мярка в нарушение на конкуренцията, е достатъчно получателят на помощта да се конкурира с други предприятия на един отворен за конкуренция пазар. |
| --- | --- |

(221)

Когато предоставена от държава-членка помощ засилва позициите на дадено предприятие в сравнение с други конкурентни предприятия в една търговия в рамките на Общността, тя трябва да се разглежда като засегната от тази помощ. Съгласно установената съдебна практика (51), за бъде една мярка в нарушение на конкуренцията, е достатъчно получателят на помощта да се конкурира с други предприятия на един отворен за конкуренция пазар.

| (222) | Както бе пояснено в съображения 166 и сл., експлоатацията на летище е стопанска дейност. Конкуренция има не само между въздушните превозвачи, но и между летищата. В разглеждания случай това са, inter alia, предприятия, които предлагат необходимите съоръжения за превръщането си в център за товарен въздушен трафик. |
| --- | --- |

(222)

Както бе пояснено в съображения 166 и сл., експлоатацията на летище е стопанска дейност. Конкуренция има не само между въздушните превозвачи, но и между летищата. В разглеждания случай това са, inter alia, предприятия, които предлагат необходимите съоръжения за превръщането си в център за товарен въздушен трафик.

| (223) | Икономическите предимства, които Летище Лайпциг/Хале получава от финансирането на южната писта, ще засилят позициите му спрямо неговите конкуренти на европейския пазар на доставчици на летищни услуги. Следователно разглежданото държавно финансиране нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и засяга търговията между държавите-членки. |
| --- | --- |

(223)

Икономическите предимства, които Летище Лайпциг/Хале получава от финансирането на южната писта, ще засилят позициите му спрямо неговите конкуренти на европейския пазар на доставчици на летищни услуги. Следователно разглежданото държавно финансиране нарушава или заплашва да наруши конкуренцията и засяга търговията между държавите-членки.

6.1.1.6.   Заключение

| (224) | По гореизложените причини Комисията стига до заключението, че държавното финансиране на развитието на южната писта на Летище Лайпциг/Хале включва държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. |
| --- | --- |

(224)

По гореизложените причини Комисията стига до заключението, че държавното финансиране на развитието на южната писта на Летище Лайпциг/Хале включва държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.

6.1.2.   Наличие на държавна помощ за DHL — Рамково споразумение и писмо за подкрепа

| (225) | Както бе разяснено в решението за откриване (вж. съображения от 42 до 46), Комисията счита, че оценяваните мерки са предоставени от ресурси на държавата и заплашват да нарушат конкуренцията. |
| --- | --- |

(225)

Както бе разяснено в решението за откриване (вж. съображения от 42 до 46), Комисията счита, че оценяваните мерки са предоставени от ресурси на държавата и заплашват да нарушат конкуренцията.

6.1.2.1.   Прехвърляне на държавни ресурси

| (226) | Концепцията за държавна помощ се прилага спрямо всяко пряко или косвено предоставено преимущество, финансирано от ресурси на държавата, което се предоставя от самата държава или от посреднически орган, действащ по силата на поверените му правомощия. |
| --- | --- |

(226)

Концепцията за държавна помощ се прилага спрямо всяко пряко или косвено предоставено преимущество, финансирано от ресурси на държавата, което се предоставя от самата държава или от посреднически орган, действащ по силата на поверените му правомощия.

| (227) | Очевидно е, че рамковото споразумение и писмото за подкрепа са финансирани с ресурси на държавата и че решенията за тяхното предоставяне могат да бъдат приписани на държавните органи: надзорният орган на MFAG разреши сключването на рамковото споразумение на 3 юни 2004 г. Мнозинството от членовете на надзорния орган на MFAG са представители на държавни органи (напр. финансови министри на Sachsen и Sachsen-Anhalt, кметове на Лайпциг, Dresden и Хале). Писмото за подкрепа бе подписано от финансовия министър на Land Sachsen на 21 декември 2005 г. |
| --- | --- |

(227)

Очевидно е, че рамковото споразумение и писмото за подкрепа са финансирани с ресурси на държавата и че решенията за тяхното предоставяне могат да бъдат приписани на държавните органи: надзорният орган на MFAG разреши сключването на рамковото споразумение на 3 юни 2004 г. Мнозинството от членовете на надзорния орган на MFAG са представители на държавни органи (напр. финансови министри на Sachsen и Sachsen-Anhalt, кметове на Лайпциг, Dresden и Хале). Писмото за подкрепа бе подписано от финансовия министър на Land Sachsen на 21 декември 2005 г.

6.1.2.2.   Нарушение на конкуренцията и засягане на търговията

| (228) | Доколкото мерките предоставят избирателно преимущество за DHL и Летище Лайпциг, Комисията счита, че те могат да нарушат конкуренцията и да засегнат търговията между държавите-членки. |
| --- | --- |

(228)

Доколкото мерките предоставят избирателно преимущество за DHL и Летище Лайпциг, Комисията счита, че те могат да нарушат конкуренцията и да засегнат търговията между държавите-членки.

| (229) | Очевидно е също така, че секторът на експресни куриерски услуги е пазар, на който се конкурират дружества от различни държави-членки. Всяко икономическо преимущество, което DHL получава от изброените държавни мерки, ще засили позициите му спрямо неговите конкуренти на европейския пазар на експресни куриерски услуги. |
| --- | --- |

(229)

Очевидно е също така, че секторът на експресни куриерски услуги е пазар, на който се конкурират дружества от различни държави-членки. Всяко икономическо преимущество, което DHL получава от изброените държавни мерки, ще засили позициите му спрямо неговите конкуренти на европейския пазар на експресни куриерски услуги.

| (230) | Тъй като оценката, посочена в съображения от 42 до 46 от решението за откриване, не бе оспорена от Германия и трети страни, последващата дискусия ще се съсредоточи върху това, доколко рамковото споразумение и писмото за подкрепа поставят DHL в благоприятна позиция. |
| --- | --- |

(230)

Тъй като оценката, посочена в съображения от 42 до 46 от решението за откриване, не бе оспорена от Германия и трети страни, последващата дискусия ще се съсредоточи върху това, доколко рамковото споразумение и писмото за подкрепа поставят DHL в благоприятна позиция.

6.1.2.3.   Икономически преимущества за DHL посредством рамковото споразумение

| (231) | Комисията ще анализира за всяка една от предложените услуги — гаранции, наем и летищни услуги, дали рамковото споразумение предлага подходящо възнаграждение, каквото би приел един частен инвеститор. |
| --- | --- |

(231)

Комисията ще анализира за всяка една от предложените услуги — гаранции, наем и летищни услуги, дали рамковото споразумение предлага подходящо възнаграждение, каквото би приел един частен инвеститор.

i)   Гаранции

| (232) | Рамковото споразумение не предвижда изрично плащания на премии за предоставените гаранции. Единственият възможен източник на възнаграждение ще бъде допълнителният паричен поток, който летището може да реализира от изграждането и експлоатацията на южната писта. Следователно Комисията първо ще изчисли допълнителния паричен поток за южната писта. Второ, Комисията ще провери дали този допълнителен паричен поток осигурява достатъчно възнаграждение за предоставените гаранции. |
| --- | --- |

(232)

Рамковото споразумение не предвижда изрично плащания на премии за предоставените гаранции. Единственият възможен източник на възнаграждение ще бъде допълнителният паричен поток, който летището може да реализира от изграждането и експлоатацията на южната писта. Следователно Комисията първо ще изчисли допълнителния паричен поток за южната писта. Второ, Комисията ще провери дали този допълнителен паричен поток осигурява достатъчно възнаграждение за предоставените гаранции.

| (233) | Един частен инвеститор би взел решение дали да се включи в рамковото споразумение едновременно с решението дали да построи южната писта, поради което референтната дата за критерия за частен инвеститор трябва да бъде ноември 2004 г., преди датата, на която започват строителните работи. Както бе пояснено по-горе (вж. съображения 215 и сл.), Комисията смята, че един частен инвеститор не би се поставил доброволно в неизгодна позиция при преговорите, като вложи рисково инвестиции в южната писта преди сключването на договор за използването й. Изчисленията на паричния поток ясно показват, че без идването на DHL на Летище Лайпциг южната писта не би била жизнеспособна бизнес алтернатива, тъй като загуби в допълнителния паричен поток от около [...] EUR биха довели до (вж. колона 5 от приложение 1). Следователно, като първо построява южната писта, а след това подписва рамковото споразумение, летището не постъпва както би постъпил един частен инвеститор. Сценарият „разширяване без DHL“ е осъществим единствено чрез предоставяне на значителна помощ. Ето защо сценарият не може да бъде използван като отправна точка за критерия за частен инвеститор на пазара. |
| --- | --- |

(233)

Един частен инвеститор би взел решение дали да се включи в рамковото споразумение едновременно с решението дали да построи южната писта, поради което референтната дата за критерия за частен инвеститор трябва да бъде ноември 2004 г., преди датата, на която започват строителните работи. Както бе пояснено по-горе (вж. съображения 215 и сл.), Комисията смята, че един частен инвеститор не би се поставил доброволно в неизгодна позиция при преговорите, като вложи рисково инвестиции в южната писта преди сключването на договор за използването й. Изчисленията на паричния поток ясно показват, че без идването на DHL на Летище Лайпциг южната писта не би била жизнеспособна бизнес алтернатива, тъй като загуби в допълнителния паричен поток от около [...] EUR биха довели до (вж. колона 5 от приложение 1). Следователно, като първо построява южната писта, а след това подписва рамковото споразумение, летището не постъпва както би постъпил един частен инвеститор. Сценарият „разширяване без DHL“ е осъществим единствено чрез предоставяне на значителна помощ. Ето защо сценарият не може да бъде използван като отправна точка за критерия за частен инвеститор на пазара.

| (234) | Поради това Комисията ще се придържа към същия подход като в решението за откриване и ще изчисли допълнителния паричен поток за изграждането на южната писта, като вземе разликата в паричните потоци на сценария за разширяване с DHL и сценария статукво (експлоатация само на съществуващата северна писта). |
| --- | --- |

(234)

Поради това Комисията ще се придържа към същия подход като в решението за откриване и ще изчисли допълнителния паричен поток за изграждането на южната писта, като вземе разликата в паричните потоци на сценария за разширяване с DHL и сценария статукво (експлоатация само на съществуващата северна писта).

| (235) | Изчисленията започват от 2005 г., когато летището прави първите инвестиционни разходи в размер от около [...] EUR за южната писта, за които Комисията бе информирана едва след решението за откриване. |
| --- | --- |

(235)

Изчисленията започват от 2005 г., когато летището прави първите инвестиционни разходи в размер от около [...] EUR за южната писта, за които Комисията бе информирана едва след решението за откриване.

| (236) | Изчислението на паричния поток не обхваща периода след 2042 г. и не включва предложените от Германия крайни стойности, тъй като според документ, внесен по-рано от Германия (52), полезният живот на една писта е около 30 години. Освен това един частен инвеститор не би пожелал да финансира южната писта, ако не реализира задоволителна възвръщаемост в началния период — първите 37 години на експлоатация от 2005 до 2042 г. Затова анализът на паричния поток ще обхване само този начален период, за да може да оцени въздействието на инвестицията върху рентабилността на летището. |
| --- | --- |

(236)

Изчислението на паричния поток не обхваща периода след 2042 г. и не включва предложените от Германия крайни стойности, тъй като според документ, внесен по-рано от Германия (52), полезният живот на една писта е около 30 години. Освен това един частен инвеститор не би пожелал да финансира южната писта, ако не реализира задоволителна възвръщаемост в началния период — първите 37 години на експлоатация от 2005 до 2042 г. Затова анализът на паричния поток ще обхване само този начален период, за да може да оцени въздействието на инвестицията върху рентабилността на летището.

| (237) | Предложените крайни стойности също не са взети предвид, тъй като им липсва достоверност. Крайните стойности се основават на наем с неограничен срок, който нараства годишно с 3 процента. Подобно изчисление не е реалистично, тъй като една писта има ограничен капацитет и приходите от нея не могат да нарастват неограничено. Това води например до парадоксален резултат в изчисленията на Германия в сценария за разширяване с DHL, според който дисконтираната крайна стойност е пет пъти по-голяма от дисконтирания паричен поток на летището за периода от 2005 до 2042 г. (53) |
| --- | --- |

(237)

Предложените крайни стойности също не са взети предвид, тъй като им липсва достоверност. Крайните стойности се основават на наем с неограничен срок, който нараства годишно с 3 процента. Подобно изчисление не е реалистично, тъй като една писта има ограничен капацитет и приходите от нея не могат да нарастват неограничено. Това води например до парадоксален резултат в изчисленията на Германия в сценария за разширяване с DHL, според който дисконтираната крайна стойност е пет пъти по-голяма от дисконтирания паричен поток на летището за периода от 2005 до 2042 г. (53)

| (238) | Както е обяснено по-подробно в приложение 1, изчисленията на дисконтирания пределен паричен поток на южната писта за 2005 г. показват, че приходите са по-малко от инвестиционните разходи с около [...] EUR за периода от 2005 до 2042 г. (вж. колона 4 от приложение 1). |
| --- | --- |

(238)

Както е обяснено по-подробно в приложение 1, изчисленията на дисконтирания пределен паричен поток на южната писта за 2005 г. показват, че приходите са по-малко от инвестиционните разходи с около [...] EUR за периода от 2005 до 2042 г. (вж. колона 4 от приложение 1).

| (239) | Следователно летището няма да може да финансира никакви рискови разходи от паричния поток на южната писта. Може да се каже, че застраховането срещу риск е общоприета бизнес практика само ако проектът е рентабилен и летището може да рефинансира риска, което в случая не е така. |
| --- | --- |

(239)

Следователно летището няма да може да финансира никакви рискови разходи от паричния поток на южната писта. Може да се каже, че застраховането срещу риск е общоприета бизнес практика само ако проектът е рентабилен и летището може да рефинансира риска, което в случая не е така.

| (240) | Предлагайки неограничени гаранции за експлоатацията на летището след откриването на центъра на DHL (съгласно раздели 8 и 9 от рамковото споразумение), летището поема рискове, които не може да контролира. Както е обяснено по-подробно в съображения от 17 до 19 от решението за откриване, летището не може да контролира нито преференциалния достъп на DHL до южната писта (която е под отговорността на държавния контрол на полетите), нито въвеждането на ограничения върху нощните полети (което е отговорност на държавните органи). |
| --- | --- |

(240)

Предлагайки неограничени гаранции за експлоатацията на летището след откриването на центъра на DHL (съгласно раздели 8 и 9 от рамковото споразумение), летището поема рискове, които не може да контролира. Както е обяснено по-подробно в съображения от 17 до 19 от решението за откриване, летището не може да контролира нито преференциалния достъп на DHL до южната писта (която е под отговорността на държавния контрол на полетите), нито въвеждането на ограничения върху нощните полети (което е отговорност на държавните органи).

| (241) | Самата Германия изчислява, че рискът от въвеждане на забрана върху нощните полети налага на летището финансови разходи от около [...] EUR. На свой ред това води до увеличаване на загубите в допълнителния паричен поток до [...] EUR (вж. колона 4 от приложение 1). Макар и да е ясно, че летището не може да финансира рисковите разходи от собствените си приходи, Комисията все пак би искала да изтъкне, че тези [...] EUR могат да се считат само за най-долното ниво на скалата. Друг пропуск в изчисленията е това, че Германия не отчита, че летището ще банкрутира, ако трябва да изплати сума от [...] EUR или [...] EUR, за да компенсира DHL за разходите по преместването на друго летище вследствие на евентуална забрана върху нощните полети. Освен това изчисленията на Германия не взимат предвид останалите гарантирани рискове (напр. достъп до южната писта, която е под отговорността на държавния контрол на полетите). |
| --- | --- |

(241)

Самата Германия изчислява, че рискът от въвеждане на забрана върху нощните полети налага на летището финансови разходи от около [...] EUR. На свой ред това води до увеличаване на загубите в допълнителния паричен поток до [...] EUR (вж. колона 4 от приложение 1). Макар и да е ясно, че летището не може да финансира рисковите разходи от собствените си приходи, Комисията все пак би искала да изтъкне, че тези [...] EUR могат да се считат само за най-долното ниво на скалата. Друг пропуск в изчисленията е това, че Германия не отчита, че летището ще банкрутира, ако трябва да изплати сума от [...] EUR или [...] EUR, за да компенсира DHL за разходите по преместването на друго летище вследствие на евентуална забрана върху нощните полети. Освен това изчисленията на Германия не взимат предвид останалите гарантирани рискове (напр. достъп до южната писта, която е под отговорността на държавния контрол на полетите).

| (242) | И накрая, Комисията иска да подчертае, че изчисленията биха показали отрицателен паричен поток дори и ако Комисията приеме аргумента на Германия, че разходите за сигурност и безопасност в размер от [...] EUR попадат в обхвата на държавната политика и, следователно, трябва да бъдат изключени от разходите на летището (54). Както е показано в колона 4 от приложение 1, в този сценарий ще останат значителни загуби в размер от [...] EUR. |
| --- | --- |

(242)

И накрая, Комисията иска да подчертае, че изчисленията биха показали отрицателен паричен поток дори и ако Комисията приеме аргумента на Германия, че разходите за сигурност и безопасност в размер от [...] EUR попадат в обхвата на държавната политика и, следователно, трябва да бъдат изключени от разходите на летището (54). Както е показано в колона 4 от приложение 1, в този сценарий ще останат значителни загуби в размер от [...] EUR.

| (243) | Въпреки че гореизложените заключения са достатъчни да докажат, че един частен инвеститор не би предоставил подобна неограничена гаранция, Комисията би искала да добави, че едно по-задълбочено разглеждане би установило още по-големи загуби. Както отбеляза Германия, британският регулатор е използвал капиталови разходи (реална стойност и преди данъчно облагане) от 6,2 процента за летище Heathrow и от 6,7 процента за летище Gatwick при изчисленията за определяне на летищни такси за периода от 2008 до 2013 г. Както летище Heathrow, така и летище Gatwick могат да разчитат на значително търсене на полети към и от Лондон, докато Летище Лайпциг разполага със свръхкапацитет и трябва да се конкурира с други летища за привличане на нискобюджетни пътнически и товарни авиокомпании. Тъй като в резултат на това Летище Лайпциг е изложено на по-високи пазарни рискове от летище Heathrow или летище Gatwick, по-подходящи биха били капиталови разходи (реална стойност и преди данъчно облагане) по-високи от 6,5 процента (вж. също съображения 218 и сл.). |
| --- | --- |

(243)

Въпреки че гореизложените заключения са достатъчни да докажат, че един частен инвеститор не би предоставил подобна неограничена гаранция, Комисията би искала да добави, че едно по-задълбочено разглеждане би установило още по-големи загуби. Както отбеляза Германия, британският регулатор е използвал капиталови разходи (реална стойност и преди данъчно облагане) от 6,2 процента за летище Heathrow и от 6,7 процента за летище Gatwick при изчисленията за определяне на летищни такси за периода от 2008 до 2013 г. Както летище Heathrow, така и летище Gatwick могат да разчитат на значително търсене на полети към и от Лондон, докато Летище Лайпциг разполага със свръхкапацитет и трябва да се конкурира с други летища за привличане на нискобюджетни пътнически и товарни авиокомпании. Тъй като в резултат на това Летище Лайпциг е изложено на по-високи пазарни рискове от летище Heathrow или летище Gatwick, по-подходящи биха били капиталови разходи (реална стойност и преди данъчно облагане) по-високи от 6,5 процента (вж. също съображения 218 и сл.).

| (244) | Освен това фактът, че според Германия (55) частните финансови институции не са били готови да обезпечат рисковете, произтичащи от гаранцията за експлоатацията на летището след откриването на центъра на DHL, потвърждава, че един частен оператор не би предоставил подобна неограничена гаранция за покриване на рискове, които не са в неговия контрол. |
| --- | --- |

(244)

Освен това фактът, че според Германия (55) частните финансови институции не са били готови да обезпечат рисковете, произтичащи от гаранцията за експлоатацията на летището след откриването на центъра на DHL, потвърждава, че един частен оператор не би предоставил подобна неограничена гаранция за покриване на рискове, които не са в неговия контрол.

| (245) | Изтъкнатите от Германия и DHL аргументи, че взаимното предоставяне на гаранции между договарящи се страни е обичайна бизнес практика, са само обща констатация и, следователно, не са уместни, тъй като гореизложените изчисления ясно сочат, че в конкретния случай Летище Лайпциг не е в състояние на финансира предоставените гаранции от собствените си ресурси. Един частен инвеститор би сключил единствено договор, който му гарантира печалба и не влошава финансовото му състояние. |
| --- | --- |

(245)

Изтъкнатите от Германия и DHL аргументи, че взаимното предоставяне на гаранции между договарящи се страни е обичайна бизнес практика, са само обща констатация и, следователно, не са уместни, тъй като гореизложените изчисления ясно сочат, че в конкретния случай Летище Лайпциг не е в състояние на финансира предоставените гаранции от собствените си ресурси. Един частен инвеститор би сключил единствено договор, който му гарантира печалба и не влошава финансовото му състояние.

| (246) | В заключение Комисията би искала да се върне на аргумента на Германия, че ако южната писта вече е построена, един частен инвеститор би подписал рамковото споразумение, тъй като паричният поток е по-голям със, отколкото без DHL. Както бе разяснено по-горе, аргументът на Германия пропуска ключовия факт, че рисковите разходи не могат да бъдат финансирани от собствените ресурси. За да може да предложи гаранции на DHL, Летище Лайпциг трябва да прибегне до капитала, допринесъл за изграждането на южната писта. Както обаче бе установено в предния раздел, самото вливане на капитал представлява помощ. Следователно с който и момент от времето да е съобразен анализът, се стига до един и същ извод — че гаранциите трябва задължително да бъдат финансирани с помощ. |
| --- | --- |

(246)

В заключение Комисията би искала да се върне на аргумента на Германия, че ако южната писта вече е построена, един частен инвеститор би подписал рамковото споразумение, тъй като паричният поток е по-голям със, отколкото без DHL. Както бе разяснено по-горе, аргументът на Германия пропуска ключовия факт, че рисковите разходи не могат да бъдат финансирани от собствените ресурси. За да може да предложи гаранции на DHL, Летище Лайпциг трябва да прибегне до капитала, допринесъл за изграждането на южната писта. Както обаче бе установено в предния раздел, самото вливане на капитал представлява помощ. Следователно с който и момент от времето да е съобразен анализът, се стига до един и същ извод — че гаранциите трябва задължително да бъдат финансирани с помощ.

ii)   Договори за наем

| (247) | Вземайки под внимание мненията на DHL и Германия, Комисията счита, че договорите за наем не предоставят финансови преимущества на DHL по следните причини:






  a) | Договорите за наемане на площадката и допълнителните зони за наземна обработка се базират на пазарни лихвени проценти и Летище Лайпциг не е ограничено в избора на финансиране. |
| --- | --- | --- |

(247)

Вземайки под внимание мненията на DHL и Германия, Комисията счита, че договорите за наем не предоставят финансови преимущества на DHL по следните причини:

a)

Договорите за наемане на площадката и допълнителните зони за наземна обработка се базират на пазарни лихвени проценти и Летище Лайпциг не е ограничено в избора на финансиране.

| б) | Запазването на определени парцели земя за DHL изглежда представлява обичайна разпоредба на германския закон за наемите и при всички случаи не възпрепятства установяването на негови конкуренти на Летище Лайпциг, тъй като на тяхно разположение остават голям брой парцели земя. |
| --- | --- |

б)

Запазването на определени парцели земя за DHL изглежда представлява обичайна разпоредба на германския закон за наемите и при всички случаи не възпрепятства установяването на негови конкуренти на Летище Лайпциг, тъй като на тяхно разположение остават голям брой парцели земя.

iii)   Договореност за летищните такси

| (248) | Вземайки под внимание забележките на DHL и Германия, Комисията счита, че договореностите за летищните такси не предоставят финансови преимущества на DHL по следните причини:






  a) | DHL плаща същите такси като останалите ползватели на Летище Лайпциг. |
| --- | --- | --- |

(248)

Вземайки под внимание забележките на DHL и Германия, Комисията счита, че договореностите за летищните такси не предоставят финансови преимущества на DHL по следните причини:

a)

DHL плаща същите такси като останалите ползватели на Летище Лайпциг.

| б) | Както може да се установи при сравняване на плащаните от DHL летищни такси, летищните такси на Летище Лайпциг са с от [...] до [...] процента по-високи от тези на други конкурентни товарни летища в Европа. Следователно Комисията няма основания да заключи, че договореностите за летищните такси не са съвместими с пазара. |
| --- | --- |

б)

Както може да се установи при сравняване на плащаните от DHL летищни такси, летищните такси на Летище Лайпциг са с от [...] до [...] процента по-високи от тези на други конкурентни товарни летища в Европа. Следователно Комисията няма основания да заключи, че договореностите за летищните такси не са съвместими с пазара.

6.1.2.4.   Икономически преимущества за DHL посредством писмото за подкрепа

| (249) | Известието за гаранции излага критерии, които свидетелстват, че гаранцията не представлява държавна помощ. Двете ключови кумулативни условия са:






  a) | Гаранцията да може принципно да бъде получена от финансовите пазари при пазарни условия. |
| --- | --- | --- |

(249)

Известието за гаранции излага критерии, които свидетелстват, че гаранцията не представлява държавна помощ. Двете ключови кумулативни условия са:

a)

Гаранцията да може принципно да бъде получена от финансовите пазари при пазарни условия.

| б) | Да бъде изплатена пазарна премия. |
| --- | --- |

б)

Да бъде изплатена пазарна премия.

| (250) | Писмото за подкрепа, с което Land Sachsen поема ангажимент да предостави достатъчен капитал на Летище Лайпциг и MFAG за изпълнение на задълженията, посочени в рамковото споразумение, и да удовлетвори искове за компенсации на DHL в размер до [...] милиона евро, не отговаря на нито един от тези критерии:






  a) | Според Германия (55) Летище Лайпциг се е опитало, но не е успяло да покрие посочените в писмото за подкрепа рискове чрез частни финансови институции. |
| --- | --- | --- |

(250)

Писмото за подкрепа, с което Land Sachsen поема ангажимент да предостави достатъчен капитал на Летище Лайпциг и MFAG за изпълнение на задълженията, посочени в рамковото споразумение, и да удовлетвори искове за компенсации на DHL в размер до [...] милиона евро, не отговаря на нито един от тези критерии:

a)

Според Германия (55) Летище Лайпциг се е опитало, но не е успяло да покрие посочените в писмото за подкрепа рискове чрез частни финансови институции.

| б) | Тъй като нито DHL, нито MFAG, нито Летище Лайпциг са задължени да платят някакви премии за писмото за подкрепа, поемането на риск от страна на Land Sachsen не се компенсира пряко. |
| --- | --- |

б)

Тъй като нито DHL, нито MFAG, нито Летище Лайпциг са задължени да платят някакви премии за писмото за подкрепа, поемането на риск от страна на Land Sachsen не се компенсира пряко.

| (251) | Освен това не може да се каже, че Land Sachsen се компенсира косвено като акционер в Летище Лайпциг, тъй като стойността на акциите на летището реално ще намалее заради загубите в паричния поток на разширяването с DHL. По същия признак всички аргументи за пропорционалност между писмата за подкрепа, предоставени от Land Sachsen и Deutsche Post AG, са неуместни, тъй като допълнителният паричен поток за южната писта не е достатъчен да финансира поетия от летището и неговите собственици риск. |
| --- | --- |

(251)

Освен това не може да се каже, че Land Sachsen се компенсира косвено като акционер в Летище Лайпциг, тъй като стойността на акциите на летището реално ще намалее заради загубите в паричния поток на разширяването с DHL. По същия признак всички аргументи за пропорционалност между писмата за подкрепа, предоставени от Land Sachsen и Deutsche Post AG, са неуместни, тъй като допълнителният паричен поток за южната писта не е достатъчен да финансира поетия от летището и неговите собственици риск.

6.1.2.5.   Заключения относно наличието и правомерността на държавната помощ за DHL

| (252) | Комисията счита, че неограничените гаранции, предоставени от рамковото споразумение (съгласно раздели 8 и 9), и писмото за подкрепа представляват помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, тъй като Land Sachsen, MFAG и Летище Лайпциг обезпечават бизнес рискове за DHL при условия, каквито един частен инвеститор не би приел. Без държавна подкрепа Летище Лайпциг нямаше да може нито да финансира южната писта, нито да сключи рамковото споразумение с DHL. |
| --- | --- |

(252)

Комисията счита, че неограничените гаранции, предоставени от рамковото споразумение (съгласно раздели 8 и 9), и писмото за подкрепа представляват помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, тъй като Land Sachsen, MFAG и Летище Лайпциг обезпечават бизнес рискове за DHL при условия, каквито един частен инвеститор не би приел. Без държавна подкрепа Летище Лайпциг нямаше да може нито да финансира южната писта, нито да сключи рамковото споразумение с DHL.

| (253) | Тъй като рамковото споразумение е било подписано и е влязло в сила преди Германия да уведоми за това, предоставените от рамковото споразумение неограничени гаранции представляват неправомерна помощ в противоречие с член 88, параграф 3 от Договора за ЕО. |
| --- | --- |

(253)

Тъй като рамковото споразумение е било подписано и е влязло в сила преди Германия да уведоми за това, предоставените от рамковото споразумение неограничени гаранции представляват неправомерна помощ в противоречие с член 88, параграф 3 от Договора за ЕО.

6.2.   Съвместимост на помощта

6.2.1.   Съвместимост на помощта за летището

| (254) | Както бе посочено в съображения 166 и сл., общият размер на инвестициите ще бъде финансиран от държавни ресурси, което (макар да е възможно част от държавното инвестиране да бъде предназначено за разходи на държавната политика) за целите на настоящото решение включва държавна помощ (56). |
| --- | --- |

(254)

Както бе посочено в съображения 166 и сл., общият размер на инвестициите ще бъде финансиран от държавни ресурси, което (макар да е възможно част от държавното инвестиране да бъде предназначено за разходи на държавната политика) за целите на настоящото решение включва държавна помощ (56).

| (255) | Комисията трябва да установи дали помощта може да бъде обявена за съвместима с общия пазар. Член 87, параграф 3 от Договора предвижда някои изключения от общото правило за несъвместимост, изложено в член 87, параграф 1 от Договора. |
| --- | --- |

(255)

Комисията трябва да установи дали помощта може да бъде обявена за съвместима с общия пазар. Член 87, параграф 3 от Договора предвижда някои изключения от общото правило за несъвместимост, изложено в член 87, параграф 1 от Договора.

| (256) | В този смисъл „Насоките от 2005 г.“ определят рамка за оценяване на това дали помощта за летищата може да бъде обявена за съвместима съгласно член 87, параграф 3, буква в). Те изброяват редица критерии, които Комисията взима под внимание при тази оценка. |
| --- | --- |

(256)

В този смисъл „Насоките от 2005 г.“ определят рамка за оценяване на това дали помощта за летищата може да бъде обявена за съвместима съгласно член 87, параграф 3, буква в). Те изброяват редица критерии, които Комисията взима под внимание при тази оценка.

| (257) | Комисията по-конкретно трябва да прецени, в съответствие с параграф 61 от Насоките от 2005 г., дали:






  a) | изграждането и експлоатацията на инфраструктурата изпълняват ясно определена цел от общ интерес (регионално развитие, достъпност и т.н.); |
| --- | --- | --- |

(257)

Комисията по-конкретно трябва да прецени, в съответствие с параграф 61 от Насоките от 2005 г., дали:

a)

изграждането и експлоатацията на инфраструктурата изпълняват ясно определена цел от общ интерес (регионално развитие, достъпност и т.н.);

| б) | инфраструктурата е необходима и отговаря на поставената цел; |
| --- | --- |

б)

инфраструктурата е необходима и отговаря на поставената цел;

| в) | инфраструктурата има задоволителни средносрочни перспективи за използване, в частност по отношение на използването на съществуващата инфраструктура; |
| --- | --- |

в)

инфраструктурата има задоволителни средносрочни перспективи за използване, в частност по отношение на използването на съществуващата инфраструктура;

| г) | всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат равен и недискриминационен достъп до нея; |
| --- | --- |

г)

всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат равен и недискриминационен достъп до нея;

| д) | развитието на търговията не е засегнато до степен, която да противоречи на интересите на Общността. |
| --- | --- |

д)

развитието на търговията не е засегнато до степен, която да противоречи на интересите на Общността.

i)   изграждането и експлоатацията на инфраструктурата отговарят на ясно определена цел от общ интерес (регионално развитие, достъпност и т.н.)

| (258) | Проектът цели създаването на нов център за товарен въздушен превоз и мултимодален център за товарен превоз, базирани на летището. Секторът за товарен въздушен превоз, и по-конкретно експресният товарен превоз, отчита значителен растеж. Товарните въздушни превозвачи разширяват оперативния си капацитет. Трите основни центъра за товарен въздушен превоз — Frankfurt Main, Munich и Köln/Bonn, са с ограничен капацитет за нощни полети. Ако летище Frankfurt Main бъде принудено да прекрати или да намали броя на нощните полети, Германия ще бъде изправена пред сериозна пукнатина в капацитета за товарен въздушен превоз. |
| --- | --- |

(258)

Проектът цели създаването на нов център за товарен въздушен превоз и мултимодален център за товарен превоз, базирани на летището. Секторът за товарен въздушен превоз, и по-конкретно експресният товарен превоз, отчита значителен растеж. Товарните въздушни превозвачи разширяват оперативния си капацитет. Трите основни центъра за товарен въздушен превоз — Frankfurt Main, Munich и Köln/Bonn, са с ограничен капацитет за нощни полети. Ако летище Frankfurt Main бъде принудено да прекрати или да намали броя на нощните полети, Германия ще бъде изправена пред сериозна пукнатина в капацитета за товарен въздушен превоз.

| (259) | В този контекст инвестицията е в съответствие с Плана за действие относно капацитета на летищата
   (57) на Комисията от 2007 г., който отбелязва, че „предвид очакваното развитие на трафика Европа ще бъде изправена пред

  нарастващо разминаване

  между капацитет и търсене“ при летищата и заключава, че тази „пукнатина в капацитета на летищата представлява заплаха за безопасността, ефективността и конкурентоспособността на всички участници във веригата за предоставяне на авиотранспортни услуги“ (58). В същия план за действие Комисията изтъква необходимостта не само от по-ефективно използване на съществуващите писти, но и от „подкрепа за нова инфраструктура“ и подчертава значимостта на регионалните летища за справяне с тази пукнатина в капацитета. |
| --- | --- |

(259)

В този контекст инвестицията е в съответствие с Плана за действие относно капацитета на летищата
   (57) на Комисията от 2007 г., който отбелязва, че „предвид очакваното развитие на трафика Европа ще бъде изправена пред

  нарастващо разминаване

  между капацитет и търсене“ при летищата и заключава, че тази „пукнатина в капацитета на летищата представлява заплаха за безопасността, ефективността и конкурентоспособността на всички участници във веригата за предоставяне на авиотранспортни услуги“ (58). В същия план за действие Комисията изтъква необходимостта не само от по-ефективно използване на съществуващите писти, но и от „подкрепа за нова инфраструктура“ и подчертава значимостта на регионалните летища за справяне с тази пукнатина в капацитета.

| (260) | Проектът е част от стратегията за развитие на летището, съдържаща се в Рамковия план за трансевропейска транспортна мрежа (хоризонт 2020) от 2004 г., като „свързваща точка на Общността“. Летището е разположено в региона Средна Германия (близо до пет големи трансевропейски транспортни оси и паневропейски коридори) между осите от Северна към Южна Европа (а именно, федерална магистрала A 9) и от Западна към Източна Европа (а именно, федерална магистрала A 14) с достъп до отлична железопътна и пътна мрежа. Достъпът до железопътна и пътна мрежа улеснява товарния превоз и води до по-ефективен и екологичен транспорт, и освен това допринася за устойчивото развитие. Затова проектът е в съответствие с „развитието на интегрирана европейска авиотранспортна мрежа“, както е посочено в точка 12 от гореспоменатия план за действие, който отбелязва, че „би било желателно да се активизира латентният потенциален капацитет на регионалните летища, като държавата-членка спазва законодателните механизми, свързани с държавната помощ“. |
| --- | --- |

(260)

Проектът е част от стратегията за развитие на летището, съдържаща се в Рамковия план за трансевропейска транспортна мрежа (хоризонт 2020) от 2004 г., като „свързваща точка на Общността“. Летището е разположено в региона Средна Германия (близо до пет големи трансевропейски транспортни оси и паневропейски коридори) между осите от Северна към Южна Европа (а именно, федерална магистрала A 9) и от Западна към Източна Европа (а именно, федерална магистрала A 14) с достъп до отлична железопътна и пътна мрежа. Достъпът до железопътна и пътна мрежа улеснява товарния превоз и води до по-ефективен и екологичен транспорт, и освен това допринася за устойчивото развитие. Затова проектът е в съответствие с „развитието на интегрирана европейска авиотранспортна мрежа“, както е посочено в точка 12 от гореспоменатия план за действие, който отбелязва, че „би било желателно да се активизира латентният потенциален капацитет на регионалните летища, като държавата-членка спазва законодателните механизми, свързани с държавната помощ“.

| (261) | Предвидено е изпълнението на проекта да има положително въздействие върху целия регион и да повлияе значително върху икономическото и социалното му развитие. По-конкретно той ще подобри достъпа до региона и ще засили привлекателността му за инвеститорите и посетителите. Това следва да окаже положително въздействие върху заетостта предвид факта, че безработицата в региона на Лайпциг-Хале е значително по-висока от средната за страната. |
| --- | --- |

(261)

Предвидено е изпълнението на проекта да има положително въздействие върху целия регион и да повлияе значително върху икономическото и социалното му развитие. По-конкретно той ще подобри достъпа до региона и ще засили привлекателността му за инвеститорите и посетителите. Това следва да окаже положително въздействие върху заетостта предвид факта, че безработицата в региона на Лайпциг-Хале е значително по-висока от средната за страната.

| (262) | Въпросната инвестиция ще допринесе за едно по-добро, по-безопасно, по-екологично и по-рационално използване на съществуващата инфраструктура и, следователно, ще подобри безопасността, сигурността и ефективността на летището. Новото разположение на южната писта ще предотврати за в бъдеще извършването на прекалено голям брой полети над гъсто населени райони в северен Лайпциг и южен Хале. Особено засегнат от шума беше район на Лайпциг, разположен в близост до територията на летището и в предната част на първоначалната южна писта заради разположението на траекториите на излитане и захождане. В допълнение старата южна писта не беше ориентирана в посока с благоприятни метеорологични условия за излитане и кацане. Най-често преобладаващата посока на вятъра през последната година и в отделните месеци е юг-запад. Този факт може да се окаже неблагоприятен предвид подривното въздействие на страничния вятър. Новото разположение удовлетворява метеорологичните изисквания, като позволява инструментална полетна експлоатация от категория ILS CAT III (при всякакви метеорологични условия). Освен това разстоянието между двете писти позволява независимо управление на въздушния трафик, което преди не беше възможно от съображения за безопасност заради риска от сблъсък. |
| --- | --- |

(262)

Въпросната инвестиция ще допринесе за едно по-добро, по-безопасно, по-екологично и по-рационално използване на съществуващата инфраструктура и, следователно, ще подобри безопасността, сигурността и ефективността на летището. Новото разположение на южната писта ще предотврати за в бъдеще извършването на прекалено голям брой полети над гъсто населени райони в северен Лайпциг и южен Хале. Особено засегнат от шума беше район на Лайпциг, разположен в близост до територията на летището и в предната част на първоначалната южна писта заради разположението на траекториите на излитане и захождане. В допълнение старата южна писта не беше ориентирана в посока с благоприятни метеорологични условия за излитане и кацане. Най-често преобладаващата посока на вятъра през последната година и в отделните месеци е юг-запад. Този факт може да се окаже неблагоприятен предвид подривното въздействие на страничния вятър. Новото разположение удовлетворява метеорологичните изисквания, като позволява инструментална полетна експлоатация от категория ILS CAT III (при всякакви метеорологични условия). Освен това разстоянието между двете писти позволява независимо управление на въздушния трафик, което преди не беше възможно от съображения за безопасност заради риска от сблъсък.

| (263) | Следователно Комисията може да заключи, че изграждането и експлоатацията на инфраструктурата изпълнява ясно определена цел от общ интерес, каквато е развитието на летище с широка застъпеност на товарния въздушен превоз в съответствие с политиката на ЕС в тази област, като се вземат предвид регионалните и екологичните аспекти, и че този критерий за съвместимост е изпълнен в настоящия случай. |
| --- | --- |

(263)

Следователно Комисията може да заключи, че изграждането и експлоатацията на инфраструктурата изпълнява ясно определена цел от общ интерес, каквато е развитието на летище с широка застъпеност на товарния въздушен превоз в съответствие с политиката на ЕС в тази област, като се вземат предвид регионалните и екологичните аспекти, и че този критерий за съвместимост е изпълнен в настоящия случай.

ii)   инфраструктурата е необходима и съответства на определената цел

| (264) | Предоставените от германските органи данни ясно показват, че в сегашното си положение летището не може да постигне предвидения растеж както при пътническия, така и при товарния трафик. Както бе посочено по-рано, очаква се летището да се сблъска с постепенно, но значително увеличение на пътническия и товарния трафик през жизнения цикъл на новата южна писта. През 2006 г. летището е обслужило 2,3 милиона пътници и според оценките през 2010 г. ще обслужи около 6-7 милиона пътници. В бъдеще се очаква още по-голямо увеличение на товарния трафик, по-конкретно вследствие на въвеждането на допълнителни ограничения върху нощните полети на други германски летища (напр. Frankfurt Main, Köln/Bonn и т.н.). |
| --- | --- |

(264)

Предоставените от германските органи данни ясно показват, че в сегашното си положение летището не може да постигне предвидения растеж както при пътническия, така и при товарния трафик. Както бе посочено по-рано, очаква се летището да се сблъска с постепенно, но значително увеличение на пътническия и товарния трафик през жизнения цикъл на новата южна писта. През 2006 г. летището е обслужило 2,3 милиона пътници и според оценките през 2010 г. ще обслужи около 6-7 милиона пътници. В бъдеще се очаква още по-голямо увеличение на товарния трафик, по-конкретно вследствие на въвеждането на допълнителни ограничения върху нощните полети на други германски летища (напр. Frankfurt Main, Köln/Bonn и т.н.).

| (265) | По различни причини старата южна писта е смятана за несъвършена и неподходяща за целта инфраструктура. Първо, трябва да се припомни, че в настоящия случай старата южна писта е построена между 1957 и 1960 г. Разположението на старата южна писта е решено с оглед на структурата на военното въздушно пространство на бившата Германска демократична република, а не на метеорологичните изисквания за въздухоплаване. Към 1980 г. вече започват да се появяват дефекти (пукнатини в настилката, нарушаване на повърхността и ерозиране на основата на пистата). За да се оправят тези дефекти, през 1983-1984 г. е построена нова бетонна настилка на напуканата писта. Новата бетонна настилка обаче не е свързана с първоначалната настилка, вследствие на което обновяването на пистата е само повърхностно и не се оказва подходящо. |
| --- | --- |

(265)

По различни причини старата южна писта е смятана за несъвършена и неподходяща за целта инфраструктура. Първо, трябва да се припомни, че в настоящия случай старата южна писта е построена между 1957 и 1960 г. Разположението на старата южна писта е решено с оглед на структурата на военното въздушно пространство на бившата Германска демократична република, а не на метеорологичните изисквания за въздухоплаване. Към 1980 г. вече започват да се появяват дефекти (пукнатини в настилката, нарушаване на повърхността и ерозиране на основата на пистата). За да се оправят тези дефекти, през 1983-1984 г. е построена нова бетонна настилка на напуканата писта. Новата бетонна настилка обаче не е свързана с първоначалната настилка, вследствие на което обновяването на пистата е само повърхностно и не се оказва подходящо.

| (266) | Това става особено очевидно от 1990 г. нататък, когато пистата се използва много по-често. Така например пукнатините в най-долната настилка създават пукнатини в новата най-горна настилка, предизвиквайки значително нарушаване на повърхността и сериозни надлъжни деформации в двата края на пистата, които водят до изкривяване на настилката. Това изкривяване поражда сериозни рискове за безопасността на въздухоплаването през лятото, когато настилката се надува в резултат на по-високите температури. Последиците от това са все по-големи щети и скъпа и непропорционална поддръжка. |
| --- | --- |

(266)

Това става особено очевидно от 1990 г. нататък, когато пистата се използва много по-често. Така например пукнатините в най-долната настилка създават пукнатини в новата най-горна настилка, предизвиквайки значително нарушаване на повърхността и сериозни надлъжни деформации в двата края на пистата, които водят до изкривяване на настилката. Това изкривяване поражда сериозни рискове за безопасността на въздухоплаването през лятото, когато настилката се надува в резултат на по-високите температури. Последиците от това са все по-големи щети и скъпа и непропорционална поддръжка.

| (267) | В допълнение първоначалната южна писта е с дължина от 2 500 m, поради което може да бъде използвана само за полети на къси разстояния. Тя не може да бъде използвана от напълно натоварен самолет с тегло над 30 t. Това значително намалява ефективността на Летище Лайпциг (един напълно зареден с гориво и натоварен самолет от типа Boeing B 747, B 767 и McDonnell Douglas MD 11 при излитане се нуждае от писта с дължина между 2 925 и 3 320 m). Този недостатък също така значително увеличава вероятността от прекъсване на операциите (напр. в случай че северната писта е затворена). Също така с оглед на авиационната безопасност е необходима промяна на разположението на старата южна писта. Дори при кацането на самолет в посока запад двете писти не могат да функционират паралелно, тъй като винаги има вероятност да се наложи захождащите самолети да отменят кацането и да излетят отново, за да избегнат сблъсък. Затова Германската служба за контрол на въздушния трафик (Deutsche Flugsicherung GmbH, DFS) трябваше да използва двете писти като една-единствена писта при полетните операции. |
| --- | --- |

(267)

В допълнение първоначалната южна писта е с дължина от 2 500 m, поради което може да бъде използвана само за полети на къси разстояния. Тя не може да бъде използвана от напълно натоварен самолет с тегло над 30 t. Това значително намалява ефективността на Летище Лайпциг (един напълно зареден с гориво и натоварен самолет от типа Boeing B 747, B 767 и McDonnell Douglas MD 11 при излитане се нуждае от писта с дължина между 2 925 и 3 320 m). Този недостатък също така значително увеличава вероятността от прекъсване на операциите (напр. в случай че северната писта е затворена). Също така с оглед на авиационната безопасност е необходима промяна на разположението на старата южна писта. Дори при кацането на самолет в посока запад двете писти не могат да функционират паралелно, тъй като винаги има вероятност да се наложи захождащите самолети да отменят кацането и да излетят отново, за да избегнат сблъсък. Затова Германската служба за контрол на въздушния трафик (Deutsche Flugsicherung GmbH, DFS) трябваше да използва двете писти като една-единствена писта при полетните операции.

| (268) | С оглед на горепосочените условия бе изчислен максималният брой на излитанията и кацанията на първоначалната писта и бе проведена симулация на базата на предвидения график на полетите на център за товарен превоз на Летище Лайпциг. Резултатите от симулацията на предвидения график на полетите показаха, че ще има значителни закъснения на излитащите и кацащите самолети през пиковите часове. Кацащите самолети биха чакали средно около 21 минути (и в двете посоки на опериране), а излитащите — около шест минути. В някои случаи бяха отчетени закъснения от между 30 минути и един час при кацанията и до 18 минути при излитанията. |
| --- | --- |

(268)

С оглед на горепосочените условия бе изчислен максималният брой на излитанията и кацанията на първоначалната писта и бе проведена симулация на базата на предвидения график на полетите на център за товарен превоз на Летище Лайпциг. Резултатите от симулацията на предвидения график на полетите показаха, че ще има значителни закъснения на излитащите и кацащите самолети през пиковите часове. Кацащите самолети биха чакали средно около 21 минути (и в двете посоки на опериране), а излитащите — около шест минути. В някои случаи бяха отчетени закъснения от между 30 минути и един час при кацанията и до 18 минути при излитанията.

| (269) | Както бе отбелязано по-рано, възможностите на летището да получи друго финансиране освен от или чрез посредничеството на държавните акционери са много ограничени и затова е бил необходим 100 % интензитет на помощта. Германските органи успяха да докажат, че цялата инфраструктура, за която ще поемат задължение и която ще финансират, е необходима за постигане на поставените цели и че проектът не е несъответстващо мащабен или сложен. |
| --- | --- |

(269)

Както бе отбелязано по-рано, възможностите на летището да получи друго финансиране освен от или чрез посредничеството на държавните акционери са много ограничени и затова е бил необходим 100 % интензитет на помощта. Германските органи успяха да докажат, че цялата инфраструктура, за която ще поемат задължение и която ще финансират, е необходима за постигане на поставените цели и че проектът не е несъответстващо мащабен или сложен.

| (270) | Предвид това, взимайки под внимание всички изброени по-горе съображения, Комисията може да стигне до заключението, че въпросната инфраструктура е необходима и съответства на поставените цели. |
| --- | --- |

(270)

Предвид това, взимайки под внимание всички изброени по-горе съображения, Комисията може да стигне до заключението, че въпросната инфраструктура е необходима и съответства на поставените цели.

iii)   инфраструктурата има задоволителни средносрочни перспективи за използване, в частност по отношение на използването на съществуващата инфраструктура;

| (271) | Заради разположението си в центъра на Европа и заобикалящия го пазар от около 7 милиона души в радиус от 100 km от летището и разположението си в близост до отлична пътна и железопътна инфраструктура летището има голям потенциал за растеж. Както бе посочено по-рано, секторът на товарния въздушен превоз отчита значителен растеж (а именно среден растеж от приблизително 7,4 % за международния пътнически превоз и от 6,2 % за товарния превоз за периода между 2002 и 2006 г.) (59). Настоящият летищен капацитет обаче е заплашен от налагането на ограничения върху нощните полети. |
| --- | --- |

(271)

Заради разположението си в центъра на Европа и заобикалящия го пазар от около 7 милиона души в радиус от 100 km от летището и разположението си в близост до отлична пътна и железопътна инфраструктура летището има голям потенциал за растеж. Както бе посочено по-рано, секторът на товарния въздушен превоз отчита значителен растеж (а именно среден растеж от приблизително 7,4 % за международния пътнически превоз и от 6,2 % за товарния превоз за периода между 2002 и 2006 г.) (59). Настоящият летищен капацитет обаче е заплашен от налагането на ограничения върху нощните полети.

| (272) | С оглед на растежа на товарния превоз на Летище Лайпциг германските органи очакват висок растеж през първите години и от 2013 г. нататък, а именно среден растеж от 3 %. За сравнение IATA очаква среден годишен растеж за периода 2007-2011 г. от около 5,1 % при пътническия превоз и от 4,8 % при товарния. Германските органи прогнозираха (през 1999 г.) около 4 милиона пътници през 2004 г. и 6-7 милиона пътници през 2010 г. Според германските органи наскоро проведено проучване предвижда увеличение от 2,1 милиона пътници през 2005 г. до 4,8 милиона пътници годишно. |
| --- | --- |

(272)

С оглед на растежа на товарния превоз на Летище Лайпциг германските органи очакват висок растеж през първите години и от 2013 г. нататък, а именно среден растеж от 3 %. За сравнение IATA очаква среден годишен растеж за периода 2007-2011 г. от около 5,1 % при пътническия превоз и от 4,8 % при товарния. Германските органи прогнозираха (през 1999 г.) около 4 милиона пътници през 2004 г. и 6-7 милиона пътници през 2010 г. Според германските органи наскоро проведено проучване предвижда увеличение от 2,1 милиона пътници през 2005 г. до 4,8 милиона пътници годишно.

| (273) | С оглед на това новата инфраструктура предлага добри перспективи за използване в средносрочен план, особено по отношение на съществуващата инфраструктура, която планираните строителни работи ще оптимизират. |
| --- | --- |

(273)

С оглед на това новата инфраструктура предлага добри перспективи за използване в средносрочен план, особено по отношение на съществуващата инфраструктура, която планираните строителни работи ще оптимизират.

iv)   всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат равен и недискриминационен достъп до нея;

| (274) | Както бе посочено от германските органи, всички потенциални ползватели (авиокомпании) ще имат равен и недискриминационен достъп до новата инфраструктура. DHL ще използва новата южна писта в едва 19 % от времето, което възлиза на едва 9,4 % от общия капацитет на летището. Във връзка с използването на капацитета на пистата от DHL Комисията отбелязва, че на повечето летища (центрове) е обичайно установената авиокомпания да използва приблизително 60-80 % от общия капацитет на пистата, реално играейки ролята на наемател на площадката. Това явление се среща все по-често в сектора на нискобюджетните авиокомпании при използването на регионални или второстепенни летища. |
| --- | --- |

(274)

Както бе посочено от германските органи, всички потенциални ползватели (авиокомпании) ще имат равен и недискриминационен достъп до новата инфраструктура. DHL ще използва новата южна писта в едва 19 % от времето, което възлиза на едва 9,4 % от общия капацитет на летището. Във връзка с използването на капацитета на пистата от DHL Комисията отбелязва, че на повечето летища (центрове) е обичайно установената авиокомпания да използва приблизително 60-80 % от общия капацитет на пистата, реално играейки ролята на наемател на площадката. Това явление се среща все по-често в сектора на нискобюджетните авиокомпании при използването на регионални или второстепенни летища.

| (275) | Запазването на определени времеви интервали (слотове) за DHL отразява търговската действителност в сектора на експресния товарен превоз. Освен това в настоящия случай Летище Лайпциг не е претоварено летище („времево ограничено“ летище) и следователно не е ограничено от гледна точка на капацитета. Това означава, че запазването на определени времеви интервали няма отрицателно въздействие върху конкурентите на DHL. Това бе потвърдено от наблюденията, получени от товарни оператори и пътнически въздушни превозвачи (а именно, Panalpina, Jade Cargo International, Ruslan-Salis, Lufthansa Cargo, CARGOLUX Condor и т.н.). |
| --- | --- |

(275)

Запазването на определени времеви интервали (слотове) за DHL отразява търговската действителност в сектора на експресния товарен превоз. Освен това в настоящия случай Летище Лайпциг не е претоварено летище („времево ограничено“ летище) и следователно не е ограничено от гледна точка на капацитета. Това означава, че запазването на определени времеви интервали няма отрицателно въздействие върху конкурентите на DHL. Това бе потвърдено от наблюденията, получени от товарни оператори и пътнически въздушни превозвачи (а именно, Panalpina, Jade Cargo International, Ruslan-Salis, Lufthansa Cargo, CARGOLUX Condor и т.н.).

| (276) | Относно предоставянето на времеви интервали (слотове) на Летище Лайпциг/Хале, както при повечето (ненатоварени) летища, наличните слотове се предоставят на принципа „дошлият пръв бива обслужван пръв“. За всички летища е обичайна практика въздушните превозвачи да запазват слотовете, които са получили. Този принцип се нарича „изконни права“. Следователно предоставянето на слотове на DHL на това ненатоварено летище и възможността DHL да запази тези слотове не представлява преимущество за DHL от гледна точка на държавната помощ. |
| --- | --- |

(276)

Относно предоставянето на времеви интервали (слотове) на Летище Лайпциг/Хале, както при повечето (ненатоварени) летища, наличните слотове се предоставят на принципа „дошлият пръв бива обслужван пръв“. За всички летища е обичайна практика въздушните превозвачи да запазват слотовете, които са получили. Този принцип се нарича „изконни права“. Следователно предоставянето на слотове на DHL на това ненатоварено летище и възможността DHL да запази тези слотове не представлява преимущество за DHL от гледна точка на държавната помощ.

| (277) | Следва обаче да бъде припомнено, че такива „права“ не могат да отменят общностното или националното законодателство. С оглед на това Комисията използва случая да напомни на германските органи, че в случай на претоварване на Летище Лайпциг/Хале те трябва да извършат анализ на капацитета в съответствие с разпоредбите на изменения Регламент No 95/93 на Съвета за общите правила за разпределяне на слотовете в летищата на Общността (60). |
| --- | --- |

(277)

Следва обаче да бъде припомнено, че такива „права“ не могат да отменят общностното или националното законодателство. С оглед на това Комисията използва случая да напомни на германските органи, че в случай на претоварване на Летище Лайпциг/Хале те трябва да извършат анализ на капацитета в съответствие с разпоредбите на изменения Регламент No 95/93 на Съвета за общите правила за разпределяне на слотовете в летищата на Общността (60).

| (278) | С оглед на горепосоченото Комисията може да заключи, че всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат равен и недискриминационен достъп до нея. |
| --- | --- |

(278)

С оглед на горепосоченото Комисията може да заключи, че всички потенциални ползватели на инфраструктурата имат равен и недискриминационен достъп до нея.

v)   развитието на търговията не е засегнато до степен, която да противоречи на интересите на Общността.

| (279) | Летището попада в категория C, която е дефинирана в параграф 15 от Насоките от 2005 г. Независимо от факта, че ще има последствия за конкуренцията и търговията на общностно равнище, Комисията трябва да определи дали те ще бъдат в степен, която да противоречи на общия интерес. |
| --- | --- |

(279)

Летището попада в категория C, която е дефинирана в параграф 15 от Насоките от 2005 г. Независимо от факта, че ще има последствия за конкуренцията и търговията на общностно равнище, Комисията трябва да определи дали те ще бъдат в степен, която да противоречи на общия интерес.

| (280) | Комисията на първо място отбелязва, че новата южна писта, макар и да оптимизира капацитета на летището, е само заместител на съществувалата преди това писта, която не е била оптимално разположена. |
| --- | --- |

(280)

Комисията на първо място отбелязва, че новата южна писта, макар и да оптимизира капацитета на летището, е само заместител на съществувалата преди това писта, която не е била оптимално разположена.

| (281) | Както бе посочено по-рано, главните товарни летища в Германия, с които Лайпциг-Хале се конкурира, са заплашени от ограничения върху капацитета или нощните полети и, следователно, конкурирането им в бъдеще е малко вероятно. Следователно налице е малък или никакъв риск от нарушаване на конкуренцията с тези летища. |
| --- | --- |

(281)

Както бе посочено по-рано, главните товарни летища в Германия, с които Лайпциг-Хале се конкурира, са заплашени от ограничения върху капацитета или нощните полети и, следователно, конкурирането им в бъдеще е малко вероятно. Следователно налице е малък или никакъв риск от нарушаване на конкуренцията с тези летища.

| (282) | Както бе посочено по-рано, когато DHL е проучвал възможностите за евентуални европейски центрове, тъй е съставил кратък списък, включващ Лайпциг/Хале, Vatry и Брюксел. С оглед на това Комисията отбелязва, че нито Брюксел, нито Vatry са предоставяли мнения при откриването на процедурата. Комисията отбелязва също, че нито едно друго летище не е посочило при откриването на процедурата, че развитието на Летище Лайпциг/Хале, както е описано по-горе, дава поводи за безпокойство. Комисията също така не е установила конкретни опасения от гледна точка на конкуренцията спрямо други летища в ЕС. |
| --- | --- |

(282)

Както бе посочено по-рано, когато DHL е проучвал възможностите за евентуални европейски центрове, тъй е съставил кратък списък, включващ Лайпциг/Хале, Vatry и Брюксел. С оглед на това Комисията отбелязва, че нито Брюксел, нито Vatry са предоставяли мнения при откриването на процедурата. Комисията отбелязва също, че нито едно друго летище не е посочило при откриването на процедурата, че развитието на Летище Лайпциг/Хале, както е описано по-горе, дава поводи за безпокойство. Комисията също така не е установила конкретни опасения от гледна точка на конкуренцията спрямо други летища в ЕС.

| (283) | Предвид горното Комисията може да заключи, че развитието на търговията не е засегнато до степен, която да противоречи на общия интерес. |
| --- | --- |

(283)

Предвид горното Комисията може да заключи, че развитието на търговията не е засегнато до степен, която да противоречи на общия интерес.

6.2.2.   Несъвместимост на неограничените гаранции по рамковото споразумение и писмото за подкрепа

| (284) | Тъй като DHL вече се е възползвал от максималния размер на допустимата инвестиционна помощ в съответствие с член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО, помощта, която DHL получава от рамковото споразумение и писмото за подкрепа представлява оперативна помощ. |
| --- | --- |

(284)

Тъй като DHL вече се е възползвал от максималния размер на допустимата инвестиционна помощ в съответствие с член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО, помощта, която DHL получава от рамковото споразумение и писмото за подкрепа представлява оперативна помощ.

| (285) | Съгласно насоките за регионалната помощ (61) оперативната помощ по принцип е забранена. По изключение такава помощ може да бъде отпусната в региони, които са допустими чрез дерогация от член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО, при положение че са изпълнени определени строги условия (62). Тъй като Германия не е представила никакво доказателство, че тези условия са изпълнени, Комисията счита, че оперативната помощ за DHL не е съвместима по смисъла на член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО. |
| --- | --- |

(285)

Съгласно насоките за регионалната помощ (61) оперативната помощ по принцип е забранена. По изключение такава помощ може да бъде отпусната в региони, които са допустими чрез дерогация от член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО, при положение че са изпълнени определени строги условия (62). Тъй като Германия не е представила никакво доказателство, че тези условия са изпълнени, Комисията счита, че оперативната помощ за DHL не е съвместима по смисъла на член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО.

| (286) | Поради липсата на информация, доказваща противното, Комисията счита също, че помощта за DHL не изпълнява никаква друга цел от общ интерес. Следователно, тъй като не е приложимо нито едно от изключенията, предвидени в член 87, параграф 2 и член 87, параграф 3 от Договора за ЕО, неограничените гаранции, предоставени от рамковото споразумение и писмото за подкрепа, трябва да бъдат счетени за несъвместими с общия пазар. |
| --- | --- |

(286)

Поради липсата на информация, доказваща противното, Комисията счита също, че помощта за DHL не изпълнява никаква друга цел от общ интерес. Следователно, тъй като не е приложимо нито едно от изключенията, предвидени в член 87, параграф 2 и член 87, параграф 3 от Договора за ЕО, неограничените гаранции, предоставени от рамковото споразумение и писмото за подкрепа, трябва да бъдат счетени за несъвместими с общия пазар.

6.2.3.   Прекратяване на несъвместима помощ, предоставена на DHL

| (287) | Съгласно установената съдебна практика на Съда на Европейските общности Комисията е компетентна да реши дали съответната държава трябва да отмени или да измени помощта (63), когато се установи, че тя е несъвместима с общия пазар. Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с общия пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (64). В този контекст Съдът постанови, че целта е постигната когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от преимуществото, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (65). |
| --- | --- |

(287)

Съгласно установената съдебна практика на Съда на Европейските общности Комисията е компетентна да реши дали съответната държава трябва да отмени или да измени помощта (63), когато се установи, че тя е несъвместима с общия пазар. Съдът също така нееднократно е постановявал, че задължението на дадена държава да отмени помощ, счетена от Комисията за несъвместима с общия пазар, цели да възстанови съществувалата преди това ситуация (64). В този контекст Съдът постанови, че целта е постигната когато получателят е изплатил сумите, предоставени чрез неправомерна помощ, като така се е отказал от преимуществото, което е имал над конкурентите си на пазара, и ситуацията от преди плащането на помощта е възстановена (65).

| (288) | Съгласно съдебната практика член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 659/99 гласи, че: „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от бенефициера (...). Комисията не изисква възстановяване на помощта, ако това противоречи на общ принцип на правото на Общността“. |
| --- | --- |

(288)

Съгласно съдебната практика член 14, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 659/99 гласи, че: „когато са взети отрицателни решения в случаи с неправомерна помощ, Комисията решава съответната държава-членка да вземе всички необходими мерки за възстановяване на помощта от бенефициера (...). Комисията не изисква възстановяване на помощта, ако това противоречи на общ принцип на правото на Общността“.

| (289) | За да гарантира, че DHL не се ползва с никакви икономически преимущества от несъвместимите мерки за помощ, Комисията смята за необходими три действия:






  a) | Писмото за подкрепа да не бъде изпълнено. |
| --- | --- | --- |

(289)

За да гарантира, че DHL не се ползва с никакви икономически преимущества от несъвместимите мерки за помощ, Комисията смята за необходими три действия:

a)

Писмото за подкрепа да не бъде изпълнено.

| б) | Неограничените гаранции трябва да бъдат отменени. |
| --- | --- |

б)

Неограничените гаранции трябва да бъдат отменени.

| в) | Тъй като неограничените гаранции обхващат периода от 1 октомври 2007 г. (начална дата за дейността на центъра на DHL) нататък, помощта, която вече е била предоставена на DHL, трябва да бъде възстановена. |
| --- | --- |

в)

Тъй като неограничените гаранции обхващат периода от 1 октомври 2007 г. (начална дата за дейността на центъра на DHL) нататък, помощта, която вече е била предоставена на DHL, трябва да бъде възстановена.

| (290) | Относно изчисляването на елемента на помощ, който вече е бил предоставен на DHL, Комисията би искала първо да отбележи, че съгласно съдебната практика на Съда на Европейските общности няма разпоредба на правото на Общността, която да изисква Комисията, когато разпорежда възстановяването на помощ, обявена за несъвместима с общия пазар, да фиксира точната сума на помощта, която да бъде възстановена. Достатъчно е решението на Комисията да включва информация, която да позволи на получателя да изчисли сам сумата без особени затруднения (66). |
| --- | --- |

(290)

Относно изчисляването на елемента на помощ, който вече е бил предоставен на DHL, Комисията би искала първо да отбележи, че съгласно съдебната практика на Съда на Европейските общности няма разпоредба на правото на Общността, която да изисква Комисията, когато разпорежда възстановяването на помощ, обявена за несъвместима с общия пазар, да фиксира точната сума на помощта, която да бъде възстановена. Достатъчно е решението на Комисията да включва информация, която да позволи на получателя да изчисли сам сумата без особени затруднения (66).

| (291) | За да се определи количествено елементът на помощ, трябва да се изчисли гаранционната такса за първите месеци на дейността на центъра на DHL, която е започнала на 1 октомври 2007 г., до отменянето на неограничената гаранция. Трябва да се зададе въпросът каква такса би поискало едно частно застрахователно дружество на 21 септември 2005 г., когато е подписано рамковото споразумение, за периода от 1 октомври 2007 г. до отменянето на неограничената гаранция. На конкурентния застрахователен пазар гаранционната такса ще бъде равна на очакваните рискови разходи, които гаранцията трябва да покрие. |
| --- | --- |

(291)

За да се определи количествено елементът на помощ, трябва да се изчисли гаранционната такса за първите месеци на дейността на центъра на DHL, която е започнала на 1 октомври 2007 г., до отменянето на неограничената гаранция. Трябва да се зададе въпросът каква такса би поискало едно частно застрахователно дружество на 21 септември 2005 г., когато е подписано рамковото споразумение, за периода от 1 октомври 2007 г. до отменянето на неограничената гаранция. На конкурентния застрахователен пазар гаранционната такса ще бъде равна на очакваните рискови разходи, които гаранцията трябва да покрие.

| (292) | Германия вече представи оценка на очакваните рискови разходи в размер от [...] EUR за целия [...]-годишен срок на рамковото споразумение. Както бе обяснено в съображение 90, тези рискови разходи се получават при следното изчисление:






  a) | Германия приема, че исковете за компенсация ще намаляват линейно с времето в резултат на амортизирането на инвестициите на DHL. Започвайки от максимум [...] EUR през [...] година, това предполага, например, [...] EUR през [...] година и [...] EUR през [...] година. |
| --- | --- | --- |

(292)

Германия вече представи оценка на очакваните рискови разходи в размер от [...] EUR за целия [...]-годишен срок на рамковото споразумение. Както бе обяснено в съображение 90, тези рискови разходи се получават при следното изчисление:

a)

Германия приема, че исковете за компенсация ще намаляват линейно с времето в резултат на амортизирането на инвестициите на DHL. Започвайки от максимум [...] EUR през [...] година, това предполага, например, [...] EUR през [...] година и [...] EUR през [...] година.

| б) | За да опрости анализа, Германия не прилага постоянно разпределение на вероятностите за риска от забрана върху нощните полети, но приема, че след изтичане на половината от срока на договора — през [...] година — ще бъде въведено ограничение върху нощните полети с вероятност от [...] процента. При умножаване на номиналните искове за щети в размер от [...] EUR през [...] г. по вероятност от [...] процента се получава очакван номинален риск от [...] EUR през [...] г. и дисконтирана стойност от [...] EUR за очакваните рискови разходи. |
| --- | --- |

б)

За да опрости анализа, Германия не прилага постоянно разпределение на вероятностите за риска от забрана върху нощните полети, но приема, че след изтичане на половината от срока на договора — през [...] година — ще бъде въведено ограничение върху нощните полети с вероятност от [...] процента. При умножаване на номиналните искове за щети в размер от [...] EUR през [...] г. по вероятност от [...] процента се получава очакван номинален риск от [...] EUR през [...] г. и дисконтирана стойност от [...] EUR за очакваните рискови разходи.

| (293) | Комисията счита, че за да получи точна оценка на рисковите разходи, Германия трябва да промени следните елементи в изчисленията си:






  a) | Противно на предположението на Германия някои части от исковете за компенсация на DHL ще останат стабилни с времето (напр. разходите за преместване на оборудване, искове за щети от страна на клиенти на DHL заради закъснели доставки и т.н.). Развитието на номиналните искове за щети трябва да бъде съответно актуализирано. |
| --- | --- | --- |

(293)

Комисията счита, че за да получи точна оценка на рисковите разходи, Германия трябва да промени следните елементи в изчисленията си:

a)

Противно на предположението на Германия някои части от исковете за компенсация на DHL ще останат стабилни с времето (напр. разходите за преместване на оборудване, искове за щети от страна на клиенти на DHL заради закъснели доставки и т.н.). Развитието на номиналните искове за щети трябва да бъде съответно актуализирано.

| б) | Изчисленията на Германия са съсредоточени само върху риска от забрана върху нощните полети. Гаранцията обаче покрива и ежедневните оперативни рискове (напр. предпочитано използване на южната писта). Затова тези рискове трябва да бъдат включени в изчисленията. Исковете за щети заради оперативни рискове и вероятността те да бъдат подадени трябва да бъде оценена и получената нетна настояща стойност на тези рискови разходи трябва да бъде изчислена. |
| --- | --- |

б)

Изчисленията на Германия са съсредоточени само върху риска от забрана върху нощните полети. Гаранцията обаче покрива и ежедневните оперативни рискове (напр. предпочитано използване на южната писта). Затова тези рискове трябва да бъдат включени в изчисленията. Исковете за щети заради оперативни рискове и вероятността те да бъдат подадени трябва да бъде оценена и получената нетна настояща стойност на тези рискови разходи трябва да бъде изчислена.

| в) | Комисията би могла да приеме предложения от Германия опростен анализ по отношение на вероятността за риска от забрана върху нощните полети, но по отношение на ежедневните оперативни рискове Комисията счита, че вероятността трябва да бъде изчислена на годишна основа. Динамичните редове на очакваните годишни искове за щети трябва да бъдат сконтирани, за да се получи нетната настояща стойност на ежедневния оперативен риск. |
| --- | --- |

в)

Комисията би могла да приеме предложения от Германия опростен анализ по отношение на вероятността за риска от забрана върху нощните полети, но по отношение на ежедневните оперативни рискове Комисията счита, че вероятността трябва да бъде изчислена на годишна основа. Динамичните редове на очакваните годишни искове за щети трябва да бъдат сконтирани, за да се получи нетната настояща стойност на ежедневния оперативен риск.

| (294) | Въз основа на преразгледаните рискови разходи за целия период на рамковото споразумение Германия ще трябва съответно да разпредели рисковите разходи, за да получи гаранционната такса за периода от 1 октомври 2007 г. до отменянето на неограничената гаранция. |
| --- | --- |

(294)

Въз основа на преразгледаните рискови разходи за целия период на рамковото споразумение Германия ще трябва съответно да разпредели рисковите разходи, за да получи гаранционната такса за периода от 1 октомври 2007 г. до отменянето на неограничената гаранция.

7.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

7.1.   Във връзка с помощта за летището

| (295) | Комисията счита, че въпросната мярка, която дава възможност на Летище Лайпциг-Хале да осъществи инвестиционния проект при описаните по-горе условия, не вреди на общия интерес, и че посочените в насоките пет критерия са спазени в настоящия случай. |
| --- | --- |

(295)

Комисията счита, че въпросната мярка, която дава възможност на Летище Лайпциг-Хале да осъществи инвестиционния проект при описаните по-горе условия, не вреди на общия интерес, и че посочените в насоките пет критерия са спазени в настоящия случай.

7.2.   Във връзка с помощта за DHL

| (296) | Комисията счита, че неограничените гаранции, предоставени от рамковото споразумение и писмото за подкрепа, представляват помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, тъй като Land Sachsen, MFAG и Летище Лайпциг обезпечават бизнес рискове за DHL при условия, каквито един частен инвеститор не би приел. |
| --- | --- |

(296)

Комисията счита, че неограничените гаранции, предоставени от рамковото споразумение и писмото за подкрепа, представляват помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, тъй като Land Sachsen, MFAG и Летище Лайпциг обезпечават бизнес рискове за DHL при условия, каквито един частен инвеститор не би приел.

| (297) | Тъй като DHL вече се е възползвал от максималния размер на допустимата инвестиционна помощ в съответствие с член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО, Комисията счита, че неограничените гаранции, предоставени от рамковото споразумение и писмото за подкрепа, трябва да бъдат счетени за несъвместими с общия пазар, |
| --- | --- |

(297)

Тъй като DHL вече се е възползвал от максималния размер на допустимата инвестиционна помощ в съответствие с член 87, параграф 3, буква a) от Договора за ЕО, Комисията счита, че неограничените гаранции, предоставени от рамковото споразумение и писмото за подкрепа, трябва да бъдат счетени за несъвместими с общия пазар,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Държавната помощ в размер от 350 милиона евро, която Германия планира да отпусне във връзка с изграждането на нова писта и свързаната с нея летищна инфраструктура на Летище Лайпциг Хале, е съвместима с общия пазар съгласно член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО.

Член 2

Държавната помощ, която Германия планира да отпусне чрез предоставяне на писмо за подкрепа в полза на DHL, е несъвместима с общия пазар. Помощта съответно не може да бъде отпусната.

Член 3

Държавната помощ, която Германия е предоставила на DHL под формата на неограничени гаранции (съгласно раздели 8 и 9 от рамковото споразумение), е несъвместима с общия пазар. Тези неограничени гаранции, предоставени от рамковото споразумение, трябва съответно да бъдат отменени.

Член 4

1.   Германия ще възстанови частта от помощта, посочена в член 3, която вече е била предоставена на DHL (а именно гаранционната такса за периода от 1 октомври 2007 г. до отменянето на неограничените гаранции).

2.   Върху подлежащите на възстановяване суми ще бъде начислена лихва от датата, на която те са предоставени на получателя, до реалното им възстановяване.

3.   Лихвата ще бъде изчислена с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) No 794/2004 и Регламент (ЕО) No 271/2008 за изменение на Регламент (ЕО) No 794/2004.

Член 5

1.   Възстановяването на посочената в член 3 помощ, която вече е била предоставена на DHL, ще бъде незабавно и ефективно.

2.   Германия ще гарантира, че настоящото решение ще бъде приложено в срок от четири месеца след датата на оповестяването му.

Член 6

1.   В срок два месеца след оповестяването на настоящото решение Германия ще предостави на Комисията следната информация:

| а) | общата сума (главница и лихви върху сумата за възстановяване), която ще бъде възстановена от получателя; |
| --- | --- |

а)

общата сума (главница и лихви върху сумата за възстановяване), която ще бъде възстановена от получателя;

| б) | подробно описание на планираните и вече предприетите мерки за съобразяване с настоящото решение; |
| --- | --- |

б)

подробно описание на планираните и вече предприетите мерки за съобразяване с настоящото решение;

| в) | документи, доказващи, че на получателя е било разпоредено да върне помощта. |
| --- | --- |

в)

документи, доказващи, че на получателя е било разпоредено да върне помощта.

2.   Германия ще информира Комисията за напредъка на предприетите национални мерки за прилагане на настоящото решение до приключване на възстановяването на посочената в член 3 помощ, която вече е била предоставена на DHL. При обикновено поискване от страна на Комисията, тя ще предоставя незабавно информация относно вече предприетите и планираните мерки за съобразяване с настоящото решение. Тя ще предоставя също подробна информация относно размера на помощта и лихвите върху сумата за възстановяване, които вече са били възстановени от получателя.

Член 7

Адресат на настоящото решение е Федерална република Германия.

Съставено в Брюксел на 23 юли 2008 година.

За Комисията

A. TAJANI

Заместник-председател

N. KROES

Член на Комисията

---

(1)  ОВ C 48, 2.3.2007 г., стр. 7.

1

(2)  Вж. бележка под линия 1.

2

(3)  ОВ C 107, 7.4.1998 г., стр. 7.

3

(4)  Държавна помощ C 18/2007 (ex No 874/06) — Помощ за обучение за DHL на Лайпциг-Хале, (Германия), все още непубликувана в Официален вестник.

4

(5)  Търговска тайна.

5

(6)  ОВ C 71, 11.3.2000 г., стр. 14 (параграф 4.2).

6

(7)  ОВ C 155, 20.6.2008 г., стр. 10.

7

(8)  Документ, внесен от Германия, 21 юли 2006 г., стр. 7.

8

(9)  ОВ C 312, 9.12.2005 г., стр. 1.

9

(10)  Решение на Първоинстанционния съд на Европейските общности от 12 декември 2000 г. по дело Т-128/98, Recueil 2000, стр. II-3929, потвърдено с решение на Съда на Европейските общности от 24 октомври 2000 г. по дело C-82/01, Recueil 2002, стр. I-9297.

10

(11)  ОВ C 350, 10.12.1994 г., стр. 5.

11

(12)  Решение от 19 януари 2005 г., No 644i/02 — Германски регионални летища (ОВ C 126, 25.5.2000 г., стр. 12); Решение от 20 април 2005 г., No 355/04 — Летище Antwerp (ОВ C 176, 16.6.2005 г., стр. 11).

12

(13)  Решение от 10 юли 2007 г., C 27/07 — Летище Berlin Schönefeld.

13

(14)  Експертен доклад, поръчан от компетентния национален орган като част от процедурата за одобрение на планирането.

14

(15)  Dimson E., Marsh P., Staunton M.: глава 10, Наръчник на инвестициите: Премия за капиталов риск, том 1, 2007 г.

15

(16)  Дисконтиращ коефициент (реална дисконтирана стойност) = [безрискова ставка + (премия за пазарен риск × β)] — ниво на инфлацията.

16

(17)  ОВ L 355, 30.12.2002 г., стр. 1.

17

(18)  ОВ L 24, 30.1.1998 г., стр. 9.

18

(19)  Двете противопожарни станции разполагат с еднакво техническо оборудване; след 15 години ще е необходима инвестиция за тяхното заменяне.

19

(20)  Приложение към Конвенцията за международно гражданско въздухоплаване.

20

(21)  ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1.

21

(22)  Този резултат се вижда и от изчисленията в приложението, които сочат, че разликата в паричния поток между експлоатацията на южната писта със и без DHL през 2005 г. възлиза на около [...] EUR (сравни паричните потоци в колони 4 и 5 от таблица 1). Ако към тази сума се прибави разликата в окончателните стойности на двата сценария и сумата се прехвърли към 2006 г. с дисконтирана стойност от 6,5 процента, се получават [...] EUR.

22

през 2005 г.

(23)  Германия приема, че исковете за компенсация ще намаляват линейно с времето в резултат на амортизацията на инвестициите на DHL. Ако се започне от максималната сума от [...] EUR през [...] г., това води до [...] EUR през [...] г. и [...] EUR през [...] г. Приемайки рентабилност от 25 процента при налагане на забрана върху нощните полети, очакваният номинален риск възлиза на [...] EUR през [...] г., а дисконтираната му стойност — на [...] EUR. Това ще бъде анализът на Германия на най-лошия възможен сценарий, тъй като евентуална промяна в закона може да влезе в сила едва след 10-15 години (документ, внесен от Германия, 23.2.2007 г., стр. 68 и 69).

23

(24)  Вж. документ, внесен от Германия, 23.2.2007 г., бележка под линия 68, за подробен списък на съответната юриспруденция и за обяснение на разпоредбата „защита на икономическите интереси на наемателите“ („Konkurrenzschutzklausel“).

24

(25)  СОМ(2006) 819 окончателен.

25

(26)  Дело C-35/96 Комисията/Италия, Recueil 1998, стр. I-3851, параграф 36; C-41/90 Höfner and Elser, Recueil 1991, стр. I-1979, параграф 21; дело C-244/94 Fédération Française des Sociétés d'Assurances v Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, Recueil 1995, стр. I-4013, параграф 14; дело C-55/96 Job Centre, Recueil 1997, стр. I-7119, параграф 21.

26

Комисията/Италия

Höfner and Elser

Fédération Française des Sociétés d'Assurances v Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

Job

(27)  Дело 118/85 Комисията/Италия, Recueil 1987, стр. 2599, параграф 7; дело 35/96 Комисията/Италия, Recueil 1998, стр. I-3851, параграф 36.

27

Комисията/Италия

Комисията/Италия

(28)  Съгласно съдебната практика на Съда на Европейските общности стопанска дейност е всяка дейност, състояща се от предлагането на стоки и услуги на даден пазар. Вж. дело C-35/96 Комисията/Италия, Recueil 1998, стр. I-3851 и дела от C-180/98 до 184/98 Pavlov, Recueil 2000, стр. I-6451.

28

Комисията/Италия

Pavlov

(29)  Съд на Европейските общности, дело Aéroports de Paris, loc. cit., параграф 121 с допълнителни препратки.

29

Aéroports de Paris, loc. cit., параграф 121 с допълнителни препратки.

(30)  Дело C-159/91 и дело C-160/91, Poucet/AGV и Pistre/Cancave, Recueil 1993, стр. I-637.

30

Poucet/AGV и Pistre/Cancave

(31)  В този контекст вж. решението на Първоинстанционния съд от 12.2.2008 г. по дело T-289/03 BUPA/Комисията (точки от 157 до 160).

31

(32)  Дело C-364/92 SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, Recueil 1994, стр. I-43.

32

SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol

(33)  Решение No 309/02 на Комисията от 19 март 2003 г., Авиационна сигурност — компенсация за разходите, възникнали след атаките от 11 септември 2001 г.

33

(34)  Дело C 343/95 Cali & Figli/Servizi ecologici porto di Genova, Recueil 1997, стр. I-1547; Решение No 309/02 на Комисията от 19 март 2003 г.; Решение No 438/2002 на Комисията от 16 октомври 2002 г., Помощ в подкрепа на функциите на публичната власт в белгийския сектор на пристанищата.

34

Cali & Figli/Servizi ecologici porto di Genova

(35)  Вж. Решение No 620/06 на Комисията от 7 март 2007 г., Einrichtung des Regionalflughafens Memmingen, ОВ C 135, 19.6.2007 г., стр. 8.

35

(36)  Вж. дело C-482/99 Франция/Комисията (Stardust Marine), Recueil 2002, стр. I-4397.

36

Франция/Комисията (Stardust Marine)

(37)  Решение за Stardust Marine, параграф 69.

37

(38)  Решение от 21 март 1991 г. по дело C-305/89 Италия/Комисията (Alfa Romeо), Recueil 1991, стр. I-1603, параграф 20.

38

Италия/Комисията

Alfa Romeо

(39)  Което при всички случаи не е вярно, вж. например изграждането на частно летище в Ciudad Real, Испания.

39

(40)  Решение за Stardust Marine, параграф 71.

40

(41)  Вж. съображения 166-180.

41

(42)  Решение на Първоинстанционния съд от 12 декември 2000 г. по дело T-296/97 Alitalia/Комисията, Recueil 2000, стр. II-3871, параграф 84; решение C-305/89, посочено по-горе, параграф 20.

42

Alitalia/Комисията

(43)  Вж. Насоките от 2005 г., параграф 46.

43

(44)  Решение на Комисията от 12 февруари 2004 г., C 516/04, параграф 169.

44

(45)  Решение от 10 юли 1986 г. по дело 234/84 Белгия/Комисията, Recueil 1986, стр. 2263, параграф 15, и решение от 21 март 1991 г. по дело С-303/88 Италия/Комисията, Recueil 1991, стр. I-1433, параграф 21.

45

Белгия/Комисията

Италия/Комисията

(46)  Дело C-303/88, посочено по-горе, параграф 22.

46

(47)  Има редица разлики между изчисленията на паричния поток в настоящото решение и решението за откриване на разследването. За тези разлики може да бъде дадено следното обяснение. Докато решението за откриване сконтира приходите и разходите към 2006 г., настоящите изчисления използват за референтна година 2005 г., тъй като решението за изграждане на южната писта е взето през ноември 2004 г., а работата по изграждането започва в началото на 2005 г. Документът, внесен от Германия в отговор на откриването на процедурата, информира Комисията, че през 2005 г. са направени допълнителни инвестиционни разходи в размер от [...] евро, които допълнително намаляват загубите в паричния поток. Тези инвестиционни разходи бяха включени.

47

(48)  Всички стойности са дисконтирани към 2005 г.; дисконтирана стойност = 6,5 %.

48

Всички стойности са дисконтирани към 2005 г.; дисконтирана стойност = 6,5 %.

(49)  Дело C-305/89 Италия/Комисията (Alfa Romeo), посочено по-горе, параграф 20.

49

Италия/Комисията (Alfa Romeo)

(50)  Вж. Damodaran Online,

50

http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/.

(51)  Решение на Първоинстанционния съд от 30 април 1998 г. по дело T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Комисията, Recueil 1998, стр. II-717.

51

Het Vlaamse Gewest/Комисията

(52)  Документ, внесен от Германия на 21 юли 2006 г., стр. 12.

52

(53)  Вж. изчисленията, предоставени от Германия (съображение 88 по-горе).

53

(54)  Сумата от [...] евро е сконтираният сбор на оперативните и инвестиционните разходи за мерки за безопасност и сигурност, които летището планира да предприеме за южната писта. Приложение 1 също посочва нетните настоящи стойности на разходите за безопасност и сигурност за останалите бизнес сценарии.

54

(55)  Документ, внесен от Германия на 21 юли 2006 г., стр. 7.

55

(56)  Интензитетът на помощта не може да бъде точно изчислен, тъй като Комисията не може да изключи предположението, че един частен инвеститор би намалил поетия риск, като инвестира по-малка сума.

56

(57)  COM(2006) 819 окончателен.

57

(58)  План за действие, точка 7 и клетка на стр. 3.

58

(59)  IATA, Прогнози за пътническия и товарния превоз за периода от 2007 до 2011 г., октомври 2007 г.

59

(60)  ОВ L 14, 22.1.1993 г., стр. 1.

60

(61)  ОВ C 54, 4.3.2006 г.

61

(62)  По-конкретно оперативната помощ трябва да бъде насочена към затруднения в регионалното развитие, да бъде пропорционална на конкретните недостатъци, които се стреми да премахне, да бъде намаляваща и да бъде ограничена във времето.

62

(63)  Решение от 12 юли 1973 г. по дело C-70/72, Комисията/Германия, Recueil 1973, стр. 813, точка 13.

63

Комисията/Германия

(64)  Решение от 14 септември 1994 г. по съединени дела C-278/92, C-279/92 и C-280/92 Испания/Комисията, Recueil 1994, стр. I-4103, точка 75.

64

Испания/Комисията

(65)  Решение от 17 юли 1999 г. по дело C-75/97, Белгия/Комисията, Recueil 1999, стр. I-030671, точки 64, 65.

65

Белгия/Комисията

(66)  Вж. по-конкретно решение от 12 октомври 2000 г. по дело C-480/98 Испания/Комисията, Recueil 2000, стр. I-8717, точка 25, и от 12 май 2005 г. по дело C-415/03, Комисията/Гърция, Recueil 2005, стр. I-3875, точка 39.

66

Испания/Комисията

Комисията/Гърция

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Изчисления на паричния поток за помощта за DHL

Таблица 1

Изчисления на паричния поток

| (В млн. Евро) |
| --- |
| Изчисления на паричния поток (2) | | (1) | (2) | (3) | (4) = (2) - (1) | (5) = (3) - (1) |
| Летище | Летище | Летище | Южна писта | Южна писта |
| Статукво | Разширяване с DHL | Разширяване без DHL | с DHL | без DHL |
| EBITDA (1) (2006-2042 г.) | a | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Инвестиционни разходи (2006-2042 г.) | б | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Инвестиционни разходи 2005 г. | в | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Паричен поток за 2005 г. | г = a + б + в | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Рискови разходи (3) | д | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Коригиран с риска паричен поток за 2005 г. | е = г + д | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Корекция на разходите за сигурност и безопасност |
| Разходи за сигурност и безопасност (оперативни + инвестиционни разходи) (3) | ж | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Коригиран паричен поток за 2005 г. | з = е + ж | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(В млн. Евро)

Изчисления на паричния поток (2)

(1)

(2)

(3)

(4) = (2) - (1)

(5) = (3) - (1)

Летище

Летище

Летище

Южна писта

Южна писта

Статукво

Разширяване с DHL

Разширяване без DHL

с DHL

без DHL

EBITDA (1) (2006-2042 г.)

a

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Инвестиционни разходи (2006-2042 г.)

б

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Инвестиционни разходи 2005 г.

в

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Паричен поток за 2005 г.

г = a + б + в

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Рискови разходи (3)

д

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Коригиран с риска паричен поток за 2005 г.

е = г + д

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Корекция на разходите за сигурност и безопасност

Разходи за сигурност и безопасност (оперативни + инвестиционни разходи) (3)

ж

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Коригиран паричен поток за 2005 г.

з = е + ж

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Изчисление на паричния поток за южната писта

Германия внесе 3 различни сценария за развитието на паричните потоци на Летище Лайпциг за периода 2006-2042 г.:

—   Летище — Статукво: южната писта не е построена. Операциите на летището продължават на съществуващата северна писта.

—   Летище — Разширяване с DHL: южната писта е построена и DHL открива европейския си център през 2008 г.

—   Летище — Разширяване без DHL: южната писта е построена, но DHL не се премества в Лайпциг; друг оператор се установява на летището след 2010 г.

Въз основа на разликите в паричните потоци очакваната рентабилност на южната писта се изчислява по следния начин:

—   Южна писта с DHL: тази колона показва разликата в паричния поток между сценариите разширяване с DHL и статукво.

—   Южна писта без DHL: тази колона показва разликата в паричния поток между сценариите разширяване без DHL и статукво.

Разлика между изчисленията на паричния поток в решението за откриване и настоящите изчисления

| — | Докато решението за откриване дисконтира приходите и разходите към 2006 г., настоящите изчисления приемат 2005 г. за референтна година, тъй като решението за изграждане на южната писта е взето през ноември 2004 г., а строителните работи започват в началото на 2005 г. |
| --- | --- |

—

Докато решението за откриване дисконтира приходите и разходите към 2006 г., настоящите изчисления приемат 2005 г. за референтна година, тъй като решението за изграждане на южната писта е взето през ноември 2004 г., а строителните работи започват в началото на 2005 г.

| — | Комисията научи от документа, внесен от Германия в отговор на откриването, че през 2005 г. са направени допълнителни инвестиционни разходи в размер от [...] EUR, които допълнително увеличават загубите в паричния поток. Тези инвестиционни разходи са включени. |
| --- | --- |

—

Комисията научи от документа, внесен от Германия в отговор на откриването, че през 2005 г. са направени допълнителни инвестиционни разходи в размер от [...] EUR, които допълнително увеличават загубите в паричния поток. Тези инвестиционни разходи са включени.

Изчисленията на паричния поток показват значителни загуби за южната писта

| — | Изграждането и експлоатацията на южната писта с DHL води до дисконтирани загуби в паричния поток от около [...] EUR през 2005 г. Дисконтираните загуби в паричния поток при разширяването без DHL възлизат на [...] EUR. |
| --- | --- |

—

Изграждането и експлоатацията на южната писта с DHL води до дисконтирани загуби в паричния поток от около [...] EUR през 2005 г. Дисконтираните загуби в паричния поток при разширяването без DHL възлизат на [...] EUR.

| — | И накрая, рисковите разходи в размер от [...] EUR (според изчисленията на Германия) увеличават загубите в паричния поток до [...] EUR за южната писта с DHL. С оглед на това е важно да се отбележи, че прогнозираните рискови разходи в размер от [...] милиона евро едва ли представляват най-долното ниво на скалата предвид факта, че Германия не определя количествено всички поети от летището рискове и основава изчисленията си върху твърде несигурни предположения. |
| --- | --- |

—

И накрая, рисковите разходи в размер от [...] EUR (според изчисленията на Германия) увеличават загубите в паричния поток до [...] EUR за южната писта с DHL. С оглед на това е важно да се отбележи, че прогнозираните рискови разходи в размер от [...] милиона евро едва ли представляват най-долното ниво на скалата предвид факта, че Германия не определя количествено всички поети от летището рискове и основава изчисленията си върху твърде несигурни предположения.

| — | Дори ако Комисията приеме аргумента на Германия, че разходите за сигурност и безопасност в размер от [...] EUR попадат в обхвата на държавната политика и следователно трябва да бъдат изключени от изчисленията за южната писта, остават значителни загуби в паричния поток в размер от [...] EUR. |
| --- | --- |

—

Дори ако Комисията приеме аргумента на Германия, че разходите за сигурност и безопасност в размер от [...] EUR попадат в обхвата на държавната политика и следователно трябва да бъдат изключени от изчисленията за южната писта, остават значителни загуби в паричния поток в размер от [...] EUR.

---

(1)  Печалба преди облагане с данъци и разходи за лихви и амортизация.

(2)  Всички стойности са дисконтирани към 2005 г.

(3)  Изчислени от Германия.

---

| 23.12.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 346/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 346/37

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 6 ноември 2008 година

за приемане на многогодишна програма на Общността съгласно Регламент (ЕО) No 199/2008 на Съвета за установяване на общностна рамка за събиране, управление и използване на данни в сектор „Рибарство“ и за подкрепа на научните консултации във връзка с Общата политика в областта на рибарството

(2008/949/ЕО)

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 199/2008 на Съвета от 25 февруари 2008 г. за установяване на общностна рамка за събиране, управление и използване на данни в сектор „Рибарство“ и за подкрепа на научните консултации във връзка с Общата политика в областта на рибарството (1), и по-специално член 3, параграф 1 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕО) No 199/2008 установява общностна рамка за събиране, управление и използване на данни с цел създаването на солидна основа за научни анализи в областта на рибарството и даването на възможност за формулиране на добре обосновани научни становища за прилагане на Общата политика в областта на рибарството (наричана по-долу „ОПОР“). |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕО) No 199/2008 установява общностна рамка за събиране, управление и използване на данни с цел създаването на солидна основа за научни анализи в областта на рибарството и даването на възможност за формулиране на добре обосновани научни становища за прилагане на Общата политика в областта на рибарството (наричана по-долу „ОПОР“).

| (2) | Държавите-членки следва да установят многогодишни национални програми за събиране, управление и използване на данни в съответствие с многогодишната програма на Общността. |
| --- | --- |

(2)

Държавите-членки следва да установят многогодишни национални програми за събиране, управление и използване на данни в съответствие с многогодишната програма на Общността.

| (3) | Затова е нужно да бъде установена многогодишна програма на Общността, която обхваща събирането на необходимата информация в подкрепа на изисквания в рамките на ОПОР научен анализ, както и управлението и използването на тази информация. |
| --- | --- |

(3)

Затова е нужно да бъде установена многогодишна програма на Общността, която обхваща събирането на необходимата информация в подкрепа на изисквания в рамките на ОПОР научен анализ, както и управлението и използването на тази информация.

| (4) | Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Управителния комитет по рибарство и аквакултури, |
| --- | --- |

(4)

Мерките, предвидени в настоящото решение, са в съответствие със становището на Управителния комитет по рибарство и аквакултури,

РЕШИ:

Член единствен

Многогодишната програма на Общността, посочена в член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 199/2008, е определена в приложението.

Съставено в Брюксел на 6 ноември 2008 година.

За Комисията

Joe BORG

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 60, 5.3.2008 г., стр. 1.

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

МНОГОГОДИШНА ПРОГРАМА НА ОБЩНОСТТА

ГЛАВА I

ПРЕДМЕТ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ

| 1. | За целите на настоящата програма на Общността се прилагат следните определения:
  а)   Активни кораби: кораби, които са участвали в каквато и да е риболовна операция (повече от 0 дни) през календарната година. Кораб, който не е участвал в риболовни операции през годината, се счита за „неактивен“.
  б)   Едновременно вземане на проби: вземане на проби от всички или от предварително определени видове, едновременно от улова на кораб или от разтоварените количества на суша от него.
  в)   Дни в морето: всеки непрекъснат период от 24 часа (или част от него), по време на който корабът присъства в рамките на зона и отсъства от пристанище.
  г)   Сегмент от флота: група кораби с един и същ клас на дължина (LOA) и едни и същи преобладаващи риболовни съоръжения през годината съгласно допълнение III. Корабите могат да участват в различни риболовни дейности през референтния период, но могат да бъдат класифицирани само в един сегмент от флота.
  д)   Риболовни дни: всеки риболовен ден се свързва със зоната, в която е протекло по-голяма част от риболовното време през съответния ден в морето. Въпреки това, що се отнася до пасивните риболовни съоръжения, ако никаква операция не е извършена от кораба през ден, през който най-малко едно съоръжение (пасивно) е останало в морето, този ден се свързва със зоната, в която е поставено последното риболовно съоръжение по време на това риболовно пътуване.
  е)   Риболовно пътуване: означава всяко пътуване, осъществено от риболовен кораб, от място на сушата до място за разтоварване на сушата, с изключение на нериболовните пътувания (пътуване, осъществено от риболовен кораб до място на сушата, по време на което той не осъществява риболовни дейности и всички риболовни съоръжения на борда са здраво завързани и прибрани и не са достъпни за незабавно използване).
  ж)   Група сходни риболовни дейности: група риболовни операции, които имат за цел сходен вид (група от видове) риба, при които се използват сходни съоръжения, през един и същ период от годината и/или в една и съща зона, и които се характеризират със сходен режим на експлоатация.
  з)   Популация от кораби: всички кораби в регистъра на риболовния флот на Общността, определен в Регламент (ЕО) No 26/2004 на Комисията от 30 декември 2003 г. относно регистъра на риболовния флот на Общността (1).
  и)   Избрани видове: видове, които са от значение за целите на управлението и за които е постъпило искане от международен научен орган или от регионална организация за управление на рибните ресурси.
  й)   Престой във водата: времето, изчислено от момента на поставяне на всяко отделно риболовно съоръжение до началото на изваждането на същото. |
| --- | --- |

1.

За целите на настоящата програма на Общността се прилагат следните определения:

а)   Активни кораби: кораби, които са участвали в каквато и да е риболовна операция (повече от 0 дни) през календарната година. Кораб, който не е участвал в риболовни операции през годината, се счита за „неактивен“.

б)   Едновременно вземане на проби: вземане на проби от всички или от предварително определени видове, едновременно от улова на кораб или от разтоварените количества на суша от него.

в)   Дни в морето: всеки непрекъснат период от 24 часа (или част от него), по време на който корабът присъства в рамките на зона и отсъства от пристанище.

г)   Сегмент от флота: група кораби с един и същ клас на дължина (LOA) и едни и същи преобладаващи риболовни съоръжения през годината съгласно допълнение III. Корабите могат да участват в различни риболовни дейности през референтния период, но могат да бъдат класифицирани само в един сегмент от флота.

д)   Риболовни дни: всеки риболовен ден се свързва със зоната, в която е протекло по-голяма част от риболовното време през съответния ден в морето. Въпреки това, що се отнася до пасивните риболовни съоръжения, ако никаква операция не е извършена от кораба през ден, през който най-малко едно съоръжение (пасивно) е останало в морето, този ден се свързва със зоната, в която е поставено последното риболовно съоръжение по време на това риболовно пътуване.

е)   Риболовно пътуване: означава всяко пътуване, осъществено от риболовен кораб, от място на сушата до място за разтоварване на сушата, с изключение на нериболовните пътувания (пътуване, осъществено от риболовен кораб до място на сушата, по време на което той не осъществява риболовни дейности и всички риболовни съоръжения на борда са здраво завързани и прибрани и не са достъпни за незабавно използване).

ж)   Група сходни риболовни дейности: група риболовни операции, които имат за цел сходен вид (група от видове) риба, при които се използват сходни съоръжения, през един и същ период от годината и/или в една и съща зона, и които се характеризират със сходен режим на експлоатация.

з)   Популация от кораби: всички кораби в регистъра на риболовния флот на Общността, определен в Регламент (ЕО) No 26/2004 на Комисията от 30 декември 2003 г. относно регистъра на риболовния флот на Общността (1).

и)   Избрани видове: видове, които са от значение за целите на управлението и за които е постъпило искане от международен научен орган или от регионална организация за управление на рибните ресурси.

й)   Престой във водата: времето, изчислено от момента на поставяне на всяко отделно риболовно съоръжение до началото на изваждането на същото.

| 2. | По отношение на следните термини се прилагат определенията на Организацията по прехрана и земеделие към Организацията на обединените нации (www.fao.org/fi/glossary/default.asp) и на НТИКР: анадромни видове, катадромни видове, улов, главоноги, ракообразни, дълбоководни видове, дънни риби, дънни видове, режим на експлоатация, същински риби, сладководни видове, риболовни съоръжения, разтоварен на сушата улов, изхвърляния, едри пелагични риби, мекотели, друга дейност, различна от риболовната, пелагични риби, дребни пелагични риби, целеви видове. |
| --- | --- |

2.

По отношение на следните термини се прилагат определенията на Организацията по прехрана и земеделие към Организацията на обединените нации (www.fao.org/fi/glossary/default.asp) и на НТИКР: анадромни видове, катадромни видове, улов, главоноги, ракообразни, дълбоководни видове, дънни риби, дънни видове, режим на експлоатация, същински риби, сладководни видове, риболовни съоръжения, разтоварен на сушата улов, изхвърляния, едри пелагични риби, мекотели, друга дейност, различна от риболовната, пелагични риби, дребни пелагични риби, целеви видове.

ГЛАВА II

СЪДЪРЖАНИЕ И МЕТОДИКА

A.   Съдържание на програмата на Общността

Програмата на Общността включва следните модули:

| 1. | Модул за оценка на сектор „Рибарство“:
  Програмата за събиране на данни за сектор „Рибарство“ съдържа следните раздели:






  а) | Раздел за събиране на икономически променливи |
| --- | --- | --- |

1.

Модул за оценка на сектор „Рибарство“:

Програмата за събиране на данни за сектор „Рибарство“ съдържа следните раздели:

а)

Раздел за събиране на икономически променливи

| б) | Раздел за събиране на биологични променливи |
| --- | --- |

б)

Раздел за събиране на биологични променливи

| в) | Раздел за събиране на напречни променливи |
| --- | --- |

в)

Раздел за събиране на напречни променливи

| г) | Раздел за научните изследвания в открито море |
| --- | --- |

г)

Раздел за научните изследвания в открито море

| 2. | Модул за оценка на икономическото състояние на секторите на аквакултурите и преработвателната промишленост:






  а) | Раздел за събиране на икономически данни за сектора на аквакултурите |
| --- | --- | --- |

2.

Модул за оценка на икономическото състояние на секторите на аквакултурите и преработвателната промишленост:

а)

Раздел за събиране на икономически данни за сектора на аквакултурите

| б) | Раздел за събиране на икономически данни за сектора на преработвателната промишленост |
| --- | --- |

б)

Раздел за събиране на икономически данни за сектора на преработвателната промишленост

| 3. | Модул за оценка на въздействието на сектор „Рибарство“ върху морските екосистеми |
| --- | --- |

3.

Модул за оценка на въздействието на сектор „Рибарство“ върху морските екосистеми

| 4. | Модул за управление и използване на данните, обхванати в рамките на програмата за събиране на данни |
| --- | --- |

4.

Модул за управление и използване на данните, обхванати в рамките на програмата за събиране на данни

Б.   Равнище на точност и честота на вземане на проби

| 1. | Когато не е възможно да бъдат определени количествени цели за програмите за вземане на проби както що се отнася до равнищата на точност, така и що се отнася до размера на пробите, се провеждат пилотни проучвания в статистическия смисъл. Въпросните пилотни проучвания трябва да позволят оценка на значимостта на проблема и преценяване на ползата от бъдещи по-подробни проучвания, както и съотношението между цената и рентабилността на такива подробни проучвания. |
| --- | --- |

1.

Когато не е възможно да бъдат определени количествени цели за програмите за вземане на проби както що се отнася до равнищата на точност, така и що се отнася до размера на пробите, се провеждат пилотни проучвания в статистическия смисъл. Въпросните пилотни проучвания трябва да позволят оценка на значимостта на проблема и преценяване на ползата от бъдещи по-подробни проучвания, както и съотношението между цената и рентабилността на такива подробни проучвания.

| 2. | Когато е възможно определянето на количествени цели, те могат да бъдат уточнени или пряко чрез размера на пробите или честотата на вземане на проби, или чрез определяне на равнищата на точност и на надеждност, които трябва да бъдат постигнати. |
| --- | --- |

2.

Когато е възможно определянето на количествени цели, те могат да бъдат уточнени или пряко чрез размера на пробите или честотата на вземане на проби, или чрез определяне на равнищата на точност и на надеждност, които трябва да бъдат постигнати.

| 3. | Когато се прави позоваване на размера на пробите или на честотата на вземане на проби от дадена популация, в статистически смисъл, стратегиите на вземане на проби трябва да бъдат също толкова ефикасни, колкото простото случайно вземане на проби. Въпросните стратегии на вземане на проби се описват в съответните национални програми. |
| --- | --- |

3.

Когато се прави позоваване на размера на пробите или на честотата на вземане на проби от дадена популация, в статистически смисъл, стратегиите на вземане на проби трябва да бъдат също толкова ефикасни, колкото простото случайно вземане на проби. Въпросните стратегии на вземане на проби се описват в съответните национални програми.

| 4. | Когато се прави позоваване на равнището на точност/надеждност, се прилага следното разграничаване:
  а)   равнище 1: равнище, позволяващо оценка на даден параметър с точност от плюс или минус 40 % при 95 % доверителен интервал или с коефициент на отклонение от 20 %, използван като приблизителна стойност;
  б)   равнище 2: равнище, позволяващо оценка на даден параметър с точност от плюс или минус 25 % при 95 % доверителен интервал или с коефициент на отклонение от 12,5 %, използван като приблизителна стойност;
  в)   равнище 3: равнище, позволяващо оценка на даден параметър с точност от плюс или минус 5 % при 95 % доверителен интервал или с коефициент на отклонение от 2,5 %, използван като приблизителна стойност. |
| --- | --- |

4.

Когато се прави позоваване на равнището на точност/надеждност, се прилага следното разграничаване:

а)   равнище 1: равнище, позволяващо оценка на даден параметър с точност от плюс или минус 40 % при 95 % доверителен интервал или с коефициент на отклонение от 20 %, използван като приблизителна стойност;

б)   равнище 2: равнище, позволяващо оценка на даден параметър с точност от плюс или минус 25 % при 95 % доверителен интервал или с коефициент на отклонение от 12,5 %, използван като приблизителна стойност;

в)   равнище 3: равнище, позволяващо оценка на даден параметър с точност от плюс или минус 5 % при 95 % доверителен интервал или с коефициент на отклонение от 2,5 %, използван като приблизителна стойност.

ГЛАВА III

МОДУЛ ЗА ОЦЕНКА НА СЕКТОР „РИБАРСТВО“

A.   Събиране на икономически променливи

1.   Променливи

| 1. | Променливите, които трябва да се събират, са посочени в допълнение VI. Всички икономически променливи трябва да се събират на годишна основа, с изключение на определените като напречни променливи, посочени в допълнение VIII и тези, идентифицирани с цел да се измерят последиците от въздействието на риболова върху морската екосистема, определени в допълнение XIII, които трябва да се събират на по-категоризирани равнища. Популацията са всички кораби в регистъра на риболовния флот на Общността към 1 януари. Всички икономически променливи трябва да се събират за активните кораби. За всеки кораб, за който се събират икономическите променливи, определени в допълнение VI, трябва да се събират и съответните напречни променливи, определени в допълнение VIII. |
| --- | --- |

1.

Променливите, които трябва да се събират, са посочени в допълнение VI. Всички икономически променливи трябва да се събират на годишна основа, с изключение на определените като напречни променливи, посочени в допълнение VIII и тези, идентифицирани с цел да се измерят последиците от въздействието на риболова върху морската екосистема, определени в допълнение XIII, които трябва да се събират на по-категоризирани равнища. Популацията са всички кораби в регистъра на риболовния флот на Общността към 1 януари. Всички икономически променливи трябва да се събират за активните кораби. За всеки кораб, за който се събират икономическите променливи, определени в допълнение VI, трябва да се събират и съответните напречни променливи, определени в допълнение VIII.

| 2. | За неактивни кораби трябва да се събират единствено капиталовата стойност (допълнение VI), флота (допълнение VI) и капацитетът (допълнение VIII). |
| --- | --- |

2.

За неактивни кораби трябва да се събират единствено капиталовата стойност (допълнение VI), флота (допълнение VI) и капацитетът (допълнение VIII).

| 3. | Националната валута се преизчислява в евро, като се използва средногодишният обменен курс, обявен от Европейската централна банка (ЕЦБ). |
| --- | --- |

3.

Националната валута се преизчислява в евро, като се използва средногодишният обменен курс, обявен от Европейската централна банка (ЕЦБ).

2.   Равнища на категоризация

| 1. | Отчитат се икономически променливи за всеки сегмент от флота (допълнение III) и за всеки суперрегион (допълнение II). Определят се шест класа на дължина (като се използва мярката „обща дължина“ (LOA). Държавите-членки обаче могат допълнително да категоризират класовете на дължина, ако това е целесъобразно. |
| --- | --- |

1.

Отчитат се икономически променливи за всеки сегмент от флота (допълнение III) и за всеки суперрегион (допълнение II). Определят се шест класа на дължина (като се използва мярката „обща дължина“ (LOA). Държавите-членки обаче могат допълнително да категоризират класовете на дължина, ако това е целесъобразно.

| 2. | За причисляване на всеки кораб към даден сегмент въз основа на броя риболовни дни, през които е използван всеки риболовен уред, се прилага критерият за преобладаващо положение. Ако даден риболовен уред се използва повече от всички останали, взети заедно (т.е. корабът използва този уред повече от 50 % от риболовното си време), корабът се причислява към този сегмент. В противен случай корабът се причислява към следния сегмент от флота:






  а) | „кораби, използващи поливалентни активни съоръжения“, ако корабът използва само активни съоръжения; |
| --- | --- | --- |

2.

За причисляване на всеки кораб към даден сегмент въз основа на броя риболовни дни, през които е използван всеки риболовен уред, се прилага критерият за преобладаващо положение. Ако даден риболовен уред се използва повече от всички останали, взети заедно (т.е. корабът използва този уред повече от 50 % от риболовното си време), корабът се причислява към този сегмент. В противен случай корабът се причислява към следния сегмент от флота:

а)

„кораби, използващи поливалентни активни съоръжения“, ако корабът използва само активни съоръжения;

| б) | „кораби, използващи поливалентни пасивни съоръжения“, ако корабът използва само пасивни съоръжения; |
| --- | --- |

б)

„кораби, използващи поливалентни пасивни съоръжения“, ако корабът използва само пасивни съоръжения;

| в) | „кораби, използващи активни и пасивни съоръжения“. |
| --- | --- |

в)

„кораби, използващи активни и пасивни съоръжения“.

| 3. | В случаите, когато корабът действа в повече от един суперрегион, определен в допълнение II, държавите-членки поясняват в националната си програма в кой суперрегион се причислява корабът. |
| --- | --- |

3.

В случаите, когато корабът действа в повече от един суперрегион, определен в допълнение II, държавите-членки поясняват в националната си програма в кой суперрегион се причислява корабът.

| 4. | В случай че в даден сегмент от флота има по-малко от 10 кораба:






  а) | може да се наложи групиране с цел да се състави план за вземане на проби и да се отчетат икономическите променливи; |
| --- | --- | --- |

4.

В случай че в даден сегмент от флота има по-малко от 10 кораба:

а)

може да се наложи групиране с цел да се състави план за вземане на проби и да се отчетат икономическите променливи;

| б) | държавите-членки съобщават кои сегменти от флота са групирани на национално равнище и обосновават групирането въз основа на статистически анализ; |
| --- | --- |

б)

държавите-членки съобщават кои сегменти от флота са групирани на национално равнище и обосновават групирането въз основа на статистически анализ;

| в) | в годишния си доклад държавите-членки съобщават броя на включените в пробите кораби за всеки сегмент от флота, независимо от евентуалното групиране, извършено с цел събиране или предоставяне на данните; |
| --- | --- |

в)

в годишния си доклад държавите-членки съобщават броя на включените в пробите кораби за всеки сегмент от флота, независимо от евентуалното групиране, извършено с цел събиране или предоставяне на данните;

| г) | на регионални координационни срещи се определя методика за еднородно групиране на равнище суперрегион, така че икономическите променливи да бъдат съпоставими. |
| --- | --- |

г)

на регионални координационни срещи се определя методика за еднородно групиране на равнище суперрегион, така че икономическите променливи да бъдат съпоставими.

3.   Стратегия за вземане на проби

| 1. | Държавите-членки описват своите методики, използвани за оценка на всяка икономическа променлива, включително качествените аспекти, в своите национални програми. |
| --- | --- |

1.

Държавите-членки описват своите методики, използвани за оценка на всяка икономическа променлива, включително качествените аспекти, в своите национални програми.

| 2. | Държавите-членки осигуряват съгласуваност и съпоставимост на всички икономически променливи, когато те са получени от различни източници (например проучвания, регистър на флота, бордови дневници, документи за продажба). |
| --- | --- |

2.

Държавите-членки осигуряват съгласуваност и съпоставимост на всички икономически променливи, когато те са получени от различни източници (например проучвания, регистър на флота, бордови дневници, документи за продажба).

4.   Равнища на точност

| 1. | Държавите-членки включват в годишния си доклад информация относно качеството (вярност и точност) на оценките. |
| --- | --- |

1.

Държавите-членки включват в годишния си доклад информация относно качеството (вярност и точност) на оценките.

Б.   Събиране на биологични променливи

Б1.   Променливи, свързани с група сходни риболовни дейности

1.   Променливи

| 1. | Трябва да се извърши вземане на проби с цел оценяване на тримесечното разпределение на видовете в улова по дължина и тримесечния обем на изхвърлянията. Данните се събират по група сходни риболовни дейности, посочени като равнище 6 на таблицата, описана в допълнение IV (1-5) и за изброените в допълнение VII запаси. |
| --- | --- |

1.

Трябва да се извърши вземане на проби с цел оценяване на тримесечното разпределение на видовете в улова по дължина и тримесечния обем на изхвърлянията. Данните се събират по група сходни риболовни дейности, посочени като равнище 6 на таблицата, описана в допълнение IV (1-5) и за изброените в допълнение VII запаси.

| 2. | Когато е нужно, трябва да се проведат допълнителни програми за вземане на биологични проби от несортирания улов, разтоварен на сушата, с оглед да се оцени:






  а) | делът от различните запаси в тези разтоварвания на суша за херингата в Скагерак IIIA-N, от Категат IIIa-S и от източната част на Северно море поотделно и за сьомгата от Балтийско море; |
| --- | --- | --- |

2.

Когато е нужно, трябва да се проведат допълнителни програми за вземане на биологични проби от несортирания улов, разтоварен на сушата, с оглед да се оцени:

а)

делът от различните запаси в тези разтоварвания на суша за херингата в Скагерак IIIA-N, от Категат IIIa-S и от източната част на Северно море поотделно и за сьомгата от Балтийско море;

| б) | делът от различните видове за тази група от видове, които се оценяват в международен мащаб, например мегрим, морски дявол и елазмобранхии. |
| --- | --- |

б)

делът от различните видове за тази група от видове, които се оценяват в международен мащаб, например мегрим, морски дявол и елазмобранхии.

2.   Равнище на категоризация

| 1. | Групите сходни риболовни дейности, определени в допълнение IV (1-5), могат да бъдат обединявани с цел оптимизиране на програмите за вземане на проби. При обединяване на групите сходни риболовни дейности (вертикално обединяване) се представят статистически доказателства за еднородността на обединените групи сходни риболовни дейности. Обединяването на съседни клетки, които съответстват на сегментите от флота, към които спадат корабите (хоризонтално обединяване), трябва да бъде подкрепено статистически доказателства. Такова хоризонтално обединяване се извършва главно чрез групиране на съседни класове на дължина на корабите, независимо от преобладаващите риболовни техники, когато това е целесъобразно за разграничаване на различните режими на експлоатация. Регионалното съгласуване по отношение на обединяванията става на съответната регионална координационна среща и се одобрява от НТИКР. |
| --- | --- |

1.

Групите сходни риболовни дейности, определени в допълнение IV (1-5), могат да бъдат обединявани с цел оптимизиране на програмите за вземане на проби. При обединяване на групите сходни риболовни дейности (вертикално обединяване) се представят статистически доказателства за еднородността на обединените групи сходни риболовни дейности. Обединяването на съседни клетки, които съответстват на сегментите от флота, към които спадат корабите (хоризонтално обединяване), трябва да бъде подкрепено статистически доказателства. Такова хоризонтално обединяване се извършва главно чрез групиране на съседни класове на дължина на корабите, независимо от преобладаващите риболовни техники, когато това е целесъобразно за разграничаване на различните режими на експлоатация. Регионалното съгласуване по отношение на обединяванията става на съответната регионална координационна среща и се одобрява от НТИКР.

| 2. | На национално равнище една група сходни риболовни дейности, посочена като равнище 6 от таблицата в допълнение IV (1-5), може да бъде допълнително категоризирана на няколко по-точни части, тоест разграничавайки различни целеви видове. При такова допълнително разделяне се спазват следните два принципа:






  а) | определените на национално равнище разделяния не се припокриват с групите сходни риболовни дейности, определени в допълнение IV (1-5); |
| --- | --- | --- |

2.

На национално равнище една група сходни риболовни дейности, посочена като равнище 6 от таблицата в допълнение IV (1-5), може да бъде допълнително категоризирана на няколко по-точни части, тоест разграничавайки различни целеви видове. При такова допълнително разделяне се спазват следните два принципа:

а)

определените на национално равнище разделяния не се припокриват с групите сходни риболовни дейности, определени в допълнение IV (1-5);

| б) | определеното на национално равнище разделяне трябва да включва всички риболовни пътувания от групата сходни риболовни дейности, определена на равнище 6. |
| --- | --- |

б)

определеното на национално равнище разделяне трябва да включва всички риболовни пътувания от групата сходни риболовни дейности, определена на равнище 6.

| 3. | Пространствените единици за вземане на проби по отношение на групата сходни риболовни дейности са определени на равнище 3 в допълнение I за всички региони, с изключение на следните:






  а) | Балтийско море (зоните III b-d на ICES), Средиземно море и Черно море, където разделителната способност е на равнище 4; |
| --- | --- | --- |

3.

Пространствените единици за вземане на проби по отношение на групата сходни риболовни дейности са определени на равнище 3 в допълнение I за всички региони, с изключение на следните:

а)

Балтийско море (зоните III b-d на ICES), Средиземно море и Черно море, където разделителната способност е на равнище 4;

| б) | подразделенията на регионалните организации за управление на рибните ресурси, при условие че се основават на група сходни риболовни дейности (ако липсва такава определеност, регионалните организации за управление на рибните ресурси пристъпват към подходящо обединяване). |
| --- | --- |

б)

подразделенията на регионалните организации за управление на рибните ресурси, при условие че се основават на група сходни риболовни дейности (ако липсва такава определеност, регионалните организации за управление на рибните ресурси пристъпват към подходящо обединяване).

| 4. | За целите на събирането и обобщението на данните, пространствените единици за вземане на проби могат да бъдат групирани по региони, посочени в член 1 от Регламент (ЕО) No 665/2008 на Комисията (2) след одобрение от съответните регионални координационни срещи. |
| --- | --- |

4.

За целите на събирането и обобщението на данните, пространствените единици за вземане на проби могат да бъдат групирани по региони, посочени в член 1 от Регламент (ЕО) No 665/2008 на Комисията (2) след одобрение от съответните регионални координационни срещи.

| 5. | За параметрите, посочени в глава III, раздел Б/Б1 1. 2. данните се предоставят на всяко тримесечие и са в съответствие с матрицата за риболовни дейности на флота, описана в допълнение IV (1-5). |
| --- | --- |

5.

За параметрите, посочени в глава III, раздел Б/Б1 1. 2. данните се предоставят на всяко тримесечие и са в съответствие с матрицата за риболовни дейности на флота, описана в допълнение IV (1-5).

3.   Стратегия за вземане на проби

| 1. | За разтоварванията на суша:






  а) | Държавата-членка, на чиято територия става първата продажба, отговаря за гарантиране, че вземането на биологични проби се извършва в съответствие със стандартите, определени в настоящата програма на Общността. При необходимост държавите-членки сътрудничат с властите на трети страни, които не са членки на ЕС, за създаване на програми за вземане на биологични проби от улова, разтоварен на сушата от корабите, плаващи под флага на третата страна. |
| --- | --- | --- |

1.

За разтоварванията на суша:

а)

Държавата-членка, на чиято територия става първата продажба, отговаря за гарантиране, че вземането на биологични проби се извършва в съответствие със стандартите, определени в настоящата програма на Общността. При необходимост държавите-членки сътрудничат с властите на трети страни, които не са членки на ЕС, за създаване на програми за вземане на биологични проби от улова, разтоварен на сушата от корабите, плаващи под флага на третата страна.

| б) | За целите на вземане на проби е необходимо да се вземат под внимание само основните групи сходни риболовни дейности. С цел да бъдат установени подлежащите на вземане на проби групи сходни риболовни дейности се използва следната система за класация на равнище 6 на таблицата в допълнение IV (1-5) на национална основа от държавите-членки, като за референтни се ползват средните стойности от 2-те предишни години и:






  — | клетките за група сходни риболовни дейности първо се класират според дела им в общия разтоварен на сушата улов с търговска цел. След това дяловете се събират чрез натрупване, започвайки от най-големия, докато се достигне граница от 90 %. За вземане на проба се избират всички групи сходни риболовни дейности, които попадат в първите 90 %; |
| --- | --- | --- |

б)

За целите на вземане на проби е необходимо да се вземат под внимание само основните групи сходни риболовни дейности. С цел да бъдат установени подлежащите на вземане на проби групи сходни риболовни дейности се използва следната система за класация на равнище 6 на таблицата в допълнение IV (1-5) на национална основа от държавите-членки, като за референтни се ползват средните стойности от 2-те предишни години и:

—

клетките за група сходни риболовни дейности първо се класират според дела им в общия разтоварен на сушата улов с търговска цел. След това дяловете се събират чрез натрупване, започвайки от най-големия, докато се достигне граница от 90 %. За вземане на проба се избират всички групи сходни риболовни дейности, които попадат в първите 90 %;

| — | след това същото действие се извършва втори път според общата стойност на разтоварения на сушата улов с търговска цел и трети път — според общото усилие през дните в морето. Към подборката се добавят групите сходни риболовни дейности от първите 90 %, които не попадат в предишните 90 %; |
| --- | --- |

—

след това същото действие се извършва втори път според общата стойност на разтоварения на сушата улов с търговска цел и трети път — според общото усилие през дните в морето. Към подборката се добавят групите сходни риболовни дейности от първите 90 %, които не попадат в предишните 90 %;

| — | НТИКР може да добави към подборката групите сходни риболовни дейности, които не са подбрани от системата за класация, но са особено важни от гледна точка на управлението. |
| --- | --- |

—

НТИКР може да добави към подборката групите сходни риболовни дейности, които не са подбрани от системата за класация, но са особено важни от гледна точка на управлението.

| в) | Единицата за вземане на проба е риболовното пътуване, като броят на пътуванията, подлежащи на вземане на проба, осигурява добро покритие на групата сходни риболовни дейности. |
| --- | --- |

в)

Единицата за вземане на проба е риболовното пътуване, като броят на пътуванията, подлежащи на вземане на проба, осигурява добро покритие на групата сходни риболовни дейности.

| г) | Стойностите на точност и системата за класация се сравняват с контролни стойности на същото равнище като програмите за вземане на проби, т.е. на национално равнище на група сходни риболовни дейности — за данни, събирани чрез национални програми, и на регионално равнище на риболовната дейност — за данни, събирани чрез регионално координирани програми за вземане на проби. |
| --- | --- |

г)

Стойностите на точност и системата за класация се сравняват с контролни стойности на същото равнище като програмите за вземане на проби, т.е. на национално равнище на група сходни риболовни дейности — за данни, събирани чрез национални програми, и на регионално равнище на риболовната дейност — за данни, събирани чрез регионално координирани програми за вземане на проби.

| д) | Честотата на вземане на проби е пропорционална на относителното усилие и на разнообразието в улова при съответния вид група сходни риболовни дейности. Минималният брой риболовни пътувания, подлежащи на вземане на проби, не може при никакви обстоятелства да бъде по-малко от 1 риболовно пътуване месечно през риболовния сезон за риболовни пътувания, траещи по-малко от 2 седмици, и по-малко от 1 риболовно пътуване на тримесечие за останалите. |
| --- | --- |

д)

Честотата на вземане на проби е пропорционална на относителното усилие и на разнообразието в улова при съответния вид група сходни риболовни дейности. Минималният брой риболовни пътувания, подлежащи на вземане на проби, не може при никакви обстоятелства да бъде по-малко от 1 риболовно пътуване месечно през риболовния сезон за риболовни пътувания, траещи по-малко от 2 седмици, и по-малко от 1 риболовно пътуване на тримесечие за останалите.

| е) | Когато се вземат проби от дадено риболовно пътуване, видовете риба подлежат на вземане на проби едновременно, както следва:






  — | всеки вид от регион, определен в допълнение II, се класифицира в дадена група според следните правила:
  —   група 1: видове, които са основни за процеса на управление на международно равнище, включително видове, включени в плановете на ЕС за управление или възстановяване на рибните ресурси, в дългосрочните многогодишни планове на ЕС или в плановете за действие на ЕС за опазване и управление въз основа на Регламент (ЕО) No 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (3);
  —   група 2: други международно регулирани видове и основни приловни видове, които не са международно регулирани;
  —   група 3: всички останали приловни (рибни и черупчести) видове. Списъкът на видовете от група 3 се установява на регионално равнище на съответната регионална координационна среща и се одобрява от НТИКР. |
| --- | --- | --- |

е)

Когато се вземат проби от дадено риболовно пътуване, видовете риба подлежат на вземане на проби едновременно, както следва:

—

всеки вид от регион, определен в допълнение II, се класифицира в дадена група според следните правила:

—   група 1: видове, които са основни за процеса на управление на международно равнище, включително видове, включени в плановете на ЕС за управление или възстановяване на рибните ресурси, в дългосрочните многогодишни планове на ЕС или в плановете за действие на ЕС за опазване и управление въз основа на Регламент (ЕО) No 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (3);

—   група 2: други международно регулирани видове и основни приловни видове, които не са международно регулирани;

—   група 3: всички останали приловни (рибни и черупчести) видове. Списъкът на видовете от група 3 се установява на регионално равнище на съответната регионална координационна среща и се одобрява от НТИКР.

| ж) | Разпределянето на видовете в група 1 или група 2 е посочено в допълнение VII. Изборът на схема на вземане на проби зависи от разнообразието на видовете, подлежащи на вземане на проби, и от оперативните условия, при които се извършва вземането на проби. При организацията за вземане на проби за група сходни риболовни дейности трябва да се има предвид честотата и прилаганата схема за вземане на проби. Възможни схеми за вземане на проби, описани в следващата таблица, включват:
  —   Схема 1: изчерпателно вземане на проби от всички видове.
  —   Схема 2: в рамките на всеки времеви интервал взиманията на проби са разделени на две части. Една част от взиманията на проби (x %) засяга вземането на проби от всички видове на брега, докато другата част от взиманията на проби (100–х %) засяга единствено вземането на проби от всички видове от група 1.
  —   Схема 3: в рамките на всеки времеви интервал взиманията на проби са разделени на две части. Една част от взиманията на проби (x %) засяга вземането на проби от всички видове от групи 1 и 2 на брега, докато другата част от взиманията на проби (100–х %) засяга единствено вземането на проби от видове от група 1. При тази схема пробите от видовете от група 3 се взимат в открито море.
  Таблица 1
  Обобщение на схемите за използване при едновременно вземане на проби









  Схема за вземане на проби | Честота | Група 1 | Група 2 | Група 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Схема 1 | Всяко вземане на проби | | | |
| Схема 2 | х % от вземането на проби | | | |
| | (100–x) % от вземането на проби | | | |
| Схема 3 | x % от вземането на проби | | | Вземане на проби в открито море |
| | (100–x) % от вземането на проби | | | |

ж)

Разпределянето на видовете в група 1 или група 2 е посочено в допълнение VII. Изборът на схема на вземане на проби зависи от разнообразието на видовете, подлежащи на вземане на проби, и от оперативните условия, при които се извършва вземането на проби. При организацията за вземане на проби за група сходни риболовни дейности трябва да се има предвид честотата и прилаганата схема за вземане на проби. Възможни схеми за вземане на проби, описани в следващата таблица, включват:

—   Схема 1: изчерпателно вземане на проби от всички видове.

—   Схема 2: в рамките на всеки времеви интервал взиманията на проби са разделени на две части. Една част от взиманията на проби (x %) засяга вземането на проби от всички видове на брега, докато другата част от взиманията на проби (100–х %) засяга единствено вземането на проби от всички видове от група 1.

—   Схема 3: в рамките на всеки времеви интервал взиманията на проби са разделени на две части. Една част от взиманията на проби (x %) засяга вземането на проби от всички видове от групи 1 и 2 на брега, докато другата част от взиманията на проби (100–х %) засяга единствено вземането на проби от видове от група 1. При тази схема пробите от видовете от група 3 се взимат в открито море.

Таблица 1

Обобщение на схемите за използване при едновременно вземане на проби

Схема за вземане на проби

Честота

Група 1

Група 2

Група 3

Схема 1

Всяко вземане на проби

Image

Image

Image

Схема 2

х % от вземането на проби

Image

Image

Image

(100–x) % от вземането на проби

Image

Схема 3

x % от вземането на проби

Image

Image

Вземане на проби в открито море

(100–x) % от вземането на проби

Image

| з) | За всяка проба се записва схемата на вземане на проби (таблица 1) заедно с информация за това доколко пълно е вземането на проби:






  — | При вземане на проби от даден вид, броят на измерените индивиди трябва да осигурява качество и вярност на получената честота по отношение на дължината. Броят на класовете на дължина в рамките на една проба може да се оценява от приблизителния диапазон на дължини в пробата и следователно броят на измерените риби трябва да бъде между 3 x броя на класовете на дължина и 5 x броя на класовете на дължина като първо приближение, ако няма статистическа оптимизация на системата за вземане на проби. |
| --- | --- | --- |

з)

За всяка проба се записва схемата на вземане на проби (таблица 1) заедно с информация за това доколко пълно е вземането на проби:

—

При вземане на проби от даден вид, броят на измерените индивиди трябва да осигурява качество и вярност на получената честота по отношение на дължината. Броят на класовете на дължина в рамките на една проба може да се оценява от приблизителния диапазон на дължини в пробата и следователно броят на измерените риби трябва да бъде между 3 x броя на класовете на дължина и 5 x броя на класовете на дължина като първо приближение, ако няма статистическа оптимизация на системата за вземане на проби.

| и) | Могат да се използват други процедури за вземане на проби при условие, че съществува научно доказателство, показващо, че тези процедури ще постигнат същите цели като тези, описани в точка 3, 1, ж). |
| --- | --- |

и)

Могат да се използват други процедури за вземане на проби при условие, че съществува научно доказателство, показващо, че тези процедури ще постигнат същите цели като тези, описани в точка 3, 1, ж).

| й) | Чрез националните програми на НТИКР се предоставя резюме на протоколите за вземане на проби, приложени от държавите-членки, за всяка група сходни риболовни дейности, за която са взети проби. |
| --- | --- |

й)

Чрез националните програми на НТИКР се предоставя резюме на протоколите за вземане на проби, приложени от държавите-членки, за всяка група сходни риболовни дейности, за която са взети проби.

| 2. | За изхвърлянията:






  а) | Системата за класация, посочена в глава III, раздел Б/Б1, 3, 1, б) се използва са подбор на групите сходни риболовни дейности с цел да се оценят изхвърлянията. Във всеки случай когато се очаква изхвърлянията за дадена група сходни риболовни дейности да надхвърлят 10 % от общия обем на улова и тази група сходни риболовни дейности не е включена в системата за класация, последната подлежи на вземане на проби. |
| --- | --- | --- |

2.

За изхвърлянията:

а)

Системата за класация, посочена в глава III, раздел Б/Б1, 3, 1, б) се използва са подбор на групите сходни риболовни дейности с цел да се оценят изхвърлянията. Във всеки случай когато се очаква изхвърлянията за дадена група сходни риболовни дейности да надхвърлят 10 % от общия обем на улова и тази група сходни риболовни дейности не е включена в системата за класация, последната подлежи на вземане на проби.

| б) | Единицата за вземане на проба е риболовното пътуване, като броят на пътуванията, подлежащи на вземане на проба, трябва да осигури добро обхващане на групата сходни риболовни дейности. |
| --- | --- |

б)

Единицата за вземане на проба е риболовното пътуване, като броят на пътуванията, подлежащи на вземане на проба, трябва да осигури добро обхващане на групата сходни риболовни дейности.

| в) | Стойностите на точност и системата за класация се сравняват с контролни стойности на същото равнище като програмите за вземане на проби, т.е. на национално равнище на групата сходни риболовни дейности — за данни, събирани чрез национални програми, и на регионално равнище на групата сходни риболовни дейности — за данни, събирани чрез регионално координирани програми за вземане на проби. |
| --- | --- |

в)

Стойностите на точност и системата за класация се сравняват с контролни стойности на същото равнище като програмите за вземане на проби, т.е. на национално равнище на групата сходни риболовни дейности — за данни, събирани чрез национални програми, и на регионално равнище на групата сходни риболовни дейности — за данни, събирани чрез регионално координирани програми за вземане на проби.

| г) | Честотата на вземане на проби е пропорционална на относителното усилие и/или на разнообразието в улова при съответния вид група сходни риболовни дейности. Минималният брой риболовни пътувания, подлежащи на вземане на проби, не може да бъде по-малко от 2 риболовни пътувания на тримесечие. |
| --- | --- |

г)

Честотата на вземане на проби е пропорционална на относителното усилие и/или на разнообразието в улова при съответния вид група сходни риболовни дейности. Минималният брой риболовни пътувания, подлежащи на вземане на проби, не може да бъде по-малко от 2 риболовни пътувания на тримесечие.

| д) | Ще се наблюдават изхвърлянията за видовете от групи 1, 2 и 3, определени в глава III, раздел B/B1/3, 1. е), за да се оцени средното тегло на изхвърлянията на тримесечие. Освен това:






  — | изхвърлянията трябва да бъдат обект на тримесечно оценяване на разпределението по дължина, когато представляват годишно повече от 10 % от общия улов като тегло или повече от 15 % от улова като бройка за видовете от групи 1 и 2; |
| --- | --- | --- |

д)

Ще се наблюдават изхвърлянията за видовете от групи 1, 2 и 3, определени в глава III, раздел B/B1/3, 1. е), за да се оцени средното тегло на изхвърлянията на тримесечие. Освен това:

—

изхвърлянията трябва да бъдат обект на тримесечно оценяване на разпределението по дължина, когато представляват годишно повече от 10 % от общия улов като тегло или повече от 15 % от улова като бройка за видовете от групи 1 и 2;

| — | когато изхвърлянията се отнасят за диапазони от дължини на видове, които не са представени при разтоварванията на суша, е необходимо да се определя възрастта в съответствие с правилата, установени в допълнение VII. |
| --- | --- |

—

когато изхвърлянията се отнасят за диапазони от дължини на видове, които не са представени при разтоварванията на суша, е необходимо да се определя възрастта в съответствие с правилата, установени в допълнение VII.

| е) | Когато е нужно трябва да се проведат пилотните проучвания, посочени в глава II Б 1. |
| --- | --- |

е)

Когато е нужно трябва да се проведат пилотните проучвания, посочени в глава II Б 1.

| ж) | Чрез националните програми на НТИКР се предоставя резюме на протоколите за вземане на проби, приложени от държавите-членки, за всяка група сходни риболовни дейности, за която са взети проби. |
| --- | --- |

ж)

Чрез националните програми на НТИКР се предоставя резюме на протоколите за вземане на проби, приложени от държавите-членки, за всяка група сходни риболовни дейности, за която са взети проби.

| 3. | За любителския риболов:






  а) | За любителския риболов на видовете, изброени в допълнение IV (1-5), държавите-членки оценяват тримесечния състав на улова по тегло. |
| --- | --- | --- |

3.

За любителския риболов:

а)

За любителския риболов на видовете, изброени в допълнение IV (1-5), държавите-членки оценяват тримесечния състав на улова по тегло.

| б) | Когато е нужно, трябва да се проведат пилотните проучвания, посочени в глава II Б 1, за да се оцени размерът на любителския риболов, посочен в точка 3, 3, а). |
| --- | --- |

б)

Когато е нужно, трябва да се проведат пилотните проучвания, посочени в глава II Б 1, за да се оцени размерът на любителския риболов, посочен в точка 3, 3, а).

4.   Равнища на точност

| 1. | За разтоварванията на суша:






  а) | Цели се равнище на точност 2 относно запасите по отношение на видовете от група 1 и от група 2. При необходимост се добавят специфични проби по отношение на запасите, ако вземането на проби по отношение на групите сходни риболовни дейности не даде необходимата точност за разпределенията по дължини на равнище запаси. |
| --- | --- | --- |

1.

За разтоварванията на суша:

а)

Цели се равнище на точност 2 относно запасите по отношение на видовете от група 1 и от група 2. При необходимост се добавят специфични проби по отношение на запасите, ако вземането на проби по отношение на групите сходни риболовни дейности не даде необходимата точност за разпределенията по дължини на равнище запаси.

| 2. | За изхвърлянията:






  а) | Данните, свързани с тримесечните оценявания на състава на изхвърлянията по дължина и възраст за видовете от група 1 и група 2, трябва да водят до равнище на точност 1. |
| --- | --- | --- |

2.

За изхвърлянията:

а)

Данните, свързани с тримесечните оценявания на състава на изхвърлянията по дължина и възраст за видовете от група 1 и група 2, трябва да водят до равнище на точност 1.

| б) | Оценяванията на теглото на видовете от групи 1, 2 и 3 трябва да водят до равнище на точност 1. |
| --- | --- |

б)

Оценяванията на теглото на видовете от групи 1, 2 и 3 трябва да водят до равнище на точност 1.

| 3. | За любителския риболов:






  а) | Данните, свързани с годишните оценявания на улова по отношение на неговия обем, трябва да водят до равнище на точност 1. |
| --- | --- | --- |

3.

За любителския риболов:

а)

Данните, свързани с годишните оценявания на улова по отношение на неговия обем, трябва да водят до равнище на точност 1.

5.   Правила за дерогации

| 1. | Ако държавите-членки не могат да достигнат равнищата на точност, посочени в глава III, раздел Б/Б1/4 2 a) и б) и 3 a), или единствено при прекалено високи разходи, те могат да получат въз основа на препоръка на НТИКР дерогация от Комисията за намаляване на равнището на точност, на честотата на вземане на проби или за изпълнението на пилотно проучване, при условие че молбата е придружена от всички необходими документи и е научно обоснована. |
| --- | --- |

1.

Ако държавите-членки не могат да достигнат равнищата на точност, посочени в глава III, раздел Б/Б1/4 2 a) и б) и 3 a), или единствено при прекалено високи разходи, те могат да получат въз основа на препоръка на НТИКР дерогация от Комисията за намаляване на равнището на точност, на честотата на вземане на проби или за изпълнението на пилотно проучване, при условие че молбата е придружена от всички необходими документи и е научно обоснована.

Б2.   Свързани със запасите променливи

1.   Променливи

| 1. | За изброените в допълнение VII запаси трябва да се събират следните променливи:






  а) | индивидуална информация относно възрастта; |
| --- | --- | --- |

1.

За изброените в допълнение VII запаси трябва да се събират следните променливи:

а)

индивидуална информация относно възрастта;

| б) | индивидуална информация относно дължината; |
| --- | --- |

б)

индивидуална информация относно дължината;

| в) | индивидуална информация относно теглото; |
| --- | --- |

в)

индивидуална информация относно теглото;

| г) | индивидуална информация относно пола; |
| --- | --- |

г)

индивидуална информация относно пола;

| д) | индивидуална информация относно зрелостта; |
| --- | --- |

д)

индивидуална информация относно зрелостта;

| е) | индивидуална информация относно плодовитостта; |
| --- | --- |

е)

индивидуална информация относно плодовитостта;

като се ползва схемата за вземане на проби, предвидена в допълнение VII.

| 2. | Събирането на цялата индивидуална информация, посочена в параграф 1, трябва да е свързано със съответната информация относно времевия и пространствения интервал. |
| --- | --- |

2.

Събирането на цялата индивидуална информация, посочена в параграф 1, трябва да е свързано със съответната информация относно времевия и пространствения интервал.

| 3. | За запасите от дива сьомга в реките, определени от ICES, вливащи се в зона III b-d от Балтийско море, трябва да се съберат следните променливи:






  а) | информация за изобилието от млада сьомга в процес на миграция към морето; |
| --- | --- | --- |

3.

За запасите от дива сьомга в реките, определени от ICES, вливащи се в зона III b-d от Балтийско море, трябва да се съберат следните променливи:

а)

информация за изобилието от млада сьомга в процес на миграция към морето;

| б) | информация относно изобилието от млада сьомга преди миграцията към морето; |
| --- | --- |

б)

информация относно изобилието от млада сьомга преди миграцията към морето;

| в) | информация относно броя на индивидите, които се изкачват в реките. |
| --- | --- |

в)

информация относно броя на индивидите, които се изкачват в реките.

2.   Равнище на категоризация

| 1. | Необходимите равнища на категоризация, както и периодичността на събиране на всички променливи и честотата на вземане на проби по отношение на възрастта, са посочени в допълнение VII. По отношение на стратегиите за вземане на проби и честотата на вземане на проби се прилагат правилата, установени в глава II, раздел Б (равнища на точност и честота на вземане на проби). |
| --- | --- |

1.

Необходимите равнища на категоризация, както и периодичността на събиране на всички променливи и честотата на вземане на проби по отношение на възрастта, са посочени в допълнение VII. По отношение на стратегиите за вземане на проби и честотата на вземане на проби се прилагат правилата, установени в глава II, раздел Б (равнища на точност и честота на вземане на проби).

3.   Стратегия за вземане на проби

| 1. | Винаги когато е възможно трябва да се определя възрастта на екземплярите от улова с търговска цел с оглед да се оцени съставът по възраст на видовете и когато е приложимо — параметрите на растежа. Когато това не е възможно, държавите-членки трябва да се обосноват затова в националните си програми. |
| --- | --- |

1.

Винаги когато е възможно трябва да се определя възрастта на екземплярите от улова с търговска цел с оглед да се оцени съставът по възраст на видовете и когато е приложимо — параметрите на растежа. Когато това не е възможно, държавите-членки трябва да се обосноват затова в националните си програми.

| 2. | Ако сътрудничеството между държавите-членки гарантира, че общата оценка на параметрите, изброени в допълнение VII, достига необходимото равнище на точност, всяка държава-членка трябва да гарантира, че приносът ѝ към общите данни е достатъчен за постигане на това равнище на точност. |
| --- | --- |

2.

Ако сътрудничеството между държавите-членки гарантира, че общата оценка на параметрите, изброени в допълнение VII, достига необходимото равнище на точност, всяка държава-членка трябва да гарантира, че приносът ѝ към общите данни е достатъчен за постигане на това равнище на точност.

4.   Равнища на точност

| 1. | Що се отнася до запасите от видове, при които възрастта на индивидите може да бъде определена, средното тегло и дължина за всяка възраст се определят на равнище на точност 3 до възраст, при която общото количество, разтоварено на сушата, за разглежданите възрастови групи представлява най-малко 90 % от националните количества, разтоварени на сушата, от разглеждания запас. |
| --- | --- |

1.

Що се отнася до запасите от видове, при които възрастта на индивидите може да бъде определена, средното тегло и дължина за всяка възраст се определят на равнище на точност 3 до възраст, при която общото количество, разтоварено на сушата, за разглежданите възрастови групи представлява най-малко 90 % от националните количества, разтоварени на сушата, от разглеждания запас.

| 2. | Що се отнася до запасите, за които възрастта на индивидите не може да бъде определена, но за които е възможно да се прецени кривата на растеж, средното тегло и дължина за всяка изкуствена възраст (например изведена от кривите на растеж) се определят на равнище на точност 2 до възраст, при която общото количество, разтоварено на сушата, за разглежданите възрастови групи представлява най-малко 90 % от националните количества, разтоварени на сушата, от разглеждания запас. |
| --- | --- |

2.

Що се отнася до запасите, за които възрастта на индивидите не може да бъде определена, но за които е възможно да се прецени кривата на растеж, средното тегло и дължина за всяка изкуствена възраст (например изведена от кривите на растеж) се определят на равнище на точност 2 до възраст, при която общото количество, разтоварено на сушата, за разглежданите възрастови групи представлява най-малко 90 % от националните количества, разтоварени на сушата, от разглеждания запас.

| 3. | Що се отнася до зрелостта, плодовитостта и съотношението между половете, оценката е възможно да се основе, по избор, върху възрастта или дължината, при условие че държавите-членки, задължени да извършват вземане на съответните биологични проби, спазват следните правила:






  а) | за зрелостта и плодовитостта, изчислени като пропорция от възрастните риби, трябва да бъде достигнато равнище на точност 3 във възрастовата група и/или дължината, чиито граници отговарят на 20 % и 90 % от възрастните риби; |
| --- | --- | --- |

3.

Що се отнася до зрелостта, плодовитостта и съотношението между половете, оценката е възможно да се основе, по избор, върху възрастта или дължината, при условие че държавите-членки, задължени да извършват вземане на съответните биологични проби, спазват следните правила:

а)

за зрелостта и плодовитостта, изчислени като пропорция от възрастните риби, трябва да бъде достигнато равнище на точност 3 във възрастовата група и/или дължината, чиито граници отговарят на 20 % и 90 % от възрастните риби;

| б) | за съотношението между половете, изчислено като пропорция от женските индивиди, трябва да бъде достигнато равнище на точност 3 до такава възраст или дължина, че сборът от количествата, разтоварени на сушата, от съответните възрасти и дължини да представлява най-малко 90 % от националните количества, разтоварени на сушата, от съответния запас. |
| --- | --- |

б)

за съотношението между половете, изчислено като пропорция от женските индивиди, трябва да бъде достигнато равнище на точност 3 до такава възраст или дължина, че сборът от количествата, разтоварени на сушата, от съответните възрасти и дължини да представлява най-малко 90 % от националните количества, разтоварени на сушата, от съответния запас.

5.   Правила за дерогации

| 1. | Националната програма на една държава-членка може да изключва оценката на свързаните със запаса променливи за запасите, за които са определени ОДУ и квоти, при следните условия:






  а) | съответните квоти трябва да отговарят на по-малко от 10 % от общностния дял в ОДУ или на по-малко от 200 тона средно през предишните три години; |
| --- | --- | --- |

1.

Националната програма на една държава-членка може да изключва оценката на свързаните със запаса променливи за запасите, за които са определени ОДУ и квоти, при следните условия:

а)

съответните квоти трябва да отговарят на по-малко от 10 % от общностния дял в ОДУ или на по-малко от 200 тона средно през предишните три години;

| б) | сборът от съответните квоти на държавите-членки, по-малки от 10 %, трябва да представлява по-малко от 25 % от общностния дял в ОДУ. |
| --- | --- |

б)

сборът от съответните квоти на държавите-членки, по-малки от 10 %, трябва да представлява по-малко от 25 % от общностния дял в ОДУ.

| 2. | Ако условието, посочено по-горе в точка 1, буква a), е спазено, но не и условието, посочено в точка 1, буква б), заинтересованите държави-членки могат да създадат координирана програма с цел установяване на обща схема за вземане на проби от общия разтоварен на сушата улов, или държавите-членки могат да създадат поотделно други национални схеми за вземане на проби, позволяващи достигане на същото равнище на точност. |
| --- | --- |

2.

Ако условието, посочено по-горе в точка 1, буква a), е спазено, но не и условието, посочено в точка 1, буква б), заинтересованите държави-членки могат да създадат координирана програма с цел установяване на обща схема за вземане на проби от общия разтоварен на сушата улов, или държавите-членки могат да създадат поотделно други национални схеми за вземане на проби, позволяващи достигане на същото равнище на точност.

| 3. | При необходимост националните програми могат да бъдат коригирани най-късно до 1 февруари на всяка година, за да се вземе предвид обменът на квоти между държавите-членки. |
| --- | --- |

3.

При необходимост националните програми могат да бъдат коригирани най-късно до 1 февруари на всяка година, за да се вземе предвид обменът на квоти между държавите-членки.

| 4. | Що се отнася до запасите, за които не са определени ОДУ или квоти и които са извън Средиземно море, се прилагат същите правила, установени в точка 5, подточка 1, въз основа на средното количество улов, разтоварен на сушата през трите предходни години, и в сравнение с общото количество улов на държавите-членки, разтоварен на сушата от определен запас. |
| --- | --- |

4.

Що се отнася до запасите, за които не са определени ОДУ или квоти и които са извън Средиземно море, се прилагат същите правила, установени в точка 5, подточка 1, въз основа на средното количество улов, разтоварен на сушата през трите предходни години, и в сравнение с общото количество улов на държавите-членки, разтоварен на сушата от определен запас.

| 5. | За запасите в Средиземно море, количествата улов, изчислени в тегло разтоварени на сушата от една средиземноморска държава-членка от един вид, отговарят на по-малко от 10 % от общите количества средиземноморски улов, разтоварени на сушата от Общността, или на по-малко от 200 тона, с изключение на рибата червен тон. |
| --- | --- |

5.

За запасите в Средиземно море, количествата улов, изчислени в тегло разтоварени на сушата от една средиземноморска държава-членка от един вид, отговарят на по-малко от 10 % от общите количества средиземноморски улов, разтоварени на сушата от Общността, или на по-малко от 200 тона, с изключение на рибата червен тон.

В.   Събиране на напречни променливи

1.   Променливи

| 1. | Променливите, които трябва да се събират, са изброени в допълнение VIII. Данните се предоставят съгласно посочената в споменатото допълнение периодичност. |
| --- | --- |

1.

Променливите, които трябва да се събират, са изброени в допълнение VIII. Данните се предоставят съгласно посочената в споменатото допълнение периодичност.

| 2. | Допуска се известно забавяне между предоставената информация относно сегментирането на флота и относно риболовното усилие. |
| --- | --- |

2.

Допуска се известно забавяне между предоставената информация относно сегментирането на флота и относно риболовното усилие.

2.   Равнище на категоризация

| 1. | Равнището на категоризация е посочено в допълнение VIII в съответствие с критериите, определени в допълнение V. |
| --- | --- |

1.

Равнището на категоризация е посочено в допълнение VIII в съответствие с критериите, определени в допълнение V.

| 2. | Степента на обобщаване отговаря на най-категоризираното равнище, което се изисква. В рамките на тази схема може да се извърши групиране на клетки, при условие че целесъобразността за това се доказва от подходящ статистически анализ. Подобни обединявания трябва да бъдат одобрени от съответната регионална координационна среща. |
| --- | --- |

2.

Степента на обобщаване отговаря на най-категоризираното равнище, което се изисква. В рамките на тази схема може да се извърши групиране на клетки, при условие че целесъобразността за това се доказва от подходящ статистически анализ. Подобни обединявания трябва да бъдат одобрени от съответната регионална координационна среща.

3.   Стратегия за вземане на проби

| 1. | Винаги когато е възможно, напречните данни се събират изчерпателно. Когато това не е възможно, държавите-членки уточняват процедурите за вземане на проби в националните си програми. |
| --- | --- |

1.

Винаги когато е възможно, напречните данни се събират изчерпателно. Когато това не е възможно, държавите-членки уточняват процедурите за вземане на проби в националните си програми.

4.   Равнища на точност

| 1. | Държавите-членки включват в годишния си доклад информация относно качеството (вярност и точност) на данните. |
| --- | --- |

1.

Държавите-членки включват в годишния си доклад информация относно качеството (вярност и точност) на данните.

Г.   Научни изследвания в открито море

| 1. | Обхващат се всички изследвания, посочени в допълнение IX. |
| --- | --- |

1.

Обхващат се всички изследвания, посочени в допълнение IX.

| 2. | Държавите-членки гарантират в националните си програми приемствеността по отношение на предишните кампании. |
| --- | --- |

2.

Държавите-членки гарантират в националните си програми приемствеността по отношение на предишните кампании.

| 3. | Независимо от точки 1 и 2 държавите-членки могат да предложат промяна в кампаниите или в плана за вземане на проби, при условие че това не занижава качеството на резултатите. Приемането от страна на Комисията на каквато и да е промяна зависи от получаването на одобрение от НТИКР. |
| --- | --- |

3.

Независимо от точки 1 и 2 държавите-членки могат да предложат промяна в кампаниите или в плана за вземане на проби, при условие че това не занижава качеството на резултатите. Приемането от страна на Комисията на каквато и да е промяна зависи от получаването на одобрение от НТИКР.

ГЛАВА IV

МОДУЛ ЗА ОЦЕНКА НА ИКОНОМИЧЕСКОТО СЪСТОЯНИЕ НА СЕКТОРИТЕ НА АКВАКУЛТУРИТЕ И ПРЕРАБОТВАТЕЛНАТА ПРОМИШЛЕНОСТ

A.   Събиране на икономически данни за сектора на аквакултурите

1.   Променливи

| 1. | Всички променливи, посочени в допълнение Х, трябва да бъдат събирани годишно по сегменти, в съответствие със сегментирането, представено в допълнение XI. |
| --- | --- |

1.

Всички променливи, посочени в допълнение Х, трябва да бъдат събирани годишно по сегменти, в съответствие със сегментирането, представено в допълнение XI.

| 2. | Статистическата единица е „предприятие“, определено като най-малкия юридически субект, използван за счетоводни цели. |
| --- | --- |

2.

Статистическата единица е „предприятие“, определено като най-малкия юридически субект, използван за счетоводни цели.

| 3. | Популацията се отнася до предприятия, чиято основна дейност се определя съгласно дефиницията на Евростат с код по NACE 05.02: „рибовъдство“. |
| --- | --- |

3.

Популацията се отнася до предприятия, чиято основна дейност се определя съгласно дефиницията на Евростат с код по NACE 05.02: „рибовъдство“.

| 4. | Националните валути се преизчисляват в евро, като се използва средногодишният обменен курс, обявен от Европейската централна банка. |
| --- | --- |

4.

Националните валути се преизчисляват в евро, като се използва средногодишният обменен курс, обявен от Европейската централна банка.

2.   Равнище на категоризация

| 1. | Данните се сегментират по видове и техники за аквакултури, както е посочено в допълнение XI. Държавите-членки могат да извършват допълнително сегментиране по размер на предприятията или по други целесъобразни критерии, ако това е необходимо. |
| --- | --- |

1.

Данните се сегментират по видове и техники за аквакултури, както е посочено в допълнение XI. Държавите-членки могат да извършват допълнително сегментиране по размер на предприятията или по други целесъобразни критерии, ако това е необходимо.

| 2. | Събирането на данни за сладководни видове не е задължително. Ако такива данни се събират обаче, държавите-членки трябва да съблюдават сегментирането, посочено в допълнение XI. |
| --- | --- |

2.

Събирането на данни за сладководни видове не е задължително. Ако такива данни се събират обаче, държавите-членки трябва да съблюдават сегментирането, посочено в допълнение XI.

3.   Стратегия за вземане на проби

| 1. | Държавите-членки описват своите методики за оценка на всяка икономическа променлива, включително качествените аспекти, в своите национални програми. |
| --- | --- |

1.

Държавите-членки описват своите методики за оценка на всяка икономическа променлива, включително качествените аспекти, в своите национални програми.

| 2. | Държавите-членки осигуряват съгласуваност и съпоставимост на всички икономически променливи, когато те са получени от различни източници (например въпросници, финансови отчети). |
| --- | --- |

2.

Държавите-членки осигуряват съгласуваност и съпоставимост на всички икономически променливи, когато те са получени от различни източници (например въпросници, финансови отчети).

4.   Равнища на точност

| 1. | Държавите-членки включват в годишния си доклад информация относно качеството (вярност и точност) на оценките. |
| --- | --- |

1.

Държавите-членки включват в годишния си доклад информация относно качеството (вярност и точност) на оценките.

Б.   Събиране на икономически данни относно преработвателната промишленост

1.   Променливи

| 1. | Всички променливи, посочени в допълнение ХII, трябва да бъдат събирани годишно за популацията. |
| --- | --- |

1.

Всички променливи, посочени в допълнение ХII, трябва да бъдат събирани годишно за популацията.

| 2. | Популацията се отнася до предприятия, чиято основна дейност се определя съгласно дефиницията на Евростат с код по NACE 15.20: „Преработка и консервиране на риба и рибни продукти“. |
| --- | --- |

2.

Популацията се отнася до предприятия, чиято основна дейност се определя съгласно дефиницията на Евростат с код по NACE 15.20: „Преработка и консервиране на риба и рибни продукти“.

| 3. | За ръководна насока се използват допълнително, като средство за кръстосана проверка и идентификация на предприятията, класифицирани с код по NACE 15.20, националните кодове, които държавите-членки прилагат съгласно следните регламенти на Съвета: Регламент (EО) No 852/2004 от 29 април 2004 г. относно хигиената на храните (4), Регламент (EО) No 853/2004 от 29 април 2004 г. относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход (5) и Регламент (EО) No 854/2004 от 29 април 2004 г. за определяне на специфичните правила за организирането на официален контрол върху продуктите от животински произход, предназначени за човешка консумация (6). |
| --- | --- |

3.

За ръководна насока се използват допълнително, като средство за кръстосана проверка и идентификация на предприятията, класифицирани с код по NACE 15.20, националните кодове, които държавите-членки прилагат съгласно следните регламенти на Съвета: Регламент (EО) No 852/2004 от 29 април 2004 г. относно хигиената на храните (4), Регламент (EО) No 853/2004 от 29 април 2004 г. относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход (5) и Регламент (EО) No 854/2004 от 29 април 2004 г. за определяне на специфичните правила за организирането на официален контрол върху продуктите от животински произход, предназначени за човешка консумация (6).

| 4. | Националните валути се преизчисляват в евро, като се използва средногодишният обменен курс, обявен от Европейската централна банка. |
| --- | --- |

4.

Националните валути се преизчисляват в евро, като се използва средногодишният обменен курс, обявен от Европейската централна банка.

2.   Равнище на категоризация

| 1. | Статистическата единица за събиране на данни е „предприятие“, определено като най-малкия юридически субект, използван за счетоводни цели. |
| --- | --- |

1.

Статистическата единица за събиране на данни е „предприятие“, определено като най-малкия юридически субект, използван за счетоводни цели.

| 2. | По отношение на предприятията, извършващи преработка на риба, но не като основна дейност, е задължително през първата година от всеки програмен период да се събират следните данни:






  а) | брой на предприятията; |
| --- | --- | --- |

2.

По отношение на предприятията, извършващи преработка на риба, но не като основна дейност, е задължително през първата година от всеки програмен период да се събират следните данни:

а)

брой на предприятията;

| б) | оборот от преработката на риба. |
| --- | --- |

б)

оборот от преработката на риба.

3.   Стратегия за вземане на проби

| 1. | Държавите-членки описват своите методики за оценка на всяка икономическа променлива, включително качествените аспекти, в своите национални програми. |
| --- | --- |

1.

Държавите-членки описват своите методики за оценка на всяка икономическа променлива, включително качествените аспекти, в своите национални програми.

| 2. | Държавите-членки осигуряват съгласуваност и съпоставимост на всички икономически променливи, когато те са получени от различни източници (например въпросници, финансови отчети). |
| --- | --- |

2.

Държавите-членки осигуряват съгласуваност и съпоставимост на всички икономически променливи, когато те са получени от различни източници (например въпросници, финансови отчети).

4.   Равнища на точност

| 1. | Държавите-членки включват в годишния си доклад информация относно качеството (вярност и точност) на оценките. |
| --- | --- |

1.

Държавите-членки включват в годишния си доклад информация относно качеството (вярност и точност) на оценките.

ГЛАВА V

МОДУЛ ЗА ОЦЕНКА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕТО НА СЕКТОР „РИБАРСТВО“ ВЪРХУ МОРСКИТЕ ЕКОСИСТЕМИ

1.   Променливи

| 1. | За да могат да бъдат изчислени показателите, изброени в допълнение ХIII, посочените в това допълнение данни се събират годишно с изключение на онези, за които е уточнено, че се събират на по-категоризирани равнища. |
| --- | --- |

1.

За да могат да бъдат изчислени показателите, изброени в допълнение ХIII, посочените в това допълнение данни се събират годишно с изключение на онези, за които е уточнено, че се събират на по-категоризирани равнища.

| 2. | Данните, уточнени в допълнение XIII, се събират на национално равнище, за да позволят на крайните потребители да изчислят показателите при съответния географски мащаб, посочен в допълнение II. |
| --- | --- |

2.

Данните, уточнени в допълнение XIII, се събират на национално равнище, за да позволят на крайните потребители да изчислят показателите при съответния географски мащаб, посочен в допълнение II.

2.   Равнище на категоризация

| 1. | Прилага се равнището на категоризация, което е определено в спецификациите, определени в допълнение XIII. |
| --- | --- |

1.

Прилага се равнището на категоризация, което е определено в спецификациите, определени в допълнение XIII.

3.   Стратегия за вземане на проби

| 1. | Държавите-членки прилагат препоръките, определени в спецификациите в допълнение XIII. |
| --- | --- |

1.

Държавите-членки прилагат препоръките, определени в спецификациите в допълнение XIII.

4.   Равнища на точност

| 1. | Държавите-членки прилагат препоръките, определени в спецификациите в допълнение XIII. |
| --- | --- |

1.

Държавите-членки прилагат препоръките, определени в спецификациите в допълнение XIII.

ГЛАВА VI

МОДУЛ ЗА УПРАВЛЕНИЕ И ИЗПОЛЗВАНЕ НА ДАННИТЕ, ОБХВАНАТИ В РАМКИТЕ НА ПРОГРАМАТА ЗА СЪБИРАНЕ НА ДАННИ

A.   Управление на данните

| 1. | По отношение на данните, обхванати от настоящата програма на Общността, този раздел включва разработка на бази данни, въвеждане (съхраняване) на данни, контрол на качеството и потвърждаване на данните, както и тяхната обработка от първични към подробни или обобщени данни, както е посочено в член 17, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 199/2008. |
| --- | --- |

1.

По отношение на данните, обхванати от настоящата програма на Общността, този раздел включва разработка на бази данни, въвеждане (съхраняване) на данни, контрол на качеството и потвърждаване на данните, както и тяхната обработка от първични към подробни или обобщени данни, както е посочено в член 17, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 199/2008.

| 2. | В този раздел се включва процесът на преобразуване на първичните социално-икономически данни в метаданни, посочени в член 13, точка б) от Регламент (ЕО) No 199/2008. |
| --- | --- |

2.

В този раздел се включва процесът на преобразуване на първичните социално-икономически данни в метаданни, посочени в член 13, точка б) от Регламент (ЕО) No 199/2008.

| 3. | Държавите-членки гарантират, че при поискване от страна на Комисията, може да бъде предоставена информацията за споменатия в точка 2 процес на преобразуване. |
| --- | --- |

3.

Държавите-членки гарантират, че при поискване от страна на Комисията, може да бъде предоставена информацията за споменатия в точка 2 процес на преобразуване.

Б.   Използване на данните

| 1. | Този раздел обхваща генерирането на набори от данни и използването им в подкрепа на научния анализ като основа за препоръки за управлението на рибните ресурси, както е посочено в член 18, параграф 1, буква a) от Регламент (EО) No 199/2008. |
| --- | --- |

1.

Този раздел обхваща генерирането на набори от данни и използването им в подкрепа на научния анализ като основа за препоръки за управлението на рибните ресурси, както е посочено в член 18, параграф 1, буква a) от Регламент (EО) No 199/2008.

| 2. | В този раздел се включват оценки на биологични параметри (възраст, пол, зрелост и плодовитост) за запасите, изброени в допълнение VII, подготовка на набори от данни за оценка на запасите и биоикономическо моделиране и съответният научен анализ.
  Списък на допълненията






  Допълнение No | Заглавие |
| --- | --- | --- |
| I | Географско разделение по регионални организации за управление на рибните ресурси |
| II | Географско разделение по региони |
| III | Сегментиране на флота по региони |
| IV | Риболовна дейност (група сходни риболовни дейности) по региони |
| V | Равнища на категоризация |
| VI | Списък на икономическите променливи |
| VII | Списък на биологичните променливи със спецификация на вземането на проби от видовете |
| VIII | Списък на напречните променливи със спецификация на вземането на проби |
| IX | Списък на научните изследвания в открито море |
| X | Списък на икономическите променливи за сектора на аквакултурите |
| XI | Сегментиране по сектори, което се прилага при събирането на данни за аквакултурите |
| XII | Списък на икономическите променливи за сектора на преработвателната промишленост |
| XIII | Определение на екологичните показатели за измерване на въздействието на риболова върху морската екосистема |

2.

В този раздел се включват оценки на биологични параметри (възраст, пол, зрелост и плодовитост) за запасите, изброени в допълнение VII, подготовка на набори от данни за оценка на запасите и биоикономическо моделиране и съответният научен анализ.

Списък на допълненията

Допълнение No

Заглавие

I

Географско разделение по регионални организации за управление на рибните ресурси

II

Географско разделение по региони

III

Сегментиране на флота по региони

IV

Риболовна дейност (група сходни риболовни дейности) по региони

V

Равнища на категоризация

VI

Списък на икономическите променливи

VII

Списък на биологичните променливи със спецификация на вземането на проби от видовете

VIII

Списък на напречните променливи със спецификация на вземането на проби

IX

Списък на научните изследвания в открито море

X

Списък на икономическите променливи за сектора на аквакултурите

XI

Сегментиране по сектори, което се прилага при събирането на данни за аквакултурите

XII

Списък на икономическите променливи за сектора на преработвателната промишленост

XIII

Определение на екологичните показатели за измерване на въздействието на риболова върху морската екосистема

---

(1)  ОВ L 5, 9.1.2004 г., стр. 25.

(2)  ОВ L 186, 15.7.2008 г., стр. 3.

(3)  ОВ L 358, 31.12.2002 г., стр. 59.

(4)  ОВ L 139, 30.4.2004 г., стр. 1.

(5)  ОВ L 139, 30.4.2004 г., стр. 55.

(6)  ОВ L 139, 30.4.2004 г., стр. 206.

---

НАСОКИ

Европейска централна банка

| 23.12.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 346/89 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 346/89

---

НАСОКИ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

от 11 септември 2008 година

относно събирането на данни относно еврото и функционирането на Валутната информационна система 2

(ЕЦБ/2008/8)

(2008/950/ЕО)

УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 106, параграфи 1 и 2 от него,

като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Устав на ЕСЦБ“), и по-специално членове 5 и 16 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Член 106, параграф 1 от Договора и член 16 от Устава на ЕСЦБ предвиждат, че Европейската централна банка (ЕЦБ) има изключителното право да разрешава емитирането на евробанкноти в Общността. |
| --- | --- |

(1)

Член 106, параграф 1 от Договора и член 16 от Устава на ЕСЦБ предвиждат, че Европейската централна банка (ЕЦБ) има изключителното право да разрешава емитирането на евробанкноти в Общността.

| (2) | Член 106, параграф 2 от Договора предвижда, че държавите-членки могат да емитират монети след одобрението на ЕЦБ относно размера на тиража. Поради това ЕЦБ приема годишни решения за одобряване на обема на монетите, които се емитират от държавите-членки, които са приели еврото (наричани по-долу „участващи държави-членки“). |
| --- | --- |

(2)

Член 106, параграф 2 от Договора предвижда, че държавите-членки могат да емитират монети след одобрението на ЕЦБ относно размера на тиража. Поради това ЕЦБ приема годишни решения за одобряване на обема на монетите, които се емитират от държавите-членки, които са приели еврото (наричани по-долу „участващи държави-членки“).

| (3) | Член 5 от Устава на ЕСЦБ предвижда, че с цел осъществяване на задачите на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) ЕЦБ, подпомагана от националните централни банки, събира необходимата статистическа информация, която включва статистическа информация в областта на емитирането на евробанкноти и монети. Също така за ЕЦБ е необходимо да събира статистическа информация за целите на член 237, буква г) от Договора, който възлага на ЕЦБ задачата да следи за спазването от националите централни банки от ЕСЦБ на техните задължения съгласно Договора и Устава на ЕСЦБ. Тези задължения включват спазване на забраната, установена в член 101 от Договора и приведена в изпълнение с Регламент (EО) No 3603/93 на Съвета от 13 декември 1993 г. за уточняване на дефинициите за прилагането на забраните, посочени в член 104 и член 104Б, параграф 1 от Договора (1). По-специално член 6 от Регламент (ЕО) на Съвета No 3603/93 предвижда, че „притежаването от [...] националните централни банки на монети, емитирани от публичния сектор и кредитирани от публичния сектор, не се счита за кредит по смисъла на член 104 от Договора, когато стойността на тези активи остава по-малка от 10 % от монетите в обращение“. |
| --- | --- |

(3)

Член 5 от Устава на ЕСЦБ предвижда, че с цел осъществяване на задачите на Европейската система на централните банки (ЕСЦБ) ЕЦБ, подпомагана от националните централни банки, събира необходимата статистическа информация, която включва статистическа информация в областта на емитирането на евробанкноти и монети. Също така за ЕЦБ е необходимо да събира статистическа информация за целите на член 237, буква г) от Договора, който възлага на ЕЦБ задачата да следи за спазването от националите централни банки от ЕСЦБ на техните задължения съгласно Договора и Устава на ЕСЦБ. Тези задължения включват спазване на забраната, установена в член 101 от Договора и приведена в изпълнение с Регламент (EО) No 3603/93 на Съвета от 13 декември 1993 г. за уточняване на дефинициите за прилагането на забраните, посочени в член 104 и член 104Б, параграф 1 от Договора (1). По-специално член 6 от Регламент (ЕО) на Съвета No 3603/93 предвижда, че „притежаването от [...] националните централни банки на монети, емитирани от публичния сектор и кредитирани от публичния сектор, не се счита за кредит по смисъла на член 104 от Договора, когато стойността на тези активи остава по-малка от 10 % от монетите в обращение“.

| (4) | Без да се засягат компетенциите на държавите-членки във връзка с емитирането на евромонети и като се взима под внимание съществената роля на националните централни банки на участващите държави-членки (наричани по-долу „НЦБ“) при разпределянето на евромонети, за изпълнение на горепосочените задачи е необходимо ЕЦБ и НЦБ да събират данни относно евробанкнотите и монетите. Събирането на тези данни следва да улесни взимането на решения в областта на емитирането на евробанкноти и монети, например чрез предоставяне на ЕЦБ, НЦБ, Комисията на Европейските общности и на националните органи, емитиращи монети, на информация, даваща им възможност, съгласно техните съответни компетенции да: i) планират производството на евробанкноти и монети; ii) координират емитирането на евробанкноти и монети; и iii) координират доставките на евробанкноти между НЦБ и на евромонети между участващите държави-членки. Събирането на тези данни следва също да даде възможност на ЕЦБ да наблюдава спазването на нейните решения в областта на емитирането на евробанкноти и монети. |
| --- | --- |

(4)

Без да се засягат компетенциите на държавите-членки във връзка с емитирането на евромонети и като се взима под внимание съществената роля на националните централни банки на участващите държави-членки (наричани по-долу „НЦБ“) при разпределянето на евромонети, за изпълнение на горепосочените задачи е необходимо ЕЦБ и НЦБ да събират данни относно евробанкнотите и монетите. Събирането на тези данни следва да улесни взимането на решения в областта на емитирането на евробанкноти и монети, например чрез предоставяне на ЕЦБ, НЦБ, Комисията на Европейските общности и на националните органи, емитиращи монети, на информация, даваща им възможност, съгласно техните съответни компетенции да: i) планират производството на евробанкноти и монети; ii) координират емитирането на евробанкноти и монети; и iii) координират доставките на евробанкноти между НЦБ и на евромонети между участващите държави-членки. Събирането на тези данни следва също да даде възможност на ЕЦБ да наблюдава спазването на нейните решения в областта на емитирането на евробанкноти и монети.

| (5) | На 16 декември 2004 г. Управителният съвет прие рамката за обработка на банкноти за последваща употреба (РОБПУ), чийто раздел 2.7 урежда изпълнението на отчетните задължения на кредитните институции и на другите лица, работещи с пари в брой на професионална основа, пред НЦБ. В тази връзка беше взето също решението НЦБ да въведат РОБПУ чрез средствата, с които разполагат, като например законодателни актове и споразумения, до края на 2006 г. — срок, който след това беше удължен с последващи решения на Управителния съвет. НЦБ обаче следва най-късно от датата на въвеждането на РОБПУ да получават данни, отчетени съгласно РОБПУ от кредитни институции и други лица, работещи с пари на професионална основа, в техните юрисдикции, и да са в състояние да отчитат тези данни пред ЕЦБ. |
| --- | --- |

(5)

На 16 декември 2004 г. Управителният съвет прие рамката за обработка на банкноти за последваща употреба (РОБПУ), чийто раздел 2.7 урежда изпълнението на отчетните задължения на кредитните институции и на другите лица, работещи с пари в брой на професионална основа, пред НЦБ. В тази връзка беше взето също решението НЦБ да въведат РОБПУ чрез средствата, с които разполагат, като например законодателни актове и споразумения, до края на 2006 г. — срок, който след това беше удължен с последващи решения на Управителния съвет. НЦБ обаче следва най-късно от датата на въвеждането на РОБПУ да получават данни, отчетени съгласно РОБПУ от кредитни институции и други лица, работещи с пари на професионална основа, в техните юрисдикции, и да са в състояние да отчитат тези данни пред ЕЦБ.

| (6) | За изпълнението на горепосочените цели данните относно евробанкнотите и монетите следва да съдържат информация за: i) емитирането на евробанкноти и монети; ii) количеството и качеството на евробанкнотите и монетите в обращение, iii) наличностите от евробанкноти и монети, държани от лицата, участващи в тяхното емитиране; iv) свързаните с евробанкноти и монети оперативни дейности на лицата, участващи в тяхното емитиране, включително кредитни институции, управляващи от името на НЦБ схема „банкноти, държани за поръчка“, и кредитни институции, управляващи от името на ЕЦБ и на една или повече НЦБ, програма за разширено съхранение на наличности; v) свързаните с банкноти оперативни дейности на кредитни институции и други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, които обработват съгласно РОБПУ евробанкноти за последваща употреба; и vi) паричната инфраструктура. |
| --- | --- |

(6)

За изпълнението на горепосочените цели данните относно евробанкнотите и монетите следва да съдържат информация за: i) емитирането на евробанкноти и монети; ii) количеството и качеството на евробанкнотите и монетите в обращение, iii) наличностите от евробанкноти и монети, държани от лицата, участващи в тяхното емитиране; iv) свързаните с евробанкноти и монети оперативни дейности на лицата, участващи в тяхното емитиране, включително кредитни институции, управляващи от името на НЦБ схема „банкноти, държани за поръчка“, и кредитни институции, управляващи от името на ЕЦБ и на една или повече НЦБ, програма за разширено съхранение на наличности; v) свързаните с банкноти оперативни дейности на кредитни институции и други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, които обработват съгласно РОБПУ евробанкноти за последваща употреба; и vi) паричната инфраструктура.

| (7) | С цел подобряване на събирането на данни и създаване на възможност за разпространяване на информацията, основана на тях, Управителният съвет постигна на 22 ноември 2007 г. съгласие за въвеждането на Валутната информационна система 2 (наричана по-долу „CIS 2“), която заменя Валутната информационна система (CIS), създадена с въвеждането на евробанкнотите и монетите и осигуряваща от 2002 г. на ЕЦБ и на НЦБ съответните валутни данни, съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно събирането на данни, свързани с Валутната информационна система (CIS). |
| --- | --- |

(7)

С цел подобряване на събирането на данни и създаване на възможност за разпространяване на информацията, основана на тях, Управителният съвет постигна на 22 ноември 2007 г. съгласие за въвеждането на Валутната информационна система 2 (наричана по-долу „CIS 2“), която заменя Валутната информационна система (CIS), създадена с въвеждането на евробанкнотите и монетите и осигуряваща от 2002 г. на ЕЦБ и на НЦБ съответните валутни данни, съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно събирането на данни, свързани с Валутната информационна система (CIS).

| (8) | За ефективното и нормално функциониране на CIS 2 е необходимо да се осигури редовно и навременно наличие на съвместими данни. Поради това се налага отчетните задължения на НЦБ и ЕЦБ да бъдат уредени в настоящите насоки с разпоредба, предвиждаща за кратък период паралелно отчитане по съществуващите разпоредби и по CIS 2. |
| --- | --- |

(8)

За ефективното и нормално функциониране на CIS 2 е необходимо да се осигури редовно и навременно наличие на съвместими данни. Поради това се налага отчетните задължения на НЦБ и ЕЦБ да бъдат уредени в настоящите насоки с разпоредба, предвиждаща за кратък период паралелно отчитане по съществуващите разпоредби и по CIS 2.

| (9) | Насоки ЕЦБ/2006/9 от 14 юли 2006 г. относно някои приготовления за преминаването към парична наличност в евро и за първоначалното зареждане и подзареждането с евробанкноти и монети извън еврозоната (2) установяват правната рамка, даваща възможност на НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, да заема, възлага поръчка или произвежда евробанкноти и монети за целите на първоначално зареждане и подзареждане преди преминаването към парична наличност в нейната държава-членка. Насоки ЕЦБ/2006/9 предвиждат прилагането на специални отчетни задължения към тези НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата, които следва да бъдат по-подробно регламентирани във връзка със CIS 2. |
| --- | --- |

(9)

Насоки ЕЦБ/2006/9 от 14 юли 2006 г. относно някои приготовления за преминаването към парична наличност в евро и за първоначалното зареждане и подзареждането с евробанкноти и монети извън еврозоната (2) установяват правната рамка, даваща възможност на НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, да заема, възлага поръчка или произвежда евробанкноти и монети за целите на първоначално зареждане и подзареждане преди преминаването към парична наличност в нейната държава-членка. Насоки ЕЦБ/2006/9 предвиждат прилагането на специални отчетни задължения към тези НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата, които следва да бъдат по-подробно регламентирани във връзка със CIS 2.

| (10) | Потребителите на CIS 2 от ЕЦБ и от НЦБ следва да имат достъп до уеббазираното приложение CIS 2 и до отчетния модул, за да може данните на CIS 2 да се използват ефикасно и ефективно и да се достигне висока степен на прозрачност. За да се засили информационният поток между ЕЦБ и Европейската комисия, както и между НЦБ и националните органи, емитиращи монети, следва да се предостави ограничен достъп на правоимащи трети страни до данни от CIS 2. |
| --- | --- |

(10)

Потребителите на CIS 2 от ЕЦБ и от НЦБ следва да имат достъп до уеббазираното приложение CIS 2 и до отчетния модул, за да може данните на CIS 2 да се използват ефикасно и ефективно и да се достигне висока степен на прозрачност. За да се засили информационният поток между ЕЦБ и Европейската комисия, както и между НЦБ и националните органи, емитиращи монети, следва да се предостави ограничен достъп на правоимащи трети страни до данни от CIS 2.

| (11) | С оглед на това, че CIS 2 е гъвкава система за обработка на нови данни, е необходимо да се създаде опростена процедура за ефективно извършване на технически изменения на приложенията към настоящите насоки. Освен това, поради техническото естество на системата, спецификациите на трансмисионния механизъм на CIS 2 следва да може да се изменят, като се използва същата опростена процедура. Поради това Изпълнителният съвет следва да има делегирано правомощие да извършва определени изменения на настоящите насоки и приложенията към тях и следва да уведомява Управителния съвет за тези изменения. |
| --- | --- |

(11)

С оглед на това, че CIS 2 е гъвкава система за обработка на нови данни, е необходимо да се създаде опростена процедура за ефективно извършване на технически изменения на приложенията към настоящите насоки. Освен това, поради техническото естество на системата, спецификациите на трансмисионния механизъм на CIS 2 следва да може да се изменят, като се използва същата опростена процедура. Поради това Изпълнителният съвет следва да има делегирано правомощие да извършва определени изменения на настоящите насоки и приложенията към тях и следва да уведомява Управителния съвет за тези изменения.

| (12) | Вследствие на положителното решение на Съвета на Европейския съюз за отмяна на дерогацията за Словакия, което беше взето на 8 юли 2008 г., и в съответствие с член 3.5 от Процедурния правилник на Европейската централна банка, управителят на Národná banka Slovenska беше поканен да присъства на обсъждането на настоящите насоки от Управителния съвет, |
| --- | --- |

(12)

Вследствие на положителното решение на Съвета на Европейския съюз за отмяна на дерогацията за Словакия, което беше взето на 8 юли 2008 г., и в съответствие с член 3.5 от Процедурния правилник на Европейската централна банка, управителят на Národná banka Slovenska беше поканен да присъства на обсъждането на настоящите насоки от Управителния съвет,

ПРИЕ НАСТОЯЩИТЕ НАСОКИ:

Член 1

Определения

1.   За целите на настоящите насоки:

| а) | „рамка за обработка на банкноти за последваща употреба“ (РОБПУ) е рамката за обработка на банкноти за последваща употреба, установена с документа „Обработка на банкноти за последваща употреба: Рамка за откриване на фалшификати и сортиране по годност на евробанкноти от кредитни институции и други лица, работещи с пари в брой на професионална основа“, приет от Управителния съвет на 16 декември 2004 г. и публикуван на уебсайта на ЕЦБ на 6 януари 2005 г., с изменения, както и документите, свързани с крайните срокове за неговото въвеждане на национално равнище; |
| --- | --- |

а)

„рамка за обработка на банкноти за последваща употреба“ (РОБПУ) е рамката за обработка на банкноти за последваща употреба, установена с документа „Обработка на банкноти за последваща употреба: Рамка за откриване на фалшификати и сортиране по годност на евробанкноти от кредитни институции и други лица, работещи с пари в брой на професионална основа“, приет от Управителния съвет на 16 декември 2004 г. и публикуван на уебсайта на ЕЦБ на 6 януари 2005 г., с изменения, както и документите, свързани с крайните срокове за неговото въвеждане на национално равнище;

| б) | „кредитна институция“ означава кредитна институция съгласно определението в член 4, параграф 1, буква а) от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (3); |
| --- | --- |

б)

„кредитна институция“ означава кредитна институция съгласно определението в член 4, параграф 1, буква а) от Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 14 юни 2006 г. относно предприемането и осъществяването на дейност от кредитните институции (3);

| в) | „CIS 2“ означава система, която обхваща: i) централната база данни, инсталирана при ЕЦБ за съхранение на цялата относима информация за евробанкноти, евромонети, парична инфраструктура и РОБПУ, събрана съгласно настоящите насоки; ii) уеббазираното онлайн приложение, което дава възможност за гъвкава конфигурация на системата и осигурява информация относно статуса на доставка и валидиране на данни, ревизиите и различните видове референтни данни и системни параметри; iii) отчетния модул за разглеждане и анализиране на събраните данни; и iv) трансмисионния механизъм на CIS 2; |
| --- | --- |

в)

„CIS 2“ означава система, която обхваща: i) централната база данни, инсталирана при ЕЦБ за съхранение на цялата относима информация за евробанкноти, евромонети, парична инфраструктура и РОБПУ, събрана съгласно настоящите насоки; ii) уеббазираното онлайн приложение, което дава възможност за гъвкава конфигурация на системата и осигурява информация относно статуса на доставка и валидиране на данни, ревизиите и различните видове референтни данни и системни параметри; iii) отчетния модул за разглеждане и анализиране на събраните данни; и iv) трансмисионния механизъм на CIS 2;

| г) | „първоначално зареждане“ означава физическата доставка на евробанкноти и монети от НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, на правоимащи контрагенти на територията на бъдеща участваща държава-членка през периода на първоначално зареждане и подзареждане; |
| --- | --- |

г)

„първоначално зареждане“ означава физическата доставка на евробанкноти и монети от НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, на правоимащи контрагенти на територията на бъдеща участваща държава-членка през периода на първоначално зареждане и подзареждане;

| д) | „подзареждане“ означава доставка на първоначално заредени евробанкноти и монети от правоимащ контрагент на професионални трети страни на територията на бъдеща участваща държава-членка през периода на първоначалното зареждане/подзареждане. За целите на настоящите насоки подзареждането включва доставката на стартови комплекти евромонети за широката общественост; |
| --- | --- |

д)

„подзареждане“ означава доставка на първоначално заредени евробанкноти и монети от правоимащ контрагент на професионални трети страни на територията на бъдеща участваща държава-членка през периода на първоначалното зареждане/подзареждане. За целите на настоящите насоки подзареждането включва доставката на стартови комплекти евромонети за широката общественост;

| е) | „НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата“ означава националната централна банка на бъдеща участваща държава-членка; |
| --- | --- |

е)

„НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата“ означава националната централна банка на бъдеща участваща държава-членка;

| ж) | „правоимащи трети страни“ означава Европейската комисия, националните министерства на финансите, монетните дворове и публични или частни агенции, определени от министерствата на финансите на участващите държави-членки; |
| --- | --- |

ж)

„правоимащи трети страни“ означава Европейската комисия, националните министерства на финансите, монетните дворове и публични или частни агенции, определени от министерствата на финансите на участващите държави-членки;

| з) | „трансмисионен механизъм на CIS 2“ означава приложението за интегриране на XML-данни на ЕСЦБ (EXDI приложение). EXDI приложението се използва за поверително предаване на съобщения с данни между НЦБ, НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата, и ЕЦБ, независимо от поддържащата го техническа инфраструктура (например компютърни мрежи и софтуерни приложения); |
| --- | --- |

з)

„трансмисионен механизъм на CIS 2“ означава приложението за интегриране на XML-данни на ЕСЦБ (EXDI приложение). EXDI приложението се използва за поверително предаване на съобщения с данни между НЦБ, НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата, и ЕЦБ, независимо от поддържащата го техническа инфраструктура (например компютърни мрежи и софтуерни приложения);

| и) | „съобщение с данни“ означава файл, съдържащ месечни или полугодишни данни на НЦБ или НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, за един отчетен период или, в случай на ревизии, за един или няколко отчетни периода, във формат за данни, съвместим с трансмисионния механизъм на CIS 2; |
| --- | --- |

и)

„съобщение с данни“ означава файл, съдържащ месечни или полугодишни данни на НЦБ или НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, за един отчетен период или, в случай на ревизии, за един или няколко отчетни периода, във формат за данни, съвместим с трансмисионния механизъм на CIS 2;

| й) | „бъдеща участваща държава-членка“ означава неучастваща държава-членка, която е изпълнила поставените условия за приемане на еврото и по отношение на която е било взето решение за отмяна на дерогацията (съгласно член 122, параграф 2 от Договора); |
| --- | --- |

й)

„бъдеща участваща държава-членка“ означава неучастваща държава-членка, която е изпълнила поставените условия за приемане на еврото и по отношение на която е било взето решение за отмяна на дерогацията (съгласно член 122, параграф 2 от Договора);

| к) | „работен ден“ означава всеки ден, в който ЕЦБ и отчитащата НЦБ са отворени за работа; |
| --- | --- |

к)

„работен ден“ означава всеки ден, в който ЕЦБ и отчитащата НЦБ са отворени за работа;

| л) | „счетоводни данни“ означава некоригираната стойност на евробанкнотите в обращение, коригирана в края на отчетния период с размера на безлихвените вземания по отношение на кредитни институции, управляващи програма за разширено съхранение на наличности, в съответствие с член 10, параграф 2, букви а) и б) от Насоки ЕЦБ/2006/16 от 10 ноември 2006 г. относно правната рамка за счетоводна и финансова отчетност в Европейската система на централните банки (4); |
| --- | --- |

л)

„счетоводни данни“ означава некоригираната стойност на евробанкнотите в обращение, коригирана в края на отчетния период с размера на безлихвените вземания по отношение на кредитни институции, управляващи програма за разширено съхранение на наличности, в съответствие с член 10, параграф 2, букви а) и б) от Насоки ЕЦБ/2006/16 от 10 ноември 2006 г. относно правната рамка за счетоводна и финансова отчетност в Европейската система на централните банки (4);

| м) | „събитие, свързано с данни“ означава записано в CIS 2 събитие, което генерира изпращане на нотификация от CIS 2 до една или повече НЦБ и ЕЦБ. Събитие, свързано с данни, е налице, когато: i) НЦБ е изпратила до CIS 2 съобщение с месечни или полугодишни данни, което генерира ответно съобщение до изпращащата НЦБ и ЕЦБ; ii) съобщенията с данни на всички НЦБ са успешно валидирани за нов отчетен период, при което от CIS 2 се изпраща съобщение за статуса на отчитане до НЦБ и ЕЦБ; или iii) когато, вследствие на изпращането на съобщение за статуса на отчитане, съобщение с ревизирани данни за дадена НЦБ е валидирано успешно от CIS 2, при което се изпраща нотификация за ревизия до НЦБ и ЕЦБ. |
| --- | --- |

м)

„събитие, свързано с данни“ означава записано в CIS 2 събитие, което генерира изпращане на нотификация от CIS 2 до една или повече НЦБ и ЕЦБ. Събитие, свързано с данни, е налице, когато: i) НЦБ е изпратила до CIS 2 съобщение с месечни или полугодишни данни, което генерира ответно съобщение до изпращащата НЦБ и ЕЦБ; ii) съобщенията с данни на всички НЦБ са успешно валидирани за нов отчетен период, при което от CIS 2 се изпраща съобщение за статуса на отчитане до НЦБ и ЕЦБ; или iii) когато, вследствие на изпращането на съобщение за статуса на отчитане, съобщение с ревизирани данни за дадена НЦБ е валидирано успешно от CIS 2, при което се изпраща нотификация за ревизия до НЦБ и ЕЦБ.

2.   Техническите термини, използвани в приложенията към настоящите насоки, са дефинирани в приложения речник.

Член 2

Събиране на данни относно евробанкноти

1.   НЦБ отчитат пред ЕЦБ ежемесечно данни от CIS 2 относно евробанкноти, т.е. показателите за данни, посочени в приложение I, таблицата в част първа, раздели 1—4, като спазват правилата за записване, определени в приложение I, част трета.

2.   НЦБ подават данните, определени като данни от категория 1, и данните, възникнали от събития съгласно приложение V относно евробанкноти, не по-късно от шестия работен ден на месеца, следващ отчетния период.

3.   НЦБ подават данните относно евробанкноти, определени като данни от категория 2 в приложение V, не по-късно от десетия работен ден на месеца, следващ отчетния период.

4.   Първото подаване на данни относно евробанкноти се извършва през октомври 2008 г.

5.   НЦБ използват трансмисионния механизъм на CIS 2 с цел подаване на данни относно евробанкноти към ЕЦБ съгласно настоящите насоки.

Член 3

Събиране на данни относно евромонети

1.   НЦБ събират данни от CIS 2 относно евромонети, т.е. показателите за данни, посочени в приложение II, част първа, раздели 1—5 от таблицата, от съответните правоимащи трети страни, участващи в емитирането на евромонети в техните държави-членки.

2.   НЦБ отчитат пред ЕЦБ ежемесечно данните от CIS 2 относно евромонети, т.е. данни по показателите за данни, посочени в приложение II, част първа, раздели 1—6 от таблицата, като спазват правилата за записване, определени в приложение II, част трета.

3.   Изискванията, посочени в член 2, параграфи 2—5, се прилагат mutatis mutandis за подаването на посочените в параграф 1 данни относно евромонети.

Член 4

Събиране на данни относно паричната инфраструктура и РОБПУ

1.   НЦБ предоставят на ЕЦБ на полугодие данните относно паричната инфраструктура, както е определено в приложение III.

2.   НЦБ предоставят на ЕЦБ на данните, посочени в параграф 7 — за първото подаване, а след това — на полугодие, данните относно РОБПУ, както е определено в приложение III. Предоставените на ЕЦБ данни се основават на данните, които НЦБ са били в състояние да съберат от кредитни институции и други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, съгласно раздел 2.7 от РОБПУ и документа „Събиране на данни от кредитни институции и други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, съгласно Рамката за обработка на банкноти за последваща употреба“ (5).

3.   НЦБ използват трансмисионния механизъм на CIS 2 с цел подаване на посочените в параграфи 1 и 2 данни относно паричната инфраструктура и РОБПУ.

4.   Всяка година, най-късно до шестия работен ден на октомври, НЦБ подава посочените в параграфи 1 и 2 данни за отчетния период януари—юни за същата година.

5.   Всяка година, най-късно до шестия работен ден на април, НЦБ подават посочените в параграфи 1 и 2 данни за отчетния период юли-декември за предходната година.

6.   Първото подаване на данни относно паричната инфраструктура, т.е. на данни по показателите, посочени в приложение III, раздели 1.1—1.4, 2.1 и 2.3—2.6 от таблицата, се извършва през октомври 2008 г.

7.   Първото подаване на данни относно РОБПУ, т.е. на данни по показателите, посочени в приложение III, раздели 2.2, 2.7—2.10 и 3 от таблицата, се извършва, както следва:

| а) | през октомври 2008 г. за Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique, Deutsche Bundesbank, Banque centrale du Luxembourg, De Nederlandsche Bank, Oesterreichische Nationalbank и Suomen Pankki; |
| --- | --- |

а)

през октомври 2008 г. за Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique, Deutsche Bundesbank, Banque centrale du Luxembourg, De Nederlandsche Bank, Oesterreichische Nationalbank и Suomen Pankki;

| б) | през октомври 2009 г. за Banka Slovenije; |
| --- | --- |

б)

през октомври 2009 г. за Banka Slovenije;

| в) | през октомври 2010 г. за Banque de France, Central Bank of Cyprus и Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta; и |
| --- | --- |

в)

през октомври 2010 г. за Banque de France, Central Bank of Cyprus и Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta; и

| г) | през октомври 2011 г. за Bank of Greece, Banco de España, Banca d'Italia, Central Bank and Financial Services Authority of Ireland и Banco de Portugal. |
| --- | --- |

г)

през октомври 2011 г. за Bank of Greece, Banco de España, Banca d'Italia, Central Bank and Financial Services Authority of Ireland и Banco de Portugal.

Член 5

Събиране на данни от НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата, относно тяхното преминаване към парична наличност в евро

1.   НЦБ включва в договорното споразумение, което сключва с НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, съгласно член 3, параграф 3 от Насоки ЕЦБ/2006/9, специфични разпоредби, предвиждащи, че наред с отчетните задължения, уредени в тези насоки, НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, следва да отчита пред ЕЦБ ежемесечно данни по показателите, посочени в приложение I, раздели 4 и 5 от таблицата и приложение II, раздели 4 и 7 от таблицата, като същевременно спазва mutatis mutandis определените в приложение I, част трета и приложение II, част трета правила за записване относно всички евробанкноти и/или монети, които тя заема от и са ѝ доставени от НЦБ. Ако НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, не е сключила такова договорно споразумение с НЦБ, ЕЦБ сключва договорно споразумение с тази НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, включващо отчетните задължения, посочени в настоящия член.

2.   Първото подаване на данни относно евробанкноти и/или монети съгласно параграф 1 се извършва не по-късно от шестия работен ден на месеца, следващ месеца, през който НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, получи или произведе за първи път съответните евробанкноти или монети.

3.   Изискванията съгласно член 2, параграфи 2 и 5 се прилагат mutatis mutandis за подаването на посочените в параграф 1 данни относно евробанкноти и монети.

Член 6

Поддържане на референтни данни и системни параметри

1.   ЕЦБ въвежда в CIS 2 посочените в приложение IV референти данни и системни параметри и ги поддържа.

2.   ЕЦБ предприема необходимите мерки за осигуряване на пълнотата и верността на тези данни и системни параметри.

3.   НЦБ подават към ЕЦБ своевременно системните параметри, посочени в приложение IV, раздели 2.1 и 2.2 от таблицата: i) при влизането в сила на настоящите насоки; и ii) при последващо изменение на системните параметри.

Член 7

Пълнота и вярност на подаваните данни

1.   НЦБ предприемат необходимите мерки за осигуряване на пълнотата и верността на изискуемите данни съгласно настоящите насоки, преди подаването им към ЕЦБ. Те извършват като минимум проверките за пълнота, посочени в приложение V, и проверките за вярност, посочени в приложение VI.

2.   Всяка НЦБ използва приложими данни от CIS 2 с цел изготвяне на информация за националните нетни емисии на евробанкноти. Всяка НЦБ изравнява след това тази информация със счетоводните си данни, преди да подаде данните от CIS 2 към ЕЦБ.

3.   ЕЦБ осигурява извършването от CIS 2 на проверките за пълнота и вярност, посочени в приложения V и VI, преди данните да се съхранят в централната база данни на CIS 2.

4.   ЕЦБ проверява извършеното от НЦБ изравняване на информацията за националните нетни емисии на евробанкноти, посочени в параграф 2 и отчетени в CIS 2, с релевантните счетоводни данни и извършва консултации със съответната НЦБ в случай на несъответствия.

5.   Ако НЦБ констатира несъответствие в нейните данни от CIS 2, след като данните са подадени към ЕЦБ, тази НЦБ изпраща на ЕЦБ без ненужно забавяне коригираните данни чрез трансмисионния механизъм на CIS 2.

Член 8

Достъп до CIS 2

1.   При получаване на писмено заявление и при условие че е сключено посоченото в параграф 2 отделно договорно споразумение, ЕЦБ предоставя достъп до CIS 2 на: i) до четирима индивидуални потребители за всяка НЦБ, всяка НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, и за Европейската комисия в качеството ѝ на правоимаща трета страна; и ii) един индивидуален потребител за всяка друга правоимаща трета страна. Достъпът, предоставян на потребителите, които са правоимащи трети страни, се ограничава до данни относно евромонети и се предоставя през първото тримесечие на 2009 г. В зависимост от наличността и капацитета ЕЦБ преценява по основателност писмени заявления за достъп на допълнителни индивидуални потребители до CIS 2.

2.   Отговорността за техническото потребителско управление на индивидуални потребители се урежда в отделни договорни споразумения: i) между ЕЦБ и НЦБ за нейните индивидуални потребители и индивидуалните потребители на правоимащите трети страни под юрисдикцията на държавата-членка на тази НЦБ; ii) между ЕЦБ и НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, за индивидуалните потребители на тази НЦБ; и iii) между ЕЦБ и Европейската комисия за нейните индивидуални потребители. ЕЦБ може също да включи в тези договорни споразумения препращане към споразуменията за управление на потребителите, стандартите за сигурност и условията за лицензиране, приложими за CIS 2.

Член 9

Автоматични нотификации за събития, свързани с данни

ЕЦБ осигурява изпращането от CIS 2, чрез трансмисионния механизъм на CIS 2, на автоматични нотификации за събития, свързани с данни, до НЦБ, поискали изпращането на такива автоматични нотификации.

Член 10

Подаване на данни от CIS 2 към НЦБ

1.   НЦБ, които искат да получават и съхраняват в своите локални приложения извън CIS 2 всички данни от CIS 2 на НЦБ и НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата, изпращат на ЕЦБ писмено заявление за редовно автоматично подаване на такива данни от CIS 2.

2.   ЕЦБ гарантира, че CIS 2 изпраща данните на НЦБ, поискали посочената в параграф 1 услуга, чрез трансмисионния механизъм на CIS 2.

Член 11

Роля на Изпълнителния съвет

1.   Изпълнителният съвет отговаря за ежедневното управление на CIS 2.

2.   В съответствие с член 17.3 от Процедурния правилник на Европейската централна банка на Изпълнителния съвет се делегират правомощия да:

| а) | извършва технически изменения на приложенията към настоящите насоки и на спецификациите на трансмисионния механизъм на CIS 2, след като вземе предвид мнението на Комитета по банкнотите и Комитета по информационни технологии; и |
| --- | --- |

а)

извършва технически изменения на приложенията към настоящите насоки и на спецификациите на трансмисионния механизъм на CIS 2, след като вземе предвид мнението на Комитета по банкнотите и Комитета по информационни технологии; и

| б) | променя датите за първото подаване на данни по настоящите насоки, ако Управителният съвет реши да удължи преходния период за дадена НЦБ относно въвеждането на РОБПУ и след като вземе под внимание мнението на Комитета по банкнотите. |
| --- | --- |

б)

променя датите за първото подаване на данни по настоящите насоки, ако Управителният съвет реши да удължи преходния период за дадена НЦБ относно въвеждането на РОБПУ и след като вземе под внимание мнението на Комитета по банкнотите.

3.   Изпълнителният съвет информира без ненужно забавяне Управителния съвет за всяко изменение, извършено съгласно параграф 2. Той се съобразява с решенията, взети от Управителния съвет по този въпрос.

Член 12

Влизане в сила

Настоящите насоки влизат в сила на 1 октомври 2008 г.

Член 13

Адресати

Настоящите насоки се прилагат за всички централни банки на Евросистемата.

Съставено във Франкфурт на Майн на 11 септември 2008 година.

За Управителния съвет на ЕЦБ

Председател на ЕЦБ

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ОВ L 332, 31.12.1993 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 207, 28.7.2006 г., стр. 39.

2

(3)  ОВ L 177, 30.6.2006 г., стр. 1.

3

(4)  ОВ L 348, 11.12.2006 г., стр. 1.

4

(5)  Както е публикуван на уебсайта на ЕЦБ през януари 2006 г.

5

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

Показатели за данни за евробанкноти

ЧАСТ ПЪРВА

Схема на отчитане на евробанкноти

| Показатели за данни | | |
| --- | --- | --- |
| Номер и име на показателя за данни | Общ брой банкноти | Разбивка по серия/вариант | Разбивка по купюри | Разбивка по ECI-банки (1) | Разбивка „От НЦБ“ | Разбивка „За НЦБ“ | Разбивка „От вид наличност“ (2) | Разбивка „За вид наличност“ (3) | Разбивка по качество (4) | Разбивка „Разпределени за производство през година“ (5) | Разбивка за планиране (6) | Източник на данни |
| 1.   Показатели на кумулативни данни |
| 1.1 | Регистрирани банкноти | | | | | НЦБ |
| 1.2 | Онлайн унищожени банкноти | | | |
| 1.3 | Офлайн унищожени банкноти | | | |
| 2.   Показатели за данни относно наличности от банкноти |
| A)   Наличности, държани от Евросистемата |
| 2.1 | Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти | | | | | НЦБ |
| 2.2 | Стратегически резерв на Евросистемата от годни банкноти | | | |
| 2.3 | Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ | | | |
| 2.4 | Логистични резерви от годни банкноти, държани от НЦБ | | (7) | |
| 2.5 | Наличности от негодни банкноти (за унищожаване), държани от НЦБ | | | |
| 2.6 | Наличности от необработени банкноти, държани от НЦБ | | (7) | |
| Б)   Наличности, държани от NHTO-банки |
| 2.7 | Логистични резерви от нови банкноти, държани от NHTO-банки | | | | | NHTO-банки |
| 2.8 | Логистични резерви от годни банкноти, държани от NHTO-банки | | (7) | |
| 2.9 | Наличности от негодни банкноти, държани от NHTO-банки | | | |
| 2.10 | Наличности от необработени банкноти, държани от NHTO-банки | | (7) | |
| В)   Наличности, държани от ECI-банки |
| 2.11 | Логистични резерви на нови банкноти, държани от ECI-банки | | | | | | ECI-банки |
| 2.12 | Логистични резерви на годни банкноти, държани от ECI-банки | | (7) | | |
| 2.13 | Наличности от негодни банкноти, държани от ECI-банки | | | | |
| 2.14 | Наличности от необработени банкноти, държани от ECI-банки | | (7) | | |
| 2.15 | Логистични резерви на банкноти на път за или от ECI-банки | | (7) | | |
| Г)   Показатели за кръстосана проверка на данни |
| 2.16 | Стратегически резерв на Евросистемата, определен за доставка | | | | | доставяща НЦБ |
| 2.17 | Логистични резерви, определени за доставка | | (7) | |
| 2.18 | Стратегически резерв на Евросистемата, определен за получаване | | | | получаваща НЦБ |
| 2.19 | Логистични резерви, определени за получаване | | (7) | |
| 3.   Показатели за данни относно оперативни дейности |
| А)   Оперативни дейности на НЦБ |
| 3.1 | Банкноти, емитирани от НЦБ | | (7) | | | НЦБ |
| 3.2 | Банкноти, доставени от НЦБ на NHTO-банки | | (7) | |
| 3.3 | Банкноти, доставени от НЦБ на ECI-банки | | (7) | | | |
| 3.4 | Банкноти, върнати при НЦБ | | (7) | | |
| 3.5 | Банкноти, доставени от NHTO-банки на НЦБ | | (7) | |
| 3.6 | Банкноти, доставени от ECI-банки на НЦБ | | (7) | | | |
| 3.7 | Банкноти, обработени от НЦБ | | | | |
| 3.8 | Банкноти, сортирани като негодни от НЦБ | | | |
| Б)   Оперативни дейности на NHTO-банки |
| 3.9 | Банкноти, пуснати в обращение от NHTO-банки | | (7) | | | NHTO-банки |
| 3.10 | Банкноти, върнати при NHTO-банки | | (7) | |
| 3.11 | Банкноти, обработени от NHTO-банки | | | |
| 3.12 | Банкноти, сортирани като негодни от NHTO-банки | | | |
| В)   Оперативни дейности на ECI-банки |
| 3.13 | Банкноти, пуснати в обращение от ECI-банки | | (7) | | | | ECI-банки |
| 3.14 | Банкноти, върнати при ECI-банки | | (7) | | |
| 3.15 | Банкноти, обработени от ECI-банки | | | | |
| 3.16 | Банкноти, сортирани като негодни от ECI-банки | | | | | НЦБ, ECI-банки |
| 4.   Показатели за данни относно движения на банкноти |
| 4.1 | Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ | | | | | | | | | отговорна НЦБ |
| 4.2 | Доставка на банкноти | | (7) | | | получаваща НЦБ | | | | | | отговорна/доставяща НЦБ |
| 4.3 | Получаване на банкноти | | (7) | | | отговорна/доставяща НЦБ | | | | | получаваща НЦБ |
| 5.   Показатели за данни за НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата |
| 5.1 | Наличности със статут на предстоящи да се въведат като законно платежно средство | | | | | НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата |
| 5.2 | Първоначално зареждане | | | |
| 5.3 | Подзареждане | | | | първоначално заредени правоимащи контрагенти |

Показатели за данни

Номер и име на показателя за данни

Общ брой банкноти

Разбивка по серия/вариант

Разбивка по купюри

Разбивка по ECI-банки (1)

Разбивка „От НЦБ“

Разбивка „За НЦБ“

Разбивка „От вид наличност“ (2)

Разбивка „За вид наличност“ (3)

Разбивка по качество (4)

Разбивка „Разпределени за производство през година“ (5)

Разбивка за планиране (6)

Източник на данни

Показатели на кумулативни данни

1.1

Регистрирани банкноти

НЦБ

1.2

Онлайн унищожени банкноти

1.3

Офлайн унищожени банкноти

Показатели за данни относно наличности от банкноти

Наличности, държани от Евросистемата

2.1

Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти

НЦБ

2.2

Стратегически резерв на Евросистемата от годни банкноти

2.3

Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ

2.4

Логистични резерви от годни банкноти, държани от НЦБ

(7)

2.5

Наличности от негодни банкноти (за унищожаване), държани от НЦБ

2.6

Наличности от необработени банкноти, държани от НЦБ

(7)

Наличности, държани от NHTO-банки

2.7

Логистични резерви от нови банкноти, държани от NHTO-банки

NHTO-банки

2.8

Логистични резерви от годни банкноти, държани от NHTO-банки

(7)

2.9

Наличности от негодни банкноти, държани от NHTO-банки

2.10

Наличности от необработени банкноти, държани от NHTO-банки

(7)

Наличности, държани от ECI-банки

2.11

Логистични резерви на нови банкноти, държани от ECI-банки

ECI-банки

2.12

Логистични резерви на годни банкноти, държани от ECI-банки

(7)

2.13

Наличности от негодни банкноти, държани от ECI-банки

2.14

Наличности от необработени банкноти, държани от ECI-банки

(7)

2.15

Логистични резерви на банкноти на път за или от ECI-банки

(7)

Показатели за кръстосана проверка на данни

2.16

Стратегически резерв на Евросистемата, определен за доставка

доставяща НЦБ

2.17

Логистични резерви, определени за доставка

(7)

2.18

Стратегически резерв на Евросистемата, определен за получаване

получаваща НЦБ

2.19

Логистични резерви, определени за получаване

(7)

Показатели за данни относно оперативни дейности

Оперативни дейности на НЦБ

3.1

Банкноти, емитирани от НЦБ

(7)

НЦБ

3.2

Банкноти, доставени от НЦБ на NHTO-банки

(7)

3.3

Банкноти, доставени от НЦБ на ECI-банки

(7)

3.4

Банкноти, върнати при НЦБ

(7)

3.5

Банкноти, доставени от NHTO-банки на НЦБ

(7)

3.6

Банкноти, доставени от ECI-банки на НЦБ

(7)

3.7

Банкноти, обработени от НЦБ

3.8

Банкноти, сортирани като негодни от НЦБ

Оперативни дейности на NHTO-банки

3.9

Банкноти, пуснати в обращение от NHTO-банки

(7)

NHTO-банки

3.10

Банкноти, върнати при NHTO-банки

(7)

3.11

Банкноти, обработени от NHTO-банки

3.12

Банкноти, сортирани като негодни от NHTO-банки

Оперативни дейности на ECI-банки

3.13

Банкноти, пуснати в обращение от ECI-банки

(7)

ECI-банки

3.14

Банкноти, върнати при ECI-банки

(7)

3.15

Банкноти, обработени от ECI-банки

3.16

Банкноти, сортирани като негодни от ECI-банки

НЦБ, ECI-банки

Показатели за данни относно движения на банкноти

4.1

Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ

отговорна НЦБ

4.2

Доставка на банкноти

(7)

получаваща НЦБ

отговорна/доставяща НЦБ

4.3

Получаване на банкноти

(7)

отговорна/доставяща НЦБ

получаваща НЦБ

Показатели за данни за НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата

5.1

Наличности със статут на предстоящи да се въведат като законно платежно средство

НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата

5.2

Първоначално зареждане

5.3

Подзареждане

първоначално заредени правоимащи контрагенти

ЧАСТ ВТОРА

Спецификации на показателите за данни за евробанкноти

НЦБ и НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата, отчитат информацията по всички показатели за данни като брой в цели числа, независимо дали са положителни или отрицателни.

| 1.   Показатели за кумулативни данни |
| --- |
| Кумулативните данни представляват обобщена информация за всички отчетни периоди, започващи от първата доставка от печатница, преди въвеждането на нова серия, вариант или купюра, до края на отчетния период |
| 1.1. | Създадени банкноти | Банкноти, които са: i) произведени, съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти; ii) доставени в логистичните резерви на дадена НЦБ или стратегическия резерв на Евросистемата и държани от тази НЦБ; и iii) регистрирани в системата за управление на касова наличност на НЦБ (8). Банкнотите, които са прехвърлени на или държани от NHTO-банки или ECI-банки, включително унищожени банкноти (показатели за данни 1.2 и 1.3), остават част от създадените банкноти на НЦБ |
| 1.2. | Онлайн унищожени банкноти | Създадени банкноти, които са унищожени от НЦБ или от нейно име чрез машина за сортиране на банкноти с интегрирано устройство за унищожаване след сортиране за истинност и годност |
| 1.3. | Офлайн унищожени банкноти | Създадени банкноти, които са унищожени от НЦБ или от нейно име след сортиране за истинност и годност със средства, различни от машини за сортиране на банкноти с интегрирано устройство за унищожаване, например повредени банкноти или банкноти, които са отхвърлени от машини за сортиране поради каквато и да е причина. Тези данни изключват банкнотите, унищожени онлайн (показател за данни 1.2) |
| 2.   Показатели за данни, свързани с наличности от банкноти |
| Тези показатели за данни, представляващи данни за наличности, се отнасят за края на отчетния период |
| А)   Наличности, държани от Евросистемата |
| 2.1. | Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти | Нови банкноти, които представляват част от стратегическия резерв на Евросистемата и се държат от НЦБ от името на ЕЦБ |
| 2.2. | Стратегически резерв на Евросистемата от годни банкноти | Годни банкноти, които представляват част от стратегическия резерв на Евросистемата и се държат от НЦБ от името на ЕЦБ |
| 2.3. | Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ | Нови банкноти, принадлежащи към логистичните резерви на НЦБ и държани от НЦБ (в главното ѝ управление и/или в клоновете). Тези данни не включват новите банкноти, които представляват част от стратегическия резерв на Евросистемата |
| 2.4. | Логистични резерви от годни банкноти, държани от НЦБ | Годни банкноти, принадлежащи към логистичните резерви на НЦБ и държани от НЦБ (в главното ѝ управление и/или в клоновете). Тези данни не включват годните банкноти, които представляват част от стратегическия резерв на Евросистемата |
| 2.5. | Наличности от негодни банкноти (за унищожаване), държани от НЦБ | Държани от НЦБ негодни банкноти, които все още не са унищожени |
| 2.6. | Наличности от необработени банкноти, държани от НЦБ | Държани от НЦБ банкноти, които все още не са проверени за истинност и сортирани по годност от дадена НЦБ чрез машини за сортиране или ръчно. Банкноти, които са сортирани като истински и годни от NHTO-банки, ECI-банки и всяка друга кредитна институция или лица, работещи с пари в брой на професионална основа, и впоследствие върнати при НЦБ, представляват част от този показател за данни до обработката на тези банкноти от НЦБ |
| Б)   Наличности, държани от NHTO-банки |
| Тези показатели за данни се отнасят за схемата NHTO, която дадена НЦБ може да създаде в своята юрисдикция. Данните, получени от отделните NHTO-банки, се отчитат от тази НЦБ обобщено за всички NHTO-банки. Тези наличности не принадлежат към банкнотите в обращение. |
| 2.7. | Логистични резерви от нови банкноти, държани от NHTO-банки | Нови банкноти, прехвърлени от НЦБ, които се държат от NHTO-банки |
| 2.8. | Логистични резерви от годни банкноти, държани от NHTO-банки | Държаните от NHTO-банки годни банкноти, които или са прехвърлени от НЦБ, или са върнати и се смятат от NHTO-банки за годни съгласно РОБПУ |
| 2.9. | Наличности от негодни банкноти, държани от NHTO-банки | Държаните от NHTO-банки банкноти, които се смятат от NHTO-банки за негодни съгласно РОБПУ |
| 2.10. | Наличности от необработени банкноти, държани от NHTO-банки | Държаните от NHTO-банки банкноти, които не са проверени за истинност и сортирани по годност от NHTO-банки |
| В)   Наличности, държани от ECI-банки |
| Тези показатели за данни се отнасят до програма за разширено съхранение на наличности. Тези наличности не принадлежат към банкнотите в обращение. |
| 2.11. | Логистични резерви от нови банкноти, държани от ECI-банки | Нови банкноти, прехвърлени от НЦБ, които се държат от дадена ECI-банка |
| 2.12. | Логистични резерви от годни банкноти, държани от ECI-банки | Държаните от ECI-банки годни банкноти, които или са прехвърлени от НЦБ, или са върнати и се смятат от дадена ECI-банка за годни съгласно РОБПУ |
| 2.13. | Наличности от негодни банкноти, държани от ECI-банки | Банкнотите, които се смятат от дадена ECI-банка за негодни съгласно РОБПУ и които се държат от тази ECI-банка |
| 2.14. | Наличности от необработени банкноти, държани от ECI-банки | Държаните от ECI-банка банкноти, които не са проверени за истинност и сортирани по годност от тази ECI-банка |
| 2.15. | Логистични резерви от банкноти на път за или от ECI-банки | Доставяните от НЦБ банкноти на ECI-банка (или на дружество за транспортиране на пари и ценности, действащо от името на ECI-банка), които в края на отчетния период са все още на път към помещенията на ECI-банката, и банкнотите, които дадена НЦБ следва да получи от ECI-банка (или от дружество за транспортиране на пари и ценности, действащо от името на ECI-банка) и които в края на отчетния период са все още на път, т.е. които са напуснали помещенията на ECI-банката, но все още не са стигнали до тази НЦБ |
| Г)   Показатели за кръстосана проверка на данни |
| 2.16. | Стратегически резерв на Евросистемата, определен за доставка | Нови и годни банкноти от стратегическия резерв на Евросистемата, държани от НЦБ, които са запазени за доставки, съгласно отделни правни актове на ЕЦБ относно производството на банкноти и управлението на наличностите от банкноти. НЦБ може да прехвърли тези банкноти в логистичните резерви или в стратегическия резерв на Евросистемата на една или повече НЦБ, или в собствения стратегически резерв на Евросистемата. Докато банкнотите се прехвърлят физически, те представляват част от новите и годни банкноти на стратегическия резерв на Евросистемата, държани от НЦБ (показател за данни 2.1 или 2.2) |
| 2.17. | Логистични резерви, определени за доставка | Нови и годни банкноти от логистичните резерви на НЦБ, които са запазени за доставки съгласно отделни правни актове на ЕЦБ относно производството на банкноти и управлението на наличностите от банкноти. НЦБ може да прехвърли тези банкноти в логистичните резерви или в стратегическия резерв на Евросистемата на една или повече НЦБ, или в стратегическия резерв на Евросистемата, държан от тази НЦБ. Докато банкнотите се прехвърлят физически, те представляват част от нейните нови или годни банкноти от логистични резерви (показател за данни 2.3 или 2.4) |
| 2.18. | Стратегически резерв на Евросистемата, определен за получаване | Нови и годни банкноти, които се прехвърлят в стратегическия резерв на Евросистемата, държан от НЦБ (като получаваща НЦБ), от една или повече други НЦБ, печатница или от собствените логистични резерви на тази НЦБ, съгласно отделни правни актове на ЕЦБ относно производството на банкноти и управлението на наличностите от банкноти |
| 2.19. | Логистични резерви, определени за получаване | Нови и годни банкноти, които се прехвърлят в логистичните резерви на НЦБ (като получаваща НЦБ) от една или повече други НЦБ, печатница или от стратегическия резерв на Евросистемата, държан от тази НЦБ, съгласно отделни правни актове на ЕЦБ относно производството на банкноти и управлението на наличностите от банкноти |
| 3.   Показатели за данни, свързани с оперативни дейности |
| Тези показатели за данни, представляващи данни за потоци, обхващат целия отчетен период. |
| А)   Оперативни дейности на НЦБ |
| 3.1. | Банкноти, емитирани от НЦБ | Нови и годни банкноти, изтеглени от трети лица на гише в НЦБ, независимо дали изтеглените банкноти са били задължени по сметка на клиента или не. Този показател за данни изключва доставки за NHTO-банки (показател за данни 3.2) и ECI-банки (показател за данни 3.3) |
| 3.2. | Банкноти, доставени от НЦБ на NHTO-банки | Нови и годни банкноти, които НЦБ е прехвърлила на NHTO-банки |
| 3.3. | Банкноти, доставени от НЦБ на ECI-банки | Нови и годни банкноти, които НЦБ е прехвърлила на ECI-банки |
| 3.4. | Банкноти, върнати при НЦБ | Банкноти, върнати при НЦБ, независимо дали върнатите банкноти са били кредитирани по сметка на клиента или не. Данните по този показател изключват банкнотите, прехвърлени на НЦБ от NHTO-банки (показател за данни 3.5) или от ECI-банки (показател за данни 3.6) |
| 3.5. | Банкноти, доставени от NHTO-банки на НЦБ | Банкноти, които са прехвърлени от NHTO-банки на НЦБ |
| 3.6. | Банкноти, доставени от ECI-банки на НЦБ | Банкноти, които са прехвърлени от ECI-банки на НЦБ |
| 3.7. | Банкноти, обработени от НЦБ | Банкноти, които са проверени за истинност и са сортирани по годност от НЦБ чрез машини за сортиране на банкноти или ръчно.
  Тези данни представляват наличностите от необработени банкноти (показател за данни 2.6) за предходния отчетен период + върнати банкноти (показател за данни 3.4) + банкноти, доставени от NHTO-банки на НЦБ (показател за данни 3.5) + банкноти, доставени от ECI-банки на НЦБ (показател за данни 3.6) + необработени банкноти, получени от други НЦБ (част от показател за данни 4.3) — необработени банкноти, доставени на други НЦБ (част от показател за данни 4.2) — наличностите от необработени банкноти за текущия отчетен период (показател за данни 2.6) |
| 3.8. | Банкноти, сортирани като негодни от НЦБ | Банкноти, обработени от НЦБ и сортирани като негодни съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно обработката на банкноти от НЦБ |
| Б)   Оперативни дейности на NHTO-банки |
| 3.9. | Банкноти, пуснати в обращение от NHTO-банки | Банкноти, пуснати в обращение от NHTO-банки, т.е. общата стойност на тегленията при NHTO-банки. |
| 3.10. | Банкноти, върнати при NHTO-банки | Банкноти, върнати при NHTO-банки, т.е. общата стойност на депозитите при NHTO-банки |
| 3.11. | Банкноти, обработени от NHTO-банки | Банкноти, които са проверени за истинност и са сортирани по годност от NHTO-банки чрез машини за сортиране на банкноти или ръчно, съгласно РОБПУ.
  Тези данни представляват наличностите от необработените банкноти (показател за данни 2.10) за предходния отчетен период + банкноти, върнати при NHTO-банки (показател за данни 3.10) — необработени банкноти, доставени от NHTO-банки на НЦБ — наличностите от необработени банкноти (показател за данни 2.10) за текущия отчетен период |
| 3.12. | Банкноти, сортирани като негодни от NHTO-банки | Банкноти, обработени от NHTO-банки и сортирани като негодни съгласно РОБПУ |
| В)   Оперативни дейности на ECI-банки |
| 3.13. | Банкноти, пуснати в обращение от ECI-банки | Банкноти, пуснати в обращение от ECI-банка, т.е. общата стойност на тегленията при ECI-банката |
| 3.14. | Банкноти, върнати при ECI-банки | Банкноти, върнати при ECI-банка, т.е. общата стойност на депозитите при ECI-банката |
| 3.15. | Банкноти, обработени от ECI-банки | Банкноти, които са проверени за истинност и са сортирани по годност от ECI-банка чрез машини за сортиране на банкноти или ръчно, съгласно РОБПУ.
  Тези данни представляват наличностите от необработените банкноти (показател за данни 2.14) за предходния отчетен период + банкноти, върнати при ECI-банка (показател за данни 3.14) — наличностите от необработени банкноти (показател за данни 2.14) за текущия отчетен период |
| 3.16. | Банкноти, сортирани като негодни от ECI-банки | Банкноти, обработени от ECI-банка и сортирани като негодни съгласно РОБПУ. |
| 4.   Показатели за данни относно движения на банкноти |
| Данните по тези показатели, представляващи данни за потоци, обхващат целия отчетен период. |
| 4.1. | Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ | Нови банкноти, които са емитирани съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти и които са доставени от дадена печатница на НЦБ (отговорната за производството НЦБ) или чрез НЦБ (отговорната за производството НЦБ) на друга НЦБ |
| 4.2. | Доставка на банкноти | Банкноти, прехвърлени от дадена НЦБ на всяка друга НЦБ или вътрешно прехвърлени от логистичните резерви на дадена НЦБ в стратегическия резерв на Евросистемата, държан от същата НЦБ, или обратно |
| 4.3. | Получаване на банкноти | Банкноти, получени от дадена НЦБ от всяка друга НЦБ или вътрешно прехвърлени от собствените логистични резерви на дадена НЦБ в стратегическия резерв на Евросистемата, държан от същата НЦБ, или обратно |
| 5.   Показатели за данни за НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата |
| Тези показатели за данни се отнасят за края на отчетния период. |
| 5.1. | Наличности със статут на предстоящи да се въведат като законно платежно средство | Евробанкноти, държани от НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, с цел преминаване към парична наличност |
| 5.2. | Първоначално зареждане | Евробанкноти, доставени от НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, на правоимащи контрагенти, отговарящи на изискванията за получаване на евробанкноти за целите на първоначално зареждане преди преминаването към парична наличност съгласно Насоки ЕЦБ/2006/9 |
| 5.3. | Подзареждане | Евробанкноти, доставени от правоимащ контрагент на професионални трети страни съгласно Насоки ЕЦБ/2006/9 и държани от тези професионални трети страни в техните помещения преди преминаването към парична наличност |

Показатели за кумулативни данни

Кумулативните данни представляват обобщена информация за всички отчетни периоди, започващи от първата доставка от печатница, преди въвеждането на нова серия, вариант или купюра, до края на отчетния период

1.1.

Създадени банкноти

Банкноти, които са: i) произведени, съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти; ii) доставени в логистичните резерви на дадена НЦБ или стратегическия резерв на Евросистемата и държани от тази НЦБ; и iii) регистрирани в системата за управление на касова наличност на НЦБ (8). Банкнотите, които са прехвърлени на или държани от NHTO-банки или ECI-банки, включително унищожени банкноти (показатели за данни 1.2 и 1.3), остават част от създадените банкноти на НЦБ

1.2.

Онлайн унищожени банкноти

Създадени банкноти, които са унищожени от НЦБ или от нейно име чрез машина за сортиране на банкноти с интегрирано устройство за унищожаване след сортиране за истинност и годност

1.3.

Офлайн унищожени банкноти

Създадени банкноти, които са унищожени от НЦБ или от нейно име след сортиране за истинност и годност със средства, различни от машини за сортиране на банкноти с интегрирано устройство за унищожаване, например повредени банкноти или банкноти, които са отхвърлени от машини за сортиране поради каквато и да е причина. Тези данни изключват банкнотите, унищожени онлайн (показател за данни 1.2)

Показатели за данни, свързани с наличности от банкноти

Тези показатели за данни, представляващи данни за наличности, се отнасят за края на отчетния период

Наличности, държани от Евросистемата

2.1.

Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти

Нови банкноти, които представляват част от стратегическия резерв на Евросистемата и се държат от НЦБ от името на ЕЦБ

2.2.

Стратегически резерв на Евросистемата от годни банкноти

Годни банкноти, които представляват част от стратегическия резерв на Евросистемата и се държат от НЦБ от името на ЕЦБ

2.3.

Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ

Нови банкноти, принадлежащи към логистичните резерви на НЦБ и държани от НЦБ (в главното ѝ управление и/или в клоновете). Тези данни не включват новите банкноти, които представляват част от стратегическия резерв на Евросистемата

2.4.

Логистични резерви от годни банкноти, държани от НЦБ

Годни банкноти, принадлежащи към логистичните резерви на НЦБ и държани от НЦБ (в главното ѝ управление и/или в клоновете). Тези данни не включват годните банкноти, които представляват част от стратегическия резерв на Евросистемата

2.5.

Наличности от негодни банкноти (за унищожаване), държани от НЦБ

Държани от НЦБ негодни банкноти, които все още не са унищожени

2.6.

Наличности от необработени банкноти, държани от НЦБ

Държани от НЦБ банкноти, които все още не са проверени за истинност и сортирани по годност от дадена НЦБ чрез машини за сортиране или ръчно. Банкноти, които са сортирани като истински и годни от NHTO-банки, ECI-банки и всяка друга кредитна институция или лица, работещи с пари в брой на професионална основа, и впоследствие върнати при НЦБ, представляват част от този показател за данни до обработката на тези банкноти от НЦБ

Наличности, държани от NHTO-банки

Тези показатели за данни се отнасят за схемата NHTO, която дадена НЦБ може да създаде в своята юрисдикция. Данните, получени от отделните NHTO-банки, се отчитат от тази НЦБ обобщено за всички NHTO-банки. Тези наличности не принадлежат към банкнотите в обращение.

2.7.

Логистични резерви от нови банкноти, държани от NHTO-банки

Нови банкноти, прехвърлени от НЦБ, които се държат от NHTO-банки

2.8.

Логистични резерви от годни банкноти, държани от NHTO-банки

Държаните от NHTO-банки годни банкноти, които или са прехвърлени от НЦБ, или са върнати и се смятат от NHTO-банки за годни съгласно РОБПУ

2.9.

Наличности от негодни банкноти, държани от NHTO-банки

Държаните от NHTO-банки банкноти, които се смятат от NHTO-банки за негодни съгласно РОБПУ

2.10.

Наличности от необработени банкноти, държани от NHTO-банки

Държаните от NHTO-банки банкноти, които не са проверени за истинност и сортирани по годност от NHTO-банки

Наличности, държани от ECI-банки

Тези показатели за данни се отнасят до програма за разширено съхранение на наличности. Тези наличности не принадлежат към банкнотите в обращение.

2.11.

Логистични резерви от нови банкноти, държани от ECI-банки

Нови банкноти, прехвърлени от НЦБ, които се държат от дадена ECI-банка

2.12.

Логистични резерви от годни банкноти, държани от ECI-банки

Държаните от ECI-банки годни банкноти, които или са прехвърлени от НЦБ, или са върнати и се смятат от дадена ECI-банка за годни съгласно РОБПУ

2.13.

Наличности от негодни банкноти, държани от ECI-банки

Банкнотите, които се смятат от дадена ECI-банка за негодни съгласно РОБПУ и които се държат от тази ECI-банка

2.14.

Наличности от необработени банкноти, държани от ECI-банки

Държаните от ECI-банка банкноти, които не са проверени за истинност и сортирани по годност от тази ECI-банка

2.15.

Логистични резерви от банкноти на път за или от ECI-банки

Доставяните от НЦБ банкноти на ECI-банка (или на дружество за транспортиране на пари и ценности, действащо от името на ECI-банка), които в края на отчетния период са все още на път към помещенията на ECI-банката, и банкнотите, които дадена НЦБ следва да получи от ECI-банка (или от дружество за транспортиране на пари и ценности, действащо от името на ECI-банка) и които в края на отчетния период са все още на път, т.е. които са напуснали помещенията на ECI-банката, но все още не са стигнали до тази НЦБ

Показатели за кръстосана проверка на данни

2.16.

Стратегически резерв на Евросистемата, определен за доставка

Нови и годни банкноти от стратегическия резерв на Евросистемата, държани от НЦБ, които са запазени за доставки, съгласно отделни правни актове на ЕЦБ относно производството на банкноти и управлението на наличностите от банкноти. НЦБ може да прехвърли тези банкноти в логистичните резерви или в стратегическия резерв на Евросистемата на една или повече НЦБ, или в собствения стратегически резерв на Евросистемата. Докато банкнотите се прехвърлят физически, те представляват част от новите и годни банкноти на стратегическия резерв на Евросистемата, държани от НЦБ (показател за данни 2.1 или 2.2)

2.17.

Логистични резерви, определени за доставка

Нови и годни банкноти от логистичните резерви на НЦБ, които са запазени за доставки съгласно отделни правни актове на ЕЦБ относно производството на банкноти и управлението на наличностите от банкноти. НЦБ може да прехвърли тези банкноти в логистичните резерви или в стратегическия резерв на Евросистемата на една или повече НЦБ, или в стратегическия резерв на Евросистемата, държан от тази НЦБ. Докато банкнотите се прехвърлят физически, те представляват част от нейните нови или годни банкноти от логистични резерви (показател за данни 2.3 или 2.4)

2.18.

Стратегически резерв на Евросистемата, определен за получаване

Нови и годни банкноти, които се прехвърлят в стратегическия резерв на Евросистемата, държан от НЦБ (като получаваща НЦБ), от една или повече други НЦБ, печатница или от собствените логистични резерви на тази НЦБ, съгласно отделни правни актове на ЕЦБ относно производството на банкноти и управлението на наличностите от банкноти

2.19.

Логистични резерви, определени за получаване

Нови и годни банкноти, които се прехвърлят в логистичните резерви на НЦБ (като получаваща НЦБ) от една или повече други НЦБ, печатница или от стратегическия резерв на Евросистемата, държан от тази НЦБ, съгласно отделни правни актове на ЕЦБ относно производството на банкноти и управлението на наличностите от банкноти

Показатели за данни, свързани с оперативни дейности

Тези показатели за данни, представляващи данни за потоци, обхващат целия отчетен период.

Оперативни дейности на НЦБ

3.1.

Банкноти, емитирани от НЦБ

Нови и годни банкноти, изтеглени от трети лица на гише в НЦБ, независимо дали изтеглените банкноти са били задължени по сметка на клиента или не. Този показател за данни изключва доставки за NHTO-банки (показател за данни 3.2) и ECI-банки (показател за данни 3.3)

3.2.

Банкноти, доставени от НЦБ на NHTO-банки

Нови и годни банкноти, които НЦБ е прехвърлила на NHTO-банки

3.3.

Банкноти, доставени от НЦБ на ECI-банки

Нови и годни банкноти, които НЦБ е прехвърлила на ECI-банки

3.4.

Банкноти, върнати при НЦБ

Банкноти, върнати при НЦБ, независимо дали върнатите банкноти са били кредитирани по сметка на клиента или не. Данните по този показател изключват банкнотите, прехвърлени на НЦБ от NHTO-банки (показател за данни 3.5) или от ECI-банки (показател за данни 3.6)

3.5.

Банкноти, доставени от NHTO-банки на НЦБ

Банкноти, които са прехвърлени от NHTO-банки на НЦБ

3.6.

Банкноти, доставени от ECI-банки на НЦБ

Банкноти, които са прехвърлени от ECI-банки на НЦБ

3.7.

Банкноти, обработени от НЦБ

Банкноти, които са проверени за истинност и са сортирани по годност от НЦБ чрез машини за сортиране на банкноти или ръчно.

Тези данни представляват наличностите от необработени банкноти (показател за данни 2.6) за предходния отчетен период + върнати банкноти (показател за данни 3.4) + банкноти, доставени от NHTO-банки на НЦБ (показател за данни 3.5) + банкноти, доставени от ECI-банки на НЦБ (показател за данни 3.6) + необработени банкноти, получени от други НЦБ (част от показател за данни 4.3) — необработени банкноти, доставени на други НЦБ (част от показател за данни 4.2) — наличностите от необработени банкноти за текущия отчетен период (показател за данни 2.6)

3.8.

Банкноти, сортирани като негодни от НЦБ

Банкноти, обработени от НЦБ и сортирани като негодни съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно обработката на банкноти от НЦБ

Оперативни дейности на NHTO-банки

3.9.

Банкноти, пуснати в обращение от NHTO-банки

Банкноти, пуснати в обращение от NHTO-банки, т.е. общата стойност на тегленията при NHTO-банки.

3.10.

Банкноти, върнати при NHTO-банки

Банкноти, върнати при NHTO-банки, т.е. общата стойност на депозитите при NHTO-банки

3.11.

Банкноти, обработени от NHTO-банки

Банкноти, които са проверени за истинност и са сортирани по годност от NHTO-банки чрез машини за сортиране на банкноти или ръчно, съгласно РОБПУ.

Тези данни представляват наличностите от необработените банкноти (показател за данни 2.10) за предходния отчетен период + банкноти, върнати при NHTO-банки (показател за данни 3.10) — необработени банкноти, доставени от NHTO-банки на НЦБ — наличностите от необработени банкноти (показател за данни 2.10) за текущия отчетен период

3.12.

Банкноти, сортирани като негодни от NHTO-банки

Банкноти, обработени от NHTO-банки и сортирани като негодни съгласно РОБПУ

Оперативни дейности на ECI-банки

3.13.

Банкноти, пуснати в обращение от ECI-банки

Банкноти, пуснати в обращение от ECI-банка, т.е. общата стойност на тегленията при ECI-банката

3.14.

Банкноти, върнати при ECI-банки

Банкноти, върнати при ECI-банка, т.е. общата стойност на депозитите при ECI-банката

3.15.

Банкноти, обработени от ECI-банки

Банкноти, които са проверени за истинност и са сортирани по годност от ECI-банка чрез машини за сортиране на банкноти или ръчно, съгласно РОБПУ.

Тези данни представляват наличностите от необработените банкноти (показател за данни 2.14) за предходния отчетен период + банкноти, върнати при ECI-банка (показател за данни 3.14) — наличностите от необработени банкноти (показател за данни 2.14) за текущия отчетен период

3.16.

Банкноти, сортирани като негодни от ECI-банки

Банкноти, обработени от ECI-банка и сортирани като негодни съгласно РОБПУ.

Показатели за данни относно движения на банкноти

Данните по тези показатели, представляващи данни за потоци, обхващат целия отчетен период.

4.1.

Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ

Нови банкноти, които са емитирани съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти и които са доставени от дадена печатница на НЦБ (отговорната за производството НЦБ) или чрез НЦБ (отговорната за производството НЦБ) на друга НЦБ

4.2.

Доставка на банкноти

Банкноти, прехвърлени от дадена НЦБ на всяка друга НЦБ или вътрешно прехвърлени от логистичните резерви на дадена НЦБ в стратегическия резерв на Евросистемата, държан от същата НЦБ, или обратно

4.3.

Получаване на банкноти

Банкноти, получени от дадена НЦБ от всяка друга НЦБ или вътрешно прехвърлени от собствените логистични резерви на дадена НЦБ в стратегическия резерв на Евросистемата, държан от същата НЦБ, или обратно

Показатели за данни за НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата

Тези показатели за данни се отнасят за края на отчетния период.

5.1.

Наличности със статут на предстоящи да се въведат като законно платежно средство

Евробанкноти, държани от НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, с цел преминаване към парична наличност

5.2.

Първоначално зареждане

Евробанкноти, доставени от НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, на правоимащи контрагенти, отговарящи на изискванията за получаване на евробанкноти за целите на първоначално зареждане преди преминаването към парична наличност съгласно Насоки ЕЦБ/2006/9

5.3.

Подзареждане

Евробанкноти, доставени от правоимащ контрагент на професионални трети страни съгласно Насоки ЕЦБ/2006/9 и държани от тези професионални трети страни в техните помещения преди преминаването към парична наличност

ЧАСТ ТРЕТА

Правила на CIS 2 за записване на движенията на евробанкноти

1.   Въведение

Настоящата част урежда общите правила за записване на доставки на банкноти от печатници, доставки между НЦБ и прехвърляния между различните видове наличности в рамките на една НЦБ с цел осигуряване на съответствие на данните в CIS 2. НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата, прилагат настоящите правила mutatis mutandis.

2.   Видове транзакции

Съществуват четири вида транзакции за движенията на банкноти:

| — | Транзакция вид 1 (пряка доставка): пряка доставка на нови банкноти от печатница на отговорната за производството НЦБ, която същевременно е получаващата НЦБ. |
| --- | --- |

—

Транзакция вид 1 (пряка доставка): пряка доставка на нови банкноти от печатница на отговорната за производството НЦБ, която същевременно е получаващата НЦБ.

| — | Транзакция вид 2 (непряка доставка без временно съхранение): непряка доставка на нови банкноти от печатница чрез отговорната за производството НЦБ на друга НЦБ. Банкнотите се доставят на получаващата НЦБ от отговорната за производството НЦБ, без временно да се съхраняват при последната. |
| --- | --- |

—

Транзакция вид 2 (непряка доставка без временно съхранение): непряка доставка на нови банкноти от печатница чрез отговорната за производството НЦБ на друга НЦБ. Банкнотите се доставят на получаващата НЦБ от отговорната за производството НЦБ, без временно да се съхраняват при последната.

| — | Транзакция вид 3 (непряка доставка с временно съхранение): непряка доставка на нови банкноти от печатница чрез отговорната за производството НЦБ на друга НЦБ. Банкнотите се съхраняват поне за един ден при отговорната за производството НЦБ, преди да се транспортират от нея до получаващата НЦБ. |
| --- | --- |

—

Транзакция вид 3 (непряка доставка с временно съхранение): непряка доставка на нови банкноти от печатница чрез отговорната за производството НЦБ на друга НЦБ. Банкнотите се съхраняват поне за един ден при отговорната за производството НЦБ, преди да се транспортират от нея до получаващата НЦБ.

| — | Транзакция вид 4 (доставка): доставка на (нови, годни, необработени или негодни) наличности от банкноти между: i) две различни НЦБ (в качеството им на доставяща и получаваща НЦБ), със или без промяна на вида резерв (логистични резерви/стратегически резерв на Евросистемата); или ii) различни видове наличности в рамките на една НЦБ. |
| --- | --- |

—

Транзакция вид 4 (доставка): доставка на (нови, годни, необработени или негодни) наличности от банкноти между: i) две различни НЦБ (в качеството им на доставяща и получаваща НЦБ), със или без промяна на вида резерв (логистични резерви/стратегически резерв на Евросистемата); или ii) различни видове наличности в рамките на една НЦБ.

3.   Изравняване на данни по отношение на движенията на банкноти

Двете НЦБ, участващи в движението на банкноти, уточняват двустранно, ако е необходимо, количествата и разбивките на данните, които се отчитат.

С цел съгласуване на записванията на доставящата и получаващата НЦБ, всяко движение на банкноти се записва от доставящата и получаващата НЦБ само при завършването му, т.е. когато получаващата НЦБ е потвърдила получаването на банкнотите и ги е регистрирала в своята локална система за управление на касова наличност. Ако банкнотите пристигнат късно вечерта в последния работен ден на месеца и не могат да се регистрират в локалната система за управление на касова наличност на получаващата НЦБ на този ден, доставящата и получаващата НЦБ постигат двустранно споразумение дали да запишат движението на банкнотите за настоящия или за следващия месец.

4.   Определяне на банкноти за движения

За целите на CIS 2 времевият хоризонт във връзка с определянето на банкноти за движения представлява броят месеци, които се взимат под внимание, когато се определят наличностите от банкноти, които са определени или като запазени за доставка, или като очаквани за получаване. За очакваните доставки от печатница, както е уредено в отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти, „наличностите, определени за получаване“ се записват, въпреки че е възможно банкнотите да не са произведени все още и да станат обект на непредвидени събития, които биха могли да забавят или засегнат по друг начин доставката. Продължителността на времевия хоризонт е определена в отделен правен акт на ЕЦБ относно управлението на наличностите от банкноти.

5.   Правила за записване

В таблиците по-долу знакът „+“ показва, че е записано увеличение, а знакът „–“ показва, че е записано намаление в CIS 2.

5.1.   Правила за записване на транзакция вид 1

| Номер и име на показателя за данни | Доставка за стратегическия резерв на Евросистемата | Доставка за логистични резерви |
| --- | --- | --- |
| съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производство на банкноти | след доставка от печатница | съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти | след доставка от печатница |
| 1.1. | Създадени банкноти | | + | | + |
| 2.1. | Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти | | + | | |
| 2.3. | Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ | | | | + |
| 2.18. | Стратегически резерв на Евросистемата, определен за получаване | + (9) | – | | |
| 2.19. | Логистични резерви, определени за получаване | | | + (9) | – |
| 4.1. | Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ | | +
  със „за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата | | +
  със „за вид наличност“ = логистични резерви |

Номер и име на показателя за данни

Доставка за стратегическия резерв на Евросистемата

Доставка за логистични резерви

съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производство на банкноти

след доставка от печатница

съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти

след доставка от печатница

1.1.

Създадени банкноти

+

+

2.1.

Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти

+

2.3.

Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ

+

2.18.

Стратегически резерв на Евросистемата, определен за получаване

+ (9)

–

2.19.

Логистични резерви, определени за получаване

+ (9)

–

4.1.

Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ

+

със „за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата

+

със „за вид наличност“ = логистични резерви

5.2.   Правила за записване на транзакция вид 2

| Номер и име на показателя за данни | Доставка за стратегическия резерв на Евросистемата | Доставка за логистични резерви |
| --- | --- | --- |
| отговорна НЦБ | получаваща НЦБ | отговорна НЦБ | получаваща НЦБ |
| след доставка от печатница/отговорна НЦБ на получаваща НЦБ | съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производство на банкноти | при получаване от отговорна НЦБ | след доставка от печатница/отговорна НЦБ на получаваща НЦБ | съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти | при получаване от отговорна НЦБ |
| 1.1. | Създадени банкноти | | | + | | | + |
| 2.1. | Стратегически резерв на Евросистемата | | | + | | | |
| 2.3. | Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ | | | | | | + |
| 2.18. | Стратегически резерв на Евросистемата, определен за получаване | | + (10) | – | | | |
| 2.19. | Логистични резерви, определени за получаване | | | | | + (10) | – |
| 4.1. | Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ | +
  със „за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата | | | +
  със „за вид наличност“ = логистични резерви | | |
| 4.2. | Доставка на банкноти | +
  със:
  „за НЦБ“ = получаваща НЦБ,
  „от вид наличност“ = производство,
  „за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата,
  качество = нови,
  планиране = по график | | | +
  със:
  „за НЦБ“ = получаваща НЦБ,
  „от вид наличност“ = производство,
  „за вид наличност“ = логистични резерви,
  качество = нови,
  планиране = по график | | |
| 4.3. | Получаване на банкноти | | | +
  със:
  „от НЦБ“ = отговорна НЦБ,
  „за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата,
  качество = нови | | | +
  със:
  „от НЦБ“ = отговорна НЦБ,
  „за вид наличност“ = логистични резерви,
  качество = нови |

Номер и име на показателя за данни

Доставка за стратегическия резерв на Евросистемата

Доставка за логистични резерви

отговорна НЦБ

получаваща НЦБ

отговорна НЦБ

получаваща НЦБ

след доставка от печатница/отговорна НЦБ на получаваща НЦБ

съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производство на банкноти

при получаване от отговорна НЦБ

след доставка от печатница/отговорна НЦБ на получаваща НЦБ

съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти

при получаване от отговорна НЦБ

1.1.

Създадени банкноти

+

+

2.1.

Стратегически резерв на Евросистемата

+

2.3.

Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ

+

2.18.

Стратегически резерв на Евросистемата, определен за получаване

+ (10)

–

2.19.

Логистични резерви, определени за получаване

+ (10)

–

4.1.

Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ

+

със „за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата

+

със „за вид наличност“ = логистични резерви

4.2.

Доставка на банкноти

+

със:

„за НЦБ“ = получаваща НЦБ,

„от вид наличност“ = производство,

„за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата,

качество = нови,

планиране = по график

+

със:

„за НЦБ“ = получаваща НЦБ,

„от вид наличност“ = производство,

„за вид наличност“ = логистични резерви,

качество = нови,

планиране = по график

4.3.

Получаване на банкноти

+

със:

„от НЦБ“ = отговорна НЦБ,

„за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата,

качество = нови

+

със:

„от НЦБ“ = отговорна НЦБ,

„за вид наличност“ = логистични резерви,

качество = нови

| — | През месеца, в който е извършена доставката от печатницата на получаващата НЦБ, се отчита първо изпълнението на задължението на печатницата за доставка спрямо отговорната за производството НЦБ, като се предоставят данни съгласно показателя за данни 4.1 „Доставка от печатница на нова продукция за отговорната НЦБ“. На второ място се отчита доставката на новите банкноти от отговорната за производството НЦБ на получаващата НЦБ, като се предоставят данни съгласно показателя за данни 4.2 „Доставка на банкноти“. |
| --- | --- |

—

През месеца, в който е извършена доставката от печатницата на получаващата НЦБ, се отчита първо изпълнението на задължението на печатницата за доставка спрямо отговорната за производството НЦБ, като се предоставят данни съгласно показателя за данни 4.1 „Доставка от печатница на нова продукция за отговорната НЦБ“. На второ място се отчита доставката на новите банкноти от отговорната за производството НЦБ на получаващата НЦБ, като се предоставят данни съгласно показателя за данни 4.2 „Доставка на банкноти“.

5.3.   Правила за записване на транзакция вид 3 с целеви вид наличност стратегически резерв на Евросистемата

| Номер и име на показателя за данни | Отговорна НЦБ | Получаваща НЦБ | Отговорна НЦБ | Получаваща НЦБ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| след доставка от печатница на отговорна НЦБ | съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти | след доставка на получаваща НЦБ | при получаване от отговорна банка |
| 1.1. | Създадени банкноти | + | | – | + |
| 2.1. | Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти | + | | – | + |
| 2.16. | Стратегически резерв на Евросистемата, определен за доставка | + (11) | | – | |
| 2.18. | Стратегически резерв на Евросистемата, определен за получаване | | + (11) | | – |
| 4.1. | Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ | +
  със „за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата | | | |
| 4.2. | Доставка на банкноти | | | +
  със:
  „за НЦБ“ = получаваща НЦБ,
  „от вид наличност“ = производство
  „за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата,
  качество = нови,
  планиране = по график | |
| 4.3. | Получаване на банкноти | | | | +
  със:
  „от НЦБ“ = отговорна НЦБ,
  „за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата
  качество = нови |

Номер и име на показателя за данни

Отговорна НЦБ

Получаваща НЦБ

Отговорна НЦБ

Получаваща НЦБ

след доставка от печатница на отговорна НЦБ

съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти

след доставка на получаваща НЦБ

при получаване от отговорна банка

1.1.

Създадени банкноти

+

–

+

2.1.

Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти

+

–

+

2.16.

Стратегически резерв на Евросистемата, определен за доставка

+ (11)

–

2.18.

Стратегически резерв на Евросистемата, определен за получаване

+ (11)

–

4.1.

Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ

+

със „за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата

4.2.

Доставка на банкноти

+

със:

„за НЦБ“ = получаваща НЦБ,

„от вид наличност“ = производство

„за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата,

качество = нови,

планиране = по график

4.3.

Получаване на банкноти

+

със:

„от НЦБ“ = отговорна НЦБ,

„за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата

качество = нови

| — | Разликите между транзакция вид 3 и транзакция вид 2 по отношение на записванията в CIS 2 са: i) банкнотите, получени от печатницата, се записват от отговорната за производството НЦБ като „създадени банкноти“ и се прибавят към стратегическия резерв на Евросистемата или логистичните резерви на отговорната НЦБ, докато трае временното съхраняване; и ii) след доставката от печатницата те се определят за доставка/прехвърляне, докато трае временното съхраняване и в рамките на времевия хоризонт за определянето. |
| --- | --- |

—

Разликите между транзакция вид 3 и транзакция вид 2 по отношение на записванията в CIS 2 са: i) банкнотите, получени от печатницата, се записват от отговорната за производството НЦБ като „създадени банкноти“ и се прибавят към стратегическия резерв на Евросистемата или логистичните резерви на отговорната НЦБ, докато трае временното съхраняване; и ii) след доставката от печатницата те се определят за доставка/прехвърляне, докато трае временното съхраняване и в рамките на времевия хоризонт за определянето.

5.4.   Правила за записване на транзакция вид 3 с целеви вид наличност логистични резерви

| Номер и име на показателя за данни | Отговорна НЦБ | Получаваща НЦБ | Отговорна НЦБ | Получаваща НЦБ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| след доставка от печатница на отговорна НЦБ | съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти | след доставка на получаваща НЦБ | при получаване от отговорна НЦБ |
| 1.1. | Създадени банкноти | + | | – | + |
| 2.3. | Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ | + | | – | + |
| 2.17. | Логистични резерви, определени за доставка | + (12) | | – | |
| 2.19. | Логистични резерви, определени за получаване | | + (12) | | – |
| 4.1. | Доставка от печатница на нова продукция за отговорната НЦБ | +
  със „за вид наличност“ = логистични резерви | | | |
| 4.2. | Доставка на банкноти | | | +
  със:
  „за НЦБ“ = получаваща НЦБ,
  „от вид наличност“ = производство,
  „за вид наличност“ = логистични резерви,
  качество = нови,
  планиране = по график | |
| 4.3. | Получаване на банкноти | | | | +
  със:
  „от НЦБ“ = отговорна НЦБ,
  „за вид наличност“ = логистични резерви,
  качество = нови |

Номер и име на показателя за данни

Отговорна НЦБ

Получаваща НЦБ

Отговорна НЦБ

Получаваща НЦБ

след доставка от печатница на отговорна НЦБ

съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти

след доставка на получаваща НЦБ

при получаване от отговорна НЦБ

1.1.

Създадени банкноти

+

–

+

2.3.

Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ

+

–

+

2.17.

Логистични резерви, определени за доставка

+ (12)

–

2.19.

Логистични резерви, определени за получаване

+ (12)

–

4.1.

Доставка от печатница на нова продукция за отговорната НЦБ

+

със „за вид наличност“ = логистични резерви

4.2.

Доставка на банкноти

+

със:

„за НЦБ“ = получаваща НЦБ,

„от вид наличност“ = производство,

„за вид наличност“ = логистични резерви,

качество = нови,

планиране = по график

4.3.

Получаване на банкноти

+

със:

„от НЦБ“ = отговорна НЦБ,

„за вид наличност“ = логистични резерви,

качество = нови

| — | Разликите между транзакция вид 3 и транзакция вид 2 по отношение на записванията в CIS 2 са: i) банкнотите, получени от печатницата, се записват от отговорната за производството НЦБ като „създадени банкноти“ и се прибавят към стратегическия резерв на Евросистемата или логистичните резерви на отговорната НЦБ, докато трае временното съхраняване; и ii) след доставката от печатницата те се определят за доставка/прехвърляне, докато трае временното съхраняване и в рамките на времевия хоризонт за определянето. |
| --- | --- |

—

Разликите между транзакция вид 3 и транзакция вид 2 по отношение на записванията в CIS 2 са: i) банкнотите, получени от печатницата, се записват от отговорната за производството НЦБ като „създадени банкноти“ и се прибавят към стратегическия резерв на Евросистемата или логистичните резерви на отговорната НЦБ, докато трае временното съхраняване; и ii) след доставката от печатницата те се определят за доставка/прехвърляне, докато трае временното съхраняване и в рамките на времевия хоризонт за определянето.

5.5.   Правила за записване на транзакция вид 4 (нови и годни банкноти)

| Номер и име на показателя за данни | Доставяща НЦБ | Получаваща НЦБ | Доставяща НЦБ | Получаваща НЦБ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| съгласно решение за доставка | след доставка на получаваща НЦБ | при получаване от отговорна НЦБ |
| 1.1. | Създадени банкноти | | | – | + |
| 2.1. | Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти | | | – | + |
| 2.2. | Стратегически резерв на Евросистемата от годни банкноти | | | или: – | или: + |
| 2.3. | Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ | | | или: – | или: + |
| 2.4. | Логистични резерви от годни банкноти, държани от НЦБ | | | или: – | или: + |
| 2.16. | Стратегически резерв на Евросистемата, определен за доставка | + (13) | | – | |
| 2.17. | Логистични резерви, определени за доставка | или: + (13) | | или: – | |
| 2.18. | Стратегически резерв на Евросистемата, определен за получаване | | + (13) | | – |
| 2.19. | Логистични резерви, определени за получаване | | или: + (13) | | или: – |
| 4.2. | Доставка на банкноти | | | +
  със „за НЦБ“ = получаваща НЦБ | |
| 4.3. | Получаване на банкноти | | | | +
  с „от НЦБ“ = доставяща НЦБ |

Номер и име на показателя за данни

Доставяща НЦБ

Получаваща НЦБ

Доставяща НЦБ

Получаваща НЦБ

съгласно решение за доставка

след доставка на получаваща НЦБ

при получаване от отговорна НЦБ

1.1.

Създадени банкноти

–

+

2.1.

Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти

–

+

2.2.

Стратегически резерв на Евросистемата от годни банкноти

или: –

или: +

2.3.

Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ

или: –

или: +

2.4.

Логистични резерви от годни банкноти, държани от НЦБ

или: –

или: +

2.16.

Стратегически резерв на Евросистемата, определен за доставка

+ (13)

–

2.17.

Логистични резерви, определени за доставка

или: + (13)

или: –

2.18.

Стратегически резерв на Евросистемата, определен за получаване

+ (13)

–

2.19.

Логистични резерви, определени за получаване

или: + (13)

или: –

4.2.

Доставка на банкноти

+

със „за НЦБ“ = получаваща НЦБ

4.3.

Получаване на банкноти

+

с „от НЦБ“ = доставяща НЦБ

| — | Данните по показатели 4.2 „Доставка на банкноти“ и 4.3 „Получаване на банкноти“ се попълват с информация за: i) целевия вид наличност (стратегически резерв на Евросистемата/логистични резерви); ii) разбивката за качество (нови/годни); и iii) разбивката за планиране (по график/ad hoc). |
| --- | --- |

—

Данните по показатели 4.2 „Доставка на банкноти“ и 4.3 „Получаване на банкноти“ се попълват с информация за: i) целевия вид наличност (стратегически резерв на Евросистемата/логистични резерви); ii) разбивката за качество (нови/годни); и iii) разбивката за планиране (по график/ad hoc).

5.6.   Правила за записване на транзакция вид 4 (необработени и негодни банкноти)

| Номер и име на показателя за данни | Доставяща НЦБ | Получаваща НЦБ |
| --- | --- | --- |
| след доставка на получаваща НЦБ | при получаване от отговорна банка |
| 1.1. | Създадени банкноти | – | + |
| 2.5. | Наличности от негодни банкноти (за унищожаване), държани от НЦБ | – | + |
| 2.6. | Наличности от необработени банкноти, държани от НЦБ | или: – | или: + |
| 4.2. | Доставка на банкноти | +
  със:
  „за НЦБ“ = получаваща НЦБ,
  „от вид наличност“ = логистични редерви,
  „за вид наличност“ = логистични резерви,
  планиране = ad hoc | |
| 4.3. | Получаване на банкноти | | +
  със:
  „от НЦБ“ = доставяща НЦБ,
  „за вид наличност“ = логистични резерви |

Номер и име на показателя за данни

Доставяща НЦБ

Получаваща НЦБ

след доставка на получаваща НЦБ

при получаване от отговорна банка

1.1.

Създадени банкноти

–

+

2.5.

Наличности от негодни банкноти (за унищожаване), държани от НЦБ

–

+

2.6.

Наличности от необработени банкноти, държани от НЦБ

или: –

или: +

4.2.

Доставка на банкноти

+

със:

„за НЦБ“ = получаваща НЦБ,

„от вид наличност“ = логистични редерви,

„за вид наличност“ = логистични резерви,

планиране = ad hoc

4.3.

Получаване на банкноти

+

със:

„от НЦБ“ = доставяща НЦБ,

„за вид наличност“ = логистични резерви

| — | Показателите за данни 4.2 „Доставка на банкноти“ и 4.3 „Получаване на банкноти“ се попълват с информация дали доставените банкноти са необработени или негодни. |
| --- | --- |

—

Показателите за данни 4.2 „Доставка на банкноти“ и 4.3 „Получаване на банкноти“ се попълват с информация дали доставените банкноти са необработени или негодни.

| — | Не се извършва определяне на наличности от необработени или негодни банкноти. |
| --- | --- |

—

Не се извършва определяне на наличности от необработени или негодни банкноти.

---

(1)  Данните се разбиват за всяка ECI-банка.

(2)  Предоставя се информация относно вида наличност, от която прехвърлените банкноти са взети от доставящата НЦБ, т.е. производство (доставка от печатница), стратегически резерв на Евросистемата или логистични резерви.

(3)  Предоставя се информация относно вида на резерва, в който са прехвърлени банкнотите при получаващата банка, т.е. стратегически резерв на Евросистемата или логистични резерви.

(4)  Предоставя се информация дали прехвърлените банкноти са били нови, годни, необработени или негодни банкноти. Ако се прехвърлят банкноти с различно качество, като другите разбивки са идентични, се отчита отделно движението за всяко качество.

(5)  Предоставя се информация за календарната година, за която е разпределено производството в отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти. Ако доставените банкноти са свързани с различни отделни правни актове на ЕЦБ относно производството на банкноти, всеки от които се отнася за различна календарна година, като останалите разбивки са идентични, се отчитат отделните доставки.

(6)  Предоставя се информация дали доставката е извършена по график, съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно производството на банкноти, или е ad hoc доставка.

(7)  Лицата, посочени като източник на данните, могат, използвайки статистически методи, да определят разбивката по серии и вариант за смесени пакети или смесени пачки, съдържащи банкноти от различни серии и/или варианти.

(8)  Банкноти, които са били създадени и впоследствие са белязани като образци, се изваждат от този показател.

(9)  В рамките на определения времеви хоризонт за определянето.

(10)  В рамките на определения времеви хоризонт за определянето.

(11)  В рамките на определения времеви хоризонт за определяне.

(12)  В рамките на определения времеви хоризонт за определянето.

(13)  В рамките на определения времеви хоризонт за определянето.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

Показатели за данни за евромонети

ЧАСТ ПЪРВА

Схема на отчитане на евромонети

| Показатели за данни | | |
| --- | --- | --- |
| Номер и име на показателя за данни | Общ брой монети | Обща номинална стойност на монетите | Разбивка по серия | Разбивка по купюри | Разбивка по лица (1) | Разбивка „От държава-членка“ | Разбивка „За държава-членка“ | Източник на данни |
| 1. | Показатели за данни относно монети в обращение | | |
| 1.1 | Национална нетна емисия на разменни монети | | | | | | Лица, емитиращи монети (2) |
| 1.2 | Национална нетна емисия на нумизматични монети (брой) | | |
| 1.3 | Национална нетна емисия на нумизматични монети (стойност) | | | |
| 2. | Показатели за данни относно наличности от монети | |
| 2.1 | Наличности от монети | | | | | | | Лица, емитиращи монети (2) |
| 3. | Показатели за данни относно оперативни дейности | |
| 3.1 | Монети, емитирани за обществеността | | | | | | | Лица, емитиращи монети (2) |
| 3.2 | Монети, върнати от обществеността | | | | | | |
| 3.3 | Обработени монети | | | | | | |
| 3.4 | Монети, сортирани като негодни | | | | | | |
| 4. | Показатели за данни относно движения на монети | |
| 4.1 | Доставка на разменни монети | | | | | | получаваща държава-членка | Лица, емитиращи монети (2) |
| 4.2 | Получаване на разменни монети | | | | | | доставяща държава-членка | |
| 5. | Показатели за данни за изчисляване на националната брутна емисия | |
| 5.1 | Кредитирани наличности на разменни монети, държани от лица, емитиращи монети | | | | | | Лица, емитиращи монети (2) |
| 5.2 | Брой кредитирани нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети | | |
| 5.3 | Стойност на кредитирани нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети | | | |
| 6. | Допълнителни показатели за данни | |
| 6.1 | Излишък от монети (3) | | | | | | Лица, емитиращи монети (2) |
| 6.2 | Недостиг на монети (3) | | | | | |
| 6.3 | Стойност на наличностите, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и от НЦБ | | | | НЦБ |
| 7. | Показатели за данни за бъдещи участващи държави-членки | |
| 7.1 | Наличности от евромонети със статут на предстоящи за въвеждане като законно платежно средство | | | | | | НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, и трети страни, емитиращи монети (4) |
| 7.2 | Първоначално зареждане | | | | | | НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата |
| 7.3 | Подзареждане | | | | | | първоначално заредени правоимащи контрагенти |

Показатели за данни

Номер и име на показателя за данни

Общ брой монети

Обща номинална стойност на монетите

Разбивка по серия

Разбивка по купюри

Разбивка по лица (1)

Разбивка „От държава-членка“

Разбивка „За държава-членка“

Източник на данни

1.

Показатели за данни относно монети в обращение

1.1

Национална нетна емисия на разменни монети

Лица, емитиращи монети (2)

1.2

Национална нетна емисия на нумизматични монети (брой)

1.3

Национална нетна емисия на нумизматични монети (стойност)

2.

Показатели за данни относно наличности от монети

2.1

Наличности от монети

Лица, емитиращи монети (2)

3.

Показатели за данни относно оперативни дейности

3.1

Монети, емитирани за обществеността

Лица, емитиращи монети (2)

3.2

Монети, върнати от обществеността

3.3

Обработени монети

3.4

Монети, сортирани като негодни

4.

Показатели за данни относно движения на монети

4.1

Доставка на разменни монети

получаваща държава-членка

Лица, емитиращи монети (2)

4.2

Получаване на разменни монети

доставяща държава-членка

5.

Показатели за данни за изчисляване на националната брутна емисия

5.1

Кредитирани наличности на разменни монети, държани от лица, емитиращи монети

Лица, емитиращи монети (2)

5.2

Брой кредитирани нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети

5.3

Стойност на кредитирани нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети

6.

Допълнителни показатели за данни

6.1

Излишък от монети (3)

Лица, емитиращи монети (2)

6.2

Недостиг на монети (3)

6.3

Стойност на наличностите, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и от НЦБ

НЦБ

7.

Показатели за данни за бъдещи участващи държави-членки

7.1

Наличности от евромонети със статут на предстоящи за въвеждане като законно платежно средство

НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, и трети страни, емитиращи монети (4)

7.2

Първоначално зареждане

НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата

7.3

Подзареждане

първоначално заредени правоимащи контрагенти

ЧАСТ ВТОРА

Спецификации на показателите за данни за евромонети

Информацията за показатели 1.3, 5.3 и 6.3 се отчита като стойност до втората цифра след десетичната запетая, независимо дали те са положителни или отрицателни. Информацията за другите показатели за данни се отчита като брой в цели числа, независимо дали са положителни или отрицателни.

| 1.   Показатели за данни относно монети в обращение |
| --- |
| Тези показатели за данни се отнасят за края на отчетния период. |
| 1.1. | Национална нетна емисия на разменни монети | НЦБ изчисляват националната нетна емисия на разменни монети, като използват следните равностойни формули:
  Формула No 1 Национална нетна емисия = кумулативния общ брой монети, емитирани за обществеността (показател за кумулативни данни 3.1) – кумулативния общ брой монети, върнати от обществеността (показател за кумулативни данни 3.2)
  Формула No 2 Национална нетна емисия = създадени монети – кумулативния брой на доставките (показател за кумулативни данни 4.1) + кумулативния брой на получени монети (показател за кумулативни данни 4.2) – създадени наличности - унищожени монети. |
| 1.2. | Национална нетна емисия на нумизматични монети (брой) | Общият брой нумизматични монети, пуснати в обращение, обобщен за всички купюри. НЦБ изчисляват тази информация, като използват mutatis mutandis същите формули както за показател за данни 1.1, като приспадат кумулативните общи доставки и кумулативните общо получени монети. |
| 1.3. | Национална нетна емисия на нумизматични монети (стойност) | Общата номинална стойност на нумизматични монети, пуснати в обращение, обобщена за всички купюри. НЦБ изчисляват тази информация, като използват mutatis mutandis същите формули както за показателя за данни 1.1 по-горе, като изключват кумулативните общи доставки и кумулативните общо получени монети. |
| 2.   Показатели за данни относно наличности от монети |
| Тези показатели за данни се отнасят за края на отчетния период. |
| 2.1. | Наличности от монети | Разменни монети, които се държат от НЦБ и трети страни, емитиращи монети, доколкото те са налице в участващата държава-членка, независимо дали тези монети: i) не са създадени, нито кредитирани на законния/те емитент/и; ii) са създадени, но не са кредитирани на законния/те емитент/и; или iii) са създадени и кредитирани на законния/те емитент/и.
  Наличностите от монети, държани от монетни дворове, обхващат единствено монетите, които са преминали окончателна проверка за качество, без оглед на опаковката и хода на доставката им.
  Наличностите от монети, сортирани като негодни, но все още неунищожени, се отчитат. |
| 3.   Показатели за данни относно оперативни дейности |
| Тези показатели за данни, представляващи данни за потоци, обхващат целия отчетен период. |
| 3.1. | Монети, емитирани за обществеността | Разменни монети, които са доставени и дeбитирани (продадени) от НЦБ и трети страни, емитиращи монети, на обществеността. |
| 3.2. | Монети, върнати от обществеността | Разменни монети, които са депозирани от обществеността при НЦБ и трети страни, емитиращи монети. |
| 3.3. | Обработени монети | Разменни монети, които са проверени за истинност и годност от НЦБ и трети страни, емитиращи монети. |
| 3.4. | Монети, сортирани като негодни | Разменни монети, които са обработени и сортирани като негодни от НЦБ и трети страни, емитиращи монети. |
| 4.   Показатели за данни относно движения на монети |
| Тези показатели за данни, представляващи данни за потоци, обхващат целия отчетен период. |
| 4.1. | Доставка на разменни монети | Разменни монети, доставени по номинална стойност от НЦБ и трети страни, емитиращи монети, принадлежащи към (бъдеща) участваща държава-членка, на лица, емитиращи монети, принадлежащи към други (бъдещи) участващи държави-членки. |
| 4.2. | Получаване на разменни монети | Разменни монети, получени по номинална стойност от НЦБ и трети страни, емитиращи монети, на (бъдеща) участваща държава-членка, от лица, емитиращи монети, на други (бъдещи) участващи държави-членки. |
| 5.   Показатели за данни за изчисляване на национална брутна емисия |
| Тези показатели за данни, представляващи данни за наличности, се отнасят за края на отчетния период. В участващи държави-членки, където НЦБ е единственото лице, емитиращо монети, сумата на номиналните стойности на наличностите, посочени в показателите за данни 5.1 и 5.3, е еднаква с номиналната стойност, отчетена по показателя за данни 6.3 |
| 5.1. | Кредитирани наличности на разменни монети, държани от лица, емитиращи монети | Разменни монети, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и, държани от НЦБ и трети страни, емитиращи монети. |
| 5.2. | Брой кредитирани нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети | Общият брой нумизматични монети, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и, държани от НЦБ и трети страни, емитиращи монети. |
| 5.3. | Стойност на кредитирани нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети | Общата номинална стойност на нумизматични монети, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и, държани от НЦБ и трети страни, емитиращи монети. |
| 6.   Допълнителни показатели за данни |
| Тези показатели за данни, представляващи данни за наличности, се отнасят за края на отчетния период. |
| 6.1. | Излишък от монети | Разменни монети, надвишаващи определено максимално равнище за наличности от монети на национално ниво. Тези наличности от монети могат да се доставят на други (бъдещи) участващи държави-членки при поискване. НЦБ, в сътрудничество със законния емитент, ако е приложимо, определя максималното равнище за наличности на монети. |
| 6.2. | Недостиг на монети | Недостиг на разменни монети под определено минимално равнище за наличности от монети на национално ниво. НЦБ, в сътрудничество със законния емитент, ако е приложимо, определя минималното равнище за наличности на монети. |
| 6.3. | Стойност на наличностите, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и от НЦБ | Наличностите на НЦБ от разменни и нумизматични монети, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и, независимо от статута им на законно платежно средство. Тук се включват наличности, за които законният емитент на държавата-членка на тази НЦБ е кредитиран, и наличности, които са получени от други участващи държави-членки срещу номиналната им стойност (за получените монети законният емитент е кредитиран от доставящата държава-членка, но те стават част от кредитираните наличности на получаващата НЦБ).
  Доставките и/или получаването по производствени разходи не оказват влияние върху този показател. |
| 7.   Показатели за данни за бъдещи участващи държави-членки |
| Тези показатели за данни се отнасят за края на отчетния период. |
| 7.1. | Наличности със статут на предстоящи да се въведат като законно платежно средство | Разменни евромонети, държани от НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, и емитиращи монети трети страни на бъдеща участваща държава-членка, за целите на преминаване към парична наличност. |
| 7.2. | Първоначално зареждане | Разменни евромонети, държани от правоимащи контрагенти, отговарящи на изискванията за получаване на разменни евромонети за целите на първоначално зареждане, преди преминаването към парична наличност съгласно Насоки ЕЦБ/2006/9. |
| 7.3. | Подзареждане | Разменни евромонети, подзаредени на професионални трети страни от правоимащи контрагенти съгласно Насоки ЕЦБ/2006/9. За целите на отчитането по CIS 2 тук се включват евромонети, предоставени като стартови комплекти за широката общественост. |

Показатели за данни относно монети в обращение

Тези показатели за данни се отнасят за края на отчетния период.

1.1.

Национална нетна емисия на разменни монети

НЦБ изчисляват националната нетна емисия на разменни монети, като използват следните равностойни формули:

Формула No 1 Национална нетна емисия = кумулативния общ брой монети, емитирани за обществеността (показател за кумулативни данни 3.1) – кумулативния общ брой монети, върнати от обществеността (показател за кумулативни данни 3.2)

Формула No 2 Национална нетна емисия = създадени монети – кумулативния брой на доставките (показател за кумулативни данни 4.1) + кумулативния брой на получени монети (показател за кумулативни данни 4.2) – създадени наличности - унищожени монети.

1.2.

Национална нетна емисия на нумизматични монети (брой)

Общият брой нумизматични монети, пуснати в обращение, обобщен за всички купюри. НЦБ изчисляват тази информация, като използват mutatis mutandis същите формули както за показател за данни 1.1, като приспадат кумулативните общи доставки и кумулативните общо получени монети.

1.3.

Национална нетна емисия на нумизматични монети (стойност)

Общата номинална стойност на нумизматични монети, пуснати в обращение, обобщена за всички купюри. НЦБ изчисляват тази информация, като използват mutatis mutandis същите формули както за показателя за данни 1.1 по-горе, като изключват кумулативните общи доставки и кумулативните общо получени монети.

Показатели за данни относно наличности от монети

Тези показатели за данни се отнасят за края на отчетния период.

2.1.

Наличности от монети

Разменни монети, които се държат от НЦБ и трети страни, емитиращи монети, доколкото те са налице в участващата държава-членка, независимо дали тези монети: i) не са създадени, нито кредитирани на законния/те емитент/и; ii) са създадени, но не са кредитирани на законния/те емитент/и; или iii) са създадени и кредитирани на законния/те емитент/и.

Наличностите от монети, държани от монетни дворове, обхващат единствено монетите, които са преминали окончателна проверка за качество, без оглед на опаковката и хода на доставката им.

Наличностите от монети, сортирани като негодни, но все още неунищожени, се отчитат.

Показатели за данни относно оперативни дейности

Тези показатели за данни, представляващи данни за потоци, обхващат целия отчетен период.

3.1.

Монети, емитирани за обществеността

Разменни монети, които са доставени и дeбитирани (продадени) от НЦБ и трети страни, емитиращи монети, на обществеността.

3.2.

Монети, върнати от обществеността

Разменни монети, които са депозирани от обществеността при НЦБ и трети страни, емитиращи монети.

3.3.

Обработени монети

Разменни монети, които са проверени за истинност и годност от НЦБ и трети страни, емитиращи монети.

3.4.

Монети, сортирани като негодни

Разменни монети, които са обработени и сортирани като негодни от НЦБ и трети страни, емитиращи монети.

Показатели за данни относно движения на монети

Тези показатели за данни, представляващи данни за потоци, обхващат целия отчетен период.

4.1.

Доставка на разменни монети

Разменни монети, доставени по номинална стойност от НЦБ и трети страни, емитиращи монети, принадлежащи към (бъдеща) участваща държава-членка, на лица, емитиращи монети, принадлежащи към други (бъдещи) участващи държави-членки.

4.2.

Получаване на разменни монети

Разменни монети, получени по номинална стойност от НЦБ и трети страни, емитиращи монети, на (бъдеща) участваща държава-членка, от лица, емитиращи монети, на други (бъдещи) участващи държави-членки.

Показатели за данни за изчисляване на национална брутна емисия

Тези показатели за данни, представляващи данни за наличности, се отнасят за края на отчетния период. В участващи държави-членки, където НЦБ е единственото лице, емитиращо монети, сумата на номиналните стойности на наличностите, посочени в показателите за данни 5.1 и 5.3, е еднаква с номиналната стойност, отчетена по показателя за данни 6.3

5.1.

Кредитирани наличности на разменни монети, държани от лица, емитиращи монети

Разменни монети, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и, държани от НЦБ и трети страни, емитиращи монети.

5.2.

Брой кредитирани нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети

Общият брой нумизматични монети, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и, държани от НЦБ и трети страни, емитиращи монети.

5.3.

Стойност на кредитирани нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети

Общата номинална стойност на нумизматични монети, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и, държани от НЦБ и трети страни, емитиращи монети.

Допълнителни показатели за данни

Тези показатели за данни, представляващи данни за наличности, се отнасят за края на отчетния период.

6.1.

Излишък от монети

Разменни монети, надвишаващи определено максимално равнище за наличности от монети на национално ниво. Тези наличности от монети могат да се доставят на други (бъдещи) участващи държави-членки при поискване. НЦБ, в сътрудничество със законния емитент, ако е приложимо, определя максималното равнище за наличности на монети.

6.2.

Недостиг на монети

Недостиг на разменни монети под определено минимално равнище за наличности от монети на национално ниво. НЦБ, в сътрудничество със законния емитент, ако е приложимо, определя минималното равнище за наличности на монети.

6.3.

Стойност на наличностите, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и от НЦБ

Наличностите на НЦБ от разменни и нумизматични монети, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и, независимо от статута им на законно платежно средство. Тук се включват наличности, за които законният емитент на държавата-членка на тази НЦБ е кредитиран, и наличности, които са получени от други участващи държави-членки срещу номиналната им стойност (за получените монети законният емитент е кредитиран от доставящата държава-членка, но те стават част от кредитираните наличности на получаващата НЦБ).

Доставките и/или получаването по производствени разходи не оказват влияние върху този показател.

Показатели за данни за бъдещи участващи държави-членки

Тези показатели за данни се отнасят за края на отчетния период.

7.1.

Наличности със статут на предстоящи да се въведат като законно платежно средство

Разменни евромонети, държани от НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, и емитиращи монети трети страни на бъдеща участваща държава-членка, за целите на преминаване към парична наличност.

7.2.

Първоначално зареждане

Разменни евромонети, държани от правоимащи контрагенти, отговарящи на изискванията за получаване на разменни евромонети за целите на първоначално зареждане, преди преминаването към парична наличност съгласно Насоки ЕЦБ/2006/9.

7.3.

Подзареждане

Разменни евромонети, подзаредени на професионални трети страни от правоимащи контрагенти съгласно Насоки ЕЦБ/2006/9. За целите на отчитането по CIS 2 тук се включват евромонети, предоставени като стартови комплекти за широката общественост.

ЧАСТ ТРЕТА

Правила на CIS 2 за записване на движенията на евромонети между (бъдещи) участващи държави-членки

1.   Въведение

Настоящата част урежда общите правила за записване на движения на монети между участващите държави-членки, по-специално между националните централни банки, с цел осигуряване на съответствие на данните в CIS 2 относно националната нетна и брутна емисия монети. Тъй като при доставките на монети могат да участват както НЦБ/НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, така и трети страни, емитиращи монети, те заедно и системно се наричат по-долу с общото понятие „държави-членки“.

Бъдещи участващи държави-членки прилагат тези правила mutatis mutandis.

2.   Движения на монети между доставящи и приемащи държави-членки

За доставки на монети между държави-членки се прави разграничение между доставка по номинална стойност и доставка по производствени разходи. И в двата случая доставките между лицата, емитиращи монети, на доставящата държава-членка и получаващата държава-членка не водят до промяна в националната нетна емисия.

В таблиците по-долу знакът „+“ показва, че е записано увеличение, а знакът „–“ показва, че е записано намаление в CIS 2.

2.1.   Правила за записване на доставки на разменни монети по номинална стойност

| Номер и име на показателя за данни | Доставяща държава-членка | Получаваща държава-членка |
| --- | --- | --- |
| 2.1. | Наличности от монети | – | + |
| 4.1. | Доставка на разменни монети | + | |
| 4.2. | Получаване на разменни монети | | + |
| 5.1. | Кредитирани наличности от разменни монети, държани от лица, емитиращи монети | (–)
  (вж. буква в) по-долу) | +
  (вж. буква г) по-долу) |
| 6.3. | Стойност на наличностите, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и от НЦБ | (–)
  (вж. буква в) по-долу) | +
  (вж. буква г) по-долу) |

Номер и име на показателя за данни

Доставяща държава-членка

Получаваща държава-членка

2.1.

Наличности от монети

–

+

4.1.

Доставка на разменни монети

+

4.2.

Получаване на разменни монети

+

5.1.

Кредитирани наличности от разменни монети, държани от лица, емитиращи монети

(–)

(вж. буква в) по-долу)

+

(вж. буква г) по-долу)

6.3.

Стойност на наличностите, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и от НЦБ

(–)

(вж. буква в) по-долу)

+

(вж. буква г) по-долу)

| а) | „Монети, емитирани за обществеността“ в доставящата държава-членка (показател за данни 3.1) и „Монети, върнати от обществеността“ (показател за данни 3.2), остават непроменени. |
| --- | --- |

а)

„Монети, емитирани за обществеността“ в доставящата държава-членка (показател за данни 3.1) и „Монети, върнати от обществеността“ (показател за данни 3.2), остават непроменени.

| б) | Сметките по отношение на създадени монети в системите за управление на касова наличност на доставящата държава-членка и на получаващата държава-членка остават непроменени (където е приложимо). |
| --- | --- |

б)

Сметките по отношение на създадени монети в системите за управление на касова наличност на доставящата държава-членка и на получаващата държава-членка остават непроменени (където е приложимо).

| в) | „Кредитирани наличности от разменни монети, държани от лица, емитиращи монети“ (показател за данни 5.1) в доставящата държава-членка се намаляват, ако за доставените монети законният емитент е бил кредитиран преди това в доставящата държава, или остават непроменени, ако доставените монети са били създадени преди това, но законният емитент не е бил кредитиран. |
| --- | --- |

в)

„Кредитирани наличности от разменни монети, държани от лица, емитиращи монети“ (показател за данни 5.1) в доставящата държава-членка се намаляват, ако за доставените монети законният емитент е бил кредитиран преди това в доставящата държава, или остават непроменени, ако доставените монети са били създадени преди това, но законният емитент не е бил кредитиран.

| г) | „Кредитирани наличности от разменни монети, държани от лица, емитиращи монети“ (показател за данни 5.1) в получаващата държава-членка се увеличават, защото получените монети представляват кредитирани монети (т.е. законният емитент на доставящата държава-членка е кредитиран за тях). |
| --- | --- |

г)

„Кредитирани наличности от разменни монети, държани от лица, емитиращи монети“ (показател за данни 5.1) в получаващата държава-членка се увеличават, защото получените монети представляват кредитирани монети (т.е. законният емитент на доставящата държава-членка е кредитиран за тях).

| д) | Записванията, посочени по-горе, се отразяват върху националната брутна емисия, както следва:






  — | Доставяща държава-членка: не се променя, ако преди това доставените монети са били създадени и законният емитент е бил кредитиран за тях, или се увеличава, ако преди това доставените монети са били създадени, но законният емитент не е бил кредитиран за тях. |
| --- | --- | --- |

д)

Записванията, посочени по-горе, се отразяват върху националната брутна емисия, както следва:

—

Доставяща държава-членка: не се променя, ако преди това доставените монети са били създадени и законният емитент е бил кредитиран за тях, или се увеличава, ако преди това доставените монети са били създадени, но законният емитент не е бил кредитиран за тях.

| — | Получаваща държава-членка: не се променя. |
| --- | --- |

—

Получаваща държава-членка: не се променя.

2.2.   Правила за записване на движения на разменни монети по производствени разходи

| Номер и име на показателя за данни | Доставяща държава-членка | Получаваща държава-членка |
| --- | --- | --- |
| 2.1. | Наличности от монети | – | + |

Номер и име на показателя за данни

Доставяща държава-членка

Получаваща държава-членка

2.1.

Наличности от монети

–

+

| а) | Не се извършва записване по доставка и получаване на разменни монети. |
| --- | --- |

а)

Не се извършва записване по доставка и получаване на разменни монети.

| б) | Движенията по производствени разходи не оказват влияние върху националната брутна емисия в доставящата и приемащата държава-членка. |
| --- | --- |

б)

Движенията по производствени разходи не оказват влияние върху националната брутна емисия в доставящата и приемащата държава-членка.

2.3.   Изравняване на данни по отношение на движенията на монети

Приложение I, част трета, раздел 3 относно съгласуването на данни по отношение на движенията на банкноти се прилага mutatis mutandis.

---

(1)  Данните се разбиват по съответните лица, емитиращи монети, т.е. НЦБ, монетен двор, Министерство на финансите, определени публични и/или частни агенции.

(2)  Лицата, емитиращи монети, са НЦБ, монетни дворове, Министерство на финансите, определени публични и/или частни агенции.

(3)  Данните се предоставят на доброволна основа.

(4)  Трети страни, емитиращи монети, са монетни дворове, Министерство на финансите, определени публични и частни агенции.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ III

Данни относно паричната инфраструктура и РОБПУ

Информацията за всички показатели за данни се отчита като цели положителни числа.

| 1.   Показатели за данни относно паричната инфраструктура на НЦБ |
| --- |
| Тези показатели за данни се отнасят за края на отчетния период |
| 1.1. | Брой клонове на НЦБ | Всички клонове на НЦБ, предоставящи касови услуги на кредитни институции и други професионални клиенти |
| 1.2. | Капацитет за съхранение | Пълният капацитет за сигурно съхранение на банкноти на НЦБ; в милиони банкноти и изчислен на базата на купюрата 20 EUR |
| 1.3. | Капацитет за сортиране | Пълният капацитет за сортиране на банкноти (т.е. общото максимално теоретично производство) на машините на НЦБ за сортиране на банкноти, които са в действие; в хиляди банкноти на час и изчислен на базата на купюрата 20 EUR |
| 1.4. | Капацитет за транспортиране | Пълният превозен капацитет (т.е. максималният товарен капацитет) на използваните бронирани камиони на НЦБ; в хиляди банкноти и изчислен на базата на купюрата 20 EUR |
| 2.   Показатели за данни относно общата парична инфраструктура и РОБПУ |
| Тези показатели за данни се отнасят за края на отчетния период |
| 2.1. | Брой на клонове на кредитни институции | Всички клонове на кредитна институция, установени в участващата държава-членка и предлагащи касови услуги на дребно или едро |
| 2.2. | Брой на отдалечени клонове на кредитни институции | Всички клонове на кредитна институция, които се определят като „отдалечени клонове“ съгласно РОБПУ (1) |
| 2.3. | Брой на дружества за транспортиране на пари и ценности | Всички дружества за транспортиране на пари и ценности, установени в участващата държава-членка, които транспортират касови наличности (2)
   (3) |
| 2.4. | Брой на касови центрове, които не са собственост на НЦБ | Всички касови центрове, установени в участващата държава-членка, които са собственост на кредитни институции, дружества за транспортиране на пари и ценности и други лица, работещи с пари в брой на професионална основа (2)
   (3) |
| 2.5. | Брой на терминалните устройства ATM, управлявани от кредитни институции | Всички терминални устройства ATM, за чието управление са отговорни кредитни институции, установени в участващата държава-членка, независимо кой зарежда тези АТМ-терминали |
| 2.6. | Брой на други терминални устройства ATM | Всички терминални устройства ATM, управлявани от други лица, различни от кредитни институции, установени в участващата държава-членка (например терминални устройства ATM за услуги на дребно (retail ATMs) или за услуги на удобни места (convenience ATMs) (2) |
| 2.7. | Брой на машини за самообслужване за обработка на банкноти за последваща употреба, управлявани от кредитни институции | Всички машини за самообслужване за обработка на банкноти за последваща употреба в участващата държава-членка, управлявани от кредитни институции (1) |
| 2.8. | Брой на машини за самообслужване за внасяне на пари в брой, управлявани от кредитни институции | Всички машини за самообслужване за внасяне на пари в брой в участващата държава-членка, управлявани от кредитни институции (1) |
| 2.9. | Брой на използвани от служители банкнотообработващи машини, управлявани от кредитни институции | Всички използвани от служители банкнотообработващи машини в участващата държава-членка, използвани от кредитни институции за обработка на банкноти за последваща употреба (1) |
| 2.10. | Брой на използвани от служители бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа | Всички използвани от служители машини за сортиране на банкноти в участващата държава-членка с цел обработка на банкноти за последваща употреба, обработени от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, спрямо които се прилага РОБПУ, и които са установени в тази държава-членка |
| 3.   Показатели за оперативни данни по РОБПУ (4) |
| Тези показатели за данни, представляващи данни за потоци, обхващат целия отчетен период и се отчитат по брой и с разбивка по купюри |
| 3.1. | Брой на банкноти, обработени от кредитни институции за последваща употреба от клиенти | Банкноти, които кредитни институции са получили от клиенти и които са обработени от бек-офис машини за сортиране на банкноти съгласно РОБПУ, и или са разпределени на клиенти. или все още се държат с цел разпределяне за клиенти |
| 3.2. | Брой на банкноти, обработени от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, за последваща употреба от клиенти | Банкноти, които други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, са получили от кредитни институции и които тези други лица са обработили чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти съгласно РОБПУ и са доставили на кредитни институции или все още държат с цел доставка на кредитни институции |
| 3.3. | Брой на банкноти, обработени чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от кредитни институции | Банкноти, проверени за истинност и годност чрез използвани от служители бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от кредитни институции, установени в участващата държава-членка |
| 3.4. | Брой на банкноти, обработени чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа | Банкноти, проверени за истинност и годност чрез използвани от служители бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, и установени в участващата държава-членка |
| 3.5. | Брой на банкноти, сортирани като негодни чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от кредитни институции | Банкноти, сортирани като негодни чрез използвани от служители бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от кредитни институции и установени в участващата държава-членка |
| 3.6. | Брой на банкноти, сортирани като негодни чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа | Банкноти, сортирани като негодни чрез използвани от служители бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, установени в участващата държава-членка |

Показатели за данни относно паричната инфраструктура на НЦБ

Тези показатели за данни се отнасят за края на отчетния период

1.1.

Брой клонове на НЦБ

Всички клонове на НЦБ, предоставящи касови услуги на кредитни институции и други професионални клиенти

1.2.

Капацитет за съхранение

Пълният капацитет за сигурно съхранение на банкноти на НЦБ; в милиони банкноти и изчислен на базата на купюрата 20 EUR

1.3.

Капацитет за сортиране

Пълният капацитет за сортиране на банкноти (т.е. общото максимално теоретично производство) на машините на НЦБ за сортиране на банкноти, които са в действие; в хиляди банкноти на час и изчислен на базата на купюрата 20 EUR

1.4.

Капацитет за транспортиране

Пълният превозен капацитет (т.е. максималният товарен капацитет) на използваните бронирани камиони на НЦБ; в хиляди банкноти и изчислен на базата на купюрата 20 EUR

Показатели за данни относно общата парична инфраструктура и РОБПУ

Тези показатели за данни се отнасят за края на отчетния период

2.1.

Брой на клонове на кредитни институции

Всички клонове на кредитна институция, установени в участващата държава-членка и предлагащи касови услуги на дребно или едро

2.2.

Брой на отдалечени клонове на кредитни институции

Всички клонове на кредитна институция, които се определят като „отдалечени клонове“ съгласно РОБПУ (1)

2.3.

Брой на дружества за транспортиране на пари и ценности

Всички дружества за транспортиране на пари и ценности, установени в участващата държава-членка, които транспортират касови наличности (2)
   (3)

2.4.

Брой на касови центрове, които не са собственост на НЦБ

Всички касови центрове, установени в участващата държава-членка, които са собственост на кредитни институции, дружества за транспортиране на пари и ценности и други лица, работещи с пари в брой на професионална основа (2)
   (3)

2.5.

Брой на терминалните устройства ATM, управлявани от кредитни институции

Всички терминални устройства ATM, за чието управление са отговорни кредитни институции, установени в участващата държава-членка, независимо кой зарежда тези АТМ-терминали

2.6.

Брой на други терминални устройства ATM

Всички терминални устройства ATM, управлявани от други лица, различни от кредитни институции, установени в участващата държава-членка (например терминални устройства ATM за услуги на дребно (retail ATMs) или за услуги на удобни места (convenience ATMs) (2)

2.7.

Брой на машини за самообслужване за обработка на банкноти за последваща употреба, управлявани от кредитни институции

Всички машини за самообслужване за обработка на банкноти за последваща употреба в участващата държава-членка, управлявани от кредитни институции (1)

2.8.

Брой на машини за самообслужване за внасяне на пари в брой, управлявани от кредитни институции

Всички машини за самообслужване за внасяне на пари в брой в участващата държава-членка, управлявани от кредитни институции (1)

2.9.

Брой на използвани от служители банкнотообработващи машини, управлявани от кредитни институции

Всички използвани от служители банкнотообработващи машини в участващата държава-членка, използвани от кредитни институции за обработка на банкноти за последваща употреба (1)

2.10.

Брой на използвани от служители бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа

Всички използвани от служители машини за сортиране на банкноти в участващата държава-членка с цел обработка на банкноти за последваща употреба, обработени от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, спрямо които се прилага РОБПУ, и които са установени в тази държава-членка

Показатели за оперативни данни по РОБПУ (4)

Тези показатели за данни, представляващи данни за потоци, обхващат целия отчетен период и се отчитат по брой и с разбивка по купюри

3.1.

Брой на банкноти, обработени от кредитни институции за последваща употреба от клиенти

Банкноти, които кредитни институции са получили от клиенти и които са обработени от бек-офис машини за сортиране на банкноти съгласно РОБПУ, и или са разпределени на клиенти. или все още се държат с цел разпределяне за клиенти

3.2.

Брой на банкноти, обработени от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, за последваща употреба от клиенти

Банкноти, които други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, са получили от кредитни институции и които тези други лица са обработили чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти съгласно РОБПУ и са доставили на кредитни институции или все още държат с цел доставка на кредитни институции

3.3.

Брой на банкноти, обработени чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от кредитни институции

Банкноти, проверени за истинност и годност чрез използвани от служители бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от кредитни институции, установени в участващата държава-членка

3.4.

Брой на банкноти, обработени чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа

Банкноти, проверени за истинност и годност чрез използвани от служители бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, и установени в участващата държава-членка

3.5.

Брой на банкноти, сортирани като негодни чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от кредитни институции

Банкноти, сортирани като негодни чрез използвани от служители бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от кредитни институции и установени в участващата държава-членка

3.6.

Брой на банкноти, сортирани като негодни чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа

Банкноти, сортирани като негодни чрез използвани от служители бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, установени в участващата държава-членка

---

(1)  Всички кредитни институции, за които се прилага РОБПУ и които са установени в участващата държава-членка.

(2)  Отчитането на данни зависи от наличието на такива в участващата държава-членка. НЦБ информират ЕЦБ относно обхвата на тяхното отчитане.

(3)  НЦБ предоставят данни, обхващащи най-малко кредитните институции и/или дружествата за транспортиране на пари и ценности, за които се прилага РОБПУ. НЦБ информират ЕЦБ относно обхвата на тяхното отчитане.

(4)  Банкнотите, обработени за последваща употреба в отдалечени банкови клонове, се изключват.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ IV

Поддържани от ЕЦБ референтни данни и системни параметри на CIS 2

ЕЦБ въвежда референтните данни и системни параметри заедно с техните периоди на валидност. Тази информация е достъпна за всички потребители от НЦБ и НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата. Освен това референтните данни и системни параметри по отношение на евромонети са достъпни за всички потребители от правоимащи трети страни.

| 1.   Референтни данни |
| --- |
| 1.1. | Одобрени емисии на монети | Одобрените обеми, по стойност, на разменни евромонети и нумизматични евромонети, които (бъдеща) участваща държава-членка има право да емитира през определена календарна година, съгласно приложимото решение за емитиране на монети (1) |
| 1.2. | Референтни стойности за логистични резерви от банкноти | Количествата логистични резерви, разбити по купюри и НЦБ, които се използват като референтни данни за планирането на годишното производство, съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно управлението на наличностите на банкноти. Освен това се записват и поддържат оперативни маржове по отношение на тези количества по купюра и НЦБ |
| 1.3. | Участия в капиталовия алгоритъм | Участия на НЦБ в капиталовия алгоритъм на ЕЦБ, изчислени на базата на Решение ЕЦБ/2006/21 (2) и посочени в проценти |
| 2.   Системни параметри |
| 2.1. | Атрибути на НЦБ | Информация за: i) съществуването на схеми NHTO в участващите държави-членки; ii) различните лица, емитиращи монети, които действат в участващите държави-членки; iii) статуса на НЦБ и НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата, по отношение на обхвата на отчитане на данни от CIS 2 пред ЕЦБ; iv) това, дали НЦБ получават автоматични нотификации за събития, свързани с данни; и v) това, дали НЦБ получават редовно автоматично подаване на всички данни от CIS 2 на НЦБ и НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата |
| 2.2. | Отношения между ECI-банки и НЦБ | Имената на отделните ECI-банки и посочване на НЦБ, която отговаря за тези ECI-банки и която им доставя евробанкноти |
| 2.3. | Статут на серия/вариант/купюра | Информация за това, дали отделни купюри от серии банкноти и монети и варианти на банкноти все още не са станали законно платежно средство (т.е. имат статут на предстоящи да станат законно платежно средство), са законно платежно средство или са престанали да бъдат законно платежно средство (статут на престанали да бъдат законно платежно средство) |
| 2.4. | Атрибути на показателите за данни | Информация по отношение на всички показатели за данни, посочени в приложения I—III, за: i) съществуващите нива на разбивки; ii) това, дали показателите за данни са от категория 1, категория 2 или са показатели за данни, възникнали от събития; и iii) това, дали показателите за данни се отчитат от НЦБ и/или НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата |
| 2.5. | Граници на толерантност за достоверност | Установяване на границите на толерантност, които се прилагат за отделните проверки за вярност, установени в приложение VI |

Референтни данни

1.1.

Одобрени емисии на монети

Одобрените обеми, по стойност, на разменни евромонети и нумизматични евромонети, които (бъдеща) участваща държава-членка има право да емитира през определена календарна година, съгласно приложимото решение за емитиране на монети (1)

1.2.

Референтни стойности за логистични резерви от банкноти

Количествата логистични резерви, разбити по купюри и НЦБ, които се използват като референтни данни за планирането на годишното производство, съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно управлението на наличностите на банкноти. Освен това се записват и поддържат оперативни маржове по отношение на тези количества по купюра и НЦБ

1.3.

Участия в капиталовия алгоритъм

Участия на НЦБ в капиталовия алгоритъм на ЕЦБ, изчислени на базата на Решение ЕЦБ/2006/21 (2) и посочени в проценти

Системни параметри

2.1.

Атрибути на НЦБ

Информация за: i) съществуването на схеми NHTO в участващите държави-членки; ii) различните лица, емитиращи монети, които действат в участващите държави-членки; iii) статуса на НЦБ и НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата, по отношение на обхвата на отчитане на данни от CIS 2 пред ЕЦБ; iv) това, дали НЦБ получават автоматични нотификации за събития, свързани с данни; и v) това, дали НЦБ получават редовно автоматично подаване на всички данни от CIS 2 на НЦБ и НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата

2.2.

Отношения между ECI-банки и НЦБ

Имената на отделните ECI-банки и посочване на НЦБ, която отговаря за тези ECI-банки и която им доставя евробанкноти

2.3.

Статут на серия/вариант/купюра

Информация за това, дали отделни купюри от серии банкноти и монети и варианти на банкноти все още не са станали законно платежно средство (т.е. имат статут на предстоящи да станат законно платежно средство), са законно платежно средство или са престанали да бъдат законно платежно средство (статут на престанали да бъдат законно платежно средство)

2.4.

Атрибути на показателите за данни

Информация по отношение на всички показатели за данни, посочени в приложения I—III, за: i) съществуващите нива на разбивки; ii) това, дали показателите за данни са от категория 1, категория 2 или са показатели за данни, възникнали от събития; и iii) това, дали показателите за данни се отчитат от НЦБ и/или НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата

2.5.

Граници на толерантност за достоверност

Установяване на границите на толерантност, които се прилагат за отделните проверки за вярност, установени в приложение VI

---

(1)  Приложимо решение за емитиране на монети означава годишното/ите решение/я на ЕЦБ относно одобряване на обема на монетите, които се емитират през определена година, последното от които е Решение ЕЦБ/2007/16 от 23 ноември 2007 г. относно одобряване на обема на монетите, които ще се емитират през 2008 г. (ОВ L 317, 5.12.2007 г., стр. 81).

(2)  Решение ЕЦБ/2006/21 от 15 декември 2006 г. относно процентното участие на националните централни банки в алгоритъма за записване на капитала на Европейската централна банка (ОВ L 24, 31.1.2007 г., стр. 1).

---

ПРИЛОЖЕНИЕ V

Проверки за пълнота на данните, изпратени от НЦБ И НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата

1.   Въведение

Изпратените от НЦБ и НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата, данни се проверяват за пълнота в CIS 2. Поради различния характер на показателите за данни се прави разграничение между, от една страна, показателите за данни от категория 1 и категория 2, за които се отчитат данни за всеки отчетен период, и от друга страна, показателите за данни, възникнали от събития, които е необходимо да се представят само ако събитието е настъпило през отчетния период.

CIS 2 извършва проверка дали всички данни по показателите от категория 1 и категория 2 са представени в първото съобщение с данни, изпратено от НЦБ за отчетен период, като взима под внимание системните параметри по отношение на атрибутите на НЦБ и отношенията между ECI-банки и НЦБ, посочени в раздел 2 от таблицата в приложение IV. Ако липсва или е непълен поне един показател за данни от категория 1, CIS 2 отхвърля първото съобщение с данни и НЦБ е задължена да изпрати съобщението с данни повторно. Ако показателите за данни от категория 1 са пълни, но липсва или е непълен поне един показател за данни от категория 2 в първото съобщение с данни на НЦБ, CIS 2 приема съобщението и го съхранява в централната база данни, но в уеббазираното онлайн приложение се активира предупреждение за всеки засегнат показател за данни. Предупреждението може да се види от всички потребители от ЕЦБ, НЦБ и НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, а в случай на монети — от всички потребители от правоимащи трети страни. Предупрежденията остават видими, докато съответната НЦБ изпрати едно или повече съобщения с ревизирани данни, които допълват липсващите в първото съобщение данни. По отношение на показателите за данни, възникнали от събития, CIS 2 не извършва проверки за пълнота.

2.   Проверки за пълнота на данни за евробанкноти

| Номер и име на показателя/ите за данни | Разбивка по серия/вариант и разбивка по купюра | Разбивка по ECI-банка | Вид на показателя за данни |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1-1.3 | Показатели за кумулативни данни | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 1 |
| всякакви комбинации със статут на предстоящи да станат законно платежно средство и статут на престанали да бъдат законно платежно средство | възникнали от събитие |
| 2.1-2.6 | Наличности, държани от Евросистемата | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 1 |
| всякакви комбинации със статут на предстоящи да станат законно платежно средство и статут на престанали да бъдат законно платежно средство | възникнали от събитие |
| 2.7-2.10 | Наличности, държани от NHTO-банки | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 1 |
| всякакви комбинации със статут на предстоящи да станат законно платежно средство и статут на престанали да бъдат законно платежно средство | възникнали от събитие |
| 2.11-2.15 | Наличности, държани от ECI-банки | всички комбинации със статут на законно платежно средство | всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ | категория 1 |
| всякакви комбинации със статут на престанали да бъдат законно платежно средство | възникнали от събитие |
| 2.16-2.19 | Показатели за кръстосана проверка на данни | всякакви комбинации със статут на законно платежно средство и статут на предстоящи да станат законно платежно средство | — | възникнали от събитие |
| 3.1 | Банкноти, емитирани от НЦБ | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 1 |
| 3.2 | Банкноти, доставени от НЦБ на NHTO-банки | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 1 |
| всякакви комбинации със статут на предстоящи да станат законно платежно средство | възникнали от събитие |
| 3.3 | Банкноти, доставени от НЦБ на ECI-банки | всякакви комбинации със статут на законно платежно средство | всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ | възникнали от събитие |
| 3.4 | Банкноти, върнати при НЦБ | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 1 |
| всякакви комбинации със статут на престанали да бъдат законно платежно средство | възникнали от събитие |
| 3.5 | Банкноти, доставени от NHTO-банки на НЦБ | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 1 |
| всякакви комбинации със статут на предстоящи да станат законно платежно средство и статут на престанали да бъдат законно платежно средство | възникнали от събитие |
| 3.6 | Банкноти, доставени от ECI-банки на НЦБ | всякакви комбинации със статут на законно платежно средство | всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ | възникнали от събитие |
| всякакви комбинации със статут на престанали да бъдат законно платежно средство | възникнали от събитие |
| 3.7 | Банкноти, обработени от НЦБ | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 1 |
| 3.8 | Банкноти, сортирани като негодни от НЦБ | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 1 |
| 3.9 | Банкноти, пуснати в обращение от NHTO-банки | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 1 |
| 3.10 | Банкноти, върнати при NHTO-банки | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 1 |
| всякакви комбинации със статут на престанали да бъдат законно платежно средство | възникнали от събитие |
| 3.11 | Банкноти, обработени от NHTO-банки | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 1 |
| 3.12 | Банкноти, сортирани като негодни от NHTO-банки | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 1 |
| 3.13 | Банкноти, пуснати в обращение от ECI-банки | всички комбинации със статут на законно платежно средство | всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ | категория 1 |
| 3.14 | Банкноти, върнати при ECI-банки | всички комбинации със статут на законно платежно средство | всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ | категория 1 |
| всякакви комбинации със статут на престанали да бъдат законно платежно средство | всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ | възникнали от събитие |
| 3.15 | Банкноти, обработени от ECI-банки | всички комбинации със статут на законно платежно средство | всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ | категория 2 |
| 3.16 | Банкноти, сортирани като негодни от ECI-банки | всички комбинации със статут на законно платежно средство | всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ | категория 2 |
| 4.1 | Доставка от печатница на нова продукция за отговорната НЦБ | всякакви комбинации със статут на законно платежно средство и статут на предстоящи да станат законно платежно средство | — | възникнали от събитие |
| 4.2 | Доставка на банкноти | всякакви комбинации със статут на законно платежно средство, статут на предстоящи да станат законно платежно средство и статут на престанали да бъдат законно платежно средство | — | възникнали от събитие |
| 4.3 | Получаване на банкноти | всякакви комбинации със статут на законно платежно средство, статут на предстоящи да станат законно платежно средство и статут на престанали да бъдат законно платежно средство | — | възникнали от събитие |
| 5.1-5.3 | Данни по показатели за НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата | всякакви комбинации със статут на законно платежно средство и статут на предстоящи да станат законно платежно средство | — | възникнали от събитие |

Номер и име на показателя/ите за данни

Разбивка по серия/вариант и разбивка по купюра

Разбивка по ECI-банка

Вид на показателя за данни

1.1-1.3

Показатели за кумулативни данни

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 1

всякакви комбинации със статут на предстоящи да станат законно платежно средство и статут на престанали да бъдат законно платежно средство

възникнали от събитие

2.1-2.6

Наличности, държани от Евросистемата

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 1

всякакви комбинации със статут на предстоящи да станат законно платежно средство и статут на престанали да бъдат законно платежно средство

възникнали от събитие

2.7-2.10

Наличности, държани от NHTO-банки

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 1

всякакви комбинации със статут на предстоящи да станат законно платежно средство и статут на престанали да бъдат законно платежно средство

възникнали от събитие

2.11-2.15

Наличности, държани от ECI-банки

всички комбинации със статут на законно платежно средство

всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ

категория 1

всякакви комбинации със статут на престанали да бъдат законно платежно средство

възникнали от събитие

2.16-2.19

Показатели за кръстосана проверка на данни

всякакви комбинации със статут на законно платежно средство и статут на предстоящи да станат законно платежно средство

—

възникнали от събитие

3.1

Банкноти, емитирани от НЦБ

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 1

3.2

Банкноти, доставени от НЦБ на NHTO-банки

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 1

всякакви комбинации със статут на предстоящи да станат законно платежно средство

възникнали от събитие

3.3

Банкноти, доставени от НЦБ на ECI-банки

всякакви комбинации със статут на законно платежно средство

всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ

възникнали от събитие

3.4

Банкноти, върнати при НЦБ

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 1

всякакви комбинации със статут на престанали да бъдат законно платежно средство

възникнали от събитие

3.5

Банкноти, доставени от NHTO-банки на НЦБ

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 1

всякакви комбинации със статут на предстоящи да станат законно платежно средство и статут на престанали да бъдат законно платежно средство

възникнали от събитие

3.6

Банкноти, доставени от ECI-банки на НЦБ

всякакви комбинации със статут на законно платежно средство

всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ

възникнали от събитие

всякакви комбинации със статут на престанали да бъдат законно платежно средство

възникнали от събитие

3.7

Банкноти, обработени от НЦБ

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 1

3.8

Банкноти, сортирани като негодни от НЦБ

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 1

3.9

Банкноти, пуснати в обращение от NHTO-банки

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 1

3.10

Банкноти, върнати при NHTO-банки

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 1

всякакви комбинации със статут на престанали да бъдат законно платежно средство

възникнали от събитие

3.11

Банкноти, обработени от NHTO-банки

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 1

3.12

Банкноти, сортирани като негодни от NHTO-банки

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 1

3.13

Банкноти, пуснати в обращение от ECI-банки

всички комбинации със статут на законно платежно средство

всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ

категория 1

3.14

Банкноти, върнати при ECI-банки

всички комбинации със статут на законно платежно средство

всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ

категория 1

всякакви комбинации със статут на престанали да бъдат законно платежно средство

всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ

възникнали от събитие

3.15

Банкноти, обработени от ECI-банки

всички комбинации със статут на законно платежно средство

всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ

категория 2

3.16

Банкноти, сортирани като негодни от ECI-банки

всички комбинации със статут на законно платежно средство

всички ECI-банки, за които отговарят НЦБ

категория 2

4.1

Доставка от печатница на нова продукция за отговорната НЦБ

всякакви комбинации със статут на законно платежно средство и статут на предстоящи да станат законно платежно средство

—

възникнали от събитие

4.2

Доставка на банкноти

всякакви комбинации със статут на законно платежно средство, статут на предстоящи да станат законно платежно средство и статут на престанали да бъдат законно платежно средство

—

възникнали от събитие

4.3

Получаване на банкноти

всякакви комбинации със статут на законно платежно средство, статут на предстоящи да станат законно платежно средство и статут на престанали да бъдат законно платежно средство

—

възникнали от събитие

5.1-5.3

Данни по показатели за НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата

всякакви комбинации със статут на законно платежно средство и статут на предстоящи да станат законно платежно средство

—

възникнали от събитие

3.   Проверки за пълнота на данни за евромонети

| Номер и име на показателя/ите за данни | Разбивка по серия и разбивка по купюра | Разбивка по лица | Вид на показателя данни |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1 | Национална нетна емисия на разменни монети | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 1 |
| всяка комбинация със статут на престанали да бъдат законно платежно средство | възникнали от събитие |
| 1.2 | Национална нетна емисия на нумизматични монети (брой) | — | — | категория 2 |
| 1.3 | Национална нетна емисия на нумизматични монети (стойност) | — | — | категория 2 |
| 2.1 | Наличности от монети | всички комбинации със статут на законно платежно средство | всички трети страни, емитиращи монети, от които НЦБ събира данни за наличности от монети | категория 1 |
| всякакви комбинации със статут на предстоящи да станат законно платежно средство или статут на престанали да бъдат законно платежно средство | възникнали от събитие |
| 3.1 | Монети, емитирани за обществеността | всички комбинации със статут на законно платежно средство | всички трети страни, емитиращи монети, от които НЦБ събира данни за потока на монети | категория 1 |
| 3.2 | Монети, върнати от обществеността | всички комбинации със статут на законно платежно средство | всички трети страни, емитиращи монети, от които НЦБ събира данни за потока на монети | категория 1 |
| всякакви комбинации със статут на престанали да бъдат законно платежно средство | възникнали от събитие |
| 3.3 | Обработени монети | всички комбинации със статут на законно платежно средство | всички трети страни, емитиращи монети, от които НЦБ събира данни за потока на монети | категория 2 |
| 3.4 | Монети, сортирани като негодни | всички комбинации със статут на законно платежно средство | всички трети страни, емитиращи монети, от които НЦБ събира данни за потока на монети | категория 2 |
| 4.1 | Доставка на разменни монети | всякакви комбинации със статут на законно платежно средство или статут на престанали да бъдат законно платежно средство | — | възникнали от събитие |
| 4.2 | Получаване на разменни монети | всякакви комбинации със статут на законно платежно средство или статут на престанали да бъдат законно платежно средство | — | възникнали от събитие |
| 5.1 | Кредитирани наличности от разменни монети, държани от лица, емитиращи монети | всички комбинации със статут на законно платежно средство | — | категория 2 |
| всякакви комбинации със статут на предстоящи да станат законно платежно средство или статут на престанали да бъдат законно платежно средство | — | възникнали от събитие |
| 5.2 | Брой кредитирани нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети | — | — | категория 2 |
| 5.3 | Стойност на кредитирани нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети | — | — | категория 2 |
| 6.1 | Излишък от монети | всякакви комбинации със статут на законно платежно средство | — | възникнали от събитие |
| 6.2 | Недостиг на монети | всякакви комбинации със статут на законно платежно средство | — | възникнали от събитие |
| 6.3 | Стойност на наличностите, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и от НЦБ | — | — | категория 1 |
| 7.1-7.3 | Показатели за данни за бъдещи участващи държави-членки | всякакви комбинации със статут на законно платежно средство или със статут на предстоящи да станат законно платежно средство | — | възникнали от събитие |

Номер и име на показателя/ите за данни

Разбивка по серия и разбивка по купюра

Разбивка по лица

Вид на показателя данни

1.1

Национална нетна емисия на разменни монети

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 1

всяка комбинация със статут на престанали да бъдат законно платежно средство

възникнали от събитие

1.2

Национална нетна емисия на нумизматични монети (брой)

—

—

категория 2

1.3

Национална нетна емисия на нумизматични монети (стойност)

—

—

категория 2

2.1

Наличности от монети

всички комбинации със статут на законно платежно средство

всички трети страни, емитиращи монети, от които НЦБ събира данни за наличности от монети

категория 1

всякакви комбинации със статут на предстоящи да станат законно платежно средство или статут на престанали да бъдат законно платежно средство

възникнали от събитие

3.1

Монети, емитирани за обществеността

всички комбинации със статут на законно платежно средство

всички трети страни, емитиращи монети, от които НЦБ събира данни за потока на монети

категория 1

3.2

Монети, върнати от обществеността

всички комбинации със статут на законно платежно средство

всички трети страни, емитиращи монети, от които НЦБ събира данни за потока на монети

категория 1

всякакви комбинации със статут на престанали да бъдат законно платежно средство

възникнали от събитие

3.3

Обработени монети

всички комбинации със статут на законно платежно средство

всички трети страни, емитиращи монети, от които НЦБ събира данни за потока на монети

категория 2

3.4

Монети, сортирани като негодни

всички комбинации със статут на законно платежно средство

всички трети страни, емитиращи монети, от които НЦБ събира данни за потока на монети

категория 2

4.1

Доставка на разменни монети

всякакви комбинации със статут на законно платежно средство или статут на престанали да бъдат законно платежно средство

—

възникнали от събитие

4.2

Получаване на разменни монети

всякакви комбинации със статут на законно платежно средство или статут на престанали да бъдат законно платежно средство

—

възникнали от събитие

5.1

Кредитирани наличности от разменни монети, държани от лица, емитиращи монети

всички комбинации със статут на законно платежно средство

—

категория 2

всякакви комбинации със статут на предстоящи да станат законно платежно средство или статут на престанали да бъдат законно платежно средство

—

възникнали от събитие

5.2

Брой кредитирани нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети

—

—

категория 2

5.3

Стойност на кредитирани нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети

—

—

категория 2

6.1

Излишък от монети

всякакви комбинации със статут на законно платежно средство

—

възникнали от събитие

6.2

Недостиг на монети

всякакви комбинации със статут на законно платежно средство

—

възникнали от събитие

6.3

Стойност на наличностите, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и от НЦБ

—

—

категория 1

7.1-7.3

Показатели за данни за бъдещи участващи държави-членки

всякакви комбинации със статут на законно платежно средство или със статут на предстоящи да станат законно платежно средство

—

възникнали от събитие

4.   Проверки за пълнота на данни за паричната инфраструктура и на данни по РОБПУ

| Номер и име на показателя за данни | Разбивка по купюри | Вид на показателя за данни |
| --- | --- | --- |
| Показатели за данни относно паричната инфраструктура на НЦБ |
| 1.1 | Брой на клонове на НЦБ | — | категория 2 |
| 1.2 | Капацитет за съхранение | — | категория 2 |
| 1.3 | Капацитет за сортиране | — | категория 2 |
| 1.4 | Капацитет за транспортиране | — | категория 2 |
| Показатели за данни за общата парична инфраструктура и РОБПУ |
| 2.1 | Брой на клонове на кредитни институции | — | категория 2 |
| 2.2 | Брой на отдалечени клонове на кредитни институции | — | възникнали от събитие |
| 2.3 | Брой на дружества за транспортиране на пари и ценности | — | възникнали от събитие |
| 2.4 | Брой на касови центрове, които не са собственост на НЦБ | — | възникнали от събитие |
| 2.5 | Брой на терминални устройства АТМ, управлявани от кредитни институции | — | категория 2 |
| 2.6 | Брой на други терминални устройства АТМ | — | възникнали от събитие |
| 2.7 | Брой на машини за самообслужване за обработка на банкноти за последваща употреба, управлявани от кредитни институции | — | възникнали от събитие |
| 2.8 | Брой на машини за самообслужване за внасяне на пари в брой, управлявани от кредитни институции | — | възникнали от събитие |
| 2.9 | Брой на използвани от служители банкнотообработващи машини, управлявани от кредитни институции | — | възникнали от събитие |
| 2.10 | Брой на използвани от служители бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа | — | възникнали от събитие |
| Показатели за оперативни данни по РОБПУ |
| 3.1 | Брой на банкноти, обработени от кредитни институции за последваща употреба от клиенти | всички купюри, за които има поне една комбинация на серия/вариант/купюра, със статут на законно платежно средство за минимум един месец в рамките на отчетния период | възникнали от събитие |
| 3.2 | Брой на банкноти, обработени от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, за последваща употреба от клиенти | всички купюри, за които има поне една комбинация на серия/вариант/купюра, със статут на законно платежно средство за минимум един месец в рамките на отчетния период | възникнали от събитие |
| 3.3 | Брой на банкноти, обработени чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от кредитни институции | всички купюри, за които има поне една комбинация на серия/вариант/купюра, със статут на законно платежно средство за минимум един месец в рамките на отчетния период | възникнали от събитие |
| 3.4 | Брой на банкноти, обработени чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа | всички купюри, за които има поне една комбинация на серия/вариант/купюра, със статут на законно платежно средство за минимум един месец в рамките на отчетния период | възникнали от събитие |
| 3.5 | Брой на банкноти, сортирани като негодни чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от кредитни институции. | всички купюри, за които има поне една комбинация на серия/вариант/купюра, със статут на законно платежно средство за минимум един месец в рамките на отчетния период | възникнали от събитие |
| 3.6 | Брой на банкноти, сортирани като негодни чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа | всички купюри, за които има поне една комбинация на серия/вариант/купюра, със статут на законно платежно средство за минимум един месец в рамките на отчетния период | възникнали от събитие |

Номер и име на показателя за данни

Разбивка по купюри

Вид на показателя за данни

Показатели за данни относно паричната инфраструктура на НЦБ

1.1

Брой на клонове на НЦБ

—

категория 2

1.2

Капацитет за съхранение

—

категория 2

1.3

Капацитет за сортиране

—

категория 2

1.4

Капацитет за транспортиране

—

категория 2

Показатели за данни за общата парична инфраструктура и РОБПУ

2.1

Брой на клонове на кредитни институции

—

категория 2

2.2

Брой на отдалечени клонове на кредитни институции

—

възникнали от събитие

2.3

Брой на дружества за транспортиране на пари и ценности

—

възникнали от събитие

2.4

Брой на касови центрове, които не са собственост на НЦБ

—

възникнали от събитие

2.5

Брой на терминални устройства АТМ, управлявани от кредитни институции

—

категория 2

2.6

Брой на други терминални устройства АТМ

—

възникнали от събитие

2.7

Брой на машини за самообслужване за обработка на банкноти за последваща употреба, управлявани от кредитни институции

—

възникнали от събитие

2.8

Брой на машини за самообслужване за внасяне на пари в брой, управлявани от кредитни институции

—

възникнали от събитие

2.9

Брой на използвани от служители банкнотообработващи машини, управлявани от кредитни институции

—

възникнали от събитие

2.10

Брой на използвани от служители бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа

—

възникнали от събитие

Показатели за оперативни данни по РОБПУ

3.1

Брой на банкноти, обработени от кредитни институции за последваща употреба от клиенти

всички купюри, за които има поне една комбинация на серия/вариант/купюра, със статут на законно платежно средство за минимум един месец в рамките на отчетния период

възникнали от събитие

3.2

Брой на банкноти, обработени от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа, за последваща употреба от клиенти

всички купюри, за които има поне една комбинация на серия/вариант/купюра, със статут на законно платежно средство за минимум един месец в рамките на отчетния период

възникнали от събитие

3.3

Брой на банкноти, обработени чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от кредитни институции

всички купюри, за които има поне една комбинация на серия/вариант/купюра, със статут на законно платежно средство за минимум един месец в рамките на отчетния период

възникнали от събитие

3.4

Брой на банкноти, обработени чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа

всички купюри, за които има поне една комбинация на серия/вариант/купюра, със статут на законно платежно средство за минимум един месец в рамките на отчетния период

възникнали от събитие

3.5

Брой на банкноти, сортирани като негодни чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от кредитни институции.

всички купюри, за които има поне една комбинация на серия/вариант/купюра, със статут на законно платежно средство за минимум един месец в рамките на отчетния период

възникнали от събитие

3.6

Брой на банкноти, сортирани като негодни чрез бек-офис машини за сортиране на банкноти, управлявани от други лица, работещи с пари в брой на професионална основа

всички купюри, за които има поне една комбинация на серия/вариант/купюра, със статут на законно платежно средство за минимум един месец в рамките на отчетния период

възникнали от събитие

---

ПРИЛОЖЕНИЕ VI

Проверки за вярност на данните, изпратени от НЦБ и НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата

1.   Въведение

Данните, изпратени от НЦБ и НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата, на ЕЦБ, се проверяват за вярност в CIS 2, като се разграничават два вида проверки — „стриктна проверка“ и „облекчена проверка“.

„Стриктната проверка“ е проверка за вярност, която се преминава като не се прекрачва прага за границата на толерантност. Ако „стриктната проверка“ е неуспешна, представените данни се считат за неверни и CIS 2 отхвърля цялото съобщение с данни, изпратено от съответната НЦБ. Прагът има стойност от 1 % за проверките за вярност със знак „равно на“ (1) и „нула“ за останалите проверки за вярност.

„Облекчената проверка“ е проверка за вярност, за която се прилага праг от 3 % за границата на толерантност. Ако прагът е превишен, това не оказва влияние върху приемането на съобщението с данни в CIS 2, но се активира предупреждение в уеббазираното онлайн приложение за тази проверка за вярност. Предупреждението може да се види от всички потребители от НЦБ и НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, а в случая на монети — то е видимо за всички потребители от правоимащи трети страни.

Проверките за вярност се извършват за банкноти и монети със статут на законно платежно средство и отделно за всяка комбинация на серия и купюра. По отношение на банкнотите те се извършват също за всяка комбинация на вариант и купюра, ако съществуват такива варианти. Проверките за вярност на данни относно доставки на банкноти (проверки 5.1 и 5.2) и за данни относно доставки на монети (проверка 6.6) се извършват също за такива със статут на предстоящи да станат законно платежно средство и статут на престанали да бъдат законно платежно средство.

2.   Проверка за вярност относно националната нетна емисия банкноти

Ако нова серия, вариант или купюра стане законно платежно средство, настоящата проверка за вярност се извършва от първия отчетен период, през който серията/вариантът/купюрата е законно платежно средство. Националната нетна емисия за предишния отчетен период (t–1) в този случай е равна на нула.

2.1   Национална нетна емисия на банкноти (облекчена проверка)

| Математически знаци | No и име на показателя за данни | Отчетен период | Разбивки и отчитащи НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| Национална нетна емисия, съгласно метода на наличностите за период t
  –
  Национална нетна емисия, съгласно метода на наличностите за период (t-1) |
| = |
| | | 3.1 | Банкноти, емитирани от НЦБ |

Математически знаци

No и име на показателя за данни

Отчетен период

Разбивки и отчитащи НЦБ

Национална нетна емисия, съгласно метода на наличностите за период t

–

Национална нетна емисия, съгласно метода на наличностите за период (t-1)

=

3.1

Банкноти, емитирани от НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 3.9 | Банкноти, пуснати в обращение от NHTO-банки |
| --- | --- |

3.9

Банкноти, пуснати в обращение от NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

Σ

| 3.13 | Банкноти, пуснати в обращение от ECI-банки |
| --- | --- |

3.13

Банкноти, пуснати в обращение от ECI-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 3.4 | Банкноти, върнати при НЦБ |
| --- | --- |

3.4

Банкноти, върнати при НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 3.10 | Банкноти, върнати при NHTO-банки |
| --- | --- |

3.10

Банкноти, върнати при NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

Σ

| 3.14 | Банкноти, върнати при ECI-банки |
| --- | --- |

3.14

Банкноти, върнати при ECI-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

| — | Националната нетна емисия, съгласно метода на наличностите, се изчислява, както е показано в таблицата по-долу. |
| --- | --- |

—

Националната нетна емисия, съгласно метода на наличностите, се изчислява, както е показано в таблицата по-долу.

| Математически знаци | No и име на показателя за данни | Отчетен период | Разбивки и отчитаща НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| Национална нетна емисия, съгласно метода на наличностите за период t = |
| | | 1.1 | Създадени банкноти |

Математически знаци

No и име на показателя за данни

Отчетен период

Разбивки и отчитаща НЦБ

Национална нетна емисия, съгласно метода на наличностите за период t =

1.1

Създадени банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 1.2 | Онлайн унищожени банкноти |
| --- | --- |

1.2

Онлайн унищожени банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 1.3 | Офлайн унищожени банкноти |
| --- | --- |

1.3

Офлайн унищожени банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 2.1 | Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти |
| --- | --- |

2.1

Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 2.2 | Стратегически резерв на Евросистемата от годни банкноти |
| --- | --- |

2.2

Стратегически резерв на Евросистемата от годни банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 2.3 | Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ |
| --- | --- |

2.3

Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 2.4 | Логистични резерви от годни банкноти, държани от НЦБ |
| --- | --- |

2.4

Логистични резерви от годни банкноти, държани от НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 2.5 | Наличности от негодни банкноти (за унищожаване), държани от НЦБ |
| --- | --- |

2.5

Наличности от негодни банкноти (за унищожаване), държани от НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 2.6 | Наличности от необработени банкноти, държани от НЦБ |
| --- | --- |

2.6

Наличности от необработени банкноти, държани от НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 2.7 | Логистични резерви от нови банкноти, държани от NHTO-банки |
| --- | --- |

2.7

Логистични резерви от нови банкноти, държани от NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 2.8 | Логистични резерви от годни банкноти, държани от NHTO-банки |
| --- | --- |

2.8

Логистични резерви от годни банкноти, държани от NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 2.9 | Наличности от негодни банкноти, държани от NHTO-банки |
| --- | --- |

2.9

Наличности от негодни банкноти, държани от NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 2.10 | Наличности от необработени банкноти, държани от NHTO-банки |
| --- | --- |

2.10

Наличности от необработени банкноти, държани от NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

Σ

| 2.11 | Логистични резерви от нови банкноти, държани от ECI-банки |
| --- | --- |

2.11

Логистични резерви от нови банкноти, държани от ECI-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

Σ

| 2.12 | Логистични резерви от годни банкноти, държани от ECI-банки |
| --- | --- |

2.12

Логистични резерви от годни банкноти, държани от ECI-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

Σ

| 2.13 | Наличности от негодни банкноти, държани от ECI-банки |
| --- | --- |

2.13

Наличности от негодни банкноти, държани от ECI-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

Σ

| 2.14 | Наличности от необработени банкноти, държани от ECI-банки |
| --- | --- |

2.14

Наличности от необработени банкноти, държани от ECI-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

Σ

| 2.15 | Логистични резерви от банкноти на път за или от ECI-банки |
| --- | --- |

2.15

Логистични резерви от банкноти на път за или от ECI-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

3.   Проверка за вярност на наличности от банкноти

Проверките за вярност на наличностите от банкноти се прилагат от втория отчетен период, когато НЦБ отчита CIS 2-данни пред ЕЦБ.

Ако серия, вариант или купюра стане законно платежно средство, настоящите проверки за вярност се прилагат от втория отчетен период, през който серията, вариантът или купюрата е законно платежно средство.

По отношение на НЦБ, които са приели наскоро еврото (т.е. бившите НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата), проверките за вярност на наличности от банкноти се прилагат от втория отчетен период след приемане на еврото.

3.1   Развитие на нови банкноти в стратегическия резерв на Евросистемата (стриктна проверка)

| Математически знаци | No и име на показателя за данни | Отчетен период | Разбивки и отчитащи НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2.1 | Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти |

Математически знаци

No и име на показателя за данни

Отчетен период

Разбивки и отчитащи НЦБ

2.1

Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

=

| 2.1 | Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти |
| --- | --- |

2.1

Стратегически резерв на Евросистемата от нови банкноти

t–1

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 4.1 | Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ |
| --- | --- |

4.1

Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

където

„за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата

+

Σ

| 4.3 | Получаване на банкноти |
| --- | --- |

4.3

Получаване на банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k,

където

качество = нови И „за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата

–

Σ

| 4.2 | Доставка на банкноти |
| --- | --- |

4.2

Доставка на банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k,

където

качество = нови И („от вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата ИЛИ „от вид наличност“ = производство) И „за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата

| — | Преди да могат да се емитират нови банкноти за стратегическия резерв на Евросистемата, те се прехвърлят в логистичните резерви на емитиращата НЦБ. |
| --- | --- |

—

Преди да могат да се емитират нови банкноти за стратегическия резерв на Евросистемата, те се прехвърлят в логистичните резерви на емитиращата НЦБ.

3.2   Развитие на годни банкноти в стратегическия резерв на Евросистемата (стриктна проверка)

| Математически знаци | No и име на показателя за данни | Отчетен период | Разбивки и отчитащи НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2.2 | Стратегически резерв на Евросистемата от годни банкноти |

Математически знаци

No и име на показателя за данни

Отчетен период

Разбивки и отчитащи НЦБ

2.2

Стратегически резерв на Евросистемата от годни банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

=

| 2.2 | Стратегически резерв на Евросистемата от годни банкноти |
| --- | --- |

2.2

Стратегически резерв на Евросистемата от годни банкноти

t–1

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

Σ

| 4.3 | Получаване на банкноти |
| --- | --- |

4.3

Получаване на банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, където качество = годни И „за вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата

–

Σ

| 4.2 | Доставка на банкноти |
| --- | --- |

4.2

Доставка на банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, където качество = годни И „от вид наличност“ = стратегически резерв на Евросистемата

| — | Преди да могат да се емитират годни банкноти за стратегическия резерв на Евросистемата, те се прехвърлят в логистичните резерви на емитиращата НЦБ. |
| --- | --- |

—

Преди да могат да се емитират годни банкноти за стратегическия резерв на Евросистемата, те се прехвърлят в логистичните резерви на емитиращата НЦБ.

3.3   Развитие на логистични резерви от нови и годни банкноти (облекчена проверка)

| Математически знаци | No и име на показателя за данни | Отчетен период | Разбивки и отчитащи НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2.3 | Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ |

Математически знаци

No и име на показателя за данни

Отчетен период

Разбивки и отчитащи НЦБ

2.3

Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 2.4 | Логистични резерви от годни банкноти, държани от НЦБ |
| --- | --- |

2.4

Логистични резерви от годни банкноти, държани от НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

=

| 2.3 | Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ |
| --- | --- |

2.3

Логистични резерви от нови банкноти, държани от НЦБ

t–1

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 2.4 | Логистични резерви от годни банкноти, държани от НЦБ |
| --- | --- |

2.4

Логистични резерви от годни банкноти, държани от НЦБ

t–1

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 4.1 | Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ |
| --- | --- |

4.1

Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, където „за вид наличност“ = логистични резерви

+

Σ

| 4.3 | Получаване на банкноти |
| --- | --- |

4.3

Получаване на банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, където качество = нови или годни И „за вид наличност“ = логистични резерви

–

Σ

| 4.2 | Доставка на банкноти |
| --- | --- |

4.2

Доставка на банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, където (качество = нови или годни И „от вид наличност“ = логистични резерви) ИЛИ (качество = нови И „от вид наличност“ = производство И „за вид наличност“ = логистични резерви)

–

| 3.1 | Банкноти, емитирани от НЦБ |
| --- | --- |

3.1

Банкноти, емитирани от НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 3.7 | Банкноти, обработени от НЦБ |
| --- | --- |

3.7

Банкноти, обработени от НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 3.8 | Банкноти, сортирани като негодни от НЦБ |
| --- | --- |

3.8

Банкноти, сортирани като негодни от НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 3.2 | Банкноти, доставени от НЦБ на NHTO-банки |
| --- | --- |

3.2

Банкноти, доставени от НЦБ на NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

Σ

| 3.3. | Банкноти, доставени от НЦБ на ECI-банки |
| --- | --- |

3.3.

Банкноти, доставени от НЦБ на ECI-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

3.4   Развитие на наличности от необработени банкноти (облекчена проверка)

| Математически знаци | No и име на показателя за данни | Отчетни периоди | Разбивки и отчитащи НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2.6 | Наличности от необработени банкноти, държани от НЦБ |

Математически знаци

No и име на показателя за данни

Отчетни периоди

Разбивки и отчитащи НЦБ

2.6

Наличности от необработени банкноти, държани от НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

=

| 2.6 | Наличности от необработени банкноти, държани от НЦБ |
| --- | --- |

2.6

Наличности от необработени банкноти, държани от НЦБ

t–1

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

| 3.7 | Банкноти, обработени от НЦБ |
| --- | --- |

3.7

Банкноти, обработени от НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 3.4 | Банкноти, върнати при НЦБ |
| --- | --- |

3.4

Банкноти, върнати при НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 3.5 | Банкноти, доставени от NHTO-банки на НЦБ |
| --- | --- |

3.5

Банкноти, доставени от NHTO-банки на НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

Σ

| 3.6 | Банкноти, доставени от ECI-банки на НЦБ |
| --- | --- |

3.6

Банкноти, доставени от ECI-банки на НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

Σ

| 4.3 | Получаване на банкноти |
| --- | --- |

4.3

Получаване на банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, където качество = необработени

–

Σ

| 4.2 | Доставка на банкноти |
| --- | --- |

4.2

Доставка на банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, където качество = необработени

| — | Всички получавания на необработени банкноти се записват при получаващата НЦБ като „за вид наличност“ = логистични резерви. |
| --- | --- |

—

Всички получавания на необработени банкноти се записват при получаващата НЦБ като „за вид наличност“ = логистични резерви.

| — | Всички доставки на необработени банкноти се записват при доставящата НЦБ като „от вид наличност“ = логистични резерви и като „за вид наличност“ = логистични резерви. |
| --- | --- |

—

Всички доставки на необработени банкноти се записват при доставящата НЦБ като „от вид наличност“ = логистични резерви и като „за вид наличност“ = логистични резерви.

3.5   Развитие на наличности от банкноти, държани от NHTO-банки (облекчена проверка)

| Математически знаци | No и име на показателя за данни | Отчетни периоди | Разбивки и отчитащи НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| | 2.7 | Логистични резерви на нови банкноти, държани от NHTO-банки |

Математически знаци

No и име на показателя за данни

Отчетни периоди

Разбивки и отчитащи НЦБ

2.7

Логистични резерви на нови банкноти, държани от NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 2.8 | Логистични резерви от годни банкноти, държани от NHTO-банки |
| --- | --- |

2.8

Логистични резерви от годни банкноти, държани от NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 2.9 | Наличности на негодни банкноти, държани от NHTO-банки |
| --- | --- |

2.9

Наличности на негодни банкноти, държани от NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 2.10 | Наличности на необработени банкноти, държани от NHTO-банки |
| --- | --- |

2.10

Наличности на необработени банкноти, държани от NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

=

| 2.7 | Логистични резерви от нови банкноти, държани от NHTO-банки |
| --- | --- |

2.7

Логистични резерви от нови банкноти, държани от NHTO-банки

t–1

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 2.8 | Логистични резерви от годни банкноти, държани от NHTO-банки |
| --- | --- |

2.8

Логистични резерви от годни банкноти, държани от NHTO-банки

t–1

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 2.9 | Наличности от негодни банкноти, държани от NHTO-банки |
| --- | --- |

2.9

Наличности от негодни банкноти, държани от NHTO-банки

t–1

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 2.10 | Наличности от необработени банкноти, държани от NHTO-банки |
| --- | --- |

2.10

Наличности от необработени банкноти, държани от NHTO-банки

t–1

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 3.2 | Банкноти, доставени от НЦБ на NHTO-банки |
| --- | --- |

3.2

Банкноти, доставени от НЦБ на NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 3.10 | Банкноти, върнати при NHTO-банки |
| --- | --- |

3.10

Банкноти, върнати при NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

-

| 3.5 | Банкноти, доставени от NHTO-банки на НЦБ |
| --- | --- |

3.5

Банкноти, доставени от NHTO-банки на НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

-

| 3.9 | Банкноти, пуснати в обращение от NHTO-банки |
| --- | --- |

3.9

Банкноти, пуснати в обращение от NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

| — | За целите на настоящите насоки, всички банкноти, върнати при NHTO-банки, се включват в показателя за данни 2.10 „Наличности от необработени банкноти, държани от NHTO-банки“ до тяхната обработка. |
| --- | --- |

—

За целите на настоящите насоки, всички банкноти, върнати при NHTO-банки, се включват в показателя за данни 2.10 „Наличности от необработени банкноти, държани от NHTO-банки“ до тяхната обработка.

3.6   Развитие на наличности от необработени банкноти, държани от ECI-банки (облекчена проверка)

| Математически знаци | No и име на показателя за данни | Отчетен период | Разбивки и отчитащи НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| | 2.14 | Наличности от необработени банкноти, държани от ECI-банки |

Математически знаци

No и име на показателя за данни

Отчетен период

Разбивки и отчитащи НЦБ

2.14

Наличности от необработени банкноти, държани от ECI-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, ECI-банки-m

=

| 2.14 | Наличности от необработени банкноти, държани от ECI-банки |
| --- | --- |

2.14

Наличности от необработени банкноти, държани от ECI-банки

t–1

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, ECI-банки-m

–

| 3.15 | Банкноти, обработени от ECI-банки |
| --- | --- |

3.15

Банкноти, обработени от ECI-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, ECI-банки-m

+

| 3.14 | Банкноти, върнати при ECI-банки |
| --- | --- |

3.14

Банкноти, върнати при ECI-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, ECI-банки-m

| — | За целите на настоящите насоки, всички банкноти, върнати при ECI-банки, се включват в показателя за данни 2.14 „Наличности от необработени банкноти, държани от ECI-банки“ до тяхната обработка. |
| --- | --- |

—

За целите на настоящите насоки, всички банкноти, върнати при ECI-банки, се включват в показателя за данни 2.14 „Наличности от необработени банкноти, държани от ECI-банки“ до тяхната обработка.

3.7   Развитие на наличности от банкноти, държани от НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата (стриктна проверка)

| Математически знаци | No и име на показателя за данни | Отчетни периоди | Разбивки и отчитаща НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 5.1 | Наличности със статут на предстоящи да се въведат като законно платежно средство |

Математически знаци

No и име на показателя за данни

Отчетни периоди

Разбивки и отчитаща НЦБ

5.1

Наличности със статут на предстоящи да се въведат като законно платежно средство

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 5.2 | Първоначално зареждане |
| --- | --- |

5.2

Първоначално зареждане

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

=

| 5.1 | Наличности със статут на предстоящи да се въведат като законно платежно средство |
| --- | --- |

5.1

Наличности със статут на предстоящи да се въведат като законно платежно средство

t–1

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 5.2 | Първоначално зареждане |
| --- | --- |

5.2

Първоначално зареждане

t–1

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

| 4.1 | Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ |
| --- | --- |

4.1

Доставка от печатница на нова продукция за отговорна НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

Σ

| 4.3 | Получаване на банкноти |
| --- | --- |

4.3

Получаване на банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

където „от НЦБ“ ≠ отчитаща НЦБ-k

–

Σ

| 4.2 | Доставка на банкноти |
| --- | --- |

4.2

Доставка на банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

където „за НЦБ“ ≠ отчетна НЦБ-k

4.   Проверки за вярност на оперативни дейности, свързани с банкноти

4.1   Банкноти, сортирани като негодни от НЦБ (стриктна проверка)

| No и име на показателя за данни | Отчетни периоди | Разбивки и отчитаща НЦБ |
| --- | --- | --- |
| 3.8 | Банкноти, сортирани като негодни от НЦБ |

No и име на показателя за данни

Отчетни периоди

Разбивки и отчитаща НЦБ

3.8

Банкноти, сортирани като негодни от НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

≤

| 3.7 | Банкноти, обработени от НЦБ |
| --- | --- |

3.7

Банкноти, обработени от НЦБ

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

4.2   Банкноти, сортирани като негодни от NHTO-банки (стриктна проверка)

| No и име на показателя за данни | Отчетен период | Разбивки и отчитаща НЦБ |
| --- | --- | --- |
| 3.12 | Банкноти, сортирани като негодни от NHTO-банки |

No и име на показателя за данни

Отчетен период

Разбивки и отчитаща НЦБ

3.12

Банкноти, сортирани като негодни от NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

≤

| 3.11 | Банкноти, обработени от NHTO-банки |
| --- | --- |

3.11

Банкноти, обработени от NHTO-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

4.3   Банкноти, сортирани като негодни от ECI-банки (стриктна проверка)

| No и име на показателя за данни | Отчетни периоди | Разбивки и отчитащи НЦБ |
| --- | --- | --- |
| 3.16 | Банкноти, сортирани като негодни от ECI-банки |

No и име на показателя за данни

Отчетни периоди

Разбивки и отчитащи НЦБ

3.16

Банкноти, сортирани като негодни от ECI-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, ECI-банки-m

≤

| 3.15 | Банкноти, обработени от ECI-банки |
| --- | --- |

3.15

Банкноти, обработени от ECI-банки

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, ECI-банки-m

5.   Проверка за вярност относно доставки на банкноти

5.1   Доставки между различни видове наличности в рамките на една НЦБ (стриктна проверка)

| Условия | No и име на показателя за данни | Отчетни периоди | Разбивки и отчитащи НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| АКО | 4.2 | Доставка на банкноти |

Условия

No и име на показателя за данни

Отчетни периоди

Разбивки и отчитащи НЦБ

АКО

4.2

Доставка на банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, „за НЦБ“-m, „от вид наличност“-u, „за вид наличност“-v, качество-х, планиране-y,

където НЦБ-k = НЦБ-m

ТОГАВА

| 4.2 | Доставка на банкноти |
| --- | --- |

4.2

Доставка на банкноти

t

вид наличност-u ≠ вид наличност-v

5.2   Изравняване за отделни доставки на банкноти между НЦБ (включително бъдещи членки на Евросистемата) (облекчена проверка)

| Математически знаци | No и име на показателя за данни | Отчетни периоди | Разбивки и отчитащи НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| Σ | 4.2 | Доставка на банкноти |

Математически знаци

No и име на показателя за данни

Отчетни периоди

Разбивки и отчитащи НЦБ

Σ

4.2

Доставка на банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, „за НЦБ“-m, качество-n, „за вид наличност“-р

=

| 4.3 | Получаване на банкноти |
| --- | --- |

4.3

Получаване на банкноти

t

Серия/вариант-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-m, „от НЦБ“-k, качество-n, „за вид наличност“-р

| — | Банкнотите, доставени от НЦБ или НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, следва да бъдат равни на банкнотите, получени от друга НЦБ или друга НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата. |
| --- | --- |

—

Банкнотите, доставени от НЦБ или НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, следва да бъдат равни на банкнотите, получени от друга НЦБ или друга НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата.

6.   Проверки за вярност относно монети

6.1   Развитие на национална нетна емисия на монети (облекчена проверка)

| Математически знаци | No и име на показателя за данни | Отчетни периоди | Разбивки и отчитаща НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1.1 | Национална нетна емисия на разменни монети |

Математически знаци

No и име на показателя за данни

Отчетни периоди

Разбивки и отчитаща НЦБ

1.1

Национална нетна емисия на разменни монети

t

Серия-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

=

| 1.1 | Национална нетна емисия на разменни монети |
| --- | --- |

1.1

Национална нетна емисия на разменни монети

t–1

Серия-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

+

Σ

| 3.1 | Монети, емитирани за обществеността |
| --- | --- |

3.1

Монети, емитирани за обществеността

t

Серия-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

–

Σ

| 3.2 | Монети, върнати от обществеността |
| --- | --- |

3.2

Монети, върнати от обществеността

t

Серия-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

| — | Проверките за вярност се прилагат от втория отчетен период, когато НЦБ отчита CIS 2-данни пред ЕЦБ. |
| --- | --- |

—

Проверките за вярност се прилагат от втория отчетен период, когато НЦБ отчита CIS 2-данни пред ЕЦБ.

| — | Ако нова серия или купюра стане законно платежно средство, настоящата проверка се извършва от първия отчетен период, през който тази серия или купюра е законно платежно средство. Националната нетна емисия за предишния отчетен период (t–1) в този случай е равна на нула. |
| --- | --- |

—

Ако нова серия или купюра стане законно платежно средство, настоящата проверка се извършва от първия отчетен период, през който тази серия или купюра е законно платежно средство. Националната нетна емисия за предишния отчетен период (t–1) в този случай е равна на нула.

6.2   Изравняване на наличности от монети (стриктна проверка)

| Математически знаци | No и име на показателя за данни | Отчетни периоди | Разбивки и отчитащи НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| Σ | 2.1 | Наличности от монети |

Математически знаци

No и име на показателя за данни

Отчетни периоди

Разбивки и отчитащи НЦБ

Σ

2.1

Наличности от монети

t

Серия-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

≥

| 5.1 | Кредитирани наличности от разменни монети, държани от лица, емитиращи монети |
| --- | --- |

5.1

Кредитирани наличности от разменни монети, държани от лица, емитиращи монети

t

Серия-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k

| — | CIS 2 събира данни относно наличности (показател за данни 2.1), независимо дали законният/те емитент/и е/са кредитиран/и за тях или не. Общите наличности за всички лица, емитиращи монети, които те държат физически в рамките на една участваща държава-членка, трябва да са по-големи от или равни на наличностите, за които законният емитент на тази държава-членка или законният емитент на друга участваща държава-членка е кредитиран. |
| --- | --- |

—

CIS 2 събира данни относно наличности (показател за данни 2.1), независимо дали законният/те емитент/и е/са кредитиран/и за тях или не. Общите наличности за всички лица, емитиращи монети, които те държат физически в рамките на една участваща държава-членка, трябва да са по-големи от или равни на наличностите, за които законният емитент на тази държава-членка или законният емитент на друга участваща държава-членка е кредитиран.

6.3   Сравнение на общо кредитирани наличности с кредитирани наличности на НЦБ (стриктна проверка)

| Математически знаци | No и име на показателя за данни | Отчетни периоди | Други подробности |
| --- | --- | --- | --- |
| | Σ | 5.1 | Кредитирани наличности от разменни монети, държани от лица, емитиращи монети |

Математически знаци

No и име на показателя за данни

Отчетни периоди

Други подробности

Σ

5.1

Кредитирани наличности от разменни монети, държани от лица, емитиращи монети

t

Отчитаща НЦБ-k

Тъй като показател за данни 5.1 се отчита по брой, отделните данни се умножават по съответните номинални стойности

+

| 5.3 | Стойност на кредитирани нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети |
| --- | --- |

5.3

Стойност на кредитирани нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети

t

Отчитаща НЦБ-k

≥

| 6.3 | Стойност на наличности, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и от НЦБ |
| --- | --- |

6.3

Стойност на наличности, за които законният/те емитент/и е/са кредитиран/и от НЦБ

t

Отчитаща НЦБ-k

6.4   Обработка на монети (стриктна проверка)

| No и име на показателя за данни | Отчетни периоди | Разбивки и отчитащи НЦБ |
| --- | --- | --- |
| 3.4 | Монети, сортирани като негодни |

No и име на показателя за данни

Отчетни периоди

Разбивки и отчитащи НЦБ

3.4

Монети, сортирани като негодни

t

Серия-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, лице-m

≤

| 3.3 | Обработени монети |
| --- | --- |

3.3

Обработени монети

t

Серия-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, лице-m

6.5   Проверка за излишък и недостиг (стриктна проверка)

| Условия | Име на показателя за данни | Отчетни периоди | Разбивки и отчитащи НЦБ |
| --- | --- | --- | --- |
| АКО | 6.1 | Излишък от монети |

Условия

Име на показателя за данни

Отчетни периоди

Разбивки и отчитащи НЦБ

АКО

6.1

Излишък от монети

t

Купюра-j, отчитаща НЦБ-k

> 0

ТОГАВА

| 6.2 | Недостиг на монети |
| --- | --- |

6.2

Недостиг на монети

t

Купюра-j, отчитаща НЦБ-k

Трябва да е нула или без запис

6.6   Изравняване за отделни доставки на монети между (бъдещи) участващи държави-членки (облекчена проверка)

| No и име на показателя за данни | Отчетни периоди | Разбивки и отчитащи НЦБ |
| --- | --- | --- |
| 4.1 | Доставка на разменни монети |

No и име на показателя за данни

Отчетни периоди

Разбивки и отчитащи НЦБ

4.1

Доставка на разменни монети

t

Серия-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-k, „за държава-членка“-m

=

| 4.2 | Получаване на разменни монети |
| --- | --- |

4.2

Получаване на разменни монети

t

Серия-i, купюра-j, отчитаща НЦБ-m, „от държава-членка“-k

| — | Монетите, доставени от (бъдеща) участваща държава-членка, следва да бъдат равни на монетите, получени от друга (бъдеща) участваща държава-членка. |
| --- | --- |

—

Монетите, доставени от (бъдеща) участваща държава-членка, следва да бъдат равни на монетите, получени от друга (бъдеща) участваща държава-членка.

---

(1)  Позволената максимална разлика между лявата и дясната страна на уравнението не може да превишава абсолютната стойност на страната от уравнението с по-голяма абсолютна стойност, умножена по стойността на прага. Проверката за вярност установява дали: Абсолютната стойност („лява страна“-„дясна страна“) е по-малка или равна на допустимата максимална разлика.

Пример:

„лява страна“ = 190; „дясна страна“ = 200; стойност на прага = 1 %; максимално допустима разлика: 200 х 1 % = 2.

Проверката за вярност установява дали: абсолютната стойност (190 – 200) ≤ 2

В настоящия пример: абсолютната стойност (190 – 200) = 10. В резултат на това проверката за вярност е неуспешна.

---

РЕЧНИК

В настоящия речник са дефинирани техническите термини, използвани в приложенията към настоящите насоки.

„Банкноти в обращение“
  (Banknotes in circulation)
  : означава всички евробанкноти, емитирани от Евросистемата и пуснати в обращение от НЦБ в определен момент, които за целите на настоящите насоки включват също банкнотите, пуснати в обращение от NHTO-банки и ЕСI-банки. Те се равняват на общата национална нетна емисия на евробанкноти. Отбелязва се, че понятието „банкноти в обращение“ не се прилага на национално ниво, защото не е възможно да се установи, дали банкнотите, пуснати в обращение в една участваща държава-членка, са в обращение в тази държава-членка, или дали те са върнати при друга НЦБ, NHTO-банки и ЕСI-банки.

„Вариант на банкнота“
  (Banknote variant)
  : в рамките на една серия банкноти означава подсерия, включваща една или повече купюри на евробанкноти с подобрени защитни елементи и/или променен дизайн.

„Годни банкноти“
  (Fit banknotes)
  : означава (i) евробанкноти, които са върнати при НЦБ и които са годни за обращение, съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно обработката на банкноти от НЦБ; или (ii) евробанкноти, които са върнати при кредитни институции, включително NHTO-банки и ЕСI-банки, и които са годни за обращение в съответствие с минималните стандарти за сортиране, установени в РОБПУ.

„Касов център“
  (Cash centre)
  : означава централизиран защитен обект, в който се обработват евробанкноти и/или разменни евромонети след транспортирането им от различни места.

„Купюра“
  (Denomination)
  : означава номиналната стойност на евробанкнота или монета съгласно установеното в Решение ЕЦБ/2003/4 от 20 март 2003 г. относно купюрите, спецификациите, възпроизвеждането, замяната и изтеглянето от обращение на евробанкноти (1) или в последващ правен акт на ЕЦБ — за банкнотите, и в Регламент (ЕО) No 975/98 на Съвета от 3 май 1998 г. относно купюрния строеж и техническите спецификации на разменните евромонети (2) или в последващ правен акт на Общността — за монетите.

„Образувания, емитиращи монети“
  (Coin-issuing entities)
  : означава орган, на който националният законен емитент на евромонети е възложил да пуска в обращение евромонети или самият законен емитент. Образувания, емитиращи монети, могат да са НЦБ, монетни дворове, Министерството на финансите, определени публични и частни агенции. Образуванията, емитиращи монети, с изключение на НЦБ, се наричат още „трети страни, емитиращи монети“.

„Логистични резерви“
  (Logistical stocks, LS)
  : означава всички наличности от нови и годни евробанкноти, различни от стратегическите резерви на Евросистемата, държани от НЦБ и, за целите на настоящите насоки, от NHTO-банки и ЕСI-банки (3).

„Монети в обращение“
  (Coins in circulation)
  : означава обобщената национална нетна емисия разменни евромонети (показател за данни 1.1). Отбелязва се, че концепцията за „монети в обращение“ не се прилага на национално ниво, защото не е възможно да се установи дали монети, пуснати в обращение в дадена участваща държава-членка, са в обращение там и дали са върнати при лица, емитиращи монети, в други участващи държави-членки. Нумизматичните евромонети не се включват тук, тъй като тези монети са законно платежно средство единствено в държавата-членка по емитирането им.

„Национална брутна емисия“
  (National gross issuance)
  : означава, по отношение на евромонетите, разменни или нумизматични евромонети, които са емитирани от законния емитент в участващата държава-членка (т.е. монети, за чиято номинална стойност е кредитиран законният емитент), независимо дали тези монети се държат от НЦБ, НЦБ — бъдеща членка на Евросистемата, трета страна, емитираща монети, или от обществеността.

За разменни монети, националната брутна емисия = националната нетна емисия разменни монети (показател за данни 1.1) + кредитираните наличности от разменни монети, държани от лица, емитиращи монети (показател за данни 5.1) + доставки на разменни монети от въвеждането им (показател за кумулативни данни 4.1) — получаване на разменни монети след тяхното въвеждане (показател за кумулативни данни 4.2).

За нумизматични монети, националната брутна емисия = националната нетна емисия нумизматични монети (стойност) (показател за данни 1.3) + стойността на кредитираните нумизматични монети, държани от лица, емитиращи монети (показател за данни 5.3).

„Национална нетна емисия на банкноти“
  (National net issuance of banknotes)
  : означава обема на евробанкнотите, емитирани и пуснати в обращение от отделна НЦБ в определен момент (например в края на отчетния период), включително всички евробанкноти, пуснати в обращение от всички национални NHTO-банки и от всички ЕСI-банки, за които тази НЦБ отговаря. Доставката на банкноти на други НЦБ или НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата, се изключва. Националната нетна емисия на банкноти може да се изчисли, като се използва или: i) методът на наличностите, който използва единствено данни за наличностите към определен времеви момент; или ii) методът на потоците, който окрупнява данни за потоците от датата на въвеждането на банкнотите до определен времеви момент (т.е. края на отчетния период).

Метод на наличностите: национална нетна емисия = създадените банкноти (показатели за данни 1.1) — наличностите от създадени банкноти (показатели за данни от 2.1 до 2.15) — унищожените създадени банкноти (показатели за данни 1.2 и 1.3)

Метод на потоците: национална нетна емисия = създадените банкноти, емитирани от НЦБ (включително банкноти, пуснати в обращение от NHTO-банки и ECI-банки) от въвеждането им (показатели за кумулативни данни 3.1, 3.9 и 3.13) — създадените банкноти, върнати при НЦБ (включително банкноти, върнати при NHTO-банки и ECI-банки) от въвеждането им (показатели за кумулативни данни 3.4, 3.10 и 3.14).

„Негодни банкноти“
  (Unfit banknotes)
  : означава: i) евробанкноти, които са върнати при НЦБ, но които са негодни за обращение съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно обработката на банкноти от НЦБ; или ii) евробанкноти, които са върнати при кредитни институции, включително NHTO-банки и ECI-банки, но които са негодни за обращение в съответствие с минималните стандарти за сортиране, установени в РОБПУ.

„Необработени банкноти“
  (Unprocessed banknotes)
  : означава: i) евробанкноти, които са върнати при НЦБ, но които не са проверени за истинност и годност съгласно отделен правен акт на ЕЦБ относно обработката на банкноти от НЦБ; или ii) евробанкноти, които са върнати при кредитни институции, включително NHTO-банки и ECI-банки, но които не са проверени за истинност и годност в съответствие с РОБПУ.

„Нови банкноти“
  (New banknotes)
  : означава евробанкноти, които не са пуснати в обращение от НЦБ, NHTO-банки или ECI-банки, или са първоначално заредени от НЦБ — бъдещи членки на Евросистемата.

„Нумизматични монети“
  (Collector coins)
  : означава евромонети, които представляват законно платежно средство единствено в участващата държава-членка по емитирането им и не са предназначени за обращение. Техните номинална стойност, изображения, размер и тегло са различни от тези на разменните евромонети, за да могат лесно да се отличават от последните. Нумизматичните монети включват също монети от благородни метали (4).

„Общественост“
  (Public)
  : по отношение на емитирането на евромонети означава всички лица и представители на широката общественост, различни от лицата, емитиращи монети в (бъдещи) участващи държави-членки.

„Програма за разширено съхранение на наличности“
  (Extended custodial inventory programme)
  : означава програма, състояща се от договорни споразумения между ЕЦБ, дадена НЦБ и отделни кредитни институции („ECI-банки“), съгласно които тази НЦБ: i) доставя евробанкноти на ECI-банките, които те съхраняват извън Европа с цел пускането им в обращение; и ii) кредитира ECI-банките за депозираните от техни клиенти евробанкноти, проверени за истинност и годност, съхранявани и нотифицирани пред тази НЦБ. Банкнотите, които се съхраняват от ECI-банките, включително тези на път между една НЦБ и ECI-банките, са изцяло обезпечени, докато те бъдат пуснати в обращение от ECI-банките или върнати при тази НЦБ. Банкнотите, прехвърлени от НЦБ на ECI-банки, представляват част от създадените банкноти на НЦБ (показател за данни 1.1). Съхраняваните от ECI-банките банкноти не представляват част от националните нетни емисии банкноти на НЦБ.

„Разменни монети“
  (Circulation coins)
  : означава евромонети, определени като имащи статут на законно платежно средство на територията на еврозоната в съответствие с Регламент (ЕО) No 975/98 (т.е. първата серия евромонети, пусната в обращение на 1 януари 2002 г. с купюри 0,01 EUR, 0,02 EUR, 0,05 EUR, 0,10 EUR, 0,20 EUR, 0,50 EUR, 1 EUR и 2 EUR). Разменните евромонети включват монети със специална изработка или качество и/или опаковка и възпоменателни разменни евромонети. Възпоменателните монети са обикновено посветени на някакво събитие или личност и се емитират по номинална стойност, за ограничен период и в ограничено количество.

„Серия банкноти“
  (Banknote series)
  : означава брой купюри на евробанкноти, определени като серия в Решение ЕЦБ/2003/4 или в последващ правен акт на ЕЦБ (т.е. първата серия евробанкноти, пуснати в обращение на 1 януари 2002 г., се състои от купюрите 5 EUR, 10 EUR, 20 EUR, 50 EUR, 100 EUR, 200 EUR и 500 EUR), като евробанкнотите с променени технически спецификации или променен дизайн (например различни подписи за различните председатели на ЕЦБ) представляват нова серия банкноти само ако са посочени като такива в изменение на Решение ЕЦБ/2003/4 или в друг правен акт на ЕЦБ.

„Серия монети“
  (Coin series)
  : означава брой купюри на евромонети, определени като серия в Регламент (ЕО) No 975/98 или в последващ правен акт на Общността (т.е. първата серия евромонети, пуснати в обращение на 1 януари 2002 г., се състои от купюрите 0,01 EUR, 0,02 EUR, 0,05 EUR, 0,10 EUR, 0,20 EUR, 0,50 EUR, 1 EUR и 2 EUR ), като евромонетите с променени технически спецификации или променен дизайн (например изменение на изображението на картата на Европа на общата страна на монетите) представляват нова серия монети само ако са посочени като такива в изменение на Регламент (ЕО) No 975/98 или в друг правен акт на Общността.

„Стартов комплект“
  (Starter kit)
  : означава пакет, съдържащ определен брой разменни евромонети с различни купюри, както е определено от компетентните национални органи, за целта на подзареждането с разменни евромонети на широката общественост в бъдеща участваща държава-членка.

„Стратегически резерв на Евросистемата“
  (Eurosystem Strategic Stock, ESS)
  : означава наличност от нови и годни евробанкноти, съхранявани в определени НЦБ за задоволяване на търсенето на евробанкноти, което не може да се задоволи от логистичните резерви (3).

„Създадени монети“
  (Created coins)
  : са разменни евромонети, които са: i) произведени от монетен двор със съответната национална страна; ii) доставени на лица, емитиращи монети, в участваща държава-членка, и iii) регистрирани в системата за управление на касови наличности на тези лица, емитиращи монети. Този термин се прилага mutatis mutandis за нумизматичните евромонети.

Схема„банкноти, държани за поръчка“
  (Notes-held-to-order scheme)
  : означава схема, състояща се от отделни договорни споразумения между дадена НЦБ и определени кредитни институции („NHTO-банки“) в участващата държава-членка на тази НЦБ, съгласно които тази НЦБ: i) доставя евробанкноти на NHTO-банките, които те съхраняват в своите помещения с цел пускането им в обращение; и ii) кредитира NHTO-банките за депозираните от техни клиенти евробанкноти, проверени за истинност и годност, съхранявани и нотифицирани пред тази НЦБ. Банкнотите, прехвърлени от НЦБ на NHTO-банки, представляват част от създадените банкноти на НЦБ (показател за данни 1.1). Банкнотите, съхранявани от NHTO-банки, не представляват част от националните нетни емисии банкноти на НЦБ.

---

(1)  ОВ L 78, 25.3.2003 г., стр. 16.

(2)  ОВ L 139, 11.5.1998 г., стр. 6.

(3)  Както е посочено в отделен правен акт на ЕЦБ относно управлението на наличностите от банкноти.

(4)  Монетите, продадени като инвестиция в благороден метал, се наричат монети от благородни метали или инвестиционни монети. Обикновено те се секат съобразно степента на търсене на пазара и не се отличават със специална изработка или качество. Тези монети се оценяват по текущата пазарна цена на съдържанието на метал в тях, плюс малък марж за сечене на монети, който обхваща производствените и промоционалните разходи и малка печалба.

---

23.12.2008

| 23.12.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 346/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 346/s3

---

СЪОБЩЕНИЕ ЗА ЧИТАТЕЛИТЕ

Институциите решиха, че занапред в техните текстове няма да се съдържа позоваване на последното изменение на цитираните актове.

Освен ако не е посочено друго, позоваванията на актове в публикуваните тук текстове, се отнасят към актуалната версия на съответния акт.

---