# Jurnalul Oficial L 21/2009

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 21 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5224 ianuarie 2009 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 21

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5224 ianuarie 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 67/2009 al Comisiei din 23 ianuarie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 68/2009 al Comisiei din 23 ianuarie 2009 de adaptare pentru a noua oară la progresul tehnic a Regulamentului (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului privind aparatura de înregistrare în transportul rutier (
  1
  ) | 3 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 69/2009 al Comisiei din 23 ianuarie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Standardul Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 1 și Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) 27 (
  1
  ) | 10 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 70/2009 al Comisiei din 23 ianuarie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Îmbunătățirile aduse Standardelor Internaționale de Raportare Financiară (IFRS) (
  1
  ) | 16 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 71/2009 al Comisiei din 23 ianuarie 2009 de stabilire a cantității de porumb disponibile spre intervenție în etapa a 2-a a anului de comercializare 2008/2009 | 38 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2009/4/CE a Comisiei din 23 ianuarie 2009 privind contramăsuri de prevenire și detectare a manipulării înregistrărilor cu tahograful, de modificare a Directivei 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile minime pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale Consiliului privind legislația socială referitoare la activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE a Consiliului (
  1
  ) | 39 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 67/2009 al Comisiei din 23 ianuarie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

*

Regulamentul (CE) nr. 68/2009 al Comisiei din 23 ianuarie 2009 de adaptare pentru a noua oară la progresul tehnic a Regulamentului (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului privind aparatura de înregistrare în transportul rutier (
  1
  )

1

3

*

Regulamentul (CE) nr. 69/2009 al Comisiei din 23 ianuarie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Standardul Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 1 și Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) 27 (
  1
  )

1

10

*

Regulamentul (CE) nr. 70/2009 al Comisiei din 23 ianuarie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Îmbunătățirile aduse Standardelor Internaționale de Raportare Financiară (IFRS) (
  1
  )

1

16

Regulamentul (CE) nr. 71/2009 al Comisiei din 23 ianuarie 2009 de stabilire a cantității de porumb disponibile spre intervenție în etapa a 2-a a anului de comercializare 2008/2009

38

DIRECTIVE

*

Directiva 2009/4/CE a Comisiei din 23 ianuarie 2009 privind contramăsuri de prevenire și detectare a manipulării înregistrărilor cu tahograful, de modificare a Directivei 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile minime pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale Consiliului privind legislația socială referitoare la activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE a Consiliului (
  1
  )

1

39

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Consiliu și Comisie |
| | | 2009/50/CE, Euratom |
| | * | Decizia Consiliului și a Comisiei din 18 decembrie 2008 privind încheierea Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Uzbekistan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană | 41 |
| | | Comisie |
| | | 2009/51/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 15 decembrie 2008 privind alocarea cotelor de import pentru substanțele reglementate pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2008) 8100] | 43 |
| | | 2009/52/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 18 decembrie 2008 privind alocarea cantităților de substanțe controlate autorizate pentru utilizări esențiale în Comunitate în anul 2009, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului privind substanțele care diminuează stratul de ozon
  [notificată cu numărul C(2008) 8398] | 53 |
| | | Banca Centrală Europeană |
| | | 2009/53/CE |
| | * | Decizia Băncii Centrale Europene din 12 decembrie 2008 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (BCE/2008/23) | 66 |
| | | 2009/54/CE |
| | * | Decizia Băncii Centrale Europene din 12 decembrie 2008 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale participante (BCE/2008/24) | 69 |
| | | 2009/55/CE |
| | * | Decizia Băncii Centrale Europene din 12 decembrie 2008 de stabilire a termenilor și condițiilor privind transferurile cotelor din capitalul Băncii Centrale Europene între băncile centrale naționale și ajustarea capitalului vărsat (BCE/2008/25) | 71 |
| | | 2009/56/CE |
| | * | Decizia Băncii Centrale Europene din 12 decembrie 2008 de modificare a Deciziei BCE/2001/15 privind emisiunea de bancnote euro (BCE/2008/26) | 75 |
| | | 2009/57/CE |
| | * | Decizia Băncii Centrale Europene din 12 decembrie 2008 de stabilire a măsurilor necesare pentru contribuția la valoarea acumulată a capitalului propriu al Băncii Centrale Europene și pentru ajustarea creanțelor băncilor centrale naționale echivalente activelor din rezervele valutare transferate (BCE/2008/27) | 77 |
| | | 2009/58/CE |
| | * | Decizia Băncii Centrale Europene din 15 decembrie 2008 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale neparticipante (BCE/2008/28) | 81 |
| | | 2009/59/CE |
| | * | Decizia Băncii Centrale Europene din 31 decembrie 2008 privind vărsarea capitalului, transferul activelor din rezervele valutare și contribuțiile la rezervele și provizioanele Băncii Centrale Europene din partea Národná banka Slovenska (BCE/2008/33) | 83 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | | Comisie |
| | | 2009/60/CE |
| | * | Recomandarea Comisiei din 23 ianuarie 2009 privind orientările pentru cele mai bune practici în ceea ce privește controlul aparatelor de înregistrare care trebuie efectuat în cadrul controalelor pe șosea și de către atelierele autorizate
  [notificată cu numărul C(2009) 108]

   (
  1
  ) | 87 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Consiliu și Comisie

2009/50/CE, Euratom

*

Decizia Consiliului și a Comisiei din 18 decembrie 2008 privind încheierea Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Uzbekistan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană

41

Comisie

2009/51/CE

*

Decizia Comisiei din 15 decembrie 2008 privind alocarea cotelor de import pentru substanțele reglementate pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului
  [notificată cu numărul C(2008) 8100]

[notificată cu numărul C(2008) 8100]

43

2009/52/CE

*

Decizia Comisiei din 18 decembrie 2008 privind alocarea cantităților de substanțe controlate autorizate pentru utilizări esențiale în Comunitate în anul 2009, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului privind substanțele care diminuează stratul de ozon
  [notificată cu numărul C(2008) 8398]

[notificată cu numărul C(2008) 8398]

53

Banca Centrală Europeană

2009/53/CE

*

Decizia Băncii Centrale Europene din 12 decembrie 2008 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (BCE/2008/23)

(BCE/2008/23)

66

2009/54/CE

*

Decizia Băncii Centrale Europene din 12 decembrie 2008 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale participante (BCE/2008/24)

(BCE/2008/24)

69

2009/55/CE

*

Decizia Băncii Centrale Europene din 12 decembrie 2008 de stabilire a termenilor și condițiilor privind transferurile cotelor din capitalul Băncii Centrale Europene între băncile centrale naționale și ajustarea capitalului vărsat (BCE/2008/25)

(BCE/2008/25)

71

2009/56/CE

*

Decizia Băncii Centrale Europene din 12 decembrie 2008 de modificare a Deciziei BCE/2001/15 privind emisiunea de bancnote euro (BCE/2008/26)

(BCE/2008/26)

75

2009/57/CE

*

Decizia Băncii Centrale Europene din 12 decembrie 2008 de stabilire a măsurilor necesare pentru contribuția la valoarea acumulată a capitalului propriu al Băncii Centrale Europene și pentru ajustarea creanțelor băncilor centrale naționale echivalente activelor din rezervele valutare transferate (BCE/2008/27)

(BCE/2008/27)

77

2009/58/CE

*

Decizia Băncii Centrale Europene din 15 decembrie 2008 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale neparticipante (BCE/2008/28)

(BCE/2008/28)

81

2009/59/CE

*

Decizia Băncii Centrale Europene din 31 decembrie 2008 privind vărsarea capitalului, transferul activelor din rezervele valutare și contribuțiile la rezervele și provizioanele Băncii Centrale Europene din partea Národná banka Slovenska (BCE/2008/33)

(BCE/2008/33)

83

RECOMANDĂRI

Comisie

2009/60/CE

*

Recomandarea Comisiei din 23 ianuarie 2009 privind orientările pentru cele mai bune practici în ceea ce privește controlul aparatelor de înregistrare care trebuie efectuat în cadrul controalelor pe șosea și de către atelierele autorizate
  [notificată cu numărul C(2009) 108]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 108]

1

87

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia) | s3 |

*

Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 67/2009 AL COMISIEI

din 23 ianuarie 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 24 ianuarie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 ianuarie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 138,6 |
| JO | 78,3 |
| MA | 47,6 |
| TN | 139,0 |
| TR | 95,7 |
| ZZ | 99,8 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 106,1 |
| TR | 158,1 |
| ZZ | 139,9 |
| 0709 90 70 | MA | 172,9 |
| TR | 154,7 |
| ZZ | 163,8 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 47,3 |
| IL | 56,2 |
| MA | 63,9 |
| TN | 61,5 |
| TR | 68,6 |
| ZZ | 59,5 |
| 0805 20 10 | MA | 90,3 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 72,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 62,7 |
| EG | 88,5 |
| IL | 78,9 |
| JM | 52,8 |
| PK | 44,1 |
| TR | 76,8 |
| ZZ | 67,3 |
| 0805 50 10 | EG | 52,5 |
| MA | 67,1 |
| TR | 63,6 |
| ZZ | 61,1 |
| 0808 10 80 | CN | 81,4 |
| MK | 32,6 |
| US | 106,2 |
| ZZ | 73,4 |
| 0808 20 50 | CN | 52,5 |
| TR | 99,0 |
| US | 104,9 |
| ZZ | 85,5 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

IL

138,6

JO

78,3

MA

47,6

TN

139,0

TR

95,7

ZZ

99,8

0707 00 05

JO

155,5

MA

106,1

TR

158,1

ZZ

139,9

0709 90 70

MA

172,9

TR

154,7

ZZ

163,8

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

47,3

IL

56,2

MA

63,9

TN

61,5

TR

68,6

ZZ

59,5

0805 20 10

MA

90,3

TR

54,0

ZZ

72,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

62,7

EG

88,5

IL

78,9

JM

52,8

PK

44,1

TR

76,8

ZZ

67,3

0805 50 10

EG

52,5

MA

67,1

TR

63,6

ZZ

61,1

0808 10 80

CN

81,4

MK

32,6

US

106,2

ZZ

73,4

0808 20 50

CN

52,5

TR

99,0

US

104,9

ZZ

85,5

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 68/2009 AL COMISIEI

din 23 ianuarie 2009

de adaptare pentru a noua oară la progresul tehnic a Regulamentului (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului privind aparatura de înregistrare în transportul rutier

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului din 20 decembrie 1985 privind aparatura de înregistrare în transportul rutier (1), în special articolul 17 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Anexa I B la Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 stabilește specificațiile tehnice pentru construirea, testarea, instalarea și inspecția aparaturii de înregistrare în transportul rutier. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I B la Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 stabilește specificațiile tehnice pentru construirea, testarea, instalarea și inspecția aparaturii de înregistrare în transportul rutier.

| (2) | Acordând o atenție specială securității generale a sistemului și aplicării acestuia la vehiculele vizate de Regulamentul (CEE) nr. 3821/85, este necesară adăugarea anumitor specificații tehnice în anexa I B la acesta, pentru a crea posibilitatea de instalare a aparaturii de înregistrare, care respectă prevederile anexei în cauză, la vehiculele de tip M1 și N1. |
| --- | --- |

(2)

Acordând o atenție specială securității generale a sistemului și aplicării acestuia la vehiculele vizate de Regulamentul (CEE) nr. 3821/85, este necesară adăugarea anumitor specificații tehnice în anexa I B la acesta, pentru a crea posibilitatea de instalare a aparaturii de înregistrare, care respectă prevederile anexei în cauză, la vehiculele de tip M1 și N1.

| (3) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CEE) nr. 3821/85, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CEE) nr. 3821/85,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I B la Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 se modifică după cum urmează:

| 1. | În capitolul I se inserează următoarea definiție:






  „(rr) | «adaptor» înseamnă: o parte a aparatului de înregistrare care furnizează un semnal permanent reprezentativ pentru viteza vehiculului și/sau distanța parcursă și care:






  — | este instalată și utilizată numai la vehiculele de tip M1 și N1 (conform definiției din anexa II la Directiva 70/156/CEE a Consiliului) și pusă în funcțiune pentru prima dată între 1 mai 2006 și 31 decembrie 2013; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

În capitolul I se inserează următoarea definiție:

„(rr)

«adaptor» înseamnă: o parte a aparatului de înregistrare care furnizează un semnal permanent reprezentativ pentru viteza vehiculului și/sau distanța parcursă și care:

—

este instalată și utilizată numai la vehiculele de tip M1 și N1 (conform definiției din anexa II la Directiva 70/156/CEE a Consiliului) și pusă în funcțiune pentru prima dată între 1 mai 2006 și 31 decembrie 2013;

| — | este instalată acolo unde este imposibil din punct de vedere mecanic să se instaleze orice alt tip de senzor de mișcare existent care respectă dispozițiile prezentei anexe și ale apendicelor 1-11 la anexă; |
| --- | --- |

—

este instalată acolo unde este imposibil din punct de vedere mecanic să se instaleze orice alt tip de senzor de mișcare existent care respectă dispozițiile prezentei anexe și ale apendicelor 1-11 la anexă;

| — | este instalată între unitatea montată pe vehicul și locul unde impulsurile viteză/distanță sunt generate de senzori integrați sau interfețe alternative. |
| --- | --- |

—

este instalată între unitatea montată pe vehicul și locul unde impulsurile viteză/distanță sunt generate de senzori integrați sau interfețe alternative.

Din perspectiva unității montate pe vehicul, comportamentul adaptorului este același ca și cum la unitatea montată pe vehicul ar fi conectat un senzor de mișcare care respectă dispozițiile prezentei anexe și ale apendicelor 1-11 la anexă.

Utilizarea unui astfel de adaptor la vehiculele menționate mai sus permite instalarea și utilizarea corectă a unei unități montate pe vehicul care respectă toate cerințele prezentei anexe.

În cazul vehiculelor respective, aparatura de înregistrare include cabluri, un adaptor și o unitate montată pe vehicul.”

| 2. | În capitolul V secțiunea 2, cerința 250 se înlocuiește prin următoarele:






  „250. | Placa trebuie să conțină cel puțin următoarele informații:






  — | numele, adresa sau denumirea comercială a instalatorului sau a atelierului autorizat, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

În capitolul V secțiunea 2, cerința 250 se înlocuiește prin următoarele:

„250.

Placa trebuie să conțină cel puțin următoarele informații:

—

numele, adresa sau denumirea comercială a instalatorului sau a atelierului autorizat,

| — | coeficientul caracteristic al vehiculului, sub forma «w = ... imp/km», |
| --- | --- |

—

coeficientul caracteristic al vehiculului, sub forma «w = ... imp/km»,

| — | constanta aparatului de înregistrare, sub forma «k = ... imp/km», |
| --- | --- |

—

constanta aparatului de înregistrare, sub forma «k = ... imp/km»,

| — | circumferința efectivă a pneurilor sub forma «l = ... mm», |
| --- | --- |

—

circumferința efectivă a pneurilor sub forma «l = ... mm»,

| — | dimensiunea pneurilor, |
| --- | --- |

—

dimensiunea pneurilor,

| — | data la care a fost determinat coeficientul caracteristic al vehiculului și data măsurării circumferinței efective a pneurilor, |
| --- | --- |

—

data la care a fost determinat coeficientul caracteristic al vehiculului și data măsurării circumferinței efective a pneurilor,

| — | numărul de identificare al vehiculului, |
| --- | --- |

—

numărul de identificare al vehiculului,

| — | partea vehiculului unde este instalat adaptorul (dacă este cazul), |
| --- | --- |

—

partea vehiculului unde este instalat adaptorul (dacă este cazul),

| — | partea vehiculului unde este instalat senzorul de mișcare, dacă nu este conectat la cutia de viteze sau nu se folosește un adaptor, |
| --- | --- |

—

partea vehiculului unde este instalat senzorul de mișcare, dacă nu este conectat la cutia de viteze sau nu se folosește un adaptor,

| — | o descriere a culorii cablului dintre adaptor și partea vehiculului care furnizează impulsurile de intrare, |
| --- | --- |

—

o descriere a culorii cablului dintre adaptor și partea vehiculului care furnizează impulsurile de intrare,

| — | numărul de serie al senzorului integrat de mișcare al adaptorului.” |
| --- | --- |

—

numărul de serie al senzorului integrat de mișcare al adaptorului.”

| 3. | În capitolul V secțiunea 2, se adaugă următoarea cerință:






  „— | 250a. |
| --- | --- | --- |

3.

În capitolul V secțiunea 2, se adaugă următoarea cerință:

„—

250a.

| — | În cazul vehiculelor prevăzute cu adaptoare sau al vehiculelor al căror senzor de mișcare nu este conectat la cutia de viteze, plăcile de instalare vor fi montate în momentul instalării. Pentru toate celelalte vehicule, plăcile de instalare care conțin noile informații se montează în timpul inspecției care urmează după instalare.” |
| --- | --- |

—

În cazul vehiculelor prevăzute cu adaptoare sau al vehiculelor al căror senzor de mișcare nu este conectat la cutia de viteze, plăcile de instalare vor fi montate în momentul instalării. Pentru toate celelalte vehicule, plăcile de instalare care conțin noile informații se montează în timpul inspecției care urmează după instalare.”

| 4. | După apendicele 11 se adaugă un apendice 12, conform anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.

După apendicele 11 se adaugă un apendice 12, conform anexei la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică după 6 luni de la data publicării.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 ianuarie 2009.

Pentru Comisie

Antonio TAJANI

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 370, 31.12.1985, p. 8.

1

---

ANEXĂ

Apendicele 12

ADAPTOR PENTRU VEHICULELE DE TIP M1 ȘI N1

CUPRINS

| 1. | Abrevieri și documente de referință |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Abrevieri |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Standarde de referință |
| --- | --- |

1.2.

| 2. | Caracteristicile generale și funcțiile adaptorului |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Descriere generală a adaptorului |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Funcții |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Securitate |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | Cerințe pentru aparatura de înregistrare în cazul instalării unui adaptor |
| --- | --- |

3.

| 4. | Cerințe funcționale și de construcție pentru adaptor |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Interfațare și adaptarea impulsurilor de viteză de intrare |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Orientarea impulsurilor de intrare către senzorul de mișcare integrat |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Senzorul de mișcare integrat |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Cerințe privind securitatea |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Caracteristici de performanță |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Materiale |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Marcaje |
| --- | --- |

4.7.

| 5. | Instalarea aparaturii de înregistrare în cazul utilizării unui adaptor |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Instalare |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Sigilare |
| --- | --- |

5.2.

| 6. | Controale, inspecții și reparații |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Inspecții periodice |
| --- | --- |

6.1.

| 7. | Aprobarea de tip a aparaturii de înregistrare în cazul utilizării unui adaptor |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Dispoziții generale |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Certificatul de funcționare |
| --- | --- |

7.2.

1.   ABREVIERI ȘI DOCUMENTE DE REFERINȚĂ

1.1.   Abrevieri

| TBD | To Be Defined |
| --- | --- |
| UMV | Unitate montată pe vehicul |

TBD

To Be Defined

UMV

Unitate montată pe vehicul

1.2.   Standarde de referință

ISO16844-3 Road vehicles – Tachograph systems – Part 3: Motion sensor interface

2.   CARACTERISTICILE GENERALE ȘI FUNCȚIILE ADAPTORULUI

2.1.   Descriere generală a adaptorului

| ADA_001 | Adaptorul furnizează unei unități conectate montate pe vehicul date protejate privind mișcarea, care să fie permanent reprezentative pentru viteza vehiculului și distanța parcursă de acesta.
  Adaptorul este destinat numai vehiculelor care, conform prezentului regulament, trebuie să fie echipate cu aparatură de înregistrare.
  Acesta se instalează și se utilizează numai la tipurile de vehicule definite la litera (rr), acolo unde este imposibil din punct de vedere mecanic să se instaleze orice alt tip de senzor de mișcare existent care respectă dispozițiile prezentei anexe și ale apendicelor 1-11 la anexă.
  Adaptorul nu se conectează mecanic la o parte motoare a vehiculului, conform apendicelui 10 la prezenta anexă (secțiunea 3.1), ci la impulsurile de viteză/distanță generate de senzori integrați sau interfețe alternative. |
| --- | --- |
| ADA_002 | Un senzor de mișcare cu aprobare de tip (conform dispozițiilor prezentei anexe, secțiunea VII – Omologarea aparatelor de înregistrare și a cardurilor de tahograf) se montează în carcasa adaptorului, care va cuprinde și un dispozitiv de convertire a impulsurilor care orientează impulsurile de intrare către senzorul de mișcare integrat. Senzorul de mișcare integrat trebuie conectat la UMV, pentru ca interfața între UMV și adaptor să respecte cerințele standardului ISO16844-3. |

ADA_001

Adaptorul furnizează unei unități conectate montate pe vehicul date protejate privind mișcarea, care să fie permanent reprezentative pentru viteza vehiculului și distanța parcursă de acesta.

Adaptorul este destinat numai vehiculelor care, conform prezentului regulament, trebuie să fie echipate cu aparatură de înregistrare.

Acesta se instalează și se utilizează numai la tipurile de vehicule definite la litera (rr), acolo unde este imposibil din punct de vedere mecanic să se instaleze orice alt tip de senzor de mișcare existent care respectă dispozițiile prezentei anexe și ale apendicelor 1-11 la anexă.

Adaptorul nu se conectează mecanic la o parte motoare a vehiculului, conform apendicelui 10 la prezenta anexă (secțiunea 3.1), ci la impulsurile de viteză/distanță generate de senzori integrați sau interfețe alternative.

ADA_002

Un senzor de mișcare cu aprobare de tip (conform dispozițiilor prezentei anexe, secțiunea VII – Omologarea aparatelor de înregistrare și a cardurilor de tahograf) se montează în carcasa adaptorului, care va cuprinde și un dispozitiv de convertire a impulsurilor care orientează impulsurile de intrare către senzorul de mișcare integrat. Senzorul de mișcare integrat trebuie conectat la UMV, pentru ca interfața între UMV și adaptor să respecte cerințele standardului ISO16844-3.

2.2.   Funcții

| ADA_003 | Adaptorul are următoarele funcții:






  — | interfațare și adaptarea impulsurilor de viteză de intrare; |
| --- | --- | --- |

ADA_003

Adaptorul are următoarele funcții:

—

interfațare și adaptarea impulsurilor de viteză de intrare;

| — | orientarea impulsurilor de intrare către senzorul de mișcare integrat; |
| --- | --- |

—

orientarea impulsurilor de intrare către senzorul de mișcare integrat;

| — | toate funcțiile senzorului de mișcare integrat, prin care datele protejate privind deplasarea sunt transmise UMV. |
| --- | --- |

—

toate funcțiile senzorului de mișcare integrat, prin care datele protejate privind deplasarea sunt transmise UMV.

2.3.   Securitate

| ADA_004 | Securitatea adaptorului nu se certifică conform obiectivului general de securitate pentru senzorii de mișcare definit în apendicele 10 la prezenta anexă, ci conform cerințelor de securitate specificate în secțiunea 4.4 din prezentul apendice. |
| --- | --- |

ADA_004

Securitatea adaptorului nu se certifică conform obiectivului general de securitate pentru senzorii de mișcare definit în apendicele 10 la prezenta anexă, ci conform cerințelor de securitate specificate în secțiunea 4.4 din prezentul apendice.

3.   CERINȚE PENTRU APARATURA DE ÎNREGISTRARE ÎN CAZUL INSTALĂRII UNUI ADAPTOR

Cerințele din prezentul capitol și din următoarele capitole indică modul în care trebuie înțelese cerințele din prezenta anexă în cazul utilizării unui adaptor. Numerele aferente cerințelor sunt redate între paranteze.

| ADA_005 | Aparatura de înregistrare a oricărui vehicul prevăzut cu un adaptor trebuie să respecte toate dispozițiile prezentei anexe, dacă în textul prezentului apendice nu se precizează altfel. |
| --- | --- |
| ADA_006 | Atunci când se instalează un adaptor, aparatura de înregistrare este formată din cabluri, adaptor (în locul senzorului de mișcare) și o UMV (001). |
| ADA_007 | Funcția de detectare a evenimentelor și/sau defecțiunilor a aparaturii de înregistrare se modifică după cum urmează:






  — | evenimentul „întreruperea alimentării cu energie electrică” este declanșat de UMV, în celelalte moduri decât modul calibrare, în cazul oricărei întreruperi de peste 200 de milisecunde a alimentării cu energie electrică a senzorului de mișcare integrat (066); |

ADA_005

Aparatura de înregistrare a oricărui vehicul prevăzut cu un adaptor trebuie să respecte toate dispozițiile prezentei anexe, dacă în textul prezentului apendice nu se precizează altfel.

ADA_006

Atunci când se instalează un adaptor, aparatura de înregistrare este formată din cabluri, adaptor (în locul senzorului de mișcare) și o UMV (001).

ADA_007

Funcția de detectare a evenimentelor și/sau defecțiunilor a aparaturii de înregistrare se modifică după cum urmează:

—

evenimentul „întreruperea alimentării cu energie electrică” este declanșat de UMV, în celelalte moduri decât modul calibrare, în cazul oricărei întreruperi de peste 200 de milisecunde a alimentării cu energie electrică a senzorului de mișcare integrat (066);

| — | orice întrerupere a alimentării cu energie electrică a adaptorului, care durează mai mult de 200 de milisecunde, generează o întrerupere a alimentării cu energie electrică a senzorului de mișcare integrat cu o durată echivalentă. Pragul de întrerupere al adaptorului este stabilit de producător; |
| --- | --- |

—

orice întrerupere a alimentării cu energie electrică a adaptorului, care durează mai mult de 200 de milisecunde, generează o întrerupere a alimentării cu energie electrică a senzorului de mișcare integrat cu o durată echivalentă. Pragul de întrerupere al adaptorului este stabilit de producător;

| — | evenimentul „eroare a datelor de deplasare” este declanșat de UMV în cazul întreruperii fluxului normal de date dintre senzorul de mișcare integrat și UMV și/sau în cazul unor erori de integritate sau de autentificare a datelor survenite în timpul schimbului de date dintre senzorul de mișcare integrat și UMV (067); |
| --- | --- |

—

evenimentul „eroare a datelor de deplasare” este declanșat de UMV în cazul întreruperii fluxului normal de date dintre senzorul de mișcare integrat și UMV și/sau în cazul unor erori de integritate sau de autentificare a datelor survenite în timpul schimbului de date dintre senzorul de mișcare integrat și UMV (067);

| — | evenimentul „tentativă de violare a securității” este declanșat de UMV, în celelalte moduri decât modul calibrare, în cazul oricărui eveniment care afectează securitatea senzorului de mișcare integrat (068); |
| --- | --- |

—

evenimentul „tentativă de violare a securității” este declanșat de UMV, în celelalte moduri decât modul calibrare, în cazul oricărui eveniment care afectează securitatea senzorului de mișcare integrat (068);

| — | o defecțiune la „aparatura de înregistrare” este declanșată de UMV, în celelalte moduri decât modul calibrare, în cazul oricărei defecțiuni a senzorului de mișcare integrat (070). |
| --- | --- |

—

o defecțiune la „aparatura de înregistrare” este declanșată de UMV, în celelalte moduri decât modul calibrare, în cazul oricărei defecțiuni a senzorului de mișcare integrat (070).

ADA_008

Defecțiunile adaptorului care pot fi detectate de aparatura de înregistrare sunt cele legate de senzorul de mișcare integrat (071).

ADA_009

Funcția de calibrare UMV permite asocierea automată a senzorului de mișcare integrat cu UMV (154, 155).

ADA_010

Termenii „senzor de mișcare” sau „senzor” folosiți la obiectivul de securitate pentru UMV din apendicele 10 la prezenta anexă se referă la senzorul de mișcare integrat.

4.   CERINȚE FUNCȚIONALE ȘI DE CONSTRUCȚIE PENTRU ADAPTOR

4.1.   Interfațare și adaptarea impulsurilor de viteză de intrare

| ADA_011 | Interfața de intrare a adaptorului acceptă impulsuri de frecvență care redau viteza vehiculului și distanța parcursă de acesta. Caracteristicile electrice ale impulsurilor de intrare sunt: a se defini de către producător. Reglaje accesibile numai producătorului adaptorului și numai atelierului autorizat care efectuează instalarea adaptorului permit interfațarea corectă a adaptorului cu vehiculul, după caz. |
| --- | --- |
| ADA_012 | Interfața de intrare a adaptorului trebuie să fie capabilă, după caz, să multiplice sau să împartă impulsurile de frecvență ale impulsurilor de viteză de intrare cu un factor fix, pentru adaptarea semnalului la o valoare din intervalul de factori k definit în prezenta anexă (4 000-25 000 impulsuri/km). Acest factor fix poate fi programat numai de producătorul adaptorului și de atelierul autorizat care efectuează instalarea adaptorului. |

ADA_011

Interfața de intrare a adaptorului acceptă impulsuri de frecvență care redau viteza vehiculului și distanța parcursă de acesta. Caracteristicile electrice ale impulsurilor de intrare sunt: a se defini de către producător. Reglaje accesibile numai producătorului adaptorului și numai atelierului autorizat care efectuează instalarea adaptorului permit interfațarea corectă a adaptorului cu vehiculul, după caz.

ADA_012

Interfața de intrare a adaptorului trebuie să fie capabilă, după caz, să multiplice sau să împartă impulsurile de frecvență ale impulsurilor de viteză de intrare cu un factor fix, pentru adaptarea semnalului la o valoare din intervalul de factori k definit în prezenta anexă (4 000-25 000 impulsuri/km). Acest factor fix poate fi programat numai de producătorul adaptorului și de atelierul autorizat care efectuează instalarea adaptorului.

4.2.   Orientarea impulsurilor de intrare către senzorul de mișcare integrat

| ADA_013 | Impulsurile de intrare, posibil adaptate după cum se specifică mai sus, sunt direcționate către senzorul de mișcare integrat, astfel încât fiecare impuls de intrare să fie detectat de senzorul de mișcare. |
| --- | --- |

ADA_013

Impulsurile de intrare, posibil adaptate după cum se specifică mai sus, sunt direcționate către senzorul de mișcare integrat, astfel încât fiecare impuls de intrare să fie detectat de senzorul de mișcare.

4.3.   Senzorul de mișcare integrat

| ADA_014 | Senzorul de mișcare integrat este stimulat de impulsurile direcționate, permițându-i astfel să genereze date privind mișcarea care să redea corect deplasarea vehiculului, ca și cum ar fi fost interfațat mecanic cu o parte motoare a vehiculului. |
| --- | --- |
| ADA_015 | Datele de identificare ale senzorului de mișcare integrat sunt folosite de UMV pentru identificarea adaptorului (077). |
| ADA_016 | Se consideră că datele de instalare stocate în senzorul de mișcare integrat reprezintă datele de instalare ale adaptorului (099). |

ADA_014

Senzorul de mișcare integrat este stimulat de impulsurile direcționate, permițându-i astfel să genereze date privind mișcarea care să redea corect deplasarea vehiculului, ca și cum ar fi fost interfațat mecanic cu o parte motoare a vehiculului.

ADA_015

Datele de identificare ale senzorului de mișcare integrat sunt folosite de UMV pentru identificarea adaptorului (077).

ADA_016

Se consideră că datele de instalare stocate în senzorul de mișcare integrat reprezintă datele de instalare ale adaptorului (099).

4.4.   Cerințe privind securitatea

| ADA_017 | Carcasa adaptorului se proiectează în așa fel încât să nu poată fi deschisă. Carcasa se sigilează, astfel încât tentativele de deschidere să fie ușor detectate (de exemplu, prin inspecție vizuală, a se vedea ADA_035). |
| --- | --- |
| ADA_018 | Trebuie să fie imposibilă scoaterea senzorului de mișcare integrat din adaptor fără ruperea sigiliului sau sigiliilor carcasei adaptorului sau fără ruperea sigiliului dintre senzor și carcasa adaptorului (a se vedea ADA_035). |
| ADA_019 | Adaptorul garantează că datele de deplasare nu pot fi prelucrate și extrase decât din intrarea adaptorului. |

ADA_017

Carcasa adaptorului se proiectează în așa fel încât să nu poată fi deschisă. Carcasa se sigilează, astfel încât tentativele de deschidere să fie ușor detectate (de exemplu, prin inspecție vizuală, a se vedea ADA_035).

ADA_018

Trebuie să fie imposibilă scoaterea senzorului de mișcare integrat din adaptor fără ruperea sigiliului sau sigiliilor carcasei adaptorului sau fără ruperea sigiliului dintre senzor și carcasa adaptorului (a se vedea ADA_035).

ADA_019

Adaptorul garantează că datele de deplasare nu pot fi prelucrate și extrase decât din intrarea adaptorului.

4.5.   Caracteristici de performanță

| ADA_020 | Adaptorul este perfect funcțional în intervalul de temperatură (a se defini de către producător, în funcție de poziția de instalare) (159). |
| --- | --- |
| ADA_021 | Adaptorul este perfect funcțional în intervalul de umiditate 10 %-90 % (160). |
| ADA_022 | Adaptorul trebuie protejat de supratensiune, de inversarea polarității sursei de alimentare și de scurt circuite (161). |
| ADA_023 | Adaptorul trebuie să respecte dispozițiile din Directiva Comisiei 2006/28/CE (1) de adaptare la progresul tehnic a Directivei Consiliului 72/245/CEE privind compatibilitatea electromagnetică și trebuie protejat de descărcările electrostatice și de șocurile de instalare (162). |

ADA_020

Adaptorul este perfect funcțional în intervalul de temperatură (a se defini de către producător, în funcție de poziția de instalare) (159).

ADA_021

Adaptorul este perfect funcțional în intervalul de umiditate 10 %-90 % (160).

ADA_022

Adaptorul trebuie protejat de supratensiune, de inversarea polarității sursei de alimentare și de scurt circuite (161).

ADA_023

Adaptorul trebuie să respecte dispozițiile din Directiva Comisiei 2006/28/CE (1) de adaptare la progresul tehnic a Directivei Consiliului 72/245/CEE privind compatibilitatea electromagnetică și trebuie protejat de descărcările electrostatice și de șocurile de instalare (162).

4.6.   Materiale

| ADA_024 | Adaptorul trebuie să întrunească gradul de protecție (a se defini de către producător, în funcție de poziția de instalare) (164, 165). |
| --- | --- |
| ADA_025 | Culoarea carcasei adaptorului este galben. |

ADA_024

Adaptorul trebuie să întrunească gradul de protecție (a se defini de către producător, în funcție de poziția de instalare) (164, 165).

ADA_025

Culoarea carcasei adaptorului este galben.

4.7.   Marcaje

| ADA_026 | Pe adaptor trebuie atașată o plăcuță descriptivă care să conțină următoarele detalii (169):






  — | numele și adresa producătorului adaptorului; |
| --- | --- | --- |

ADA_026

Pe adaptor trebuie atașată o plăcuță descriptivă care să conțină următoarele detalii (169):

—

numele și adresa producătorului adaptorului;

| — | numărul de componentă și anul de fabricație al adaptorului; |
| --- | --- |

—

numărul de componentă și anul de fabricație al adaptorului;

| — | marca aprobării de tip a adaptorului sau a aparaturii de înregistrare care include adaptorul; |
| --- | --- |

—

marca aprobării de tip a adaptorului sau a aparaturii de înregistrare care include adaptorul;

| — | data instalării adaptorului; |
| --- | --- |

—

data instalării adaptorului;

| — | numărul de identificare al vehiculului pe care a fost instalat. |
| --- | --- |

—

numărul de identificare al vehiculului pe care a fost instalat.

ADA_027

Plăcuța descriptivă trebuie să conțină și următoarele detalii (dacă acestea nu se pot citi direct din afară pe senzorul de mișcare integrat):

| — | numele producătorului senzorului de mișcare integrat; |
| --- | --- |

—

numele producătorului senzorului de mișcare integrat;

| — | numărul de componentă și anul de fabricație al senzorului de mișcare integrat; |
| --- | --- |

—

numărul de componentă și anul de fabricație al senzorului de mișcare integrat;

| — | marca aprobării de tip pentru senzorul de mișcare integrat. |
| --- | --- |

—

marca aprobării de tip pentru senzorul de mișcare integrat.

5.   INSTALAREA APARATURII DE ÎNREGISTRARE ÎN CAZUL UTILIZĂRII UNUI ADAPTOR

5.1.   Instalare

| ADA_028 | Adaptoarele care urmează a fi instalate pe vehicule se livrează numai producătorilor de vehicule sau atelierelor autorizate de autoritățile competente din statele membre să instaleze, să activeze și să calibreze tahografe digitale. |
| --- | --- |
| ADA_029 | Un astfel de atelier autorizat care instalează adaptorul trebuie să regleze interfața de intrare și să selecteze raportul de diviziune al semnalului de intrare (după caz). |
| ADA_030 | Un astfel de atelier autorizat care instalează adaptorul trebuie să sigileze carcasa adaptorului. |
| ADA_031 | Adaptorul se montează cât mai aproape posibil de partea vehiculului care furnizează impulsurile de intrare. |
| ADA_032 | Cablurile de alimentare ale adaptorului trebuie să fie roșii (plus) și negre (masă). |

ADA_028

Adaptoarele care urmează a fi instalate pe vehicule se livrează numai producătorilor de vehicule sau atelierelor autorizate de autoritățile competente din statele membre să instaleze, să activeze și să calibreze tahografe digitale.

ADA_029

Un astfel de atelier autorizat care instalează adaptorul trebuie să regleze interfața de intrare și să selecteze raportul de diviziune al semnalului de intrare (după caz).

ADA_030

Un astfel de atelier autorizat care instalează adaptorul trebuie să sigileze carcasa adaptorului.

ADA_031

Adaptorul se montează cât mai aproape posibil de partea vehiculului care furnizează impulsurile de intrare.

ADA_032

Cablurile de alimentare ale adaptorului trebuie să fie roșii (plus) și negre (masă).

5.2.   Sigilare

| ADA_033 | Se aplică următoarele cerințe de sigilare:






  — | se sigilează carcasa adaptorului (a se vedea ADA_017); |
| --- | --- | --- |

ADA_033

Se aplică următoarele cerințe de sigilare:

—

se sigilează carcasa adaptorului (a se vedea ADA_017);

| — | carcasa senzorului integrat se sigilează de carcasa adaptorului, în cazurile în care nu este posibilă scoaterea senzorului integrat fără ruperea sigiliului sau sigiliilor carcasei adaptorului (a se vedea ADA_018); |
| --- | --- |

—

carcasa senzorului integrat se sigilează de carcasa adaptorului, în cazurile în care nu este posibilă scoaterea senzorului integrat fără ruperea sigiliului sau sigiliilor carcasei adaptorului (a se vedea ADA_018);

| — | se sigilează carcasa adaptorului de vehicul; |
| --- | --- |

—

se sigilează carcasa adaptorului de vehicul;

| — | conexiunea între adaptor și echipamentul care furnizează impulsurile de intrare se sigilează la ambele capete (în măsura în care acest lucru este posibil). |
| --- | --- |

—

conexiunea între adaptor și echipamentul care furnizează impulsurile de intrare se sigilează la ambele capete (în măsura în care acest lucru este posibil).

6.   CONTROALE, INSPECȚII ȘI REPARAȚII

6.1.   Inspecții periodice

| ADA_034 | Când se folosește un adaptor, fiecare inspecție periodică (în conformitate cu cerințele 256-258 din capitolul VI din anexa I B) a aparaturii de înregistrare constă în următoarele verificări (257):






  — | dacă adaptorul poartă marca de aprobare de tip; |
| --- | --- | --- |

ADA_034

Când se folosește un adaptor, fiecare inspecție periodică (în conformitate cu cerințele 256-258 din capitolul VI din anexa I B) a aparaturii de înregistrare constă în următoarele verificări (257):

—

dacă adaptorul poartă marca de aprobare de tip;

| — | dacă sigiliile de pe adaptor și conexiunile sunt intacte; |
| --- | --- |

—

dacă sigiliile de pe adaptor și conexiunile sunt intacte;

| — | dacă adaptorul este instalat conform indicațiilor de pe plăcuța de instalare; |
| --- | --- |

—

dacă adaptorul este instalat conform indicațiilor de pe plăcuța de instalare;

| — | dacă adaptorul este instalat conform indicațiilor producătorului adaptorului și/sau vehiculului; |
| --- | --- |

—

dacă adaptorul este instalat conform indicațiilor producătorului adaptorului și/sau vehiculului;

| — | dacă montarea unui adaptor este permisă în cazul vehiculului inspectat. |
| --- | --- |

—

dacă montarea unui adaptor este permisă în cazul vehiculului inspectat.

7.   APROBAREA DE TIP A APARATURII DE ÎNREGISTRARE ÎN CAZUL UTILIZĂRII UNUI ADAPTOR

7.1.   Dispoziții generale

| ADA_035 | Aparatura de înregistrare trebuie prezentată completă în vederea aprobării, împreună cu adaptorul (269). |
| --- | --- |
| ADA_036 | Orice adaptor poate fi supus propriei aprobări de tip sau aprobării de tip în calitate de componentă a echipamentului de înregistrare. |
| ADA_037 | Aprobarea de tip presupune teste de funcționare care includ adaptorul. Rezultatele pozitive obținute la fiecare dintre aceste teste sunt confirmate prin intermediul unui certificat adecvat (270). |

ADA_035

Aparatura de înregistrare trebuie prezentată completă în vederea aprobării, împreună cu adaptorul (269).

ADA_036

Orice adaptor poate fi supus propriei aprobări de tip sau aprobării de tip în calitate de componentă a echipamentului de înregistrare.

ADA_037

Aprobarea de tip presupune teste de funcționare care includ adaptorul. Rezultatele pozitive obținute la fiecare dintre aceste teste sunt confirmate prin intermediul unui certificat adecvat (270).

7.2.   Certificatul de funcționare

| ADA_038 | Un certificat de funcționare al unui adaptor sau aparatură de înregistrare care include un adaptor se transmite producătorului adaptorului numai după îndeplinirea cu succes a următoarelor teste de funcționare minime:








  Nr. | Test | Descriere | Cerințe aferente |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Analiză administrativă |
| 1.1. | Documentație | Corectitudinea documentației adaptorului | |
| 2. | Inspecție vizuală |
| 2.1. | Respectarea de către adaptor a documentației | |
| 2.2. | Identificarea/marcajele adaptorului | ADA_026, ADA_027 |
| 2.3. | Materialele adaptorului | 163-167
  ADA_025 |
| 2.4. | Sigilare | ADA_017, ADA_018, ADA_035 |
| 3. | Teste de funcționare |
| 3.1. | Orientarea impulsurilor de viteză către senzorul de mișcare integrat | ADA_013 |
| 3.2. | Interfațare și adaptarea impulsurilor de viteză de intrare | ADA_011, ADA_012 |
| 3.3. | Acuratețea măsurării deplasării | 022-026 |
| 4. | Testare ecologică |
| 4.1. | Rezultatele testelor producătorului | Rezultatele testelor de mediu efectuate de producător | ADA_020, ADA_021, ADA_022, ADA_023, ADA_024 |
| 5. | EMC |
| 5.1. | Emisii radiate și susceptibilitate | Verificarea conformității cu Directiva 2006/28/CE | ADA_023 |
| 5.2. | Rezultatele testelor producătorului | Rezultatele testelor de mediu efectuate de producător | ADA_023 |

ADA_038

Un certificat de funcționare al unui adaptor sau aparatură de înregistrare care include un adaptor se transmite producătorului adaptorului numai după îndeplinirea cu succes a următoarelor teste de funcționare minime:

Nr.

Test

Descriere

Cerințe aferente

1.

Analiză administrativă

1.1.

Documentație

Corectitudinea documentației adaptorului

2.

Inspecție vizuală

2.1.

Respectarea de către adaptor a documentației

2.2.

Identificarea/marcajele adaptorului

ADA_026, ADA_027

2.3.

Materialele adaptorului

163-167

ADA_025

2.4.

Sigilare

ADA_017, ADA_018, ADA_035

3.

Teste de funcționare

3.1.

Orientarea impulsurilor de viteză către senzorul de mișcare integrat

ADA_013

3.2.

Interfațare și adaptarea impulsurilor de viteză de intrare

ADA_011, ADA_012

3.3.

Acuratețea măsurării deplasării

022-026

4.

Testare ecologică

4.1.

Rezultatele testelor producătorului

Rezultatele testelor de mediu efectuate de producător

ADA_020, ADA_021, ADA_022, ADA_023, ADA_024

5.

EMC

5.1.

Emisii radiate și susceptibilitate

Verificarea conformității cu Directiva 2006/28/CE

ADA_023

5.2.

Rezultatele testelor producătorului

Rezultatele testelor de mediu efectuate de producător

ADA_023

---

(1)  JO L 65, 7.3.2006, p. 27.

1

---

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/10

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 69/2009 AL COMISIEI

din 23 ianuarie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Standardul Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 1 și Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) 27

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (1), în special articolul 3 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (2), au fost adoptate anumite standarde internaționale și interpretări care existau la 15 octombrie 2008. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 al Comisiei (2), au fost adoptate anumite standarde internaționale și interpretări care existau la 15 octombrie 2008.

| (2) | În mai 2008 Consiliul pentru standardele internaționale de contabilitate (IASB) a publicat amendamente la IFRS 1 Adoptarea pentru prima dată a Standardelor Internaționale de Raportare Financiară și IAS 27 Situații financiare consolidate și individuale „Costul unei investiții într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată”, denumite în continuare „amendamente la IFRS 1 și la IAS 27”. Amendamentele sunt după cum urmează: ele permit unei entități care adoptă pentru prima dată standardele să utilizeze în situațiile sale financiare individuale fie valoarea justă la data trecerii entității la IFRS-uri, fie valoarea contabilă precedentă conform principiilor contabile general acceptate (GAAP) la data respectivă; definiția „metodei costului” este eliminată din IAS 27 și, în consecință, un investitor trebuie să recunoască drept venituri în situațiile sale financiare individuale toate dividendele primite de la o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată, chiar dacă dividendele sunt plătite din rezervele dinaintea achiziției; ele clarifică și modul de determinare al costului unei investiții, în conformitate cu IAS 27, în cazul în care o societate-mamă reorganizează modul de funcționare al grupului său prin crearea unei noi entități drept societatea-sa mamă, iar această nouă societate-mamă obține controlul societății-mamă inițiale prin emiterea de instrumente de capitaluri proprii în schimbul instrumentelor de capitaluri proprii ale societății-mamă inițiale. |
| --- | --- |

(2)

În mai 2008 Consiliul pentru standardele internaționale de contabilitate (IASB) a publicat amendamente la IFRS 1 Adoptarea pentru prima dată a Standardelor Internaționale de Raportare Financiară și IAS 27 Situații financiare consolidate și individuale „Costul unei investiții într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată”, denumite în continuare „amendamente la IFRS 1 și la IAS 27”. Amendamentele sunt după cum urmează: ele permit unei entități care adoptă pentru prima dată standardele să utilizeze în situațiile sale financiare individuale fie valoarea justă la data trecerii entității la IFRS-uri, fie valoarea contabilă precedentă conform principiilor contabile general acceptate (GAAP) la data respectivă; definiția „metodei costului” este eliminată din IAS 27 și, în consecință, un investitor trebuie să recunoască drept venituri în situațiile sale financiare individuale toate dividendele primite de la o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată, chiar dacă dividendele sunt plătite din rezervele dinaintea achiziției; ele clarifică și modul de determinare al costului unei investiții, în conformitate cu IAS 27, în cazul în care o societate-mamă reorganizează modul de funcționare al grupului său prin crearea unei noi entități drept societatea-sa mamă, iar această nouă societate-mamă obține controlul societății-mamă inițiale prin emiterea de instrumente de capitaluri proprii în schimbul instrumentelor de capitaluri proprii ale societății-mamă inițiale.

| (3) | Consultarea cu grupul de experți tehnici (TEG) al Grupului consultativ european pentru raportarea financiară (EFRAG) confirmă faptul că amendamentele la IFRS 1 și IAS 27 îndeplinesc criteriile tehnice pentru adoptare stabilite la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002. În conformitate cu Decizia Comisiei 2006/505/CE din 14 iulie 2006 de instituire a Grupului de examinare a avizelor privind standardele contabile în vederea consilierii Comisiei cu privire la obiectivitatea și neutralitatea avizelor Grupului consultativ european pentru raportări financiare (EFRAG) (3), grupul de examinare a avizelor privind standardele contabile a analizat avizul EFRAG privind adoptarea și a confirmat Comisiei că acesta este echilibrat și obiectiv. |
| --- | --- |

(3)

Consultarea cu grupul de experți tehnici (TEG) al Grupului consultativ european pentru raportarea financiară (EFRAG) confirmă faptul că amendamentele la IFRS 1 și IAS 27 îndeplinesc criteriile tehnice pentru adoptare stabilite la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002. În conformitate cu Decizia Comisiei 2006/505/CE din 14 iulie 2006 de instituire a Grupului de examinare a avizelor privind standardele contabile în vederea consilierii Comisiei cu privire la obiectivitatea și neutralitatea avizelor Grupului consultativ european pentru raportări financiare (EFRAG) (3), grupul de examinare a avizelor privind standardele contabile a analizat avizul EFRAG privind adoptarea și a confirmat Comisiei că acesta este echilibrat și obiectiv.

| (4) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 trebuie modificat în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare contabilă, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare contabilă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | Standardul Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 1 Adoptarea pentru prima dată a Standardelor Internaționale de Raportare Financiară se modifică conform anexei la prezentul regulament; |
| --- | --- |

1.

Standardul Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 1 Adoptarea pentru prima dată a Standardelor Internaționale de Raportare Financiară se modifică conform anexei la prezentul regulament;

| 2. | Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) 27 Situații financiare consolidate și individuale se modifică conform anexei la prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.

Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) 27 Situații financiare consolidate și individuale se modifică conform anexei la prezentul regulament;

| 3. | IAS 18, IAS 21 și IAS 36 se modifică în conformitate cu amendamentele la IAS 27, conform anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

IAS 18, IAS 21 și IAS 36 se modifică în conformitate cu amendamentele la IAS 27, conform anexei la prezentul regulament.

Articolul 2

Societățile aplică amendamentele la IFRS 1 și IAS 27, conform anexei la prezentul regulament, cel mai târziu de la data începerii primului lor exercițiu financiar care debutează după 31 decembrie 2008.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 ianuarie 2009.

Pentru Comisie

Charlie McCREEVY

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 243, 11.9.2002, p. 1.

1

(2)  JO L 320, 29.11.2008, p. 1.

2

(3)  JO L 199, 21.7.2006, p. 33.

3

---

ANEXĂ

STANDARDE INTERNAȚIONALE DE CONTABILITATE

| IFRS 1 și IAS 27 | Amendamente la IFRS 1 Adoptarea pentru prima dată a Standardelor Internaționale de Raportare Financiară și IAS 27 Situații financiare consolidate și individuale - Costul unei investiții într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată |
| --- | --- |

IFRS 1 și IAS 27

Amendamente la IFRS 1 Adoptarea pentru prima dată a Standardelor Internaționale de Raportare Financiară și IAS 27 Situații financiare consolidate și individuale - Costul unei investiții într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată

Reproducerea permisă în Spațiul Economic European. Toate drepturile existente rezervate în afara SEE, cu excepția dreptului de reproducere în scopul uzului personal sau în alte scopuri legitime. Informații suplimentare pot fi obținute de la IASB, la adresa www.iasb.org

AMENDAMENTE LA IFRS 1 ADOPTAREA PENTRU PRIMA DATĂ A STANDARDELOR INTERNAȚIONALE DE RAPORTARE FINANCIARĂ ȘI IAS 27 SITUAȚII FINANCIARE CONSOLIDATE ȘI INDIVIDUALE

COSTUL UNEI INVESTIȚII ÎNTR-O FILIALĂ, ENTITATE CONTROLATĂ ÎN COMUN SAU ENTITATE ASOCIATĂ

Amendamente la IFRS 1

Adoptarea pentru prima dată a Standardelor Internaționale de Raportare Financiară

După punctul 13 litera (e) se adaugă punctul 13 litera (ea). După punctul 23 se adaugă un titlu și punctele 23A și 23B. Punctele 25A și 34C se modifică. După punctul 44 se adaugă un titlu și punctul 44A. După punctul 47J se adaugă punctul 47K.

RECUNOAȘTERE ȘI EVALUARE

Scutiri de la aplicarea altor IFRS-uri

| 13 | O entitate poate să aleagă să folosească una sau mai multe dintre următoarele scutiri:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

13

O entitate poate să aleagă să folosească una sau mai multe dintre următoarele scutiri:

(a)

...

| (ea) | investiții în filiale, entități controlate în comun și entități asociate (punctele 23A și 23B); |
| --- | --- |

(ea)

investiții în filiale, entități controlate în comun și entități asociate (punctele 23A și 23B);

| (f) | ... |
| --- | --- |

(f)

...

Investiții în filiale, entități controlate în comun și entități asociate

| 23A | Când o entitate întocmește situații financiare individuale, IAS 27 Situații financiare consolidate și individuale impune acesteia să contabilizeze investițiile sale în filiale, entități controlate în comun și entități asociate:






  (a) | fie la cost, |
| --- | --- | --- |

23A

Când o entitate întocmește situații financiare individuale, IAS 27 Situații financiare consolidate și individuale impune acesteia să contabilizeze investițiile sale în filiale, entități controlate în comun și entități asociate:

(a)

fie la cost,

| (b) | fie în conformitate cu IAS 39 Instrumente financiare: recunoaștere și evaluare. |
| --- | --- |

(b)

fie în conformitate cu IAS 39 Instrumente financiare: recunoaștere și evaluare.

| 23B | Dacă o entitate care adoptă pentru prima dată standardele evaluează la cost o astfel de investiție, în conformitate cu punctul 23A litera (a), aceasta trebuie să evalueze respectiva investiție în situația poziției sale financiare IFRS de deschidere la una din următoarele valori:






  (a) | costul determinat în conformitate cu IAS 27 sau |
| --- | --- | --- |

23B

Dacă o entitate care adoptă pentru prima dată standardele evaluează la cost o astfel de investiție, în conformitate cu punctul 23A litera (a), aceasta trebuie să evalueze respectiva investiție în situația poziției sale financiare IFRS de deschidere la una din următoarele valori:

(a)

costul determinat în conformitate cu IAS 27 sau

| (b) | costul presupus. Costul presupus al unei asemenea investiții trebuie să fie:






  (i) | valoarea sa justă (determinată în conformitate cu IAS 39) la data trecerii entității la IFRS-uri în situațiile sale financiare individuale sau |
| --- | --- | --- |

(b)

costul presupus. Costul presupus al unei asemenea investiții trebuie să fie:

(i)

valoarea sa justă (determinată în conformitate cu IAS 39) la data trecerii entității la IFRS-uri în situațiile sale financiare individuale sau

| (ii) | valoarea sa contabilă precedentă conform principiilor contabile general acceptate (GAAP) la data respectivă. |
| --- | --- |

(ii)

valoarea sa contabilă precedentă conform principiilor contabile general acceptate (GAAP) la data respectivă.

O entitate care adoptă pentru prima dată standardele poate alege fie punctul (i) fie punctul (ii) de mai sus pentru a evalua investiția sa în fiecare filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată pe care alege să o evalueze utilizând un cost presupus.

Desemnarea instrumentelor financiare recunoscute anterior

| 25A | IAS 39 permite ... |
| --- | --- |

25A

IAS 39 permite ...

Excepții de la aplicarea retroactivă a altor IFRS-uri

Interese care nu controlează

| 34C | O entitate care adoptă standardele pentru prima dată trebuie să aplice următoarele dispoziții din IAS 27 (modificat în 2008)... |
| --- | --- |

34C

O entitate care adoptă standardele pentru prima dată trebuie să aplice următoarele dispoziții din IAS 27 (modificat în 2008)...

PREZENTARE ȘI DESCRIERE

Utilizarea costului presupus pentru investiții în filiale, entități controlate în comun și entități asociate

| 44A | În mod similar, dacă o entitate utilizează un cost presupus în situația poziției sale financiare IFRS de deschidere pentru o investiție într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată în situațiile sale financiare individuale (a se vedea punctul 23B), primele situații financiare IFRS ale entității întocmite trebuie să prezinte:






  (a) | costul presupus agregat al investițiilor pentru care costul presupus este valoarea lor contabilă precedentă conform principiilor contabile general acceptate (GAAP); |
| --- | --- | --- |

44A

În mod similar, dacă o entitate utilizează un cost presupus în situația poziției sale financiare IFRS de deschidere pentru o investiție într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată în situațiile sale financiare individuale (a se vedea punctul 23B), primele situații financiare IFRS ale entității întocmite trebuie să prezinte:

(a)

costul presupus agregat al investițiilor pentru care costul presupus este valoarea lor contabilă precedentă conform principiilor contabile general acceptate (GAAP);

| (b) | costul presupus agregat al investițiilor pentru care costul presupus este valoarea justă; și |
| --- | --- |

(b)

costul presupus agregat al investițiilor pentru care costul presupus este valoarea justă; și

| (c) | ajustarea agregată a valorilor contabile raportate conform principiilor contabile general acceptate (GAAP) anterioare. |
| --- | --- |

(c)

ajustarea agregată a valorilor contabile raportate conform principiilor contabile general acceptate (GAAP) anterioare.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

| 47K | Costul unei investiții într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată (Amendamente la IFRS 1 și IAS 27), publicat în mai 2008, a adăugat punctele 13(ea), 23A, 23B și 44A. O entitate trebuie să aplice respectivele puncte pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică punctele pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. |
| --- | --- |

47K

Costul unei investiții într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată (Amendamente la IFRS 1 și IAS 27), publicat în mai 2008, a adăugat punctele 13(ea), 23A, 23B și 44A. O entitate trebuie să aplice respectivele puncte pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică punctele pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt.

Amendamente la IAS 27

Situații financiare consolidate și individuale (modificat în mai 2008 prin Îmbunătățiri aduse IFRS-urilor)

La punctul 4, referința la „metoda costului” este eliminată. După punctul 38 se adaugă punctele 38A-38C. După punctul 45A se adaugă punctele 45B și 45C.

DEFINIȚII

[Se elimină referința la „metoda costului”.]

CONTABILIZAREA ÎN SITUAȚIILE FINANCIARE INDIVIDUALE A INVESTIȚIILOR ÎN FILIALE, ENTITĂȚI CONTROLATE ÎN COMUN ȘI ENTITĂȚI ASOCIATE

| 38A | O entitate trebuie să recunoască un dividend de la o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată în profit sau pierdere în situațiile sale financiare individuale când dreptul său de a primi dividendul este stabilit. |
| --- | --- |

38A

O entitate trebuie să recunoască un dividend de la o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată în profit sau pierdere în situațiile sale financiare individuale când dreptul său de a primi dividendul este stabilit.

| 38B | Când o societate-mamă reorganizează structura grupului său prin crearea unei noi entități drept societatea sa mamă într-un mod care satisface următoarele criterii:






  (a) | noua societate-mamă obține controlul societății-mamă inițiale prin emiterea de instrumente de capitaluri proprii în schimbul instrumentelor de capitaluri proprii ale societății-mamă inițiale; |
| --- | --- | --- |

38B

Când o societate-mamă reorganizează structura grupului său prin crearea unei noi entități drept societatea sa mamă într-un mod care satisface următoarele criterii:

(a)

noua societate-mamă obține controlul societății-mamă inițiale prin emiterea de instrumente de capitaluri proprii în schimbul instrumentelor de capitaluri proprii ale societății-mamă inițiale;

| (b) | activele și datoriile noului grup și ale grupului inițial sunt aceleași imediat înainte și după reorganizare; și |
| --- | --- |

(b)

activele și datoriile noului grup și ale grupului inițial sunt aceleași imediat înainte și după reorganizare; și

| (c) | proprietarii societății-mamă inițiale înainte de reorganizare au aceleași participații, în valoare absolută și în valoare reală, în activele nete ale grupului inițial și ale grupului nou imediat înainte și după reorganizare |
| --- | --- |

(c)

proprietarii societății-mamă inițiale înainte de reorganizare au aceleași participații, în valoare absolută și în valoare reală, în activele nete ale grupului inițial și ale grupului nou imediat înainte și după reorganizare

iar noua societate-mamă contabilizează investiția sa în societatea-mamă inițială în situațiile sale financiare individuale în conformitate cu punctul 38 litera (a), noua societate-mamă trebuie să evalueze costul la valoarea contabilă a părții lui din elementele de capital evidențiate în situațiile financiare individuale ale societății-mamă inițiale la data reorganizării.

| 38C | În mod asemănător, o entitate care nu este societate-mamă poate crea o nouă entitate drept societatea sa mamă într-un mod care să satisfacă criteriile de la punctul 38B. Cerințele de la punctul 38B se aplică în mod similar și unor asemenea reorganizări. În asemenea cazuri referințele la „societatea-mamă inițială” și „grupul inițial” sunt de fapt referințe la „entitatea originală”. |
| --- | --- |

38C

În mod asemănător, o entitate care nu este societate-mamă poate crea o nouă entitate drept societatea sa mamă într-un mod care să satisfacă criteriile de la punctul 38B. Cerințele de la punctul 38B se aplică în mod similar și unor asemenea reorganizări. În asemenea cazuri referințele la „societatea-mamă inițială” și „grupul inițial” sunt de fapt referințe la „entitatea originală”.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE ȘI TRANZIȚIA

| 45B | Costul unei investiții într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată (Amendamente la IFRS 1 și IAS 27), publicat în mai 2008, a eliminat definiția metodei costului de la punctul 4 și a adăugat punctul 38A. O entitate trebuie să aplice aceste modificări prospectiv pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă care începe anterior acestei date, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și trebuie să aplice amendamentele aferente la IAS 18, IAS 21 și IAS 36 în același timp. |
| --- | --- |

45B

Costul unei investiții într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată (Amendamente la IFRS 1 și IAS 27), publicat în mai 2008, a eliminat definiția metodei costului de la punctul 4 și a adăugat punctul 38A. O entitate trebuie să aplice aceste modificări prospectiv pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă care începe anterior acestei date, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și trebuie să aplice amendamentele aferente la IAS 18, IAS 21 și IAS 36 în același timp.

| 45C | Costul unei investiții într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată (Amendamente la IFRS 1 și IAS 27) publicat în mai 2008 a adăugat punctele 38B și 38C. O entitate trebuie să aplice aceste puncte prospectiv pentru reorganizările care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. În plus, o entitate poate opta pentru aplicarea punctelor 38B și 38C retrospectiv reorganizărilor anterioare care intră sub incidența punctelor respective. Însă, dacă o entitate retratează o reorganizare oarecare pentru a se conforma punctelor 38B și 38C, aceasta trebuie să retrateze toate reorganizările ulterioare care intră sub incidența acestor puncte. Dacă o entitate aplică punctele 38B și 38C pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. |
| --- | --- |

45C

Costul unei investiții într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată (Amendamente la IFRS 1 și IAS 27) publicat în mai 2008 a adăugat punctele 38B și 38C. O entitate trebuie să aplice aceste puncte prospectiv pentru reorganizările care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. În plus, o entitate poate opta pentru aplicarea punctelor 38B și 38C retrospectiv reorganizărilor anterioare care intră sub incidența punctelor respective. Însă, dacă o entitate retratează o reorganizare oarecare pentru a se conforma punctelor 38B și 38C, aceasta trebuie să retrateze toate reorganizările ulterioare care intră sub incidența acestor puncte. Dacă o entitate aplică punctele 38B și 38C pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt.

Anexă

Modificări ale altor IFRS-uri

Entitățile trebuie să aplice următoarele modificări la IAS 18, IAS 18 și IAS 36 când aplică amendamentele aferente punctelor 4 și 38A din IAS 27.

IAS 18   Venituri

A1   IAS 18 este modificat după cum urmează.

Punctul 32 este modificat și punctul 38 este adăugat după cum urmează:

32   Când dobânda neplătită a fost acumulată înainte de achiziționarea unei investiții purtătoare de dobândă, încasările ulterioare de dobândă sunt distribuite între perioadele de preachiziție și de postachiziție; doar partea postachiziție este recunoscută ca venit.

38   Costul unei investiții într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată (Amendamente la IFRS 1 Adoptarea pentru prima dată a Standardelor Internaționale de Raportare Financiară și IAS 27 Situații financiare consolidate și individuale), publicat în mai 2008, a modificat punctul 32. O entitate trebuie să aplice această modificare prospectiv pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentele aferente punctelor 4 și 38A din IAS 27 pentru o perioadă care începe anterior acestei date, entitatea trebuie să aplice în același timp modificarea punctului 32.

IAS 21   Efectele variației cursurilor de schimb valutar

A2   În IAS 21, punctul 49 este modificat după cum urmează:

| 49 | O entitate poate să își cedeze total sau parțial participația într-o operațiune din străinătate prin vânzare, lichidare, rambursarea capitalului social sau abandonarea totală sau parțială a acestei entități. O reducere a valorii contabile a unei operațiuni din străinătate, fie datorată propriilor pierderi, fie din cauza unei deprecieri recunoscute de investitor nu constituie o cedare parțială. În consecință, nicio parte a câștigului sau pierderii din diferențe de curs valutar recunoscută la alte elemente ale rezultatului global nu este reclasificată în profit sau pierdere la momentul reducerii. |
| --- | --- |

49

O entitate poate să își cedeze total sau parțial participația într-o operațiune din străinătate prin vânzare, lichidare, rambursarea capitalului social sau abandonarea totală sau parțială a acestei entități. O reducere a valorii contabile a unei operațiuni din străinătate, fie datorată propriilor pierderi, fie din cauza unei deprecieri recunoscute de investitor nu constituie o cedare parțială. În consecință, nicio parte a câștigului sau pierderii din diferențe de curs valutar recunoscută la alte elemente ale rezultatului global nu este reclasificată în profit sau pierdere la momentul reducerii.

IAS 36   Deprecierea activelor

A3   În IAS 36, după punctul 12 litera (g) se adaugă un titlu și litera (h). După punctul 140C se adaugă punctul 140D.

12   La evaluarea existenței indiciilor de depreciere a activelor o entitate trebuie să ia în considerare cel puțin următoarele indicații:

...

Dividende de la o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată

| (h) | pentru o investiție într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată, investitorul recunoaște un dividend din investiție și există dovada că:






  (i) | valoarea contabilă a investiției în situațiile financiare individuale depășește valorile contabile din situațiile financiare consolidate ale activelor nete ale entității în care s-a investit, inclusiv fondul comercial aferent; sau |
| --- | --- | --- |

(h)

pentru o investiție într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată, investitorul recunoaște un dividend din investiție și există dovada că:

(i)

valoarea contabilă a investiției în situațiile financiare individuale depășește valorile contabile din situațiile financiare consolidate ale activelor nete ale entității în care s-a investit, inclusiv fondul comercial aferent; sau

| (ii) | dividendul depășește rezultatul global total al filialei, entității controlate în comun sau a entității asociate în perioada în care dividendul este declarat. |
| --- | --- |

(ii)

dividendul depășește rezultatul global total al filialei, entității controlate în comun sau a entității asociate în perioada în care dividendul este declarat.

140D   Costul unei investiții într-o filială, entitate controlată în comun sau entitate asociată (Amendamente la IFRS 1 Adoptarea pentru prima dată a Standardelor Internaționale de Raportare Financiară și IAS 27) publicat în mai 2008 a adăugat punctul 12 litera (h). O entitate trebuie să aplice această modificare prospectiv pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentele aferente punctelor 4 și 38A din IAS 27 pentru o perioadă care începe anterior acestei date, entitatea trebuie să aplice în același timp modificarea punctului 12 litera (h).

---

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/16

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 70/2009 AL COMISIEI

din 23 ianuarie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1126/2008 de adoptare a anumitor standarde internaționale de contabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește Îmbunătățirile aduse Standardelor Internaționale de Raportare Financiară (IFRS)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (1), în special articolul 3 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 (2), au fost adoptate anumite standarde internaționale și interpretări care existau la 15 octombrie 2008. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 (2), au fost adoptate anumite standarde internaționale și interpretări care existau la 15 octombrie 2008.

| (2) | În mai 2008, în cadrul procesului său anual de îmbunătățire care are ca scop raționalizarea și clarificarea Standardelor Internaționale de Contabilitate Financiară, Consiliul pentru standardele internaționale de contabilitate (IASB) a publicat Îmbunătățiri aduse IFRS-urilor, denumite în continuare „îmbunătățirile”. Îmbunătățirile conțin, divizate în două părți, 35 de modificări ale Standardelor Internaționale de Contabilitate existente. Partea I conține modificările care au drept rezultat schimbări contabile în scopul prezentării, recunoașterii și evaluării, iar partea a doua se referă la schimbări de terminologie sau modificări de natură redacțională. |
| --- | --- |

(2)

În mai 2008, în cadrul procesului său anual de îmbunătățire care are ca scop raționalizarea și clarificarea Standardelor Internaționale de Contabilitate Financiară, Consiliul pentru standardele internaționale de contabilitate (IASB) a publicat Îmbunătățiri aduse IFRS-urilor, denumite în continuare „îmbunătățirile”. Îmbunătățirile conțin, divizate în două părți, 35 de modificări ale Standardelor Internaționale de Contabilitate existente. Partea I conține modificările care au drept rezultat schimbări contabile în scopul prezentării, recunoașterii și evaluării, iar partea a doua se referă la schimbări de terminologie sau modificări de natură redacțională.

| (3) | Consultarea cu grupul de experți tehnici (TEG) al Grupului consultativ european pentru raportarea financiară (EFRAG) confirmă faptul că îmbunătățirile îndeplinesc criteriile tehnice pentru adoptare stabilite la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002. În conformitate cu Decizia Comisiei 2006/505/CE din 14 iulie 2006 de instituire a Grupului de examinare a avizelor privind standardele contabile în vederea consilierii Comisiei cu privire la obiectivitatea și neutralitatea avizelor Grupului consultativ european pentru raportări financiare (EFRAG) (3), grupul de examinare a avizelor privind standardele contabile a analizat avizul EFRAG privind adoptarea și a confirmat Comisiei că acesta este echilibrat și obiectiv. |
| --- | --- |

(3)

Consultarea cu grupul de experți tehnici (TEG) al Grupului consultativ european pentru raportarea financiară (EFRAG) confirmă faptul că îmbunătățirile îndeplinesc criteriile tehnice pentru adoptare stabilite la articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002. În conformitate cu Decizia Comisiei 2006/505/CE din 14 iulie 2006 de instituire a Grupului de examinare a avizelor privind standardele contabile în vederea consilierii Comisiei cu privire la obiectivitatea și neutralitatea avizelor Grupului consultativ european pentru raportări financiare (EFRAG) (3), grupul de examinare a avizelor privind standardele contabile a analizat avizul EFRAG privind adoptarea și a confirmat Comisiei că acesta este echilibrat și obiectiv.

| (4) | Prin urmare, regulamentul (CE) nr. 1126/2008 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, regulamentul (CE) nr. 1126/2008 trebuie modificat în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare contabilă, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare contabilă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1126/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | Standardul Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 5 se modifică conform anexei la prezentul regulament; |
| --- | --- |

1.

Standardul Internațional de Raportare Financiară (IFRS) 5 se modifică conform anexei la prezentul regulament;

| 2. | Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) 1, IAS 8, IAS 10, IAS 16, IAS 19, IAS 20, IAS 23, IAS 27, IAS 28, IAS 29, IAS 31, IAS 34, IAS 36, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41 se modifică conform anexei la prezentul regulament; |
| --- | --- |

2.

Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) 1, IAS 8, IAS 10, IAS 16, IAS 19, IAS 20, IAS 23, IAS 27, IAS 28, IAS 29, IAS 31, IAS 34, IAS 36, IAS 38, IAS 39, IAS 40, IAS 41 se modifică conform anexei la prezentul regulament;

| 3. | IFRS 1 se modifică în conformitate cu amendamentele la IFRS 5, conform anexei la prezentul regulament; |
| --- | --- |

3.

IFRS 1 se modifică în conformitate cu amendamentele la IFRS 5, conform anexei la prezentul regulament;

| 4. | IAS 7 se modifică în conformitate cu amendamentele la IAS 16, conform anexei la prezentul regulament; |
| --- | --- |

4.

IAS 7 se modifică în conformitate cu amendamentele la IAS 16, conform anexei la prezentul regulament;

| 5. | IFRS 7 și IAS 32 se modifică în conformitate cu amendamentele la IAS 28 și IAS 31, conform anexei la prezentul regulament; |
| --- | --- |

5.

IFRS 7 și IAS 32 se modifică în conformitate cu amendamentele la IAS 28 și IAS 31, conform anexei la prezentul regulament;

| 6. | IAS 16 se modifică în conformitate cu amendamentele la IAS 40, conform anexei la prezentul regulament; |
| --- | --- |

6.

IAS 16 se modifică în conformitate cu amendamentele la IAS 40, conform anexei la prezentul regulament;

| 7. | IAS 41 se modifică în conformitate cu amendamentele la IAS 20, conform anexei la prezentul regulament; |
| --- | --- |

7.

IAS 41 se modifică în conformitate cu amendamentele la IAS 20, conform anexei la prezentul regulament;

| 8. | IFRS 5, IAS 2 și IAS 36 se modifică în conformitate cu amendamentele la IAS 41, conform anexei la prezentul regulament. |
| --- | --- |

8.

IFRS 5, IAS 2 și IAS 36 se modifică în conformitate cu amendamentele la IAS 41, conform anexei la prezentul regulament.

Articolul 2

Societățile aplică amendamentele la standardele menționate la punctele (2), (4), (5), (6), (7) și (8) din articolul 1, cel mai târziu de la data începerii primului lor exercițiu financiar care debutează după 31 decembrie 2008.

Societățile aplică amendamentele la standardele menționate la punctele (1) și (3) din articolul 1, cel mai târziu de la data începerii primului lor exercițiu financiar care debutează după 30 iunie 2009.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 ianuarie 2009.

Pentru Comisie

Charlie McCREEVY

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 243, 11.9.2002, p. 1.

1

(2)  JO L 320, 29.11.2008, p. 1.

2

(3)  JO L 199, 21.7.2006, p. 33.

3

---

ANEXĂ

STANDARDE INTERNAȚIONALE DE CONTABILITATE

| | Îmbunătățiri aduse IFRS-urilor |
| --- | --- |

Îmbunătățiri aduse IFRS-urilor

Reproducerea permisă în Spațiul Economic European. Toate drepturile existente rezervate în afara SEE, cu excepția dreptului de reproducere în scopul uzului personal sau în alte scopuri legitime. Informații suplimentare pot fi obținute de la IASB, la adresa www.iasb.org

ÎMBUNĂTĂȚIRI ADUSE IFRS-URILOR

PARTEA I

Amendamente la Standardul Internațional de Raportare Financiară 5

Active imobilizate deținute în vederea vânzării și activități întrerupte

Se adaugă punctele 8A, 36A și 44C.

CLASIFICAREA ACTIVELOR IMOBILIZATE (SAU A GRUPURILOR DESTINATE CEDĂRII) DREPT DEȚINUTE ÎN VEDEREA VÂNZĂRII

| 8A | Orice entitate care este angajată într-un plan de vânzare implicând pierderea controlului asupra unei filiale, trebuie să clasifice toate activele și pasivele acelei filiale ca fiind deținute în vederea vânzării atunci când sunt îndeplinite criteriile stabilite la punctele 6-8, indiferent dacă entitatea își va păstra un interes care nu controlează în fosta sa filială după vânzare. |
| --- | --- |

8A

Orice entitate care este angajată într-un plan de vânzare implicând pierderea controlului asupra unei filiale, trebuie să clasifice toate activele și pasivele acelei filiale ca fiind deținute în vederea vânzării atunci când sunt îndeplinite criteriile stabilite la punctele 6-8, indiferent dacă entitatea își va păstra un interes care nu controlează în fosta sa filială după vânzare.

Prezentarea activităților întrerupte

| 36A | Orice entitate care este angajată într-un plan de vânzare implicând pierderea controlului asupra unei filiale, trebuie să prezinte informațiile cerute la punctele 33-36 atunci când filiala este un grup destinat cedării care corespunde definiției unei activități întrerupte în conformitate cu punctul 32. |
| --- | --- |

36A

Orice entitate care este angajată într-un plan de vânzare implicând pierderea controlului asupra unei filiale, trebuie să prezinte informațiile cerute la punctele 33-36 atunci când filiala este un grup destinat cedării care corespunde definiției unei activități întrerupte în conformitate cu punctul 32.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

| 44C | Punctele 8A și 36A au fost adăugate prin intermediul Îmbunătățirilor aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep la 1 iulie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Totuși, o entitate nu trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep înainte de 1 iulie 2009 dacă nu aplică și IAS 27 (modificat în mai 2008). Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă anterioară datei de 1 iulie 2009, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. O entitate trebuie să aplice modificările prospectiv de la data la care a aplicat pentru prima dată IFRS 5, sub rezerva dispozițiilor tranzitorii de la punctul 45 din IAS 27 (modificat în mai 2008). |
| --- | --- |

44C

Punctele 8A și 36A au fost adăugate prin intermediul Îmbunătățirilor aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep la 1 iulie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Totuși, o entitate nu trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep înainte de 1 iulie 2009 dacă nu aplică și IAS 27 (modificat în mai 2008). Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă anterioară datei de 1 iulie 2009, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. O entitate trebuie să aplice modificările prospectiv de la data la care a aplicat pentru prima dată IFRS 5, sub rezerva dispozițiilor tranzitorii de la punctul 45 din IAS 27 (modificat în mai 2008).

Apendice la amendamentele aduse IFRS 5

Amendamente la IFRS 1

Entitățile trebuie să aplice aceste amendamente la IFRS 1 atunci când aplică amendamentele corespunzătoare la IFRS 5.

IFRS 1   
  Adoptarea pentru prima dată a Standardelor Internaționale de Raportare Financiară

Punctul 34C litera (c) se modifică și se adaugă punctul 47L.

RECUNOAȘTERE ȘI EVALUARE

Excepții de la aplicarea retroactivă a altor IFRS-uri

Interese care nu controlează

| 34C | O entitate care adoptă standardele pentru prima dată trebuie să aplice următoarele dispoziții din IAS 27 Situații financiare consolidate și individuale (modificat în 2008) prospectiv, de la data trecerii la IFRS-uri:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

34C

O entitate care adoptă standardele pentru prima dată trebuie să aplice următoarele dispoziții din IAS 27 Situații financiare consolidate și individuale (modificat în 2008) prospectiv, de la data trecerii la IFRS-uri:

(a)

...

| (c) | dispozițiile de la punctele 34-37 privind contabilizarea pierderii controlului asupra unei filiale și dispozițiile corespunzătoare de la punctul 8A din IFRS 5. |
| --- | --- |

(c)

dispozițiile de la punctele 34-37 privind contabilizarea pierderii controlului asupra unei filiale și dispozițiile corespunzătoare de la punctul 8A din IFRS 5.

...

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

| 47L | Punctul 34C a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep la 1 iulie 2009 sau ulterior acestei date. Dacă o entitate aplică IAS 27 (modificat în 2008) pentru o perioadă anterioară, aceste modificări trebuie aplicate pentru acea perioadă anterioară. |
| --- | --- |

47L

Punctul 34C a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep la 1 iulie 2009 sau ulterior acestei date. Dacă o entitate aplică IAS 27 (modificat în 2008) pentru o perioadă anterioară, aceste modificări trebuie aplicate pentru acea perioadă anterioară.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 1

Prezentarea situațiilor financiare (revizuit în 2007)

Punctele 68 și 71 se modifică. Se adaugă punctul 139C.

Situația poziției financiare

Active circulante

| 68 | Ciclul de exploatare al unei entități reprezintă perioada de timp dintre achiziționarea activelor pentru prelucrare și realizarea lor în numerar sau echivalente de numerar. Atunci când ciclul normal de exploatare al unei entități nu este clar identificabil, se presupune că durata lui este de douăsprezece luni. Activele circulante cuprind active (precum stocurile și creanțele comerciale) care sunt vândute, consumate sau realizate ca parte a ciclului normal de exploatare, chiar și atunci când nu se așteaptă să fie realizate în douăsprezece luni după perioada de raportare. Activele circulante includ, de asemenea, active care sunt deținute, în primul rând, în vederea tranzacționării (printre exemple se numără unele active financiare clasificate ca fiind deținute în vederea tranzacționării în conformitate cu IAS 39) și partea curentă a activelor financiare imobilizate. |
| --- | --- |

68

Ciclul de exploatare al unei entități reprezintă perioada de timp dintre achiziționarea activelor pentru prelucrare și realizarea lor în numerar sau echivalente de numerar. Atunci când ciclul normal de exploatare al unei entități nu este clar identificabil, se presupune că durata lui este de douăsprezece luni. Activele circulante cuprind active (precum stocurile și creanțele comerciale) care sunt vândute, consumate sau realizate ca parte a ciclului normal de exploatare, chiar și atunci când nu se așteaptă să fie realizate în douăsprezece luni după perioada de raportare. Activele circulante includ, de asemenea, active care sunt deținute, în primul rând, în vederea tranzacționării (printre exemple se numără unele active financiare clasificate ca fiind deținute în vederea tranzacționării în conformitate cu IAS 39) și partea curentă a activelor financiare imobilizate.

Datorii curente

| 71 | Alte datorii curente nu sunt decontate ca parte a ciclului normal de exploatare, dar sunt exigibile în termen de douăsprezece luni după perioada de raportare sau sunt deținute în primul rând în vederea tranzacționării. Printre exemple se numără unele datorii financiare care sunt clasificate drept deținute în vederea tranzacționării în conformitate cu IAS 39, descoperirile de cont și partea curentă din datoriile financiare pe termen lung, dividendele de plătit, impozitul pe profit și alte datorii necomerciale. Datoriile financiare care oferă finanțare pe termen lung (adică nu fac parte din capitalul circulant utilizat în ciclul normal de exploatare al entității) și nu sunt exigibile în douăsprezece luni după perioada de raportare sunt datorii pe termen lung, care sunt abordate la punctele 74 și 75. |
| --- | --- |

71

Alte datorii curente nu sunt decontate ca parte a ciclului normal de exploatare, dar sunt exigibile în termen de douăsprezece luni după perioada de raportare sau sunt deținute în primul rând în vederea tranzacționării. Printre exemple se numără unele datorii financiare care sunt clasificate drept deținute în vederea tranzacționării în conformitate cu IAS 39, descoperirile de cont și partea curentă din datoriile financiare pe termen lung, dividendele de plătit, impozitul pe profit și alte datorii necomerciale. Datoriile financiare care oferă finanțare pe termen lung (adică nu fac parte din capitalul circulant utilizat în ciclul normal de exploatare al entității) și nu sunt exigibile în douăsprezece luni după perioada de raportare sunt datorii pe termen lung, care sunt abordate la punctele 74 și 75.

TRANZIȚIE ȘI DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

| 139C | Punctele 68 și 71 au fost modificate prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. |
| --- | --- |

139C

Punctele 68 și 71 au fost modificate prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 16

Imobilizări corporale

Punctele 6 și 69 se modifică. Se adaugă punctele 68A și 81D.

DEFINIȚII

| 6 | Următorii termeni sunt folosiți în prezentul standard cu sensul specificat în continuare:
  ...

  Valoarea recuperabilă este cea mai mare valoare dintre valoarea justă a unui activ minus costurile generate de vânzare și valoarea sa de utilizare.
  ... |
| --- | --- |

6

Următorii termeni sunt folosiți în prezentul standard cu sensul specificat în continuare:

...

Valoarea recuperabilă este cea mai mare valoare dintre valoarea justă a unui activ minus costurile generate de vânzare și valoarea sa de utilizare.

...

DERECUNOAȘTERE

| 68A | Cu toate acestea, o entitate care, în cursul desfășurării normale a activității, vinde curent elemente de imobilizări corporale deținute pentru închiriere către alte părți, trebuie să transfere aceste active în stocuri la valoarea lor contabilă când încetează a mai fi închiriate și devin deținute în vederea vânzării. Încasările din vânzarea acestor active trebuie recunoscute ca venituri în conformitate cu IAS 18 Venituri. IFRS 5 nu se aplică atunci când activele deținute în vederea vânzării în cursul desfășurării normale a activității sunt transferate în stocuri. |
| --- | --- |

68A

Cu toate acestea, o entitate care, în cursul desfășurării normale a activității, vinde curent elemente de imobilizări corporale deținute pentru închiriere către alte părți, trebuie să transfere aceste active în stocuri la valoarea lor contabilă când încetează a mai fi închiriate și devin deținute în vederea vânzării. Încasările din vânzarea acestor active trebuie recunoscute ca venituri în conformitate cu IAS 18 Venituri. IFRS 5 nu se aplică atunci când activele deținute în vederea vânzării în cursul desfășurării normale a activității sunt transferate în stocuri.

| 69 | Cedarea unui element de imobilizări corporale poate avea loc în mai multe moduri (de exemplu, prin vânzare, printr-un contract de leasing sau prin donație). La stabilirea datei de cedare a unui element, o entitate aplică criteriile din IAS 18 pentru recunoașterea veniturilor din vânzarea bunurilor. IAS 17 se aplică cedării prin vânzare și leaseback. |
| --- | --- |

69

Cedarea unui element de imobilizări corporale poate avea loc în mai multe moduri (de exemplu, prin vânzare, printr-un contract de leasing sau prin donație). La stabilirea datei de cedare a unui element, o entitate aplică criteriile din IAS 18 pentru recunoașterea veniturilor din vânzarea bunurilor. IAS 17 se aplică cedării prin vânzare și leaseback.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

| 81D | Punctele 6 și 69 au fost modificate, iar punctul 68A a fost adăugat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică aceste amendamente pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și trebuie să aplice în același timp amendamentele aferente la IAS 7 Situațiile fluxurilor de trezorerie. |
| --- | --- |

81D

Punctele 6 și 69 au fost modificate, iar punctul 68A a fost adăugat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică aceste amendamente pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și trebuie să aplice în același timp amendamentele aferente la IAS 7 Situațiile fluxurilor de trezorerie.

Apendice la amendamentele aduse IAS 16

Amendamente la IAS 7

Entitățile trebuie să aplice aceste amendamente la IAS 7 atunci când aplică amendamentele corespunzătoare la IAS 16.

IAS 7   
  Situația fluxurilor de trezorerie

Punctul 14 se modifică. Se adaugă punctul 55.

| 14 | Fluxurile de trezorerie ...
  ...
  Unele tranzacții, cum ar fi vânzarea unui element al unei instalații, pot da naștere unui câștig sau unei pierderi, care este inclus(ă) în profitul sau pierderea recunoscută. Fluxurile de trezorerie aferente acestui tip de tranzacții sunt fluxuri de trezorerie provenite din activități de investire. Însă, plățile în numerar pentru fabricarea sau achiziționarea de active deținute în vederea închirierii către terți și apoi deținute în vederea vânzării, conform descrierii de la punctul 68A din IAS 16 Imobilizări corporale sunt fluxuri de trezorerie din activități de exploatare. Încasările în numerar din închiriere și din vânzările ulterioare a unor astfel de active sunt, de asemenea, fluxuri de trezorerie din activități de exploatare. |
| --- | --- |

14

Fluxurile de trezorerie ...

...

Unele tranzacții, cum ar fi vânzarea unui element al unei instalații, pot da naștere unui câștig sau unei pierderi, care este inclus(ă) în profitul sau pierderea recunoscută. Fluxurile de trezorerie aferente acestui tip de tranzacții sunt fluxuri de trezorerie provenite din activități de investire. Însă, plățile în numerar pentru fabricarea sau achiziționarea de active deținute în vederea închirierii către terți și apoi deținute în vederea vânzării, conform descrierii de la punctul 68A din IAS 16 Imobilizări corporale sunt fluxuri de trezorerie din activități de exploatare. Încasările în numerar din închiriere și din vânzările ulterioare a unor astfel de active sunt, de asemenea, fluxuri de trezorerie din activități de exploatare.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

| 55 | Punctul 14 a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și să aplice punctul 68A din IAS 16. |
| --- | --- |

55

Punctul 14 a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și să aplice punctul 68A din IAS 16.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 19

Beneficiile angajaților

Punctele 7, 8 litera (b), 32B, 97, 98, 111 și 160 se modifică. Se adaugă punctele 111A și 159D.

DEFINIȚII

| 7 | ...

  Beneficiile pe termen scurt ale angajaților sunt beneficii ale angajaților (altele decât compensațiile pentru încetarea contractului de muncă) care sunt scadente în termen de douăsprezece luni de la sfârșitul perioadei în care angajații prestează serviciul în cauză.
  ...

  Alte beneficii pe termen lung ale angajaților sunt beneficii ale angajaților (altele decât beneficiile postangajare și compensațiile pentru încetarea contractului de muncă) care nu sunt scadente în termen de douăsprezece luni de la sfârșitul perioadei în care angajații prestează serviciul în cauză.
  ...

  Rentabilitatea activelor planului reprezintă dobânda, dividendele și orice alt venit care derivă din activele planului, împreună cu câștiguri și pierderi realizate sau nerealizate generate de activele planului, minus orice costuri de administrare a planului (altele decât cele incluse în ipotezele actuariale utilizate pentru evaluarea obligației privind beneficiul determinat) și minus orice impozit de plătit de către planul respectiv.
  ...

  Costul serviciilor trecute reprezintă modificarea valorii actualizate a obligației privind beneficiul determinat pentru serviciul prestat de angajat în perioade anterioare, care rezultă în perioada curentă din introducerea sau modificarea unor beneficii postangajare sau a altor beneficii pe termen lung ale angajaților. Costul serviciilor trecute poate fi atât pozitiv (atunci când beneficiile sunt introduse sau modificate astfel încât valoarea actualizată a obligației privind beneficiul determinat să crească), cât și negativ (atunci când beneficiile existente sunt modificate astfel încât valoarea actualizată a obligației privind beneficiul determinat să scadă). |
| --- | --- |

7

...

Beneficiile pe termen scurt ale angajaților sunt beneficii ale angajaților (altele decât compensațiile pentru încetarea contractului de muncă) care sunt scadente în termen de douăsprezece luni de la sfârșitul perioadei în care angajații prestează serviciul în cauză.

...

Alte beneficii pe termen lung ale angajaților sunt beneficii ale angajaților (altele decât beneficiile postangajare și compensațiile pentru încetarea contractului de muncă) care nu sunt scadente în termen de douăsprezece luni de la sfârșitul perioadei în care angajații prestează serviciul în cauză.

...

Rentabilitatea activelor planului reprezintă dobânda, dividendele și orice alt venit care derivă din activele planului, împreună cu câștiguri și pierderi realizate sau nerealizate generate de activele planului, minus orice costuri de administrare a planului (altele decât cele incluse în ipotezele actuariale utilizate pentru evaluarea obligației privind beneficiul determinat) și minus orice impozit de plătit de către planul respectiv.

...

Costul serviciilor trecute reprezintă modificarea valorii actualizate a obligației privind beneficiul determinat pentru serviciul prestat de angajat în perioade anterioare, care rezultă în perioada curentă din introducerea sau modificarea unor beneficii postangajare sau a altor beneficii pe termen lung ale angajaților. Costul serviciilor trecute poate fi atât pozitiv (atunci când beneficiile sunt introduse sau modificate astfel încât valoarea actualizată a obligației privind beneficiul determinat să crească), cât și negativ (atunci când beneficiile existente sunt modificate astfel încât valoarea actualizată a obligației privind beneficiul determinat să scadă).

BENEFICII PE TERMEN SCURT ALE ANGAJAȚILOR

| 8 | Beneficiile pe termen scurt ale angajaților includ elemente precum:






  (b) | absențe compensate pe termen scurt (precum concediul de odihnă anual plătit și concediul medical plătit), caz în care compensațiile pentru absențe sunt scadente în termen de douăsprezece luni de la sfârșitul perioadei în care angajații prestează serviciul aferent; |
| --- | --- | --- |

8

Beneficiile pe termen scurt ale angajaților includ elemente precum:

(b)

absențe compensate pe termen scurt (precum concediul de odihnă anual plătit și concediul medical plătit), caz în care compensațiile pentru absențe sunt scadente în termen de douăsprezece luni de la sfârșitul perioadei în care angajații prestează serviciul aferent;

BENEFICII POSTANGAJARE: DISTINCȚIA ÎNTRE PLANURI DE CONTRIBUȚII DETERMINATE ȘI PLANURI DE BENEFICII DETERMINATE

Planuri multipatronale

| 32B | IAS 37 Provizioane, datorii contingente și active contingente impune unei entități să prezinte informații despre anumite datorii contingente. În contextul unui plan multipatronal, o datorie contingentă poate rezulta, de exemplu, din:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

32B

IAS 37 Provizioane, datorii contingente și active contingente impune unei entități să prezinte informații despre anumite datorii contingente. În contextul unui plan multipatronal, o datorie contingentă poate rezulta, de exemplu, din:

(a)

...

BENEFICII POSTANGAJARE: PLANURI DE BENEFICII DETERMINATE

Costul serviciilor trecute

| 97 | Costul serviciilor trecute apare atunci când o entitate introduce un plan de beneficii determinate care atribuie beneficii pentru servicii trecute sau modifică beneficiile plătibile pentru servicii trecute în baza unui plan de beneficii determinate. Astfel de modificări au loc în schimbul serviciului prestat de angajat de-a lungul perioadei, până când beneficiile în cauză devin legitime. Prin urmare, entitatea recunoaște costul serviciilor trecute în decursul acelei perioade, indiferent dacă acest cost se referă la serviciul prestate de angajați în perioade anterioare. Entitatea evaluează costul serviciilor trecute ca modificarea datoriei rezultate din amendament (a se vedea punctul 64). Costul negativ al serviciilor trecute apare atunci când entitatea modifică beneficiile care pot fi atribuite pentru serviciile trecute astfel încât valoarea actualizată a obligației privind beneficiul determinat scade. |
| --- | --- |

97

Costul serviciilor trecute apare atunci când o entitate introduce un plan de beneficii determinate care atribuie beneficii pentru servicii trecute sau modifică beneficiile plătibile pentru servicii trecute în baza unui plan de beneficii determinate. Astfel de modificări au loc în schimbul serviciului prestat de angajat de-a lungul perioadei, până când beneficiile în cauză devin legitime. Prin urmare, entitatea recunoaște costul serviciilor trecute în decursul acelei perioade, indiferent dacă acest cost se referă la serviciul prestate de angajați în perioade anterioare. Entitatea evaluează costul serviciilor trecute ca modificarea datoriei rezultate din amendament (a se vedea punctul 64). Costul negativ al serviciilor trecute apare atunci când entitatea modifică beneficiile care pot fi atribuite pentru serviciile trecute astfel încât valoarea actualizată a obligației privind beneficiul determinat scade.

| 98 | Costul serviciilor trecute exclude:






  (a) | efectul diferențelor dintre creșterile reale și creșterile presupuse anterior ale salariului asupra obligației de plată privind beneficiile pentru servicii prestate în anii anteriori (nu există un cost al serviciului trecut, deoarece ipotezele actuariale permit utilizarea salariilor prognozate); |
| --- | --- | --- |

98

Costul serviciilor trecute exclude:

(a)

efectul diferențelor dintre creșterile reale și creșterile presupuse anterior ale salariului asupra obligației de plată privind beneficiile pentru servicii prestate în anii anteriori (nu există un cost al serviciului trecut, deoarece ipotezele actuariale permit utilizarea salariilor prognozate);

| (b) | subestimările și supraestimările majorărilor discreționare ale pensiilor, în cazul în care o entitate are o obligație implicită de a acorda astfel de majorări (nu există un cost al serviciului trecut, deoarece ipotezele actuariale permit astfel de majorări); |
| --- | --- |

(b)

subestimările și supraestimările majorărilor discreționare ale pensiilor, în cazul în care o entitate are o obligație implicită de a acorda astfel de majorări (nu există un cost al serviciului trecut, deoarece ipotezele actuariale permit astfel de majorări);

| (c) | estimările privind îmbunătățiri ale beneficiilor care rezultă din câștiguri actuariale deja recunoscute în situațiile financiare, dacă entitatea este obligată fie de termenii oficiali ai unui plan (sau de o obligație implicită care depășește acei termeni), fie de legislație să folosească orice surplus din plan în beneficiul participanților la plan, indiferent dacă majorarea beneficiului nu a fost încă acordată oficial [majorarea rezultată a obligației este o pierdere actuarială și nu un cost al serviciului trecut, a se vedea punctul 85 litera (b)]; |
| --- | --- |

(c)

estimările privind îmbunătățiri ale beneficiilor care rezultă din câștiguri actuariale deja recunoscute în situațiile financiare, dacă entitatea este obligată fie de termenii oficiali ai unui plan (sau de o obligație implicită care depășește acei termeni), fie de legislație să folosească orice surplus din plan în beneficiul participanților la plan, indiferent dacă majorarea beneficiului nu a fost încă acordată oficial [majorarea rezultată a obligației este o pierdere actuarială și nu un cost al serviciului trecut, a se vedea punctul 85 litera (b)];

| (d) | creșterea beneficiilor legitime atunci când, în absența unor beneficii noi sau îmbunătățite, angajații ajung să îndeplinească condițiile de intrare în drepturi (nu există un cost al serviciului trecut, deoarece entitatea a recunoscut acest cost estimat al beneficiilor ca un cost al serviciului curent pe măsură ce serviciul era prestat); și |
| --- | --- |

(d)

creșterea beneficiilor legitime atunci când, în absența unor beneficii noi sau îmbunătățite, angajații ajung să îndeplinească condițiile de intrare în drepturi (nu există un cost al serviciului trecut, deoarece entitatea a recunoscut acest cost estimat al beneficiilor ca un cost al serviciului curent pe măsură ce serviciul era prestat); și

| (e) | efectul modificărilor planului care reduc beneficiile pentru serviciul viitor (o reducere). |
| --- | --- |

(e)

efectul modificărilor planului care reduc beneficiile pentru serviciul viitor (o reducere).

Reducere și decontări

| 111 | O reducere are loc atunci când o entitate fie:






  (a) | este angajată, în mod demonstrabil, în efectuarea unei reduceri semnificative a numărului de angajați acoperiți de un anumit plan; sau |
| --- | --- | --- |

111

O reducere are loc atunci când o entitate fie:

(a)

este angajată, în mod demonstrabil, în efectuarea unei reduceri semnificative a numărului de angajați acoperiți de un anumit plan; sau

| (b) | modifică termenii unui plan de beneficii determinate în așa fel încât un element semnificativ al serviciului viitor al angajaților actuali nu va mai îndeplini condițiile de obținere a beneficiilor sau va îndeplini doar condiții pentru beneficii reduse. |
| --- | --- |

(b)

modifică termenii unui plan de beneficii determinate în așa fel încât un element semnificativ al serviciului viitor al angajaților actuali nu va mai îndeplini condițiile de obținere a beneficiilor sau va îndeplini doar condiții pentru beneficii reduse.

O reducere poate apărea ca urmare a unui eveniment izolat, cum ar fi închiderea unei uzine, întreruperea unei activități , închiderea ori suspendarea unui plan, sau ca urmare a diminuării măsurii în care creșterile salariale viitoare sunt legate de beneficiile plătibile pentru serviciile trecute. Reducerile sunt adesea legate de o restructurare. În acest caz, o entitate contabilizează o reducere în același timp cu restructurarea aferentă.

| 111A | Atunci când o modificare a planului reduce beneficiile, numai efectele diminuării pentru serviciul viitor reprezintă o reducere. Efectul oricărei diminuări pentru serviciile trecute reprezintă un cost negativ al serviciilor trecute. |
| --- | --- |

111A

Atunci când o modificare a planului reduce beneficiile, numai efectele diminuării pentru serviciul viitor reprezintă o reducere. Efectul oricărei diminuări pentru serviciile trecute reprezintă un cost negativ al serviciilor trecute.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

| 159D | Punctele 7 8 litera (b), 32B, 97, 98 și 111 au fost modificate, iar punctul 111A a fost adăugat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice modificările de la punctele 7, 8 litera (b) și 32B pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. O entitate trebuie să aplice amendamentele de la punctele 97, 98, 111 și 111A în cazul modificărilor beneficiilor care au loc la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. |
| --- | --- |

159D

Punctele 7 8 litera (b), 32B, 97, 98 și 111 au fost modificate, iar punctul 111A a fost adăugat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice modificările de la punctele 7, 8 litera (b) și 32B pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. O entitate trebuie să aplice amendamentele de la punctele 97, 98, 111 și 111A în cazul modificărilor beneficiilor care au loc la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date.

| 160 | IAS 8 se aplică atunci când o entitate își modifică politicile contabile cu scopul de a reflecta modificările specificate la punctele 159-159D. La aplicarea retrospectivă a acestor modificări, în conformitate cu IAS 8, entitatea le tratează ca și cum ar fi fost aplicate în același timp cu restul prezentului standard, cu excepția că o entitate poate prezenta valorile prevăzute la punctul 120A litera (p) pe măsură ce valorile sunt determinate pentru fiecare perioadă anuală prospectiv de la prima perioadă anuală prezentată în situațiile financiare în care entitatea aplică pentru prima dată amendamentele de la punctul 120A. |
| --- | --- |

160

IAS 8 se aplică atunci când o entitate își modifică politicile contabile cu scopul de a reflecta modificările specificate la punctele 159-159D. La aplicarea retrospectivă a acestor modificări, în conformitate cu IAS 8, entitatea le tratează ca și cum ar fi fost aplicate în același timp cu restul prezentului standard, cu excepția că o entitate poate prezenta valorile prevăzute la punctul 120A litera (p) pe măsură ce valorile sunt determinate pentru fiecare perioadă anuală prospectiv de la prima perioadă anuală prezentată în situațiile financiare în care entitatea aplică pentru prima dată amendamentele de la punctul 120A.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 20

Contabilitatea subvențiilor guvernamentale și prezentarea informațiilor legate de asistența guvernamentală

Punctul 37 se elimină. Se adaugă punctele 10A și 43.

SUBVENȚII GUVERNAMENTALE

| 10A | Beneficiul unui împrumut guvernamental cu o rată a dobânzii sub valoarea pieței este tratat drept subvenție guvernamentală. Împrumutul trebuie recunoscut și evaluat în conformitate cu IAS 39 Instrumente financiare: recunoaștere și evaluare. Beneficiul unei rate a dobânzii sub valoarea pieței trebuie evaluat ca fiind diferența dintre valoarea contabilă inițială a împrumutului, determinată în conformitate cu IAS 39, și încasările efectuate. Beneficiul se contabilizează în conformitate cu prezentul standard. Entitatea trebuie să ia aibă în vedere condițiile și obligațiile care au fost îndeplinite sau trebuie îndeplinite la identificarea costurilor pe care beneficiul împrumutului este destinat să le compenseze. |
| --- | --- |

10A

Beneficiul unui împrumut guvernamental cu o rată a dobânzii sub valoarea pieței este tratat drept subvenție guvernamentală. Împrumutul trebuie recunoscut și evaluat în conformitate cu IAS 39 Instrumente financiare: recunoaștere și evaluare. Beneficiul unei rate a dobânzii sub valoarea pieței trebuie evaluat ca fiind diferența dintre valoarea contabilă inițială a împrumutului, determinată în conformitate cu IAS 39, și încasările efectuate. Beneficiul se contabilizează în conformitate cu prezentul standard. Entitatea trebuie să ia aibă în vedere condițiile și obligațiile care au fost îndeplinite sau trebuie îndeplinite la identificarea costurilor pe care beneficiul împrumutului este destinat să le compenseze.

ASISTENȚA GUVERNAMENTALĂ

| 37 | [Eliminat] |
| --- | --- |

37

[Eliminat]

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

| 43 | Punctul 37 a fost eliminat și punctul 10A adăugat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări prospectiv pentru împrumuturile guvernamentale primite în perioadele care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. |
| --- | --- |

43

Punctul 37 a fost eliminat și punctul 10A adăugat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări prospectiv pentru împrumuturile guvernamentale primite în perioadele care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 23

Costurile îndatorării (revizuit în 2007)

Punctul 6 se modifică. Se adaugă punctul 29A.

DEFINIȚII

| 6 | Costurile îndatorării pot include:






  (a) | cheltuielile cu dobânzile, calculate folosind metoda dobânzii efective, așa cum este descrisă în IAS 39: Instrumente financiare: recunoaștere și evaluare; |
| --- | --- | --- |

6

Costurile îndatorării pot include:

(a)

cheltuielile cu dobânzile, calculate folosind metoda dobânzii efective, așa cum este descrisă în IAS 39: Instrumente financiare: recunoaștere și evaluare;

| (b) | [Eliminat] |
| --- | --- |

(b)

[Eliminat]

| (c) | [Eliminat] |
| --- | --- |

(c)

[Eliminat]

| (d) | cheltuielile de finanțare aferente contractelor de leasing financiar recunoscute în conformitate cu IAS 17 Contracte de leasing; și |
| --- | --- |

(d)

cheltuielile de finanțare aferente contractelor de leasing financiar recunoscute în conformitate cu IAS 17 Contracte de leasing; și

| (e) | diferențele de curs valutar aferente împrumuturilor în valută, în măsura în care acestea sunt privite ca o ajustare a cheltuielilor cu dobânda. |
| --- | --- |

(e)

diferențele de curs valutar aferente împrumuturilor în valută, în măsura în care acestea sunt privite ca o ajustare a cheltuielilor cu dobânda.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

| 29A | Punctul 6 a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificarea pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. |
| --- | --- |

29A

Punctul 6 a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificarea pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt.

Amendament la Standardul Internațional de Contabilitate 27

Situații financiare consolidate și individuale

Punctul 37 se modifică. Se adaugă punctul 43A.

CONTABILIZAREA ÎN SITUAȚIILE FINANCIARE INDIVIDUALE A INVESTIȚIILOR ÎN FILIALE, ENTITĂȚI CONTROLATE ÎN COMUN ȘI ENTITĂȚI ASOCIATE

| 37 | Atunci când o entitate întocmește situații financiare individuale, aceasta trebuie să contabilizeze investițiile în filiale, entități controlate în comun și entități asociate:






  (a) | la cost, sau |
| --- | --- | --- |

37

Atunci când o entitate întocmește situații financiare individuale, aceasta trebuie să contabilizeze investițiile în filiale, entități controlate în comun și entități asociate:

(a)

la cost, sau

| (b) | în conformitate cu IAS 39. |
| --- | --- |

(b)

în conformitate cu IAS 39.

Entitatea trebuie să aplice aceeași metodă contabilă pentru fiecare categorie de investiții. Investițiile contabilizate la cost se contabilizează în conformitate IFRS 5 Active imobilizate deținute în vederea vânzării și activități întrerupte atunci când sunt clasificate drept deținute în vederea vânzării (sau incluse într-un grup clasificat drept deținut în vederea vânzării) în conformitate cu IFRS 5. Evaluarea investiților contabilizate în conformitate cu IAS 39 nu se modifică în circumstanțele date.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE ȘI TRANZIȚIA

| 43A | Punctul 37 a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date, prospectiv de la data la care aplică pentru prima dată IFRS 5. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificarea pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. |
| --- | --- |

43A

Punctul 37 a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date, prospectiv de la data la care aplică pentru prima dată IFRS 5. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificarea pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 28

Investiții în entități asociate

Punctele 1 și 33, precum și titlul anterior punctului 41 se modifică. Se adaugă punctul 41C.

DOMENIU DE APLICARE

| 1 | Prezentul standard trebuie aplicat în contabilizarea investițiilor în entitățile asociate. Totuși, el nu se aplică investițiilor în entitățile asociate deținute de:






  (a) | organizații cu capital de risc, sau |
| --- | --- | --- |

1

Prezentul standard trebuie aplicat în contabilizarea investițiilor în entitățile asociate. Totuși, el nu se aplică investițiilor în entitățile asociate deținute de:

(a)

organizații cu capital de risc, sau

| (b) | fonduri mutuale, fonduri închise de investiții și entități similare, inclusiv fonduri de asigurare cu componentă de investiții |
| --- | --- |

(b)

fonduri mutuale, fonduri închise de investiții și entități similare, inclusiv fonduri de asigurare cu componentă de investiții

care la recunoașterea inițială sunt considerate ca fiind la valoarea justă prin profit sau pierdere sau sunt clasificate drept deținute în vederea tranzacționării și contabilizate conform IAS 39 Instrumente financiare: recunoaștere și evaluare. Astfel de investiții trebuie evaluate la valoarea justă în conformitate cu IAS 39, cu modificările valorii juste recunoscute în profit sau pierdere în perioada în care modificările au loc. O entitate care deține o astfel de investiție trebuie să prezinte informațiile prevăzute la punctul 37 litera (f).

APLICAREA METODEI PUNERII ÎN ECHIVALENȚĂ

Pierderi din depreciere

| 33 | Deoarece fondul comercial care face parte din valoarea contabilă a investiției într-o entitate asociată nu este recunoscut separat, el nu este testat separat pentru depreciere prin aplicarea dispozițiilor privind testarea deprecierii fondului comercial din IAS 36 Deprecierea activelor. În schimb, valoarea contabilă totală a investiției este testată pentru depreciere în conformitate cu IAS 36, ca activ unic, prin compararea valorii recuperabile (cea mai mare valoare dintre valoarea de utilizare și valoarea justă minus costurile de vânzare) cu valoarea sa contabilă, ori de câte ori aplicarea dispozițiilor IAS 39 indică faptul că investiția poate fi depreciată. O pierdere din depreciere recunoscută în aceste circumstanțe nu se alocă niciunui activ, inclusiv fondului comercial, care face parte din valoarea contabilă a investiției în entitatea asociată. În consecință, orice reluare a acelei pierderi din depreciere este recunoscută în conformitate cu IAS 36, în măsura în care valoarea recuperabilă a acelei investiții crește ulterior. Atunci când stabilește valoarea de utilizare a investiției, o entitate estimează:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

33

Deoarece fondul comercial care face parte din valoarea contabilă a investiției într-o entitate asociată nu este recunoscut separat, el nu este testat separat pentru depreciere prin aplicarea dispozițiilor privind testarea deprecierii fondului comercial din IAS 36 Deprecierea activelor. În schimb, valoarea contabilă totală a investiției este testată pentru depreciere în conformitate cu IAS 36, ca activ unic, prin compararea valorii recuperabile (cea mai mare valoare dintre valoarea de utilizare și valoarea justă minus costurile de vânzare) cu valoarea sa contabilă, ori de câte ori aplicarea dispozițiilor IAS 39 indică faptul că investiția poate fi depreciată. O pierdere din depreciere recunoscută în aceste circumstanțe nu se alocă niciunui activ, inclusiv fondului comercial, care face parte din valoarea contabilă a investiției în entitatea asociată. În consecință, orice reluare a acelei pierderi din depreciere este recunoscută în conformitate cu IAS 36, în măsura în care valoarea recuperabilă a acelei investiții crește ulterior. Atunci când stabilește valoarea de utilizare a investiției, o entitate estimează:

(a)

...

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE ȘI TRANZIȚIA

| 41C | Punctele 1 și 33 au fost modificate prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentele pentru o perioadă care începe anterior acestei date, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și trebuie să aplice pentru aceeași perioadă anterioară amendamentele la punctul 3 din IFRS 7 Instrumente financiare: informații de furnizat, amendamentele la punctul 1 din IAS 31 și la punctul 4 din IAS 32 Instrumente financiare: prezentare publicate în mai 2008. O entitate poate aplica amendamentele prospectiv. |
| --- | --- |

41C

Punctele 1 și 33 au fost modificate prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentele pentru o perioadă care începe anterior acestei date, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și trebuie să aplice pentru aceeași perioadă anterioară amendamentele la punctul 3 din IFRS 7 Instrumente financiare: informații de furnizat, amendamentele la punctul 1 din IAS 31 și la punctul 4 din IAS 32 Instrumente financiare: prezentare publicate în mai 2008. O entitate poate aplica amendamentele prospectiv.

Amendament la Standardul Internațional de Contabilitate 31

Interese în asocierile în participație

Punctul 1 și titlul anterior punctului 58 se modifică. Se adaugă punctul 58B.

DOMENIU DE APLICARE

| 1 | Prezentul standard trebuie aplicat la contabilizarea intereselor în asocierile în participație și la raportarea activelor, datoriilor, veniturilor și cheltuielilor aparținând asocierii în participație în situațiile financiare ale asociaților și ale investitorilor, oricare ar fi structurile sau formele sub care se desfășoară activitățile asocierii în participație. Totuși, el nu se aplică intereselor asociaților în entități controlate în comun deținute de:






  (a) | organizații cu capital de risc sau |
| --- | --- | --- |

1

Prezentul standard trebuie aplicat la contabilizarea intereselor în asocierile în participație și la raportarea activelor, datoriilor, veniturilor și cheltuielilor aparținând asocierii în participație în situațiile financiare ale asociaților și ale investitorilor, oricare ar fi structurile sau formele sub care se desfășoară activitățile asocierii în participație. Totuși, el nu se aplică intereselor asociaților în entități controlate în comun deținute de:

(a)

organizații cu capital de risc sau

| (b) | fonduri mutuale, fonduri închise de investiții și entități similare, inclusiv fonduri de asigurare cu componentă de investiții |
| --- | --- |

(b)

fonduri mutuale, fonduri închise de investiții și entități similare, inclusiv fonduri de asigurare cu componentă de investiții

care la recunoașterea inițială sunt desemnate ca fiind la valoarea justă prin profit sau pierdere sau sunt clasificate drept deținute în vederea tranzacționării și contabilizate conform IAS 39 Instrumente financiare: recunoaștere și evaluare. Astfel de investiții trebuie evaluate la valoarea justă în conformitate cu IAS 39, cu modificările valorii juste recunoscute în profit sau pierdere în perioada în care modificările au loc. Un asociat într-o asociere în participație care deține un astfel de interes trebuie să prezinte informațiile prevăzute la punctele 55 și 56.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE ȘI TRANZIȚIA

| 58B | Punctul 1 a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentul pentru o perioadă care începe anterior acestei date, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și trebuie să aplice pentru aceeași perioadă anterioară amendamentele la punctul 3 din IFRS 7 Instrumente financiare: informații de furnizat, amendamentele la punctul 1 din IAS 28 și la punctul 4 din IAS 32 Instrumente financiare: prezentare publicate în mai 2008. O entitate poate aplica amendamentul prospectiv. |
| --- | --- |

58B

Punctul 1 a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentul pentru o perioadă care începe anterior acestei date, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și trebuie să aplice pentru aceeași perioadă anterioară amendamentele la punctul 3 din IFRS 7 Instrumente financiare: informații de furnizat, amendamentele la punctul 1 din IAS 28 și la punctul 4 din IAS 32 Instrumente financiare: prezentare publicate în mai 2008. O entitate poate aplica amendamentul prospectiv.

Apendice la amendamentele aduse IAS 28 și IAS 31

Amendamente la alte IFRS-uri

Entitățile trebuie să aplice amendamentele la IFRS 7și IAS 32 din prezentul apendice când aplică amendamentele aferente la IAS 28 și IAS 31.

IFRS 7   
  Instrumente financiare: informații de furnizat

Punctul 3 litera (a) se modifică. Se adaugă punctul 44D.

DOMENIU DE APLICARE

| 3 | Prezentul IFRS trebuie aplicat de toate entitățile tuturor tipurilor de instrumente financiare, cu excepția:






  (a) | intereselor în filiale, entități asociate sau asocieri în participație care sunt contabilizate în conformitate cu IAS 27 Situații financiare consolidate și individuale, IAS 28 Investiții în entitățile asociate sau IAS 31 Interese în asocierile în participație. Totuși, în unele cazuri IAS 27, IAS 28 sau IAS 31 permit unei entități să contabilizeze un interes într-o filială, entitate asociată sau asociere în participație folosind IAS 39; în aceste cazuri, entitățile trebuie să aplice prevederile prezentului IFRS. Entitățile trebuie să aplice, de asemenea, prezentul IFRS tuturor instrumentelor derivate aferente intereselor în filiale, entități asociate sau asocieri în participație, cu excepția cazului în care instrumentul derivat corespunde definiției unui instrument de capitaluri proprii din IAS 32. |
| --- | --- | --- |

3

Prezentul IFRS trebuie aplicat de toate entitățile tuturor tipurilor de instrumente financiare, cu excepția:

(a)

intereselor în filiale, entități asociate sau asocieri în participație care sunt contabilizate în conformitate cu IAS 27 Situații financiare consolidate și individuale, IAS 28 Investiții în entitățile asociate sau IAS 31 Interese în asocierile în participație. Totuși, în unele cazuri IAS 27, IAS 28 sau IAS 31 permit unei entități să contabilizeze un interes într-o filială, entitate asociată sau asociere în participație folosind IAS 39; în aceste cazuri, entitățile trebuie să aplice prevederile prezentului IFRS. Entitățile trebuie să aplice, de asemenea, prezentul IFRS tuturor instrumentelor derivate aferente intereselor în filiale, entități asociate sau asocieri în participație, cu excepția cazului în care instrumentul derivat corespunde definiției unui instrument de capitaluri proprii din IAS 32.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE ȘI TRANZIȚIA

| 44D | Punctul 3 litera (a) a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentul pentru o perioadă care începe anterior acestei date, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și trebuie să aplice pentru aceeași perioadă anterioară amendamentele la punctul 1 din IAS 28, cele la punctul 1 din IAS 31 și la punctul 4 din IAS 32 publicate în mai 2008. O entitate poate aplica amendamentul prospectiv. |
| --- | --- |

44D

Punctul 3 litera (a) a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentul pentru o perioadă care începe anterior acestei date, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și trebuie să aplice pentru aceeași perioadă anterioară amendamentele la punctul 1 din IAS 28, cele la punctul 1 din IAS 31 și la punctul 4 din IAS 32 publicate în mai 2008. O entitate poate aplica amendamentul prospectiv.

IAS 32   
  Instrumente financiare: Prezentare

Punctul 4 litera (a) și titlul anterior punctului 96 se modifică. Se adaugă punctul 97D.

DOMENIU DE APLICARE

| 4 | Prezentul standard trebuie să fie aplicat de către toate entitățile pentru toate tipurile de instrumente financiare, cu excepția:






  (a) | acelor participații în filiale, entități asociate sau asocieri în participație care sunt contabilizate în conformitate cu IAS 27 Situații financiare consolidate și individuale, IAS 28 Investiții în entitățile asociate sau IAS 31 Interese în asocierile în participație. Totuși, în unele cazuri IAS 27, IAS 28 sau IAS 31 permit unei entități să contabilizeze un interes într-o filială, entitate asociată sau asociere în participație folosind IAS 39; în aceste cazuri, entitățile trebuie să aplice prevederile prezentului standard. De asemenea, entitățile trebuie să aplice prezentul standard tuturor instrumentelor financiare derivate aferente participațiilor în filiale, entități asociate sau asocieri în participație. |
| --- | --- | --- |

4

Prezentul standard trebuie să fie aplicat de către toate entitățile pentru toate tipurile de instrumente financiare, cu excepția:

(a)

acelor participații în filiale, entități asociate sau asocieri în participație care sunt contabilizate în conformitate cu IAS 27 Situații financiare consolidate și individuale, IAS 28 Investiții în entitățile asociate sau IAS 31 Interese în asocierile în participație. Totuși, în unele cazuri IAS 27, IAS 28 sau IAS 31 permit unei entități să contabilizeze un interes într-o filială, entitate asociată sau asociere în participație folosind IAS 39; în aceste cazuri, entitățile trebuie să aplice prevederile prezentului standard. De asemenea, entitățile trebuie să aplice prezentul standard tuturor instrumentelor financiare derivate aferente participațiilor în filiale, entități asociate sau asocieri în participație.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE ȘI TRANZIȚIA

| 97D | Punctul 4 a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentul pentru o perioadă care începe anterior acestei date, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și trebuie să aplice pentru aceeași perioadă anterioară amendamentele la punctul 3 din IFRS 7, cele la punctul 1 din IAS 28 și la punctul 1 din IAS 31 publicate în mai 2008. O entitate poate aplica amendamentul prospectiv. |
| --- | --- |

97D

Punctul 4 a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentul pentru o perioadă care începe anterior acestei date, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și trebuie să aplice pentru aceeași perioadă anterioară amendamentele la punctul 3 din IFRS 7, cele la punctul 1 din IAS 28 și la punctul 1 din IAS 31 publicate în mai 2008. O entitate poate aplica amendamentul prospectiv.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 29

Raportarea financiară în economiile hiperinflaționiste

Punctele 6, 15 și 19 se modifică. Aceste modificări trebuie aplicate pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date.

RETRATAREA SITUAȚIILOR FINANCIARE

| 6 | Entitățile care întocmesc situațiile financiare pe baza costurilor istorice nu țin seama nici de schimbările nivelului general al prețurilor și nici de creșterea prețurilor specifice ale activelor sau datoriilor recunoscute. Fac excepție acele active și datorii pe care entitatea trebuie sau alege să le evalueze la valoarea justă. De exemplu, imobilizările corporale pot fi evaluate la valoarea justă, iar activele biologice trebuie, în general, evaluate la valoarea justă. Unele entități prezintă totuși situații financiare bazate pe metoda costului curent, care reflectă efectele modificărilor prețurilor specifice ale activelor deținute. |
| --- | --- |

6

Entitățile care întocmesc situațiile financiare pe baza costurilor istorice nu țin seama nici de schimbările nivelului general al prețurilor și nici de creșterea prețurilor specifice ale activelor sau datoriilor recunoscute. Fac excepție acele active și datorii pe care entitatea trebuie sau alege să le evalueze la valoarea justă. De exemplu, imobilizările corporale pot fi evaluate la valoarea justă, iar activele biologice trebuie, în general, evaluate la valoarea justă. Unele entități prezintă totuși situații financiare bazate pe metoda costului curent, care reflectă efectele modificărilor prețurilor specifice ale activelor deținute.

| 15 | Cele mai multe elemente nemonetare sunt contabilizate la cost sau cost minus amortizare; prin urmare, ele sunt exprimate la valori curente la data achiziției. Costul retratat sau costul minus amortizarea pentru fiecare element este stabilit aplicând la costul său istoric și la amortizarea acumulată variația unui indice general al prețurilor de la data achiziției până la data bilanțului. De exemplu, imobilizările corporale, stocurile de materii prime și mărfuri, fondul comercial, brevetele, mărcile înregistrate și activele similare sunt retratate de la data cumpărării lor. Stocurile de produse în curs de execuție și de produse finite sunt retratate de la data angajării costurilor de cumpărare și de conversie. |
| --- | --- |

15

Cele mai multe elemente nemonetare sunt contabilizate la cost sau cost minus amortizare; prin urmare, ele sunt exprimate la valori curente la data achiziției. Costul retratat sau costul minus amortizarea pentru fiecare element este stabilit aplicând la costul său istoric și la amortizarea acumulată variația unui indice general al prețurilor de la data achiziției până la data bilanțului. De exemplu, imobilizările corporale, stocurile de materii prime și mărfuri, fondul comercial, brevetele, mărcile înregistrate și activele similare sunt retratate de la data cumpărării lor. Stocurile de produse în curs de execuție și de produse finite sunt retratate de la data angajării costurilor de cumpărare și de conversie.

| 19 | Valoarea retratată a unui element nemonetar este diminuată în conformitate cu standardele adecvate, când depășește valoarea recuperabilă. De exemplu, valorile retratate ale imobilizărilor corporale, ale fondului comercial, ale brevetelor și mărcilor înregistrate sunt diminuate la valoarea recuperabilă și valorile retratate ale stocurilor sunt diminuate la valoarea realizabilă netă. |
| --- | --- |

19

Valoarea retratată a unui element nemonetar este diminuată în conformitate cu standardele adecvate, când depășește valoarea recuperabilă. De exemplu, valorile retratate ale imobilizărilor corporale, ale fondului comercial, ale brevetelor și mărcilor înregistrate sunt diminuate la valoarea recuperabilă și valorile retratate ale stocurilor sunt diminuate la valoarea realizabilă netă.

Amendament la Standardul Internațional de Contabilitate 36

Deprecierea activelor

Punctul 134 litera (e) se modifică. Se adaugă punctul 140C.

PREZENTAREA INFORMAȚIILOR

Estimările utilizate pentru a evalua valorile recuperabile ale unităților generatoare de numerar care conțin fond comercial sau imobilizări necorporale cu o durată de viață utilă nedeterminată

| 134 | O entitate trebuie să prezinte informațiile prevăzute la punctele (a)-(f) pentru fiecare unitate generatoare de numerar (grup de unități) pentru care valoarea contabilă a fondului comercial sau a imobilizărilor necorporale cu durată de viață utilă nedeterminată alocată acelei unități (acelui grup de unități) este semnificativă în comparație cu valoarea contabilă totală a fondului comercial sau a imobilizărilor necorporale cu durată de viață utilă nedeterminată ale entității:






  (e) | dacă valoarea recuperabilă a unității (grupului de unități) este bazată pe valoarea justă minus costurile de vânzare, metodologia utilizată pentru a determina valoarea justă minus costurile de vânzare. Dacă valoarea justă minus costurile vânzării, în cazul unei unități (unui grup de unități), nu este stabilită folosind un preț care poate fi observat pe piață, următoarele informații trebuie, de asemenea, prezentate:






  (i) | o descriere a fiecărei ipoteze principale pe care conducerea entității a utilizat-o pentru stabilirea valorii juste minus costurile de vânzare. Ipotezele principale sunt acelea la care valoarea recuperabilă a unității (grupului de unități) este cea mai sensibilă. |
| --- | --- | --- | --- |

134

O entitate trebuie să prezinte informațiile prevăzute la punctele (a)-(f) pentru fiecare unitate generatoare de numerar (grup de unități) pentru care valoarea contabilă a fondului comercial sau a imobilizărilor necorporale cu durată de viață utilă nedeterminată alocată acelei unități (acelui grup de unități) este semnificativă în comparație cu valoarea contabilă totală a fondului comercial sau a imobilizărilor necorporale cu durată de viață utilă nedeterminată ale entității:

(e)

dacă valoarea recuperabilă a unității (grupului de unități) este bazată pe valoarea justă minus costurile de vânzare, metodologia utilizată pentru a determina valoarea justă minus costurile de vânzare. Dacă valoarea justă minus costurile vânzării, în cazul unei unități (unui grup de unități), nu este stabilită folosind un preț care poate fi observat pe piață, următoarele informații trebuie, de asemenea, prezentate:

(i)

o descriere a fiecărei ipoteze principale pe care conducerea entității a utilizat-o pentru stabilirea valorii juste minus costurile de vânzare. Ipotezele principale sunt acelea la care valoarea recuperabilă a unității (grupului de unități) este cea mai sensibilă.

| (ii) | o descriere a abordării pe care conducerea o are cu privire la stabilirea valorii (sau valorilor) atribuite fiecărei ipoteze principale, dacă acele valori reflectă experiența anterioară sau dacă sunt consecvente cu sursele externe de informații și, în caz contrar, modul în care diferă față de și cauzele diferențelor în raport cu experiența anterioară sau sursele externe de informații. |
| --- | --- |

(ii)

o descriere a abordării pe care conducerea o are cu privire la stabilirea valorii (sau valorilor) atribuite fiecărei ipoteze principale, dacă acele valori reflectă experiența anterioară sau dacă sunt consecvente cu sursele externe de informații și, în caz contrar, modul în care diferă față de și cauzele diferențelor în raport cu experiența anterioară sau sursele externe de informații.

Dacă valoarea justă minus costurile vânzării se stabilește folosind previziunile actualizate ale fluxurilor de trezorerie, trebuie prezentate următoarele informații:

| (iii) | perioada pentru care conducerea a prevăzut fluxurile de trezorerie. |
| --- | --- |

(iii)

perioada pentru care conducerea a prevăzut fluxurile de trezorerie.

| (iv) | rata de creștere utilizată pentru a extrapola previziunile fluxurilor de trezorerie. |
| --- | --- |

(iv)

rata de creștere utilizată pentru a extrapola previziunile fluxurilor de trezorerie.

| (v) | rata (ratele) de actualizare aplicată (aplicate) previziunilor fluxurilor de trezorerie. |
| --- | --- |

(v)

rata (ratele) de actualizare aplicată (aplicate) previziunilor fluxurilor de trezorerie.

PREVEDERI TRANZITORII ȘI DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

| 140C | Punctul 134 litera (e) a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificarea pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. |
| --- | --- |

140C

Punctul 134 litera (e) a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificarea pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 38

Imobilizări necorporale

Punctele 69, 70 și 98 se modifică. Se adaugă punctele 69A și 130D.

RECUNOAȘTEREA UNEI CHELTUIELI

| 69 | În anumite cazuri, cheltuiala este suportată pentru a oferi beneficii economice viitoare unei entități, dar nu se dobândește și nu se creează nicio imobilizare necorporală sau un alt activ care se poate recunoaște. În cazul furnizării de mărfuri, entitatea recunoaște o astfel de sumă cheltuită drept cheltuială atunci când are drept de acces la mărfurile respective. În cazul furnizării de servicii, entitatea recunoaște o astfel sumă cheltuită drept cheltuială atunci când primește serviciile respective. Spre exemplu, sumele cheltuite cu cercetarea sunt recunoscute drept cheltuieli în momentul în care sunt suportate (a se vedea punctul 54), cu excepția cazului în care sunt achiziționate ca parte a unei combinări de întreprinderi. Alte exemple de sume cheltuite care sunt recunoscute drept cheltuieli atunci când sunt suportate includ:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

69

În anumite cazuri, cheltuiala este suportată pentru a oferi beneficii economice viitoare unei entități, dar nu se dobândește și nu se creează nicio imobilizare necorporală sau un alt activ care se poate recunoaște. În cazul furnizării de mărfuri, entitatea recunoaște o astfel de sumă cheltuită drept cheltuială atunci când are drept de acces la mărfurile respective. În cazul furnizării de servicii, entitatea recunoaște o astfel sumă cheltuită drept cheltuială atunci când primește serviciile respective. Spre exemplu, sumele cheltuite cu cercetarea sunt recunoscute drept cheltuieli în momentul în care sunt suportate (a se vedea punctul 54), cu excepția cazului în care sunt achiziționate ca parte a unei combinări de întreprinderi. Alte exemple de sume cheltuite care sunt recunoscute drept cheltuieli atunci când sunt suportate includ:

(a)

...

| (c) | sumele cheltuite pentru activități publicitare și promoționale (inclusiv cataloage de comandă prin poștă). |
| --- | --- |

(c)

sumele cheltuite pentru activități publicitare și promoționale (inclusiv cataloage de comandă prin poștă).

| (d) | ... |
| --- | --- |

(d)

...

| 69A | O entitate are drept de acces la mărfuri atunci când sunt în proprietatea sa. În mod similar, entitatea are drept de acces la mărfuri când acestea au fost realizate de către furnizor în conformitate cu termenii contractului de furnizare, iar entitatea poate solicita livrarea lor în schimbul plății. Serviciile sunt primite atunci când sunt efectuate de un furnizor în conformitate cu termenii unui contract de furnizare, nu atunci când entitatea le utilizează pentru a furniza un alt serviciu, de exemplu, pentru a trimite o reclamă clienților. |
| --- | --- |

69A

O entitate are drept de acces la mărfuri atunci când sunt în proprietatea sa. În mod similar, entitatea are drept de acces la mărfuri când acestea au fost realizate de către furnizor în conformitate cu termenii contractului de furnizare, iar entitatea poate solicita livrarea lor în schimbul plății. Serviciile sunt primite atunci când sunt efectuate de un furnizor în conformitate cu termenii unui contract de furnizare, nu atunci când entitatea le utilizează pentru a furniza un alt serviciu, de exemplu, pentru a trimite o reclamă clienților.

| 70 | Punctul 68 nu împiedică o entitate să recunoască o plată anticipată ca activ, atunci când plata pentru mărfuri a fost efectuată în avans, înainte ca entitatea să obțină dreptul de acces la mărfurile respective. În mod similar, punctul 68 nu împiedică o entitate să recunoască o plată anticipată ca activ, atunci când plata pentru servicii a fost efectuată în avans, înainte ca entitatea să primească serviciile respective. |
| --- | --- |

70

Punctul 68 nu împiedică o entitate să recunoască o plată anticipată ca activ, atunci când plata pentru mărfuri a fost efectuată în avans, înainte ca entitatea să obțină dreptul de acces la mărfurile respective. În mod similar, punctul 68 nu împiedică o entitate să recunoască o plată anticipată ca activ, atunci când plata pentru servicii a fost efectuată în avans, înainte ca entitatea să primească serviciile respective.

IMOBILIZĂRI NECORPORALE CU DURATĂ DE VIAȚĂ UTILĂ DETERMINATĂ

Perioada de amortizare și metoda de amortizare

| 98 | Pentru alocarea sistematică a valorii amortizabile a unui activ de-a lungul duratei sale de viață utilă pot fi folosite diverse metode de amortizare. Printre acestea se numără metoda liniară, metoda degresivă și metoda unității de producție. Metoda utilizată este selectată pe baza ritmului preconizat de consumare a beneficiilor economice viitoare încorporate în activ și este aplicată cu consecvență de la o perioadă la alta, cu excepția cazului în care intervine o schimbare a ritmului preconizat de consumare a acelor beneficii economice viitoare. |
| --- | --- |

98

Pentru alocarea sistematică a valorii amortizabile a unui activ de-a lungul duratei sale de viață utilă pot fi folosite diverse metode de amortizare. Printre acestea se numără metoda liniară, metoda degresivă și metoda unității de producție. Metoda utilizată este selectată pe baza ritmului preconizat de consumare a beneficiilor economice viitoare încorporate în activ și este aplicată cu consecvență de la o perioadă la alta, cu excepția cazului în care intervine o schimbare a ritmului preconizat de consumare a acelor beneficii economice viitoare.

PREVEDERI TRANZITORII ȘI DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

| 130D | Punctele 69, 70 și 98 au fost modificate, iar punctul 69A a fost adăugat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. |
| --- | --- |

130D

Punctele 69, 70 și 98 au fost modificate, iar punctul 69A a fost adăugat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică modificările pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 39

Instrumente financiare: recunoaștere și evaluare

Punctele 9, 73 și AG8 se modifică. Se adaugă punctele 50A și 108C.

DEFINIȚII

| 9 | Următorii termeni sunt folosiți în prezentul standard cu sensul specificat în continuare:
  ... |
| --- | --- |

9

Următorii termeni sunt folosiți în prezentul standard cu sensul specificat în continuare:

...

Definițiile celor patru categorii de instrumente financiare

Un activ financiar sau o datorie financiară evaluat(ă) la valoarea justă prin profit sau pierdere este un activ financiar sau o datorie financiară care întrunește oricare dintre următoarele condiții.

| (a) | Este clasificat(ă) drept deținut(ă) în vederea tranzacționării. Un activ financiar sau o datorie financiară este clasificat(ă) drept deținut(ă) în vederea tranzacționării dacă:






  (i) | este dobândit(ă) sau suportat(ă) în principal în scopul vânzării sau răscumpărării în viitorul apropiat; |
| --- | --- | --- |

(a)

Este clasificat(ă) drept deținut(ă) în vederea tranzacționării. Un activ financiar sau o datorie financiară este clasificat(ă) drept deținut(ă) în vederea tranzacționării dacă:

(i)

este dobândit(ă) sau suportat(ă) în principal în scopul vânzării sau răscumpărării în viitorul apropiat;

| (ii) | la recunoașterea inițială este parte a unui portofoliu de instrumente financiare identificate gestionate împreună și pentru care există dovezi ale unui tipar real recent de urmărire a profitului pe termen scurt; sau |
| --- | --- |

(ii)

la recunoașterea inițială este parte a unui portofoliu de instrumente financiare identificate gestionate împreună și pentru care există dovezi ale unui tipar real recent de urmărire a profitului pe termen scurt; sau

| (iii) | este un instrument derivat (cu excepția unui instrument derivat care este un contract de garanție financiară sau un instrument desemnat și eficace de acoperire împotriva riscurilor). |
| --- | --- |

(iii)

este un instrument derivat (cu excepția unui instrument derivat care este un contract de garanție financiară sau un instrument desemnat și eficace de acoperire împotriva riscurilor).

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

EVALUARE

Reclasificări

| 50A | Următoarele modificări ale circumstanțelor nu sunt reclasificări în sensul punctului 50:






  (a) | un instrument financiar derivat care a fost anterior un instrument desemnat și eficace de acoperire împotriva riscurilor într-o acoperire împotriva riscurilor a fluxurilor de trezorerie sau într-o acoperire a unei investiții nete, nu se mai califică ca atare; |
| --- | --- | --- |

50A

Următoarele modificări ale circumstanțelor nu sunt reclasificări în sensul punctului 50:

(a)

un instrument financiar derivat care a fost anterior un instrument desemnat și eficace de acoperire împotriva riscurilor într-o acoperire împotriva riscurilor a fluxurilor de trezorerie sau într-o acoperire a unei investiții nete, nu se mai califică ca atare;

| (b) | un instrument financiar derivat devine un instrument desemnat și eficace de acoperire împotriva riscurilor într-o acoperire împotriva riscurilor a fluxurilor de trezorerie sau într-o acoperire a unei investiții nete; |
| --- | --- |

(b)

un instrument financiar derivat devine un instrument desemnat și eficace de acoperire împotriva riscurilor într-o acoperire împotriva riscurilor a fluxurilor de trezorerie sau într-o acoperire a unei investiții nete;

| (c) | activele financiare sunt reclasificate când o societate de asigurare își modifică politicile contabile în conformitate cu punctul 45 din IFRS 4. |
| --- | --- |

(c)

activele financiare sunt reclasificate când o societate de asigurare își modifică politicile contabile în conformitate cu punctul 45 din IFRS 4.

ACOPERIREA ÎMPOTRIVA RISCURILOR

Instrumente de acoperire împotriva riscurilor

Instrumente care intră în această categorie

| 73 | În sensul contabilității de acoperire împotriva riscurilor, doar instrumentele care implică o parte din afara entității raportoare (adică externă grupului sau entității individuale care face obiectul raportării) pot fi desemnate ca instrumente de acoperire împotriva riscurilor. Cu toate că entitățile individuale din cadrul unui grup consolidat sau diviziile din cadrul unei entități pot intra într-o tranzacție de acoperire împotriva riscurilor cu alte entități din grup sau divizii din cadrul entității, orice tranzacții de acest fel din cadrul grupului sunt eliminate la consolidare. De aceea, astfel de tranzacții de acoperire împotriva riscurilor nu îndeplinesc condițiile pentru contabilitatea de acoperire împotriva riscurilor în situațiile financiare consolidate ale grupului. Totuși, ele pot îndeplini condițiile pentru contabilitatea de acoperire în situațiile financiare individuale sau separate ale entităților individuale din cadrul grupului, cu condiția ca ele să fie externe entității individuale care face obiectul raportării. |
| --- | --- |

73

În sensul contabilității de acoperire împotriva riscurilor, doar instrumentele care implică o parte din afara entității raportoare (adică externă grupului sau entității individuale care face obiectul raportării) pot fi desemnate ca instrumente de acoperire împotriva riscurilor. Cu toate că entitățile individuale din cadrul unui grup consolidat sau diviziile din cadrul unei entități pot intra într-o tranzacție de acoperire împotriva riscurilor cu alte entități din grup sau divizii din cadrul entității, orice tranzacții de acest fel din cadrul grupului sunt eliminate la consolidare. De aceea, astfel de tranzacții de acoperire împotriva riscurilor nu îndeplinesc condițiile pentru contabilitatea de acoperire împotriva riscurilor în situațiile financiare consolidate ale grupului. Totuși, ele pot îndeplini condițiile pentru contabilitatea de acoperire în situațiile financiare individuale sau separate ale entităților individuale din cadrul grupului, cu condiția ca ele să fie externe entității individuale care face obiectul raportării.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE ȘI TRANZIȚIA

| 108C | Punctele 9, 73 și AG8 au fost modificate, iar punctul 50A a fost adăugat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. O entitate trebuie să aplice amendamentele de la punctele 9 și 50A în același mod și începând cu data la care a aplicat amendamentele din 2005 descrise la punctul 105A. Este permisă aplicarea amendamentelor anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentele pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. |
| --- | --- |

108C

Punctele 9, 73 și AG8 au fost modificate, iar punctul 50A a fost adăugat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. O entitate trebuie să aplice amendamentele de la punctele 9 și 50A în același mod și începând cu data la care a aplicat amendamentele din 2005 descrise la punctul 105A. Este permisă aplicarea amendamentelor anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentele pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt.

Amendament la îndrumările de aplicare a IAS 39

Instrumente financiare: recunoaștere și evaluare

DEFINIȚII (PUNCTELE 8 ȘI 9)

Rata dobânzii efective

| AG8 | Dacă o entitate își revizuiește estimările de plăți sau încasări, entitatea trebuie să ajusteze valoarea contabilă a activului financiar sau a datoriei financiare (sau a grupului de instrumente financiare) pentru a reflecta fluxurile de trezorerie estimate reale și revizuite. Entitatea recalculează valoarea contabilă prin calcularea valorii actualizate a fluxurilor de trezorerie viitoare estimate la rata dobânzii efective inițiale a instrumentului financiar sau, dacă este cazul, la rata dobânzii efective revizuite, calculată în conformitate cu punctul 92. Ajustarea este recunoscută în profit sau pierdere ca venit sau cheltuială. Dacă un activ financiar este reclasificat în conformitate cu punctele 50B, 50D sau 50E și entitatea mărește ulterior estimările încasărilor viitoare în numerar ca urmare a recuperabilității crescute a respectivelor încasări în numerar, efectul respectivei măriri trebuie recunoscut mai degrabă ca o ajustare la rata dobânzii efective de la data schimbării estimării decât ca o ajustare la valoarea contabilă a activului la data modificării estimării. |
| --- | --- |

AG8

Dacă o entitate își revizuiește estimările de plăți sau încasări, entitatea trebuie să ajusteze valoarea contabilă a activului financiar sau a datoriei financiare (sau a grupului de instrumente financiare) pentru a reflecta fluxurile de trezorerie estimate reale și revizuite. Entitatea recalculează valoarea contabilă prin calcularea valorii actualizate a fluxurilor de trezorerie viitoare estimate la rata dobânzii efective inițiale a instrumentului financiar sau, dacă este cazul, la rata dobânzii efective revizuite, calculată în conformitate cu punctul 92. Ajustarea este recunoscută în profit sau pierdere ca venit sau cheltuială. Dacă un activ financiar este reclasificat în conformitate cu punctele 50B, 50D sau 50E și entitatea mărește ulterior estimările încasărilor viitoare în numerar ca urmare a recuperabilității crescute a respectivelor încasări în numerar, efectul respectivei măriri trebuie recunoscut mai degrabă ca o ajustare la rata dobânzii efective de la data schimbării estimării decât ca o ajustare la valoarea contabilă a activului la data modificării estimării.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 40

Investiții imobiliare

Punctele 8, 9, 48, 53, 54 și 57 se modifică. Se elimină punctul 22 și se adaugă punctele 53A, 53B și 85B.

DEFINIȚII

| 8 | Următoarele constituie exemple de investiții imobiliare:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

8

Următoarele constituie exemple de investiții imobiliare:

(a)

...

| (e) | proprietățile imobiliare în curs de construire sau amenajare în scopul utilizării viitoare ca investiții imobiliare. |
| --- | --- |

(e)

proprietățile imobiliare în curs de construire sau amenajare în scopul utilizării viitoare ca investiții imobiliare.

| 9 | Următoarele constituie exemple de elemente care nu sunt investiții imobiliare și care, prin urmare, nu intră sub incidența prezentului standard:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

9

Următoarele constituie exemple de elemente care nu sunt investiții imobiliare și care, prin urmare, nu intră sub incidența prezentului standard:

(a)

...

| (d) | [Eliminat] |
| --- | --- |

(d)

[Eliminat]

| (e) | ... |
| --- | --- |

(e)

...

EVALUARE LA RECUNOAȘTERE

| 22 | [Eliminat] |
| --- | --- |

22

[Eliminat]

Modelul valorii juste

| 48 | În situații excepționale, în momentul în care o entitate achiziționează pentru prima dată o investiție imobiliară (sau în momentul în care o proprietate imobiliară existentă devine pentru prima dată investiție imobiliară, ca urmare a unei modificări a utilizării), există dovezi evidente că gradul de variabilitate al gamei de estimări credibile ale valorii juste va fi atât de mare, iar probabilitățile obținerii unor rezultate variate vor fi atât de dificil de evaluat, încât utilitatea unei singure estimări a valorii juste este negată. Acest lucru poate indica faptul că valoarea justă a proprietății imobiliare nu va putea fi determinată, în mod credibil, pe o bază continuă (a se vedea punctul 53). |
| --- | --- |

48

În situații excepționale, în momentul în care o entitate achiziționează pentru prima dată o investiție imobiliară (sau în momentul în care o proprietate imobiliară existentă devine pentru prima dată investiție imobiliară, ca urmare a unei modificări a utilizării), există dovezi evidente că gradul de variabilitate al gamei de estimări credibile ale valorii juste va fi atât de mare, iar probabilitățile obținerii unor rezultate variate vor fi atât de dificil de evaluat, încât utilitatea unei singure estimări a valorii juste este negată. Acest lucru poate indica faptul că valoarea justă a proprietății imobiliare nu va putea fi determinată, în mod credibil, pe o bază continuă (a se vedea punctul 53).

Incapacitatea de a determina în mod credibil valoarea justă

| 53 | Există o prezumție relativă conform căreia o entitate poate să determine, în mod credibil, valoarea justă a unei investiții imobiliare, pe o bază continuă. Cu toate acestea, în situații excepționale, în momentul în care o entitate achiziționează pentru prima dată o investiție imobiliară (sau în momentul în care o proprietate imobiliară existentă devine pentru prima dată investiție imobiliară, ca urmare a unei modificări a utilizării) există dovezi evidente că valoarea justă a investiției imobiliare nu este determinabilă în mod credibil pe o bază continuă. Această situație apare dacă și numai dacă tranzacțiile comparabile de pe piață sunt ocazionale și nu sunt disponibile estimări alternative credibile ale valorii juste (de exemplu, bazate pe previziuni actualizate ale fluxurilor de trezorerie). Dacă o entitate stabilește că valoarea justă a unei investiții imobiliare în construcție nu este determinabilă în mod credibil, dar se așteaptă ca valoarea justă a proprietății să fie determinabilă în mod credibil la finalizarea construcției, aceasta trebuie să evalueze investiția imobiliară aflată în construcție la cost până când valoarea sa justă devine determinabilă în mod credibil sau până când se finalizează construcția (oricare survine mai devreme). Dacă o entitate stabilește că valoarea justă a unei investiții imobiliare (alta decât o investiție imobiliară în construcție) nu este determinabilă în mod credibil pe o bază continuă, aceasta trebuie să evalueze investiția imobiliară folosind modelul bazat pe cost din IAS 16. Trebuie presupus că valoarea reziduală a investiției imobiliare este egală cu zero. Entitatea trebuie să aplice IAS 16 până în momentul cedării investiției imobiliare. |
| --- | --- |

53

Există o prezumție relativă conform căreia o entitate poate să determine, în mod credibil, valoarea justă a unei investiții imobiliare, pe o bază continuă. Cu toate acestea, în situații excepționale, în momentul în care o entitate achiziționează pentru prima dată o investiție imobiliară (sau în momentul în care o proprietate imobiliară existentă devine pentru prima dată investiție imobiliară, ca urmare a unei modificări a utilizării) există dovezi evidente că valoarea justă a investiției imobiliare nu este determinabilă în mod credibil pe o bază continuă. Această situație apare dacă și numai dacă tranzacțiile comparabile de pe piață sunt ocazionale și nu sunt disponibile estimări alternative credibile ale valorii juste (de exemplu, bazate pe previziuni actualizate ale fluxurilor de trezorerie). Dacă o entitate stabilește că valoarea justă a unei investiții imobiliare în construcție nu este determinabilă în mod credibil, dar se așteaptă ca valoarea justă a proprietății să fie determinabilă în mod credibil la finalizarea construcției, aceasta trebuie să evalueze investiția imobiliară aflată în construcție la cost până când valoarea sa justă devine determinabilă în mod credibil sau până când se finalizează construcția (oricare survine mai devreme). Dacă o entitate stabilește că valoarea justă a unei investiții imobiliare (alta decât o investiție imobiliară în construcție) nu este determinabilă în mod credibil pe o bază continuă, aceasta trebuie să evalueze investiția imobiliară folosind modelul bazat pe cost din IAS 16. Trebuie presupus că valoarea reziduală a investiției imobiliare este egală cu zero. Entitatea trebuie să aplice IAS 16 până în momentul cedării investiției imobiliare.

| 53A | În momentul în care entitatea poate evalua în mod credibil valoarea justă a unei investiții imobiliare aflate în construcție care a fost anterior evaluată la cost, aceasta trebuie să evalueze proprietatea respectivă la valoarea sa justă. După încheierea construcției proprietății, se presupune că valoarea justă a acesteia poate fi evaluată în mod credibil. În caz contrar, în conformitate cu punctul 53, proprietatea trebuie contabilizată utilizând modelul bazat pe cost în conformitate cu IAS 16. |
| --- | --- |

53A

În momentul în care entitatea poate evalua în mod credibil valoarea justă a unei investiții imobiliare aflate în construcție care a fost anterior evaluată la cost, aceasta trebuie să evalueze proprietatea respectivă la valoarea sa justă. După încheierea construcției proprietății, se presupune că valoarea justă a acesteia poate fi evaluată în mod credibil. În caz contrar, în conformitate cu punctul 53, proprietatea trebuie contabilizată utilizând modelul bazat pe cost în conformitate cu IAS 16.

| 53B | Ipoteza că valoarea justă a unei investiții imobiliare în construcție poate fi evaluată în mod credibil poate fi respinsă doar la recunoașterea inițială. O entitate care a evaluat un element al unei investiții imobiliare în construcție la valoarea justă nu poate concluziona că valoarea justă a investiției imobiliare finalizate nu poate fi stabilită în mod credibil. |
| --- | --- |

53B

Ipoteza că valoarea justă a unei investiții imobiliare în construcție poate fi evaluată în mod credibil poate fi respinsă doar la recunoașterea inițială. O entitate care a evaluat un element al unei investiții imobiliare în construcție la valoarea justă nu poate concluziona că valoarea justă a investiției imobiliare finalizate nu poate fi stabilită în mod credibil.

| 54 | În cazurile excepționale în care, din motivul prezentat la punctul 53, o entitate este constrânsă să evalueze o investiție imobiliară utilizând modelul bazat pe cost în conformitate cu IAS 16, entitatea evaluează toate celelalte investiții imobiliare ale sale la valoarea justă, inclusiv investițiile imobiliare aflate în construcție. În aceste cazuri, cu toate că o entitate poate folosi modelul bazat pe cost pentru o investiție imobiliară, entitatea trebuie să continue să contabilizeze fiecare dintre proprietățile imobiliare rămase utilizând modelul valorii juste. |
| --- | --- |

54

În cazurile excepționale în care, din motivul prezentat la punctul 53, o entitate este constrânsă să evalueze o investiție imobiliară utilizând modelul bazat pe cost în conformitate cu IAS 16, entitatea evaluează toate celelalte investiții imobiliare ale sale la valoarea justă, inclusiv investițiile imobiliare aflate în construcție. În aceste cazuri, cu toate că o entitate poate folosi modelul bazat pe cost pentru o investiție imobiliară, entitatea trebuie să continue să contabilizeze fiecare dintre proprietățile imobiliare rămase utilizând modelul valorii juste.

TRANSFERURI

| 57 | Transferurile în și din categoria investițiilor imobiliare trebuie făcute dacă și numai dacă există o modificare a utilizării, evidențiată de:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

57

Transferurile în și din categoria investițiilor imobiliare trebuie făcute dacă și numai dacă există o modificare a utilizării, evidențiată de:

(a)

...

| (c) | încheierea utilizării de către posesor, pentru un transfer din categoria proprietăților imobiliare utilizate de posesor în categoria investițiilor imobiliare; sau |
| --- | --- |

(c)

încheierea utilizării de către posesor, pentru un transfer din categoria proprietăților imobiliare utilizate de posesor în categoria investițiilor imobiliare; sau

| (d) | începerea unui leasing operațional cu o altă parte, pentru un transfer din categoria stocurilor în categoria investițiilor imobiliare. |
| --- | --- |

(d)

începerea unui leasing operațional cu o altă parte, pentru un transfer din categoria stocurilor în categoria investițiilor imobiliare.

| (e) | [Eliminat] |
| --- | --- |

(e)

[Eliminat]

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

| 85B | Punctele 8, 9, 48, 53, 54 și 57 au fost modificate, punctul 22 a fost eliminat și punctele 53A și53B au fost adăugate prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări prospectiv pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. O entitate poate aplica amendamentele la investițiile imobiliare aflate în construcție începând cu orice dată anterioară celei de 1 ianuarie 2009, cu condiția ca valorile juste ale investițiilor imobiliare aflate în construcție să fie stabilite la acea dată. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentele pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și să aplice în același timp amendamentele la punctele 5 și 81E din IAS 16 Imobilizări corporale. |
| --- | --- |

85B

Punctele 8, 9, 48, 53, 54 și 57 au fost modificate, punctul 22 a fost eliminat și punctele 53A și53B au fost adăugate prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste modificări prospectiv pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. O entitate poate aplica amendamentele la investițiile imobiliare aflate în construcție începând cu orice dată anterioară celei de 1 ianuarie 2009, cu condiția ca valorile juste ale investițiilor imobiliare aflate în construcție să fie stabilite la acea dată. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentele pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt și să aplice în același timp amendamentele la punctele 5 și 81E din IAS 16 Imobilizări corporale.

Apendice la amendamentele aduse IAS 40

Amendament la IAS 16

Entitățile trebuie să aplice amendamentul la IAS 16 din prezentul apendice atunci când aplică amendamentele corespunzătoare la IAS 40.

IAS 16   
  Imobilizări corporale

Punctul 5 se modifică. Se adaugă punctul 81E.

| 5 | O entitate care utilizează modelul bazat pe cost pentru investiții imobiliare în conformitate cu IAS 40 Investiții imobiliare trebuie să utilizeze modelul bazat pe cost din prezentul standard. |
| --- | --- |

5

O entitate care utilizează modelul bazat pe cost pentru investiții imobiliare în conformitate cu IAS 40 Investiții imobiliare trebuie să utilizeze modelul bazat pe cost din prezentul standard.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE

| 81E | Punctul 5 a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare prospectiv pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Este permisă aplicarea anterior acestei date dacă entitatea aplică în același timp, de asemenea, amendamentele la punctele 8, 9, 22, 48, 53, 53A, 53B, 54, 57 și 85B din IAS 40. Dacă o entitate aplică amendamentul pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. |
| --- | --- |

81E

Punctul 5 a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice această modificare prospectiv pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Este permisă aplicarea anterior acestei date dacă entitatea aplică în același timp, de asemenea, amendamentele la punctele 8, 9, 22, 48, 53, 53A, 53B, 54, 57 și 85B din IAS 40. Dacă o entitate aplică amendamentul pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 41

Agricultura

Punctele 5, 6, 17, 20 și 21 se modifică. Se adaugă punctul 60.

DEFINIȚII

Agricultură - definiții conexe

| 5 | Următorii termeni sunt folosiți în prezentul standard cu sensul specificat în continuare:

  Activitatea agricolă reprezintă administrarea de către o entitate a transformării biologice și a recoltării activelor biologice pentru vânzare sau pentru conversie în produse agricole sau în active biologice suplimentare.
  ... |
| --- | --- |

5

Următorii termeni sunt folosiți în prezentul standard cu sensul specificat în continuare:

Activitatea agricolă reprezintă administrarea de către o entitate a transformării biologice și a recoltării activelor biologice pentru vânzare sau pentru conversie în produse agricole sau în active biologice suplimentare.

...

| 6 | Activitatea agricolă include o gamă largă de activități; de exemplu, creșterea animalelor, silvicultura, cultivarea de plante anuale sau perene, cultivarea pomilor fructiferi și a altor plantații, floricultura și acvacultura (inclusiv piscicultura). În această diversitate există, totuși, câteva caracteristici comune:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

6

Activitatea agricolă include o gamă largă de activități; de exemplu, creșterea animalelor, silvicultura, cultivarea de plante anuale sau perene, cultivarea pomilor fructiferi și a altor plantații, floricultura și acvacultura (inclusiv piscicultura). În această diversitate există, totuși, câteva caracteristici comune:

(a)

...

| (c) | Evaluarea modificării. Modificarea calitativă (de exemplu, calitatea genetic, densitatea, gradul de coacere, conținutul de grăsimi, conținutul de proteine și gradul de rezistență a fibrelor) sau cantitativă (de exemplu, numărul de pui, greutatea, volumul, lungimea sau diametrul fibrelor și numărul de boboci) determinată de transformările biologice sau de recoltare este evaluată și monitorizată ca funcție administrativă de rutină. |
| --- | --- |

(c)

Evaluarea modificării. Modificarea calitativă (de exemplu, calitatea genetic, densitatea, gradul de coacere, conținutul de grăsimi, conținutul de proteine și gradul de rezistență a fibrelor) sau cantitativă (de exemplu, numărul de pui, greutatea, volumul, lungimea sau diametrul fibrelor și numărul de boboci) determinată de transformările biologice sau de recoltare este evaluată și monitorizată ca funcție administrativă de rutină.

RECUNOAȘTERE ȘI EVALUARE

| 17 | Dacă există o piață activă pentru un activ biologic sau un produs agricol în locația și în starea sa actuală, prețul cotat pe piața în cauză reprezintă o bază adecvată pentru stabilirea valorii juste a activului. În cazul în care are acces la mai multe piețe active, o entitate utilizează piața cea mai relevantă. De exemplu, dacă are acces la două piețe active, o entitate va utiliza prețul existent pe piața pe care se așteaptă să o utilizeze. |
| --- | --- |

17

Dacă există o piață activă pentru un activ biologic sau un produs agricol în locația și în starea sa actuală, prețul cotat pe piața în cauză reprezintă o bază adecvată pentru stabilirea valorii juste a activului. În cazul în care are acces la mai multe piețe active, o entitate utilizează piața cea mai relevantă. De exemplu, dacă are acces la două piețe active, o entitate va utiliza prețul existent pe piața pe care se așteaptă să o utilizeze.

| 20 | În anumite împrejurări, este posibil ca prețurile sau valorile stabilite pe piață să nu fie disponibile pentru un activ biologic în starea sa actuală. În astfel de cazuri, pentru a stabili valoarea sa justă, o entitate utilizează valoarea actualizată a fluxurilor de trezorerie nete estimate a fi generate de activul în cauză, actualizate cu o rată determinată de condițiile curente de pe piață. |
| --- | --- |

20

În anumite împrejurări, este posibil ca prețurile sau valorile stabilite pe piață să nu fie disponibile pentru un activ biologic în starea sa actuală. În astfel de cazuri, pentru a stabili valoarea sa justă, o entitate utilizează valoarea actualizată a fluxurilor de trezorerie nete estimate a fi generate de activul în cauză, actualizate cu o rată determinată de condițiile curente de pe piață.

| 21 | Valoarea actualizată a fluxurilor de trezorerie nete estimate este calculată pentru a stabili valoarea justă a unui activ biologic în locația și starea sa actuală. O entitate ia în considerare acest obiectiv atunci când stabilește rata adecvată de actualizare și estimează fluxurile de trezorerie nete. La stabilirea valorii actualizate a fluxurilor de trezorerie nete estimate, o entitate include fluxurile de trezorerie nete pe care participanții de pe piață le estimează a fi generate de activ pe piața cea mai relevantă. |
| --- | --- |

21

Valoarea actualizată a fluxurilor de trezorerie nete estimate este calculată pentru a stabili valoarea justă a unui activ biologic în locația și starea sa actuală. O entitate ia în considerare acest obiectiv atunci când stabilește rata adecvată de actualizare și estimează fluxurile de trezorerie nete. La stabilirea valorii actualizate a fluxurilor de trezorerie nete estimate, o entitate include fluxurile de trezorerie nete pe care participanții de pe piață le estimează a fi generate de activ pe piața cea mai relevantă.

DATA INTRĂRII ÎN VIGOARE ȘI TRANZIȚIA

| 60 | Punctele 5, 6, 17, 20 și 21 au fost modificate, iar punctul 14 a fost eliminat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste amendamente prospectiv pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentele pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt. |
| --- | --- |

60

Punctele 5, 6, 17, 20 și 21 au fost modificate, iar punctul 14 a fost eliminat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008. O entitate trebuie să aplice aceste amendamente prospectiv pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date. Dacă o entitate aplică amendamentele pentru o perioadă anterioară, entitatea trebuie să prezinte acest fapt.

PARTEA II

Amendamentele din partea II trebuie aplicate pentru perioadele anuale care încep la 1 ianuarie 2009 sau ulterior acestei date. Se permite aplicarea anterior acestei date.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 8

Politici contabile, modificări ale estimărilor contabile și erori

Punctele 7, 9 și 11 se modifică.

POLITICI CONTABILE

Selectarea și aplicarea politicilor contabile

| 7 | Atunci când un IFRS se aplică în mod specific la o tranzacție, un alt eveniment sau condiție, politica sau politicile contabile aplicate acelui element trebuie stabilite prin aplicarea IFRS-ului. |
| --- | --- |

7

Atunci când un IFRS se aplică în mod specific la o tranzacție, un alt eveniment sau condiție, politica sau politicile contabile aplicate acelui element trebuie stabilite prin aplicarea IFRS-ului.

| 9 | IFRS-urile sunt însoțite de îndrumări pentru a asista entitățile la aplicarea dispozițiilor acestora. În cadrul tuturor acestor îndrumări se specifică dacă fac parte integrantă din IFRS-urile respective. Îndrumările care fac parte integrantă din IFRS-uri sunt obligatorii. Îndrumările care nu fac parte integrantă din IFRS-uri nu conțin dispoziții cu privire la situațiile financiare. |
| --- | --- |

9

IFRS-urile sunt însoțite de îndrumări pentru a asista entitățile la aplicarea dispozițiilor acestora. În cadrul tuturor acestor îndrumări se specifică dacă fac parte integrantă din IFRS-urile respective. Îndrumările care fac parte integrantă din IFRS-uri sunt obligatorii. Îndrumările care nu fac parte integrantă din IFRS-uri nu conțin dispoziții cu privire la situațiile financiare.

| 11 | În efectuarea raționamentului descris la punctul 10, conducerea trebuie să facă referire la și să ia în considerare aplicabilitatea următoarelor surse în ordine descrescătoare:






  (a) | dispozițiile IFRS-urilor care au ca obiect aspecte similare sau conexe; și |
| --- | --- | --- |

11

În efectuarea raționamentului descris la punctul 10, conducerea trebuie să facă referire la și să ia în considerare aplicabilitatea următoarelor surse în ordine descrescătoare:

(a)

dispozițiile IFRS-urilor care au ca obiect aspecte similare sau conexe; și

| (b) | definițiile, criteriile de recunoaștere și conceptele de evaluare a activelor, datoriilor, veniturilor și cheltuielilor din Cadrul general. |
| --- | --- |

(b)

definițiile, criteriile de recunoaștere și conceptele de evaluare a activelor, datoriilor, veniturilor și cheltuielilor din Cadrul general.

Amendament la Standardul Internațional de Contabilitate 10

Evenimente ulterioare perioadei de raportare

Punctul 13 se modifică.

| 13 | Dacă dividendele sunt declarate (adică dacă dividendele sunt autorizate corespunzător și nu se mai află la dispoziția entității) după perioada de raportare, dar înainte să fie autorizată publicarea situațiilor financiare, dividendele nu sunt recunoscute ca datorie la data sfârșitul perioadei de raportare, deoarece nu există nicio obligație în acel moment. Astfel de dividende sunt prezentate în note în conformitate cu IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare. |
| --- | --- |

13

Dacă dividendele sunt declarate (adică dacă dividendele sunt autorizate corespunzător și nu se mai află la dispoziția entității) după perioada de raportare, dar înainte să fie autorizată publicarea situațiilor financiare, dividendele nu sunt recunoscute ca datorie la data sfârșitul perioadei de raportare, deoarece nu există nicio obligație în acel moment. Astfel de dividende sunt prezentate în note în conformitate cu IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 20

Contabilitatea subvențiilor guvernamentale și prezentarea informațiilor legate de asistența guvernamentală

Se adaugă o notă de subsol la titlul standardului, înainte de punctul 1, iar punctele 2 litera (b), 12-18, 20-22, 26, 27 și 32 se modifică.

Notă de subsol la titlu

| * | Ca parte a Îmbunătățirilor aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008, Consiliul a modificat terminologia utilizată în prezentul standard din motive de consecvență cu alte IFRS-uri, după cum urmează:






  (a) | „venit impozitabil” s-a înlocuit cu „profit impozitabil sau pierdere fiscală”; |
| --- | --- | --- |

*

Ca parte a Îmbunătățirilor aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008, Consiliul a modificat terminologia utilizată în prezentul standard din motive de consecvență cu alte IFRS-uri, după cum urmează:

(a)

„venit impozitabil” s-a înlocuit cu „profit impozitabil sau pierdere fiscală”;

| (b) | „recunoscut ca venit/cheltuială” s-a înlocuit cu „recunoscut în profit sau pierdere”; |
| --- | --- |

(b)

„recunoscut ca venit/cheltuială” s-a înlocuit cu „recunoscut în profit sau pierdere”;

| (c) | „creditat direct în conturile aferente intereselor/ capitalurilor proprii ale acționarilor” s-a înlocuit cu „recunoscut separat de profit sau pierdere”; |
| --- | --- |

(c)

„creditat direct în conturile aferente intereselor/ capitalurilor proprii ale acționarilor” s-a înlocuit cu „recunoscut separat de profit sau pierdere”;

| (d) | „ajustare a unei estimări contabile” s-a înlocuit cu „modificare de estimare contabilă”. |
| --- | --- |

(d)

„ajustare a unei estimări contabile” s-a înlocuit cu „modificare de estimare contabilă”.

Domeniu de aplicare

| 2 | Prezentul standard nu tratează:






  (a) | problemele speciale ... de natură similară. |
| --- | --- | --- |

2

Prezentul standard nu tratează:

(a)

problemele speciale ... de natură similară.

| (b) | asistența guvernamentală care este acordată unei entități sub formă de beneficii disponibile la determinarea profitului impozabil sau a pierderii fiscale sau care sunt stabilite ori limitate pe baza datoriei privind impozitul pe profit. Printre exemplele de astfel de beneficii se numără perioadele de scutire de la plata impozitului pe profit, creditele fiscale pentru investiții, provizioanele aferente metodei de amortizare accelerată și ratele reduse ale impozitului pe profit. |
| --- | --- |

(b)

asistența guvernamentală care este acordată unei entități sub formă de beneficii disponibile la determinarea profitului impozabil sau a pierderii fiscale sau care sunt stabilite ori limitate pe baza datoriei privind impozitul pe profit. Printre exemplele de astfel de beneficii se numără perioadele de scutire de la plata impozitului pe profit, creditele fiscale pentru investiții, provizioanele aferente metodei de amortizare accelerată și ratele reduse ale impozitului pe profit.

| (c) | participarea guvernamentală ... entității. |
| --- | --- |

(c)

participarea guvernamentală ... entității.

| (d) | ... |
| --- | --- |

(d)

...

SUBVENȚII GUVERNAMENTALE

| 12 | Subvențiile guvernamentale trebuie recunoscute în profit sau pierdere pe o bază sistematică în perioadele în care entitatea recunoaște drept cheltuieli costurile aferente pe care subvențiile sunt menite să le compenseze. |
| --- | --- |

12

Subvențiile guvernamentale trebuie recunoscute în profit sau pierdere pe o bază sistematică în perioadele în care entitatea recunoaște drept cheltuieli costurile aferente pe care subvențiile sunt menite să le compenseze.

| 13 | Există două abordări generale privind contabilizarea subvențiilor guvernamentale: abordarea bazată pe capital, sub incidența căreia o subvenție este recunoscută separat de profit sau pierdere și o abordare bazată pe rezultat, conform căreia o subvenție este recunoscută în profit sau pierdere în cursul unei perioade sau în cursul mai multor perioade. |
| --- | --- |

13

Există două abordări generale privind contabilizarea subvențiilor guvernamentale: abordarea bazată pe capital, sub incidența căreia o subvenție este recunoscută separat de profit sau pierdere și o abordare bazată pe rezultat, conform căreia o subvenție este recunoscută în profit sau pierdere în cursul unei perioade sau în cursul mai multor perioade.

| 14 | Cei care susțin abordarea bazată pe capital aduc următoarele argumente:






  (a) | subvențiile guvernamentale sunt procedee de finanțare și trebuie tratate ca atare în situația poziției financiare, mai degrabă decât recunoscute în profit sau pierdere pentru a compensa elementele de cheltuieli pe care le finanțează. Deoarece nu se prevede rambursarea lor, astfel de subvenții trebuie recunoscute separat de profit sau pierdere. |
| --- | --- | --- |

14

Cei care susțin abordarea bazată pe capital aduc următoarele argumente:

(a)

subvențiile guvernamentale sunt procedee de finanțare și trebuie tratate ca atare în situația poziției financiare, mai degrabă decât recunoscute în profit sau pierdere pentru a compensa elementele de cheltuieli pe care le finanțează. Deoarece nu se prevede rambursarea lor, astfel de subvenții trebuie recunoscute separat de profit sau pierdere.

| (b) | este neadecvat să se recunoască subvențiile guvernamentale în profit sau pierdere, deoarece ele nu sunt câștigate, ci reprezintă un stimulent acordat de guvern fără costuri aferente. |
| --- | --- |

(b)

este neadecvat să se recunoască subvențiile guvernamentale în profit sau pierdere, deoarece ele nu sunt câștigate, ci reprezintă un stimulent acordat de guvern fără costuri aferente.

| 15 | Argumentele în favoarea abordării bazate pe rezultat sunt următoarele:






  (a) | deoarece subvențiile guvernamentale reprezintă intrări de la o altă sursă decât acționarii, ele nu trebuie recunoscute direct la capitaluri proprii, ci trebuie recunoscute în profit sau pierdere în perioadele corespunzătoare; |
| --- | --- | --- |

15

Argumentele în favoarea abordării bazate pe rezultat sunt următoarele:

(a)

deoarece subvențiile guvernamentale reprezintă intrări de la o altă sursă decât acționarii, ele nu trebuie recunoscute direct la capitaluri proprii, ci trebuie recunoscute în profit sau pierdere în perioadele corespunzătoare;

| (b) | subvențiile guvernamentale sunt rareori acordate cu titlu gratuit. Entitatea le câștigă îndeplinind condițiile cerute și respectând obligațiile de realizat. Prin urmare, acestea trebuie recunoscute în profit sau pierdere în perioadele în care entitatea recunoaște drept cheltuieli costurile aferente pe care subvențiile sunt menite să le compenseze; |
| --- | --- |

(b)

subvențiile guvernamentale sunt rareori acordate cu titlu gratuit. Entitatea le câștigă îndeplinind condițiile cerute și respectând obligațiile de realizat. Prin urmare, acestea trebuie recunoscute în profit sau pierdere în perioadele în care entitatea recunoaște drept cheltuieli costurile aferente pe care subvențiile sunt menite să le compenseze;

| (c) | deoarece impozitul pe profit și alte impozite sunt cheltuieli, este logic să se trateze la fel, în profit sau pierdere, și subvențiile guvernamentale, care reprezintă o extensie a politicilor fiscale. |
| --- | --- |

(c)

deoarece impozitul pe profit și alte impozite sunt cheltuieli, este logic să se trateze la fel, în profit sau pierdere, și subvențiile guvernamentale, care reprezintă o extensie a politicilor fiscale.

| 16 | Pentru abordarea bazată pe rezultat este fundamental ca subvențiile guvernamentale să fie recunoscute în profit sau pierdere pe o bază sistematică în perioadele în care entitatea recunoaște drept cheltuieli costurile aferente pe care subvențiile sunt menite să le compenseze. Recunoașterea în profit sau pierdere a subvențiilor guvernamentale pe baza intrărilor de numerar nu este în conformitate cu abordarea cerută de contabilitatea de angajamente (a se vedea IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare) și ar fi acceptabilă doar dacă nu există nicio bază pentru alocarea subvenției în alte perioade decât aceea în care a fost primită. |
| --- | --- |

16

Pentru abordarea bazată pe rezultat este fundamental ca subvențiile guvernamentale să fie recunoscute în profit sau pierdere pe o bază sistematică în perioadele în care entitatea recunoaște drept cheltuieli costurile aferente pe care subvențiile sunt menite să le compenseze. Recunoașterea în profit sau pierdere a subvențiilor guvernamentale pe baza intrărilor de numerar nu este în conformitate cu abordarea cerută de contabilitatea de angajamente (a se vedea IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare) și ar fi acceptabilă doar dacă nu există nicio bază pentru alocarea subvenției în alte perioade decât aceea în care a fost primită.

| 17 | În cele mai multe cazuri, perioadele de-a lungul cărora o entitate recunoaște costurile sau cheltuielile legate de o subvenție guvernamentală sunt ușor identificabile. Prin urmare, subvențiile acordate pentru acoperirea anumitor cheltuieli sunt recunoscute în profit sau pierdere în aceeași perioadă ca și cheltuiala relevantă. În mod similar, subvențiile legate de activele amortizabile sunt recunoscute de regulă în profit sau pierdere pe parcursul perioadelor și în proporția în care sunt recunoscute cheltuielile cu amortizarea acelor active. |
| --- | --- |

17

În cele mai multe cazuri, perioadele de-a lungul cărora o entitate recunoaște costurile sau cheltuielile legate de o subvenție guvernamentală sunt ușor identificabile. Prin urmare, subvențiile acordate pentru acoperirea anumitor cheltuieli sunt recunoscute în profit sau pierdere în aceeași perioadă ca și cheltuiala relevantă. În mod similar, subvențiile legate de activele amortizabile sunt recunoscute de regulă în profit sau pierdere pe parcursul perioadelor și în proporția în care sunt recunoscute cheltuielile cu amortizarea acelor active.

| 18 | Subvențiile legate de activele neamortizabile pot impune, de asemenea, îndeplinirea anumitor obligații și atunci se vor recunoaște în profit sau pierdere pe parcursul perioadelor în care sunt suportate costurile îndeplinirii respectivelor obligații. De exemplu, o subvenție pentru teren poate fi condiționată de construirea unei clădiri pe terenul respectiv și ar putea fi adecvată recunoașterea subvenției în profit sau pierdere pe parcursul duratei de viață a clădirii. |
| --- | --- |

18

Subvențiile legate de activele neamortizabile pot impune, de asemenea, îndeplinirea anumitor obligații și atunci se vor recunoaște în profit sau pierdere pe parcursul perioadelor în care sunt suportate costurile îndeplinirii respectivelor obligații. De exemplu, o subvenție pentru teren poate fi condiționată de construirea unei clădiri pe terenul respectiv și ar putea fi adecvată recunoașterea subvenției în profit sau pierdere pe parcursul duratei de viață a clădirii.

| 20 | O subvenție guvernamentală care urmează a fi primită drept compensație pentru cheltuieli sau pierderi deja suportate sau în scopul acordării unui ajutor financiar imediat entității, fără a exista costuri viitoare aferente, trebuie recunoscută în profitul sau pierderea perioadei în care devine creanță. |
| --- | --- |

20

O subvenție guvernamentală care urmează a fi primită drept compensație pentru cheltuieli sau pierderi deja suportate sau în scopul acordării unui ajutor financiar imediat entității, fără a exista costuri viitoare aferente, trebuie recunoscută în profitul sau pierderea perioadei în care devine creanță.

| 21 | În anumite circumstanțe, o subvenție guvernamentală poate fi acordată mai degrabă în scopul oferirii de ajutor financiar imediat unei entități, decât ca stimulent pentru realizarea anumitor cheltuieli. Astfel de subvenții pot fi limitate la o anumită entitate și pot să nu fie disponibile unei clase întregi de beneficiari. Aceste împrejurări pot garanta recunoașterea unei subvenții în profitul sau pierderea perioadei în care entitatea îndeplinește condițiile pentru primirea subvenției, prezentându-se informații pentru a se asigura că efectul său a fost înțeles în mod clar. |
| --- | --- |

21

În anumite circumstanțe, o subvenție guvernamentală poate fi acordată mai degrabă în scopul oferirii de ajutor financiar imediat unei entități, decât ca stimulent pentru realizarea anumitor cheltuieli. Astfel de subvenții pot fi limitate la o anumită entitate și pot să nu fie disponibile unei clase întregi de beneficiari. Aceste împrejurări pot garanta recunoașterea unei subvenții în profitul sau pierderea perioadei în care entitatea îndeplinește condițiile pentru primirea subvenției, prezentându-se informații pentru a se asigura că efectul său a fost înțeles în mod clar.

| 22 | O subvenție guvernamentală poate reprezenta o creanță pentru o entitate în situația în care ar compensa cheltuieli sau pierderi suportate într-o perioadă precedentă. O astfel de subvenție este recunoscută în profitul sau pierderea perioadei în care urmează să fie încasată, prezentându-se informații pentru a se asigura că efectul său a fost înțeles în mod clar. |
| --- | --- |

22

O subvenție guvernamentală poate reprezenta o creanță pentru o entitate în situația în care ar compensa cheltuieli sau pierderi suportate într-o perioadă precedentă. O astfel de subvenție este recunoscută în profitul sau pierderea perioadei în care urmează să fie încasată, prezentându-se informații pentru a se asigura că efectul său a fost înțeles în mod clar.

Prezentarea subvențiilor referitoare la active

| 26 | Una din metode recunoaște subvenția drept venit amânat care este recunoscut în profit sau pierdere pe o bază sistematică pe parcursul perioadei de viață utilă a activului. |
| --- | --- |

26

Una din metode recunoaște subvenția drept venit amânat care este recunoscut în profit sau pierdere pe o bază sistematică pe parcursul perioadei de viață utilă a activului.

| 27 | Cealaltă metodă presupune deducerea subvenției la calcularea valorii contabile a activului. Subvenția este recunoscută în profit sau pierdere pe parcursul vieții unui activ amortizabil drept o reducere a cheltuielilor cu amortizarea. |
| --- | --- |

27

Cealaltă metodă presupune deducerea subvenției la calcularea valorii contabile a activului. Subvenția este recunoscută în profit sau pierdere pe parcursul vieții unui activ amortizabil drept o reducere a cheltuielilor cu amortizarea.

Rambursarea subvențiilor guvernamentale

| 32 | O subvenție guvernamentală care devine rambursabilă trebuie contabilizată ca o modificare în estimarea contabilă (a se vedea IAS 8 Politici contabile, modificări ale estimărilor contabile și erori). Rambursarea unei subvenții referitoare la venituri trebuie aplicată, în primul rând, oricărui credit amânat neamortizat recunoscut în legătură cu subvenția respectivă. În măsura în care suma rambursată depășește orice astfel de credit amânat sau când nu există un asemenea credit amânat, suma rambursată trebuie recunoscută imediat în profit sau pierdere. Rambursarea unei subvenții referitoare la un activ trebuie recunoscută prin creșterea valorii contabile a activului sau prin reducerea soldului venitului amânat cu suma rambursabilă. Amortizarea suplimentară cumulată care ar fi fost recunoscută la zi în profit sau pierdere în absența subvenției trebuie recunoscută imediat în profit sau pierdere. |
| --- | --- |

32

O subvenție guvernamentală care devine rambursabilă trebuie contabilizată ca o modificare în estimarea contabilă (a se vedea IAS 8 Politici contabile, modificări ale estimărilor contabile și erori). Rambursarea unei subvenții referitoare la venituri trebuie aplicată, în primul rând, oricărui credit amânat neamortizat recunoscut în legătură cu subvenția respectivă. În măsura în care suma rambursată depășește orice astfel de credit amânat sau când nu există un asemenea credit amânat, suma rambursată trebuie recunoscută imediat în profit sau pierdere. Rambursarea unei subvenții referitoare la un activ trebuie recunoscută prin creșterea valorii contabile a activului sau prin reducerea soldului venitului amânat cu suma rambursabilă. Amortizarea suplimentară cumulată care ar fi fost recunoscută la zi în profit sau pierdere în absența subvenției trebuie recunoscută imediat în profit sau pierdere.

Apendice la amendamentele aduse IAS 20

Amendamente la IAS 41

Entitățile trebuie să aplice amendamentul la IAS 41 din prezentul apendice atunci când aplică amendamentele corespunzătoare la IAS 20.

IAS 41   
  Agricultura

Punctele 34-36 se modifică.

SUBVENȚII GUVERNAMENTALE

| 34 | O subvenție guvernamentală necondiționată acordată pentru un activ biologic evaluat la valoarea sa justă minus costurile de vânzare trebuie recunoscută în profit sau pierdere atunci și numai atunci când subvenția guvernamentală devine exigibilă. |
| --- | --- |

34

O subvenție guvernamentală necondiționată acordată pentru un activ biologic evaluat la valoarea sa justă minus costurile de vânzare trebuie recunoscută în profit sau pierdere atunci și numai atunci când subvenția guvernamentală devine exigibilă.

| 35 | Dacă o subvenție guvernamentală acordată pentru un activ biologic evaluat la valoarea sa justă minus costurile de vânzare este condiționată, inclusiv atunci când o subvenție guvernamentală impune unei entități să nu desfășoare activități agricole specifice, o entitate trebuie să recunoască subvenția în cauză în profit sau pierdere atunci și numai atunci când sunt îndeplinite condițiile impuse pentru acordarea subvenției. |
| --- | --- |

35

Dacă o subvenție guvernamentală acordată pentru un activ biologic evaluat la valoarea sa justă minus costurile de vânzare este condiționată, inclusiv atunci când o subvenție guvernamentală impune unei entități să nu desfășoare activități agricole specifice, o entitate trebuie să recunoască subvenția în cauză în profit sau pierdere atunci și numai atunci când sunt îndeplinite condițiile impuse pentru acordarea subvenției.

| 36 | Termenii și condițiile pentru acordarea subvențiilor guvernamentale variază. De exemplu, o subvenție poate impune unei entități să cultive pământul într-o anumită locație timp de cinci ani și să ramburseze integral subvenția dacă nu respectă termenul de cinci ani. În acest caz, subvenția nu este recunoscută în profit sau pierdere decât la expirarea celor cinci ani. Cu toate acestea, dacă termenii subvenției permit reținerea unei părți din aceasta în conformitate cu timpul scurs, entitatea recunoaște acea parte în profit sau pierdere pe măsură ce trece timpul. |
| --- | --- |

36

Termenii și condițiile pentru acordarea subvențiilor guvernamentale variază. De exemplu, o subvenție poate impune unei entități să cultive pământul într-o anumită locație timp de cinci ani și să ramburseze integral subvenția dacă nu respectă termenul de cinci ani. În acest caz, subvenția nu este recunoscută în profit sau pierdere decât la expirarea celor cinci ani. Cu toate acestea, dacă termenii subvenției permit reținerea unei părți din aceasta în conformitate cu timpul scurs, entitatea recunoaște acea parte în profit sau pierdere pe măsură ce trece timpul.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 29

Raportarea financiară în economiile hiperinflaționiste

Se adaugă o notă de subsol la titlul standardului, înainte de punctul 1, iar punctele 8, 14, 20, 28 și 34 se modifică.

Notă de subsol la titlu

| * | Ca parte a Îmbunătățirilor aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008, Consiliul a modificat terminologia utilizată în IAS 29 din motive de consecvență cu alte IFRS-uri, după cum urmează: (a) „valoare de piață” s-a înlocuit cu „valoare justă”, iar (b) „rezultate ale activităților” și „venit net” s-au înlocuit cu „profit și pierdere”. |
| --- | --- |

*

Ca parte a Îmbunătățirilor aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008, Consiliul a modificat terminologia utilizată în IAS 29 din motive de consecvență cu alte IFRS-uri, după cum urmează: (a) „valoare de piață” s-a înlocuit cu „valoare justă”, iar (b) „rezultate ale activităților” și „venit net” s-au înlocuit cu „profit și pierdere”.

RETRATAREA SITUAȚIILOR FINANCIARE

| 8 | Situațiile financiare ale unei entități a cărei monedă funcțională este moneda unei economii hiperinflaționiste, bazate fie pe modelul costului istoric, fie pe cel al costului curent, trebuie exprimate în raport cu unitatea de măsură existentă la finalul perioadei de raportare. Sumele corespondente perioadei anterioare impuse de IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare (revizuit în 2007) și orice informații referitoare la perioadele precedente trebuie, de asemenea, exprimate în raport cu unitatea de măsură existentă la finalul perioadei de raportare. În scopul prezentării unor valori comparative într-o monedă de prezentare diferită, se aplică punctele 42 litera (b) și 43 din IAS 21 Efectele variației cursurilor de schimb valutar. |
| --- | --- |

8

Situațiile financiare ale unei entități a cărei monedă funcțională este moneda unei economii hiperinflaționiste, bazate fie pe modelul costului istoric, fie pe cel al costului curent, trebuie exprimate în raport cu unitatea de măsură existentă la finalul perioadei de raportare. Sumele corespondente perioadei anterioare impuse de IAS 1 Prezentarea situațiilor financiare (revizuit în 2007) și orice informații referitoare la perioadele precedente trebuie, de asemenea, exprimate în raport cu unitatea de măsură existentă la finalul perioadei de raportare. În scopul prezentării unor valori comparative într-o monedă de prezentare diferită, se aplică punctele 42 litera (b) și 43 din IAS 21 Efectele variației cursurilor de schimb valutar.

Situații financiare la cost istoric

Situația poziției financiare

| 14 | Toate celelalte active și datorii sunt nemonetare. Unele elemente nemonetare sunt contabilizate la valori curente la finalul perioadei de raportare, ca, de exemplu, valoarea realizabilă netă și valoarea justă, deci ele nu sunt retratate. Toate celelalte active și datorii nemonetare sunt retratate. |
| --- | --- |

14

Toate celelalte active și datorii sunt nemonetare. Unele elemente nemonetare sunt contabilizate la valori curente la finalul perioadei de raportare, ca, de exemplu, valoarea realizabilă netă și valoarea justă, deci ele nu sunt retratate. Toate celelalte active și datorii nemonetare sunt retratate.

| 20 | Este posibil ca o entitate în care s-a efectuat o investiție, contabilizată prin metoda punerii în echivalență, să raporteze în moneda unei economii hiperinflaționiste. Situația poziției financiare și situația rezultatului global a unei astfel de entități sunt retratate în conformitate cu prezentul standard pentru a determina cota-parte a investitorului din activele nete și din profitul sau pierderea acesteia. Atunci când situațiile financiare retratate ale entității în care s-a efectuat investiția sunt exprimate în valută, ele vor fi convertite la cursurile de închidere. |
| --- | --- |

20

Este posibil ca o entitate în care s-a efectuat o investiție, contabilizată prin metoda punerii în echivalență, să raporteze în moneda unei economii hiperinflaționiste. Situația poziției financiare și situația rezultatului global a unei astfel de entități sunt retratate în conformitate cu prezentul standard pentru a determina cota-parte a investitorului din activele nete și din profitul sau pierderea acesteia. Atunci când situațiile financiare retratate ale entității în care s-a efectuat investiția sunt exprimate în valută, ele vor fi convertite la cursurile de închidere.

Câștig sau pierdere din poziția monetară netă

| 28 | Câștigul sau pierderea din poziția monetară netă este inclus(ă) în profit sau pierdere. Ajustarea activelor și datoriilor respective legate prin contract de variația prețurilor în conformitate cu punctul 13 se compensează cu câștigul sau pierderea din poziția monetară netă. Alte elemente din venituri și cheltuieli, cum sunt veniturile din dobânzi și cheltuielile cu dobânzile și diferențele de curs valutar aferente fondurilor investite sau împrumutate sunt, de asemenea, asociate cu poziția monetară netă. Deși astfel de elemente sunt prezentate separat, poate fi utilă prezentarea lor împreună cu câștigul sau pierderea din poziția monetară netă în situația rezultatului global. |
| --- | --- |

28

Câștigul sau pierderea din poziția monetară netă este inclus(ă) în profit sau pierdere. Ajustarea activelor și datoriilor respective legate prin contract de variația prețurilor în conformitate cu punctul 13 se compensează cu câștigul sau pierderea din poziția monetară netă. Alte elemente din venituri și cheltuieli, cum sunt veniturile din dobânzi și cheltuielile cu dobânzile și diferențele de curs valutar aferente fondurilor investite sau împrumutate sunt, de asemenea, asociate cu poziția monetară netă. Deși astfel de elemente sunt prezentate separat, poate fi utilă prezentarea lor împreună cu câștigul sau pierderea din poziția monetară netă în situația rezultatului global.

Sume corespondente

| 34 | Sumele corespondente pentru perioada de raportare precedentă, fie că sunt bazate pe modelul costului istoric, fie pe cel al costului curent, sunt retratate prin aplicarea unui indice general al prețurilor astfel încât situațiile financiare comparative să fie prezentate în raport cu unitatea de măsură existentă la finalul perioadei de raportare. Informațiile care sunt prezentate, aferente perioadelor anterioare, sunt, de asemenea, exprimate în raport cu unitatea de măsură existentă la finalul perioadei de raportare. În scopul prezentării de sume comparative într-o monedă de prezentare diferită se aplică punctele 42 litera (b) și 43 din IAS 21. |
| --- | --- |

34

Sumele corespondente pentru perioada de raportare precedentă, fie că sunt bazate pe modelul costului istoric, fie pe cel al costului curent, sunt retratate prin aplicarea unui indice general al prețurilor astfel încât situațiile financiare comparative să fie prezentate în raport cu unitatea de măsură existentă la finalul perioadei de raportare. Informațiile care sunt prezentate, aferente perioadelor anterioare, sunt, de asemenea, exprimate în raport cu unitatea de măsură existentă la finalul perioadei de raportare. În scopul prezentării de sume comparative într-o monedă de prezentare diferită se aplică punctele 42 litera (b) și 43 din IAS 21.

Amendament la Standardul Internațional de Contabilitate 34

Raportarea financiară interimară

Punctul 11 se modifică și se adaugă o notă de subsol.

FORMA ȘI CONȚINUTUL SITUAȚIILOR FINANCIARE INTERIMARE

| 11 | În situația care prezintă componentele profitului sau pierderii pentru o perioadă interimară, o entitate trebuie să prezinte rezultatele pe acțiune de bază și diluat pentru acea perioadă, atunci când entitatea se încadrează în domeniul de aplicare al IAS 23 Rezultatul pe acțiune. (1). |
| --- | --- |

11

În situația care prezintă componentele profitului sau pierderii pentru o perioadă interimară, o entitate trebuie să prezinte rezultatele pe acțiune de bază și diluat pentru acea perioadă, atunci când entitatea se încadrează în domeniul de aplicare al IAS 23 Rezultatul pe acțiune. (1).

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 40

Investiții imobiliare

Punctele 31 și 50 se modifică.

EVALUARE DUPĂ RECUNOAȘTERE

Politica contabilă

| 31 | IAS 8 Politici contabile, modificări ale estimărilor contabile și erori prevede că o modificare voluntară a politicii contabile trebuie să fie efectuată doar dacă va avea drept rezultat situații financiare care să ofere informații mai fiabile și mai relevante despre efectele tranzacțiilor, despre alte evenimente și condiții privind poziția financiară a entității, despre performanța financiară sau despre fluxurile de trezorerie. Este foarte puțin probabil ca o schimbare de la modelul valorii juste la modelul bazat pe cost să conducă la o prezentare mai relevantă. |
| --- | --- |

31

IAS 8 Politici contabile, modificări ale estimărilor contabile și erori prevede că o modificare voluntară a politicii contabile trebuie să fie efectuată doar dacă va avea drept rezultat situații financiare care să ofere informații mai fiabile și mai relevante despre efectele tranzacțiilor, despre alte evenimente și condiții privind poziția financiară a entității, despre performanța financiară sau despre fluxurile de trezorerie. Este foarte puțin probabil ca o schimbare de la modelul valorii juste la modelul bazat pe cost să conducă la o prezentare mai relevantă.

Modelul valorii juste

| 50 | Pentru a determina valoarea contabilă a unei investiții imobiliare pe baza modelului valorii juste, o entitate nu evidențiază dublu activele sau datoriile care sunt recunoscute ca active sau datorii separate. De exemplu:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

50

Pentru a determina valoarea contabilă a unei investiții imobiliare pe baza modelului valorii juste, o entitate nu evidențiază dublu activele sau datoriile care sunt recunoscute ca active sau datorii separate. De exemplu:

(a)

...

| (d) | valoarea justă a investiției imobiliare deținută în temeiul unui contract de leasing reflectă fluxurile de trezorerie preconizate (inclusiv chiria contingentă care se preconizează că va deveni scadentă). Prin urmare, dacă o evaluare obținută pentru o proprietate imobiliară este netă de orice plăți care se preconizează că vor fi efectuate, va fi necesară readăugarea oricărei datorii recunoscute aferente contractului de leasing pentru a se ajunge la valoarea contabilă a investiției imobiliare folosind modelul valorii juste. |
| --- | --- |

(d)

valoarea justă a investiției imobiliare deținută în temeiul unui contract de leasing reflectă fluxurile de trezorerie preconizate (inclusiv chiria contingentă care se preconizează că va deveni scadentă). Prin urmare, dacă o evaluare obținută pentru o proprietate imobiliară este netă de orice plăți care se preconizează că vor fi efectuate, va fi necesară readăugarea oricărei datorii recunoscute aferente contractului de leasing pentru a se ajunge la valoarea contabilă a investiției imobiliare folosind modelul valorii juste.

Amendamente la Standardul Internațional de Contabilitate 41

Agricultura

Punctele 4 și 5 se modifică, iar punctul 14 se elimină. Termenii „costuri estimate la punctul de vânzare” și „costuri la punctul de vânzare” se înlocuiesc cu „costuri de vânzare”, după cum urmează:

| — | Standard (punctele 12, 13, 26-28, 30-32, 34, 35, 38, 40, 48, 50 și 51) |
| --- | --- |

—

Standard (punctele 12, 13, 26-28, 30-32, 34, 35, 38, 40, 48, 50 și 51)

DOMENIU DE APLICARE

| 4 | Tabelul de mai jos oferă exemple de active biologice, produse agricole și produse rezultate ca urmare a prelucrării care are loc după recoltare:







  Active biologice | Produs agricol | Produse rezultate prin prelucrarea după recoltare |
| --- | --- | --- | --- |
| ... | | |
| Copacii dintr-o pepinieră | Copaci tăiați | Bușteni, cherestea |
| ... | | |

4

Tabelul de mai jos oferă exemple de active biologice, produse agricole și produse rezultate ca urmare a prelucrării care are loc după recoltare:

Active biologice

Produs agricol

Produse rezultate prin prelucrarea după recoltare

...

Copacii dintr-o pepinieră

Copaci tăiați

Bușteni, cherestea

...

DEFINIȚII

Agricultură - definiții conexe

| 5 | Următorii termeni sunt folosiți în prezentul standard cu sensul specificat în continuare:
  ...

  Costuri de vânzare sunt costuri marginale care pot fi atribuite direct cedării unui activ exclusiv costurile financiare și impozitul pe profit. |
| --- | --- |

5

Următorii termeni sunt folosiți în prezentul standard cu sensul specificat în continuare:

...

Costuri de vânzare sunt costuri marginale care pot fi atribuite direct cedării unui activ exclusiv costurile financiare și impozitul pe profit.

RECUNOAȘTERE ȘI EVALUARE

| 14 | [Eliminat] |
| --- | --- |

14

[Eliminat]

Apendice la amendamentele aduse IAS 41

Amendamente la alte IFRS-uri

Entitățile trebuie să aplice prezentele amendamente la IFRS 5 Active imobilizate deținute în vederea vânzării și activități întrerupte, IAS 2 Stocuri și IAS 36 Deprecierea activelor atunci când aplică amendamentele corespunzătoare la IAS 41.

IFRS 5   
  Active imobilizate deținute în vederea vânzării și activități întrerupte

Punctul 5 se modifică.

DOMENIU DE APLICARE

| 5 | Prevederile prezentului IFRS (2) privind evaluarea nu se aplică următoarelor active, care fac obiectul IFRS-urilor enumerate, fie că sunt active individuale, fie că fac parte dintr-un grup destinat cedării:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

5

Prevederile prezentului IFRS (2) privind evaluarea nu se aplică următoarelor active, care fac obiectul IFRS-urilor enumerate, fie că sunt active individuale, fie că fac parte dintr-un grup destinat cedării:

(a)

...

| (e) | active imobilizate evaluate la valoarea justă minus costurile de vânzare în conformitate cu IAS 41 Agricultura. |
| --- | --- |

(e)

active imobilizate evaluate la valoarea justă minus costurile de vânzare în conformitate cu IAS 41 Agricultura.

| (f) | ... |
| --- | --- |

(f)

...

IAS 2   
  Stocuri

Punctul 20 se modifică.

| 20 | Conform IAS 41 Agricultura stocurile care cuprind producția agricolă pe care o entitate a recoltat-o din activele sale biologice sunt evaluate, la momentul recunoașterii inițiale, la valoarea justă minus costurile de vânzare la locul recoltării. Acesta este costul stocurilor la acea dată pentru aplicarea prezentului standard. |
| --- | --- |

20

Conform IAS 41 Agricultura stocurile care cuprind producția agricolă pe care o entitate a recoltat-o din activele sale biologice sunt evaluate, la momentul recunoașterii inițiale, la valoarea justă minus costurile de vânzare la locul recoltării. Acesta este costul stocurilor la acea dată pentru aplicarea prezentului standard.

IAS 36   
  Deprecierea activelor

Punctele 2 și 5 se modifică.

DOMENIU DE APLICARE

| 2 | Prezentul standard trebuie aplicat la contabilizarea deprecierii tuturor activelor, în afară de:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

2

Prezentul standard trebuie aplicat la contabilizarea deprecierii tuturor activelor, în afară de:

(a)

...

| (g) | active de natură biologică, legate de activitatea agricolă, evaluate la valoarea justă minus costurile de vânzare (a se vedea IAS 41 Agricultura); |
| --- | --- |

(g)

active de natură biologică, legate de activitatea agricolă, evaluate la valoarea justă minus costurile de vânzare (a se vedea IAS 41 Agricultura);

| (h) | ... |
| --- | --- |

(h)

...

| 5 | Prezentul standard nu se aplică activelor financiare care intră sub incidența IAS 39, investițiilor imobiliare evaluate la valoarea justă în conformitate cu IAS 40 sau activelor biologice legate de activitatea agricolă, evaluate la valoarea justă minus costurile de vânzare, în conformitate cu IAS 41. Cu toate acestea, prezentul standard se aplică activelor care sunt contabilizate la valoarea reevaluată (adică la valoarea justă) în conformitate cu alte IFRS-uri, cum ar fi modelul de reevaluare din IAS 16 Imobilizări corporale. Identificarea posibilității de depreciere a unui activ reevaluat depinde de criteriile utilizate pentru determinarea valorii juste:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

5

Prezentul standard nu se aplică activelor financiare care intră sub incidența IAS 39, investițiilor imobiliare evaluate la valoarea justă în conformitate cu IAS 40 sau activelor biologice legate de activitatea agricolă, evaluate la valoarea justă minus costurile de vânzare, în conformitate cu IAS 41. Cu toate acestea, prezentul standard se aplică activelor care sunt contabilizate la valoarea reevaluată (adică la valoarea justă) în conformitate cu alte IFRS-uri, cum ar fi modelul de reevaluare din IAS 16 Imobilizări corporale. Identificarea posibilității de depreciere a unui activ reevaluat depinde de criteriile utilizate pentru determinarea valorii juste:

(a)

...

---

(1)  Acest punct a fost modificat prin Îmbunătățirile aduse IFRS-urilor publicate în mai 2008 pentru a clarifica domeniul de aplicare al IAS 34.

(2)  Cu excepția punctelor 18 și 19, care impun ca activele în cauză să fie evaluate în conformitate cu alte IFRS-uri aplicabile.

---

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/38

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 71/2009 AL COMISIEI

din 23 ianuarie 2009

de stabilire a cantității de porumb disponibile spre intervenție în etapa a 2-a a anului de comercializare 2008/2009

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 687/2008 al Comisiei din 18 iulie 2008 prin care se stabilesc procedurile de preluare a cerealelor de către agențiile de plăți sau de către agențiile de intervenție și metodele de analiză pentru determinarea calității cerealelor (2), în special articolul 3 alineatul (2) al doilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 687/2008 stabilește normele de atribuire a cantităților de porumb eligibile spre intervenție pentru anul de comercializare 2008/2009. Atribuirea se face în două etape, denumite „etapa nr. 1” și „etapa nr. 2”. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 687/2008 stabilește normele de atribuire a cantităților de porumb eligibile spre intervenție pentru anul de comercializare 2008/2009. Atribuirea se face în două etape, denumite „etapa nr. 1” și „etapa nr. 2”.

| (2) | Cantitatea totală de porumb oferită spre intervenție în timpul etapei nr. 1, care a durat de la 1 august până la 31 decembrie 2008, nu a depășit limita stabilită la articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. Cantitatea de porumb care poate fi oferită spre intervenție în cursul etapei nr. 2 a anului de comercializare 2008/2009 trebuie, prin urmare, publicată. |
| --- | --- |

(2)

Cantitatea totală de porumb oferită spre intervenție în timpul etapei nr. 1, care a durat de la 1 august până la 31 decembrie 2008, nu a depășit limita stabilită la articolul 11 alineatul (1) al doilea paragraf litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. Cantitatea de porumb care poate fi oferită spre intervenție în cursul etapei nr. 2 a anului de comercializare 2008/2009 trebuie, prin urmare, publicată.

| (3) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 687/2008, etapa nr. 2 începe în ziua următoare datei publicării de către Comisie a cantității rămase disponibile spre intervenție pentru această etapă în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Această zi este prima zi de depunere a ofertelor în toate statele membre și etapa respectivă se termină cel târziu la 30 aprilie în Grecia, Spania, Italia și Portugalia, cel târziu la 30 iunie în Suedia și cel târziu la 31 mai în celelalte state membre. Este necesar, prin urmare, să se prevadă intrarea în vigoare a prezentului regulament la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 687/2008, etapa nr. 2 începe în ziua următoare datei publicării de către Comisie a cantității rămase disponibile spre intervenție pentru această etapă în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Această zi este prima zi de depunere a ofertelor în toate statele membre și etapa respectivă se termină cel târziu la 30 aprilie în Grecia, Spania, Italia și Portugalia, cel târziu la 30 iunie în Suedia și cel târziu la 31 mai în celelalte state membre. Este necesar, prin urmare, să se prevadă intrarea în vigoare a prezentului regulament la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cantitatea de porumb care poate fi oferită spre intervenție în cursul etapei nr. 2 a anului de comercializare 2008/2009 în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 687/2008 se ridică la 172 377 tone.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 ianuarie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 192, 19.7.2008, p. 20.

2

---

DIRECTIVE

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/39

---

DIRECTIVA 2009/4/CE A COMISIEI

din 23 ianuarie 2009

privind contramăsuri de prevenire și detectare a manipulării înregistrărilor cu tahograful, de modificare a Directivei 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile minime pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale Consiliului privind legislația socială referitoare la activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE a Consiliului

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind condițiile minime pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale Consiliului privind legislația socială referitoare la activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE a Consiliului (1), în special articolul 15,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 15 din Directiva 2006/22/CE, modificările anexelor la această directivă, necesare pentru adaptarea acestora în vederea dezvoltării bunelor practici în domeniul aplicării legii și al verificării timpului de conducere și a perioadelor de odihnă, se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 12 alineatul (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 15 din Directiva 2006/22/CE, modificările anexelor la această directivă, necesare pentru adaptarea acestora în vederea dezvoltării bunelor practici în domeniul aplicării legii și al verificării timpului de conducere și a perioadelor de odihnă, se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 12 alineatul (2).

| (2) | După introducerea tahografului digital, Comisia a fost informată cu privire la o nouă amenințare reprezentată de instalarea unor aparate în scopul comiterii de fraude, ceea ce subminează eficacitatea punerii în aplicare a legislației sociale referitoare la transportul rutier. |
| --- | --- |

(2)

După introducerea tahografului digital, Comisia a fost informată cu privire la o nouă amenințare reprezentată de instalarea unor aparate în scopul comiterii de fraude, ceea ce subminează eficacitatea punerii în aplicare a legislației sociale referitoare la transportul rutier.

| (3) | Este, prin urmare, necesar să se asigure că statele membre efectuează verificări specifice ale acestor echipamente în cadrul controalelor rutiere și al controalelor în întreprinderi. |
| --- | --- |

(3)

Este, prin urmare, necesar să se asigure că statele membre efectuează verificări specifice ale acestor echipamente în cadrul controalelor rutiere și al controalelor în întreprinderi.

| (4) | De asemenea, pentru a asigura eficiența acestor controale, este necesar să se definească mai precis echipamentul standard care urmează să fie pus la dispoziția agenților de control. |
| --- | --- |

(4)

De asemenea, pentru a asigura eficiența acestor controale, este necesar să se definească mai precis echipamentul standard care urmează să fie pus la dispoziția agenților de control.

| (5) | Anexele I și II la Directiva 2006/22/CE ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Anexele I și II la Directiva 2006/22/CE ar trebui modificate în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 18 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul comitetului înființat în temeiul articolului 18 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Directiva 2006/22/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | În anexa I partea A, se adaugă punctul 5 după cum urmează:






  „5. | După caz și în conformitate cu principiile de securitate, o verificare a aparatului de control cu care sunt echipate vehiculele pentru a detecta montarea și/sau utilizarea unei/unor instalații destinate să distrugă, să elimine, să manipuleze sau să modifice orice date sau destinate să interfereze cu orice fracțiune a unui schimb electronic de date între părțile componente ale aparatului de control sau destinate să împiedice sau să distorsioneze datele înainte de criptare în unul dintre modurile enumerate anterior.” |
| --- | --- | --- |

1.

În anexa I partea A, se adaugă punctul 5 după cum urmează:

„5.

După caz și în conformitate cu principiile de securitate, o verificare a aparatului de control cu care sunt echipate vehiculele pentru a detecta montarea și/sau utilizarea unei/unor instalații destinate să distrugă, să elimine, să manipuleze sau să modifice orice date sau destinate să interfereze cu orice fracțiune a unui schimb electronic de date între părțile componente ale aparatului de control sau destinate să împiedice sau să distorsioneze datele înainte de criptare în unul dintre modurile enumerate anterior.”

| 2. | În anexa II se adaugă următorul punct 3:






  „3. | Aparatură specifică de analiză, cu soft adecvat, pentru a verifica și a confirma semnătura digitală atașată datelor, precum și soft specific de analiză pentru a stabili în detaliu variațiile de viteză ale vehiculelor înainte de inspectarea aparatului de control al acestora.” |
| --- | --- | --- |

2.

În anexa II se adaugă următorul punct 3:

„3.

Aparatură specifică de analiză, cu soft adecvat, pentru a verifica și a confirma semnătura digitală atașată datelor, precum și soft specific de analiză pentru a stabili în detaliu variațiile de viteză ale vehiculelor înainte de inspectarea aparatului de control al acestora.”

Articolul 2

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 31 decembrie 2009 cel târziu. Acestea comunică de îndată Comisiei textul dispozițiilor respective și un tabel de corespondență între dispozițiile respective și prezenta directivă.

Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziții, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele dispozițiilor de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 23 ianuarie 2009.

Pentru Comisie

Antonio TAJANI

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 102, 11.4.2006, p. 35.

1

(2)  JO L 370, 31.12.1985, p. 8.

2

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Consiliu și Comisie

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/41

---

DECIZIA CONSILIULUI ȘI A COMISIEI

din 18 decembrie 2008

privind încheierea Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Uzbekistan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană

(2009/50/CE, Euratom)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 44 alineatul (2), articolul 47 alineatul (2) ultima teză, articolul 55, articolul 57 alineatul (2), articolul 71, articolul 80 alineatul (2), articolele 93, 94, 133 și 181a, coroborate cu articolul 300 alineatul (2) teza a doua și articolul 300 alineatul (3) primul paragraf,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 101 al doilea paragraf,

având în vedere Actul de aderare a Bulgariei și a României, în special articolul 6 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

având în vedere aprobarea Consiliului, acordată în conformitate cu articolul 101 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

întrucât:

| (1) | Protocolul la Acordul de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Uzbekistan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană a fost semnat în numele Comunității și al statelor membre la 20 mai 2008 în conformitate cu Decizia 2008/792/CE a Consiliului (2). |
| --- | --- |

(1)

Protocolul la Acordul de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Uzbekistan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană a fost semnat în numele Comunității și al statelor membre la 20 mai 2008 în conformitate cu Decizia 2008/792/CE a Consiliului (2).

| (2) | Până la intrarea sa în vigoare, protocolul a fost aplicat cu titlu provizoriu de la 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

(2)

Până la intrarea sa în vigoare, protocolul a fost aplicat cu titlu provizoriu de la 1 ianuarie 2007.

| (3) | Protocolul ar trebui încheiat, |
| --- | --- |

(3)

Protocolul ar trebui încheiat,

DECID:

Articolul 1

Protocolul la Acordul de parteneriat și cooperare între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Uzbekistan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Bulgaria și a României la Uniunea Europeană se aprobă prin prezenta decizie în numele Comunității, al Comunității Europene a Energiei Atomice și al statelor membre.

Articolul 2

Președintele Consiliului procedează, în numele Comunității și al statelor membre, la notificarea prevăzută la articolul 3 din protocol. Președintele Comisiei procedează simultan la respectiva notificare în numele Comunității Europene a Energiei Atomice.

Adoptată la Bruxelles, 18 decembrie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

M. BARNIER

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  Avizul din 2 septembrie 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  JO L 272, 14.10.2008, p. 5.

2

---

Comisie

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/43

---

DECIZIA COMISIEI

din 15 decembrie 2008

privind alocarea cotelor de import pentru substanțele reglementate pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului

[notificată cu numărul C(2008) 8100]

(Numai textele în limbile engleză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, slovenă și spaniolă sunt autentice)

(2009/51/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2000 privind substanțele care diminuează stratul de ozon (1), în special articolul 7,

întrucât:

| (1) | Limitele cantitative pentru introducerea pe piața comunitară a substanțelor reglementate sunt prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 și în anexa III la respectivul regulament. |
| --- | --- |

(1)

Limitele cantitative pentru introducerea pe piața comunitară a substanțelor reglementate sunt prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 și în anexa III la respectivul regulament.

| (2) | Articolul 4 alineatul (3) punctul (i) litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 stabilește nivelul total calculat de hidroclorofluorocarburi pe care producătorii și importatorii îl pot introduce pe piață sau utiliza în scopuri proprii în perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 4 alineatul (3) punctul (i) litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 stabilește nivelul total calculat de hidroclorofluorocarburi pe care producătorii și importatorii îl pot introduce pe piață sau utiliza în scopuri proprii în perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009.

| (3) | Comisia a publicat un aviz adresat importatorilor care importă în Comunitate substanțe reglementate care diminuează stratul de ozon (2), primind în urma acestuia declarații privind importurile planificate pentru anul 2009. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a publicat un aviz adresat importatorilor care importă în Comunitate substanțe reglementate care diminuează stratul de ozon (2), primind în urma acestuia declarații privind importurile planificate pentru anul 2009.

| (4) | În cazul hidroclorofluorocarburilor, alocarea de cote producătorilor și importatorilor se face în conformitate cu dispozițiile Deciziei 2007/195/CE a Comisiei din 27 martie 2007 de stabilire a unui mecanism de alocare a cotelor producătorilor și importatorilor de hidroclorofluorocarburi pentru perioada 2003-2009 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(4)

În cazul hidroclorofluorocarburilor, alocarea de cote producătorilor și importatorilor se face în conformitate cu dispozițiile Deciziei 2007/195/CE a Comisiei din 27 martie 2007 de stabilire a unui mecanism de alocare a cotelor producătorilor și importatorilor de hidroclorofluorocarburi pentru perioada 2003-2009 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

| (5) | Pentru ca operatorii și întreprinderile să beneficieze în timp util de cotele de import alocate și pentru a asigura astfel continuitatea necesară a operațiunilor acestora, este necesar ca prezenta decizie să se aplice începând cu data de 1 ianuarie 2009. |
| --- | --- |

(5)

Pentru ca operatorii și întreprinderile să beneficieze în timp util de cotele de import alocate și pentru a asigura astfel continuitatea necesară a operațiunilor acestora, este necesar ca prezenta decizie să se aplice începând cu data de 1 ianuarie 2009.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Cantitatea de substanțe reglementate din grupa I (clorofluorocarburi 11, 12, 113, 114 și 115) și din grupa II (alte clorofluorocarburi complet halogenate) ce fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în 2009 din surse externe Comunității, este de 11 227 000,00 de kilograme ponderate în funcție de potențialul de diminuare a ozonului (kilograme PDO).

(2)   Cantitatea de substanțe reglementate din grupa III (haloni) ce fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în 2009 din surse externe Comunității, este de 11 231 300,00 de kilograme PDO.

(3)   Cantitatea de substanțe reglementate din grupa IV (tetraclorură de carbon) ce fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în 2009 din surse externe Comunității, este de 16 500 330,00 de kilograme PDO.

(4)   Cantitatea de substanțe reglementate din grupa V (1,1,1-tricloretan) ce fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în 2009 din surse externe Comunității, este de 400 060,00 de kilograme PDO.

(5)   Cantitatea de substanțe reglementate din grupa VI (bromură de metil) ce fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în 2009 din surse externe Comunității, este de 1 441 891,20 de kilograme PDO.

(6)   Cantitatea de substanțe reglementate din grupa VII (hidrobromofluorocarburi) ce fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în 2009 din surse externe Comunității este de 120 292,00 de kilograme PDO.

(7)   Cantitatea de substanțe reglementate din grupa VIII (hidroclorofluorocarburi) ce fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în 2009 din surse externe Comunității, este de 10 115 600,440 kilograme PDO.

(8)   Cantitatea de substanțe reglementate din grupa IX (bromoclorometan) ce fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000, care poate fi pusă în liberă circulație în Comunitate în 2009 din surse externe Comunității, este de 176 252,00 de kilograme PDO.

Articolul 2

(1)   Alocarea cotelor de import pentru clorofluorocarburile 11, 12, 113, 114 și 115 și pentru alte clorofluorocarburi complet halogenate pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa I.

(2)   Alocarea cotelor de import pentru haloni pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa II.

(3)   Alocarea cotelor de import pentru tetraclorura de carbon pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa III.

(4)   Alocarea cotelor de import pentru 1,1,1-tricloretan pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa IV.

(5)   Alocarea cotelor de import pentru bromura de metil pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa V.

(6)   Alocarea cotelor de import pentru hidrobromofluorocarburi pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa VI.

(7)   Alocarea cotelor de import pentru hidroclorofluorocarburi pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa VII.

(8)   Alocarea cotelor de import pentru bromoclorometan pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009 se face în scopurile prevăzute și pentru întreprinderile menționate în anexa VIII.

(9)   Cotele de import pentru clorofluorocarburile 11, 12, 113, 114 și 115 și pentru alte clorofluorocarburi complet halogenate, haloni, tetraclorură de carbon, 1,1,1-tricloretan, bromură de metil, hidrobromofluorocarburi, hidroclorofluorocarburi și bromoclorometan pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009 sunt stabilite în anexa IX.

Articolul 3

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2009 și expiră la 31 decembrie 2009.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează următoarelor întreprinderi:

| | Albemarle Europe SPRL |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Europe SPRL

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Albemarle Chemicals SAS |
| --- | --- |
| 28, Étang de la Gafette |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals SAS

28, Étang de la Gafette

F-13521 Port-de-Bouc

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| Luis I, nave 6-B |
| Polígono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

Luis I, nave 6-B

Polígono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | ΑΛΦΑ Γεωργικά Εφόδια ΑΕΒΕ |
| --- | --- |
| Εθνικής Αντιστάσεως 73 |
| GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα |

ΑΛΦΑ Γεωργικά Εφόδια ΑΕΒΕ

Εθνικής Αντιστάσεως 73

GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα

| | ALFA Agricultural Supplies SA |
| --- | --- |
| 73, Ethnikis Antistaseos str. |
| GR-152 31 Halandri, Athens |

ALFA Agricultural Supplies SA

73, Ethnikis Antistaseos str.

GR-152 31 Halandri, Athens

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| 420, rue d’Estienne-d’Orves |
| F-92705 Colombes Cedex |

Arkema SA

420, rue d’Estienne-d’Orves

F-92705 Colombes Cedex

| | Arkema Química SA |
| --- | --- |
| Avenida de Burgos, 12 |
| E-28036 Madrid |

Arkema Química SA

Avenida de Burgos, 12

E-28036 Madrid

| | Avantec SA |
| --- | --- |
| 26, avenue du Petit Parc |
| F-94683 Vincennes Cedex |

Avantec SA

26, avenue du Petit Parc

F-94683 Vincennes Cedex

| | Bang & Bonsomer |
| --- | --- |
| Baltā iela 3/9 |
| LV-1055 Rīga |
| LATVIA |

Bang & Bonsomer

Baltā iela 3/9

LV-1055 Rīga

LATVIA

| | BASF Agri Production SAS |
| --- | --- |
| 32, rue de Verdun |
| F-76410 Saint-Aubin-lès-Elbeuf |

BASF Agri Production SAS

32, rue de Verdun

F-76410 Saint-Aubin-lès-Elbeuf

| | BaySystems Ibérica SL |
| --- | --- |
| Crta. Vilaseca – La Pineda s/n |
| E-43006 Tarragona |

BaySystems Ibérica SL

Crta. Vilaseca – La Pineda s/n

E-43006 Tarragona

| | Blye Engineering Co Ltd |
| --- | --- |
| Naxxar Road |
| San Gwann SGN 07 |
| MALTA |

Blye Engineering Co Ltd

Naxxar Road

San Gwann SGN 07

MALTA

| | Bromotirrena Srl |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena Srl

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie Fluor SAS |
| --- | --- |
| 503, rue Hélène-Boucher |
| BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie Fluor SAS

503, rue Hélène-Boucher

BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Chemosyntha NV |
| --- | --- |
| Gentstraat 58 |
| B-8760 Meulebeke |

Chemosyntha NV

Gentstraat 58

B-8760 Meulebeke

| | Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH |
| --- | --- |
| Buetzflether Sand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland Anlagegesellschaft mbH

Buetzflether Sand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH & Co KG |
| --- | --- |
| Werk Gendorf |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH & Co KG

Werk Gendorf

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SI-1000 Ljubljana |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SI-1000 Ljubljana

| | ERAS Labo |
| --- | --- |
| 222, RN 90 |
| F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes |

ERAS Labo

222, RN 90

F-38330 Saint-Nazaire-les-Eymes

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Tržaška 333 |
| SI-1000 Ljubljana |

Etis d.o.o.

Tržaška 333

SI-1000 Ljubljana

| | Fenner Dunlop |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| 9203 ZN Drachten |
| Nederland |

Fenner Dunlop

Oliemolenstraat 2

9203 ZN Drachten

Nederland

| | Freolitus |
| --- | --- |
| Centrinė Str. 1D |
| Ramučiai, Kauno raj. LT-54464 |
| LITHUANIA |

Freolitus

Centrinė Str. 1D

Ramučiai, Kauno raj. LT-54464

LITHUANIA

| | Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Havennr 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials (Europe) NV

Keetberglaan 1A

Havennr 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L. Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| Σινώπης 3 |
| Στρόβολος |
| CY-28385 Λευκωσία |

G.A.L. Cycle-Air Ltd

Σινώπης 3

Στρόβολος

CY-28385 Λευκωσία

| | G.A.L. Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., |
| Strovolos |
| CY-28385 Nicosia |

G.A.L. Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str.,

Strovolos

CY-28385 Nicosia

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Bruxelles |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Bruxelles

| | Harp International Ltd |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Laarderhoogtweg 18, |
| 1101 EA Amsterdam |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Laarderhoogtweg 18,

1101 EA Amsterdam

Nederland

| | Hovione Farmaciencia SA |
| --- | --- |
| Sete Casas |
| P-2674-506 Loures |

Hovione Farmaciencia SA

Sete Casas

P-2674-506 Loures

| | ICL-IP Europe BV (ex-Eurobrom) |
| --- | --- |
| Fosfaatweeg 48 |
| 1013 BM Amsterdam |
| Nederland |

ICL-IP Europe BV (ex-Eurobrom)

Fosfaatweeg 48

1013 BM Amsterdam

Nederland

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn |
| Cheshire WA7 4QX |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn

Cheshire WA7 4QX

United Kingdom

| | Kay y Sol Iberia SA |
| --- | --- |
| P.I. Can Roca c/Carrerade s/n |
| E-08107 Martorelles (Barcelona) |

Kay y Sol Iberia SA

P.I. Can Roca c/Carrerade s/n

E-08107 Martorelles (Barcelona)

| | Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) |
| --- | --- |
| Géminis, 4 |
| E-08228 Terrassa (Barcelona) |

Laboratorios Miret SA (LAMIRSA)

Géminis, 4

E-08228 Terrassa (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| al. Jana Pawła II 41a |
| PL-31-864 Kraków |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

al. Jana Pawła II 41a

PL-31-864 Kraków

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| Ταχ. θυρ. 51744 |
| CY-3508 Λεμεσός |

Matero Ltd

Ταχ. θυρ. 51744

CY-3508 Λεμεσός

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| P.O. Box 51744 |
| CY-3508 Limassol |

Matero Ltd

P.O. Box 51744

CY-3508 Limassol

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Meridian Technical Services Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 16919 |
| London SE3 9WE |
| United Kingdom |

Meridian Technical Services Ltd

PO Box 16919

London SE3 9WE

United Kingdom

| | Poż-Pliszka Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Szczecińska 45 |
| PL-80-392 Gdańsk |

Poż-Pliszka Sp. z o.o.

ul. Szczecińska 45

PL-80-392 Gdańsk

| | PUPH Solfum Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Ziemiańska 21 |
| PL-95-070 Rąbień AB |

PUPH Solfum Sp. z o.o.

ul. Ziemiańska 21

PL-95-070 Rąbień AB

| | Refrigerant Products Ltd |
| --- | --- |
| Banyard Road |
| Portbury West |
| Bristol BS20 7XH |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd

Banyard Road

Portbury West

Bristol BS20 7XH

United Kingdom

| | Savi Technologie Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Wolności 20, Psary |
| PL-51-180 Wrocław |

Savi Technologie Sp. z o.o.

ul. Wolności 20, Psary

PL-51-180 Wrocław

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | SJB Energy Trading BV |
| --- | --- |
| Slagveld 15 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Energy Trading BV

Slagveld 15

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia SL |
| --- | --- |
| México, 3 |
| E-50196 La Muela (Zaragoza) |

Solquimia Iberia SL

México, 3

E-50196 La Muela (Zaragoza)

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road |
| Guildford |
| Surrey GU2 7YH |
| United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road

Guildford

Surrey GU2 7YH

United Kingdom

| | Tazzetti Fluids Srl |
| --- | --- |
| Corso Europa n. 600/a |
| I-10070 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids Srl

Corso Europa n. 600/a

I-10070 Volpiano (TO)

| | Total Feuerschutz GmbH |
| --- | --- |
| Industriestraße 13 |
| D-68526 Ladenburg |

Total Feuerschutz GmbH

Industriestraße 13

D-68526 Ladenburg

| | Trédi Séché global solutions |
| --- | --- |
| Parc industriel de la Plaine de l’Ain |
| BP 55 |
| Saint-Vulbas |
| F-01152 Lagnieu Cedex |

Trédi Séché global solutions

Parc industriel de la Plaine de l’Ain

BP 55

Saint-Vulbas

F-01152 Lagnieu Cedex

| | Unitor Servicios Navales SA |
| --- | --- |
| Puerto de Barcelona (P.T.P Delta 1) |
| Puerto de Miami 4 (MIM5) |
| E-08039 Barcelona |

Unitor Servicios Navales SA

Puerto de Barcelona (P.T.P Delta 1)

Puerto de Miami 4 (MIM5)

E-08039 Barcelona

| | Unitor Trading France SAS |
| --- | --- |
| 1, avenue Jean-Moulin |
| F-13110 Port-de-Bouc |

Unitor Trading France SAS

1, avenue Jean-Moulin

F-13110 Port-de-Bouc

| | Veolia Environmental Services |
| --- | --- |
| Bridges Road |
| Ellesmere Port |
| South Wirrel |
| Cheshire CH65 4EQ |
| United Kingdom |

Veolia Environmental Services

Bridges Road

Ellesmere Port

South Wirrel

Cheshire CH65 4EQ

United Kingdom

| | Vrec-Co Import-Export Kft. |
| --- | --- |
| 6763 Szatymaz |
| Kossuth u. 12. |
| MAGYARORSZÁG |

Vrec-Co Import-Export Kft.

6763 Szatymaz

Kossuth u. 12.

MAGYARORSZÁG

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| PL-51-117 Wrocław |

Wigmors

ul. Irysowa 5

PL-51-117 Wrocław

| | Wilhelmsen Ships Services AS |
| --- | --- |
| Willem Barentszstraat 50, |
| 3165 AB Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Wilhelmsen Ships Services AS

Willem Barentszstraat 50,

3165 AB Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach |
| --- | --- |
| al. Kwiatkowskiego 8 |
| PL-33-101 Tarnów |

Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach

al. Kwiatkowskiego 8

PL-33-101 Tarnów

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| MAGYARORSZÁG |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

MAGYARORSZÁG

Adoptată la Bruxelles, 15 decembrie 2008.

Pentru Comisie

Stavros DIMAS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 244, 29.9.2000, p. 1.

1

(2)  JO C 114, 9.5.2008, p. 15.

2

(3)  JO L 88, 29.3.2007, p. 51.

3

---

ANEXA I

GRUPELE I ȘI II

Cotele de import pentru clorofluorocarburile 11, 12, 113, 114 și 115 și pentru alte clorofluorocarburi complet halogenate alocate importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, pentru a fi utilizate ca intermediari de sinteză, ca agenți de prelucrare, precum și pentru a fi distruse, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009.

Întreprinderi

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Meridian Technical Services (UK) |
| --- | --- |

Meridian Technical Services (UK)

| | Solvay Fluor (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids Srl (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl (IT)

| | Trédi Séché global solutions (FR) |
| --- | --- |

Trédi Séché global solutions (FR)

| | Unitor Servicios Navales (ES) |
| --- | --- |

Unitor Servicios Navales (ES)

| | Unitor Trading France (FR) |
| --- | --- |

Unitor Trading France (FR)

| | Veolia Environmental Services (UK) |
| --- | --- |

Veolia Environmental Services (UK)

| | Wilhelmsen Ships Services (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Ships Services (NL)

---

ANEXA II

GRUPA III

Cotele de import pentru haloni, alocate importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, pentru a fi utilizați ca intermediari de sinteză pentru a fi distruși și pentru a servi unor utilizări critice, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009.

Întreprinderi

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | BASF Agri Production (FR) |
| --- | --- |

BASF Agri Production (FR)

| | ERAS Labo (FR) |
| --- | --- |

ERAS Labo (FR)

| | Meridian Technical Services (UK) |
| --- | --- |

Meridian Technical Services (UK)

| | Trédi Séché global solutions (FR) |
| --- | --- |

Trédi Séché global solutions (FR)

| | Unitor Servicios Navales (ES) |
| --- | --- |

Unitor Servicios Navales (ES)

| | Unitor Trading France (FR) |
| --- | --- |

Unitor Trading France (FR)

| | Poż-Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poż-Pliszka (PL)

| | Savi Technologie (PL) |
| --- | --- |

Savi Technologie (PL)

| | Total Feuerschutz (DE) |
| --- | --- |

Total Feuerschutz (DE)

| | Veolia Environmental Services (UK) |
| --- | --- |

Veolia Environmental Services (UK)

| | Wilhelmsen Ships Services (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Ships Services (NL)

---

ANEXA III

GRUPA IV

Cotele de import pentru tetraclorură de carbon, alocate importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, pentru a fi utilizată ca intermediar de sinteză, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009.

Întreprinderi

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner Dunlop (NL) |
| --- | --- |

Fenner Dunlop (NL)

---

ANEXA IV

GRUPA V

Cotele de import pentru 1,1,1-tricloretan, alocate importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 pentru a fi utilizat ca intermediar de sinteză, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009.

Întreprinderi

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

---

ANEXA V

GRUPA VI

Cotele de import pentru bromură de metil, alocate importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, pentru a fi utilizată ca intermediar de sinteză, pentru operațiuni de carantină și tratamente de preexpediție, precum și pentru a fi distrusă, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009.

Întreprinderi

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | ALFA Agricultural Supplies (EL) |
| --- | --- |

ALFA Agricultural Supplies (EL)

| | Bang & Bonsomer (LV) |
| --- | --- |

Bang & Bonsomer (LV)

| | Bromotirrena Srl (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena Srl (IT)

| | ICL-IP Europe (ex-Eurobrom) (NL) |
| --- | --- |

ICL-IP Europe (ex-Eurobrom) (NL)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | PUPH Solfum (PL) |
| --- | --- |

PUPH Solfum (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Veolia Environmental Services (UK) |
| --- | --- |

Veolia Environmental Services (UK)

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (HU)

---

ANEXA VI

GRUPA VII

Cotele de import pentru hidrobromofluorocarburi alocate importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, pentru a fi utilizate ca intermediari de sinteză și pentru a fi distruse, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009.

Întreprinderi

| | Chemosyntha NV (BE) |
| --- | --- |

Chemosyntha NV (BE)

| | Hovione Farmaciencia (PT) |
| --- | --- |

Hovione Farmaciencia (PT)

| | Veolia Environmental Services (UK) |
| --- | --- |

Veolia Environmental Services (UK)

---

ANEXA VII

GRUPA VIII

Cotele de import pentru hidroclorofluorocarburi alocate producătorilor și importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 și cu Decizia 2007/195/CE pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009 pentru a fi utilizate ca intermediari de sinteză, pentru a fi distruse, pentru a fi utilizate în laborator și pentru alte operațiuni permise în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 și cotele de import alocate producătorilor pentru hidroclorofluorocarburi care nu sunt în stare pură, în vederea regenerării sau a utilizării în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000.

Producători

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | Arkema Quimica (SA) |
| --- | --- |

Arkema Quimica (SA)

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (Nederland) BV (NL)

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe BV (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Solvay Fluor GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Fluor GmbH (DE)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Importatori

| | Alcobre SA (ES) |
| --- | --- |

Alcobre SA (ES)

| | Avantec SA (FR) |
| --- | --- |

Avantec SA (FR)

| | Bay Systems Iberia (ES) |
| --- | --- |

Bay Systems Iberia (ES)

| | Blye Engineering Co Ltd (MT) |
| --- | --- |

Blye Engineering Co Ltd (MT)

| | Calorie Fluor SA (FR) |
| --- | --- |

Calorie Fluor SA (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Freolitus (LT) |
| --- | --- |

Freolitus (LT)

| | Galco SA (BE) |
| --- | --- |

Galco SA (BE)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | Harp International Ltd (UK) |
| --- | --- |

Harp International Ltd (UK)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL) |
| --- | --- |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o. (PL)

| | Kay y Sol (ES) |
| --- | --- |

Kay y Sol (ES)

| | Matero Ltd (CY) |
| --- | --- |

Matero Ltd (CY)

| | Mebrom NV (BE) |
| --- | --- |

Mebrom NV (BE)

| | Refrigerant Products Ltd (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products Ltd (UK)

| | SJB Energy Trading BV (NL) |
| --- | --- |

SJB Energy Trading BV (NL)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Solquimia Iberia, SL (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, SL (ES)

| | Tazzetti Fluids Srl (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids Srl (IT)

| | Unitor Servicios Navales (ES) |
| --- | --- |

Unitor Servicios Navales (ES)

| | Unitor Trading France (FR) |
| --- | --- |

Unitor Trading France (FR)

| | Veolia Environmental Services (UK) |
| --- | --- |

Veolia Environmental Services (UK)

| | Vrec-Co Export-Import Kft. (HU) |
| --- | --- |

Vrec-Co Export-Import Kft. (HU)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

| | Wilhelmsen Ships Services (NL) |
| --- | --- |

Wilhelmsen Ships Services (NL)

| | Zakłady Azotowe (PL) |
| --- | --- |

Zakłady Azotowe (PL)

---

ANEXA VIII

GRUPA IX

Cotele de import pentru bromoclorometan alocate importatorilor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, pentru a fi utilizat ca intermediar de sinteză și pentru a fi distrus, pentru perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009.

Întreprinderi

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Chemosyntha NV (BE) |
| --- | --- |

Chemosyntha NV (BE)

| | ICL-IP Europe (ex-Eurobrom) (NL) |
| --- | --- |

ICL-IP Europe (ex-Eurobrom) (NL)

| | Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik GmbH (DE)

| | Trédi Séché global solutions (FR) |
| --- | --- |

Trédi Séché global solutions (FR)

| | Veolia Environmental Services (UK) |
| --- | --- |

Veolia Environmental Services (UK)

---

ANEXA IX

(Prezenta anexă nu este publicată, deoarece aceasta conține informații comerciale confidențiale.)

---

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/53 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/53

---

DECIZIA COMISIEI

din 18 decembrie 2008

privind alocarea cantităților de substanțe controlate autorizate pentru utilizări esențiale în Comunitate în anul 2009, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului privind substanțele care diminuează stratul de ozon

[notificată cu numărul C(2008) 8398]

(Numai textele în limbile engleză, franceză, germană, italiană, olandeză, slovenă și spaniolă sunt autentice)

(2009/52/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 iunie 2000 privind substanțele care diminuează stratul de ozon (1), în special articolul 3 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Comunitatea a redus producția și consumul de clorofluorocarburi, alte clorofluorocarburi complet halogenate, haloni, tetraclorură de carbon, 1,1,1-tricloroetan, hidrobromofluorocarburi și bromoclorometan. |
| --- | --- |

(1)

Comunitatea a redus producția și consumul de clorofluorocarburi, alte clorofluorocarburi complet halogenate, haloni, tetraclorură de carbon, 1,1,1-tricloroetan, hidrobromofluorocarburi și bromoclorometan.

| (2) | În fiecare an, Comisia trebuie să determine utilizările esențiale ale acestor substanțe controlate, cantitățile care pot fi utilizate și societățile care le pot utiliza. |
| --- | --- |

(2)

În fiecare an, Comisia trebuie să determine utilizările esențiale ale acestor substanțe controlate, cantitățile care pot fi utilizate și societățile care le pot utiliza.

| (3) | Decizia IV/25 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal privind substanțele care diminuează stratul de ozon, denumit în continuare „Protocolul de la Montreal”, stabilește criteriile folosite de Comisie pentru a determina utilizările esențiale și autorizează producerea și consumul necesare pentru satisfacerea utilizărilor esențiale ale substanțelor controlate de către fiecare parte. |
| --- | --- |

(3)

Decizia IV/25 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal privind substanțele care diminuează stratul de ozon, denumit în continuare „Protocolul de la Montreal”, stabilește criteriile folosite de Comisie pentru a determina utilizările esențiale și autorizează producerea și consumul necesare pentru satisfacerea utilizărilor esențiale ale substanțelor controlate de către fiecare parte.

| (4) | Părțile semnatare ale Protocolului de la Montreal au autorizat producerea în 2009 în Comunitatea Europeană a 22 de tone de clorofluorocarburi (CFC) pentru fabricarea și utilizarea inhalatorilor cu dozare măsurată (MDI) care se încadrează în categoria utilizărilor esențiale ale CFC, astfel cum sunt definite în Decizia IV/25. |
| --- | --- |

(4)

Părțile semnatare ale Protocolului de la Montreal au autorizat producerea în 2009 în Comunitatea Europeană a 22 de tone de clorofluorocarburi (CFC) pentru fabricarea și utilizarea inhalatorilor cu dozare măsurată (MDI) care se încadrează în categoria utilizărilor esențiale ale CFC, astfel cum sunt definite în Decizia IV/25.

| (5) | Decizia XIX/18 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal autorizează producerea și consumul necesare pentru satisfacerea utilizărilor esențiale ale substanțelor controlate enumerate în anexele A, B și C (substanțe din grupele II și III) la Protocolul de la Montreal pentru utilizări analitice și de laborator, așa cum sunt enumerate în anexa IV la raportul celei de-a șaptea întruniri a părților, în conformitate cu condițiile stabilite în anexa II la raportul celei de-a șasea întruniri a părților, precum și în Deciziile VII/11, XI/15 și XV/5 ale părților la Protocolul de la Montreal. Decizia XVII/10 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal autorizează producerea și consumul substanței controlate enumerate în anexa E la Protocolul de la Montreal, necesare pentru a satisface utilizările critice analitice în laborator ale bromurii de metil. |
| --- | --- |

(5)

Decizia XIX/18 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal autorizează producerea și consumul necesare pentru satisfacerea utilizărilor esențiale ale substanțelor controlate enumerate în anexele A, B și C (substanțe din grupele II și III) la Protocolul de la Montreal pentru utilizări analitice și de laborator, așa cum sunt enumerate în anexa IV la raportul celei de-a șaptea întruniri a părților, în conformitate cu condițiile stabilite în anexa II la raportul celei de-a șasea întruniri a părților, precum și în Deciziile VII/11, XI/15 și XV/5 ale părților la Protocolul de la Montreal. Decizia XVII/10 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal autorizează producerea și consumul substanței controlate enumerate în anexa E la Protocolul de la Montreal, necesare pentru a satisface utilizările critice analitice în laborator ale bromurii de metil.

| (6) | În conformitate cu punctul 3 din Decizia XII/2 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal privind măsurile de facilitare a trecerii la inhalatorii cu dozare măsurată (MDI) fără clorofluorocarburi, toate statele membre au notificat Programului de Mediu al Organizației Națiunilor Unite ingredientele active pentru care clorofluorocarburile (CFC) nu mai sunt esențiale la fabricarea MDI destinate introducerii pe piața Comunității Europene. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu punctul 3 din Decizia XII/2 a părților semnatare ale Protocolului de la Montreal privind măsurile de facilitare a trecerii la inhalatorii cu dozare măsurată (MDI) fără clorofluorocarburi, toate statele membre au notificat Programului de Mediu al Organizației Națiunilor Unite ingredientele active pentru care clorofluorocarburile (CFC) nu mai sunt esențiale la fabricarea MDI destinate introducerii pe piața Comunității Europene.

| (7) | Articolul 4 alineatul (4) punctul (i) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 interzice utilizarea și introducerea pe piață a CFC, cu excepția cazului în care sunt considerate esențiale în conformitate cu condițiile descrise la articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat. Prin urmare, aceste determinări cu caracter neesențial au redus cererea de CFC utilizate în MDI introduse pe piața Comunității Europene. În afară de aceasta, articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 interzice importul și introducerea de produse CFC-MDI pe piață, cu excepția cazului în care CFC utilizate în aceste produse sunt considerate esențiale în conformitate cu condițiile descrise la articolul 3 alineatul (1). |
| --- | --- |

(7)

Articolul 4 alineatul (4) punctul (i) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 interzice utilizarea și introducerea pe piață a CFC, cu excepția cazului în care sunt considerate esențiale în conformitate cu condițiile descrise la articolul 3 alineatul (1) din regulamentul menționat. Prin urmare, aceste determinări cu caracter neesențial au redus cererea de CFC utilizate în MDI introduse pe piața Comunității Europene. În afară de aceasta, articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000 interzice importul și introducerea de produse CFC-MDI pe piață, cu excepția cazului în care CFC utilizate în aceste produse sunt considerate esențiale în conformitate cu condițiile descrise la articolul 3 alineatul (1).

| (8) | Comisia a publicat un aviz (2) adresat acelor societăți din statele membre care solicită luarea în considerare de către Comisie a folosirii substanțelor controlate pentru utilizări esențiale în Comunitate în anul 2009 și a primit declarații privind utilizările esențiale ale substanțelor controlate, planificate pentru 2009. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a publicat un aviz (2) adresat acelor societăți din statele membre care solicită luarea în considerare de către Comisie a folosirii substanțelor controlate pentru utilizări esențiale în Comunitate în anul 2009 și a primit declarații privind utilizările esențiale ale substanțelor controlate, planificate pentru 2009.

| (9) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare stabilit la articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare stabilit la articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2037/2000,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa I (clorofluorocarburi 11, 12, 113, 114 și 115) reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită pentru utilizări medicale esențiale în Comunitate în 2009, este de 21 360,00 kilograme potențial de diminuare a stratului de ozon (PDO).

(2)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa I (clorofluorocarburi 11, 12, 113, 114 și 115) și din grupa II (alte clorofluorocarburi complet halogenate) reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită în laborator pentru utilizări esențiale și analitice în Comunitate în 2009, este de 60 280,8 kilograme PDO.

(3)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa III (haloni) reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită în laborator pentru utilizări esențiale și analitice în Comunitate în 2009, este de 115,7 kilograme PDO.

(4)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa IV (tetraclorură de carbon) reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită în laborator pentru utilizări esențiale și analitice în Comunitate în 2009, este de 129 390,8 kilograme PDO.

(5)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa V (1,1,1-tricloroetan) reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită în laborator pentru utilizări esențiale și analitice în Uniunea Europeană în 2009, este de 355,65 kilograme PDO.

(6)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa VI (bromură de metil) reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită în laborator și pentru utilizări critice analitice în Comunitate în 2009, este de 36,3 kilograme PDO.

(7)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa VII (hidrobromofluorocarburi) reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită în laborator pentru utilizări esențiale și analitice în Comunitate în 2009, este de 57,96 kilograme PDO.

(8)   Cantitatea de substanțe controlate din grupa IX (bromoclorometan) reglementate de Regulamentul (CE) nr. 2037/2000, care poate fi folosită în laborator pentru utilizări esențiale și analitice în Comunitate în 2009, este de 11088 kilograme PDO.

Articolul 2

Inhalatorii cu dozare măsurată cu clorofluorocarburi enumerați în anexa I nu se introduc pe piețele unde autoritatea competentă a stabilit că clorofluorocarburile pentru inhalatorii cu dozare măsurată sunt neesențiale.

Articolul 3

În perioada 1 ianuarie-31 decembrie 2009 se aplică următoarele norme:

| 1. | Cotele de utilizare esențială în domeniul medical a clorofluorocarburilor 11, 12, 113, 114 și 115 se alocă societăților indicate în anexa II. |
| --- | --- |

1.

Cotele de utilizare esențială în domeniul medical a clorofluorocarburilor 11, 12, 113, 114 și 115 se alocă societăților indicate în anexa II.

| 2. | Cotele de utilizare esențială și analitică de laborator a clorofluorocarburilor 11, 12, 113, 114 și 115 și a altor clorofluorocarburi complet halogenate se alocă societăților indicate în anexa III. |
| --- | --- |

2.

Cotele de utilizare esențială și analitică de laborator a clorofluorocarburilor 11, 12, 113, 114 și 115 și a altor clorofluorocarburi complet halogenate se alocă societăților indicate în anexa III.

| 3. | Cotele de utilizare esențială și analitică în laborator a halonilor se alocă societăților indicate în anexa IV. |
| --- | --- |

3.

Cotele de utilizare esențială și analitică în laborator a halonilor se alocă societăților indicate în anexa IV.

| 4. | Cotele de utilizare esențială și analitică în laborator a tetraclorurii de carbon se alocă societăților indicate în anexa V. |
| --- | --- |

4.

Cotele de utilizare esențială și analitică în laborator a tetraclorurii de carbon se alocă societăților indicate în anexa V.

| 5. | Cotele de utilizare esențială și analitică în laborator a 1,1,1-tricloroetan se alocă societăților indicate în anexa VI. |
| --- | --- |

5.

Cotele de utilizare esențială și analitică în laborator a 1,1,1-tricloroetan se alocă societăților indicate în anexa VI.

| 6. | Cotele de utilizare critică analitică și în laborator pentru bromura de metil se alocă societăților indicate în anexa VII. |
| --- | --- |

6.

Cotele de utilizare critică analitică și în laborator pentru bromura de metil se alocă societăților indicate în anexa VII.

| 7. | Cotele de utilizare esențială și analitică în laborator a hidrobromofluorocarburilor se alocă societăților indicate în anexa VIII. |
| --- | --- |

7.

Cotele de utilizare esențială și analitică în laborator a hidrobromofluorocarburilor se alocă societăților indicate în anexa VIII.

| 8. | Cotele de utilizare esențială și analitică în laborator a bromoclorometanului se alocă societăților indicate în anexa IX. |
| --- | --- |

8.

Cotele de utilizare esențială și analitică în laborator a bromoclorometanului se alocă societăților indicate în anexa IX.

| 9. | Cotele de utilizare esențială pentru clorofluorocarburile 11, 12, 113, 114 și 115, alte clorofluorocarburi complet halogenate, tetraclorura de carbon, 1,1,1-tricloroetan, hidrobromofluorocarburi și bromoclorometan și cotele de utilizare critică analitică și în laborator pentru bromura de metil sunt cele indicate în anexa X. |
| --- | --- |

9.

Cotele de utilizare esențială pentru clorofluorocarburile 11, 12, 113, 114 și 115, alte clorofluorocarburi complet halogenate, tetraclorura de carbon, 1,1,1-tricloroetan, hidrobromofluorocarburi și bromoclorometan și cotele de utilizare critică analitică și în laborator pentru bromura de metil sunt cele indicate în anexa X.

Articolul 4

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2009 și expiră la 31 decembrie 2009.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează următoarelor întreprinderi:

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3a |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3a

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| 316, route de Bayonne |
| F-31300 Toulouse |

Airbus France

316, route de Bayonne

F-31300 Toulouse

| | Carlo Erba Réactifs-SDS |
| --- | --- |
| Z.I. de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

Carlo Erba Réactifs-SDS

Z.I. de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Chiesi Farmaceutici SpA |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici SpA

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | CNRS — Groupe de physique des solides |
| --- | --- |
| Université Paris 7 Denis Diderot et Paris 6 |
| Pierre et Marie Curie |
| F-75251 Paris Cedex 5 |

CNRS — Groupe de physique des solides

Université Paris 7 Denis Diderot et Paris 6

Pierre et Marie Curie

F-75251 Paris Cedex 5

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate Rhondda, |
| Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| UNITED KINGDOM |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate Rhondda,

Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

UNITED KINGDOM

| | Honeywell Specialty Chemicals |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 10 02 62 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals

Wunstorfer Straße 40

Postfach 10 02 62

D-30918 Seelze

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QF |
| UNITED KINGDOM |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QF

UNITED KINGDOM

| | Institut scientifique de service public |
| --- | --- |
| Rue du Chéra 200 |
| B-4000 Liège |

Institut scientifique de service public

Rue du Chéra 200

B-4000 Liège

| | LGC Standards GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstraße 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Standards GmbH

Mercatorstraße 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker BV |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Nederland |

Mallinckrodt Baker BV

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Nederland

| | Merck KGaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Straße 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KGaA

Frankfurter Straße 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro + Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Zagrebška cesta 22 |
| SI-2000 Maribor |

Mikro + Polo d.o.o.

Zagrebška cesta 22

SI-2000 Maribor

| | Ministry of Defense |
| --- | --- |
| Defence Fuel Lubricants and Chemicals |
| PO Box 10 000 |
| 1780 CA Den Helder |
| Nederland |

Ministry of Defense

Defence Fuel Lubricants and Chemicals

PO Box 10 000

1780 CA Den Helder

Nederland

| | Panreac Química SA |
| --- | --- |
| Pol. Ind. Pla de la Bruguera, C/Garraf, 2 |
| E-08211 Castellar del Vallès |
| Barcelona |

Panreac Química SA

Pol. Ind. Pla de la Bruguera, C/Garraf, 2

E-08211 Castellar del Vallès

Barcelona

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L’Isle d’Abeau Chesnes |
| F-38297 Saint-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L’Isle d’Abeau Chesnes

F-38297 Saint-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company |
| --- | --- |
| The Old Brickyard, New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| UNITED KINGDOM |

Sigma Aldrich Company

The Old Brickyard, New Road

Gillingham SP8 4XT

UNITED KINGDOM

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien |
| --- | --- |
| Wunstorfer Straße 40 |
| Postfach 10 02 62 |
| D-30918 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien

Wunstorfer Straße 40

Postfach 10 02 62

D-30918 Seelze

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Riedstraße 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Riedstraße 2

D-89555 Steinheim

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Tazzetti Fluids SRL |
| --- | --- |
| Corso Europa 600/a |
| I-10088 Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids SRL

Corso Europa 600/a

I-10088 Volpiano (TO)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri 10

I-20133 Milano

| | Valvole Aerosol Research Italiana (VARI) |
| --- | --- |
| SpA — LINDAL Group Italia |
| Via del Pino 10 |
| I-23854 Olginate (LC) |

Valvole Aerosol Research Italiana (VARI)

SpA — LINDAL Group Italia

Via del Pino 10

I-23854 Olginate (LC)

| | VWR ISAS |
| --- | --- |
| 201, rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-Bois |

VWR ISAS

201, rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-Bois

Adoptată la Bruxelles, 18 decembrie 2008.

Pentru Comisie

Stavros DIMAS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 244, 29.9.2000, p. 1.

1

(2)  JO C 114, 9.5.2008, p. 27.

2

---

ANEXA I

În conformitate cu punctul 3 din Decizia XII/2 adoptată la cea de-a douăsprezecea întrunire a părților la Protocolul de la Montreal privind măsurile pentru facilitarea trecerii la inhalatorii cu dozare măsurată (MDI) fără clorofluorocarburi, următoarele state au stabilit că, datorită prezenței inhalatorilor cu dozare măsurată fără clorofluorocarburi adecvați, conform protocolului, clorofluorocarburile nu se mai califică drept „esențiale” atunci când sunt combinate cu următoarele ingrediente active:

LISTA SUBSTANȚELOR NEESENȚIALE

Sursa: www.unep.org/ozone/Information_for_the_Parties/3Bi_dec12-2-3.asp

Tabelul 1

Bronhodilatatori Beta-Agonist cu durată scurtă de acțiune

| Țara | Salbutamol | Terbutalină | Fenoterol | Orciprenalină | Reproterol | Carbuterol | Hexoprenalină | Pirbuterol | Clenbuterol | Bitolterol | Procaterol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Belgia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgaria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Cipru | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Republica Cehă | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Danemarca | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Estonia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Finlanda | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Franța | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Germania | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Grecia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ungaria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Irlanda | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Italia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Letonia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Lituania | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Țările de Jos | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Polonia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugalia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| România | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovacia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Spania | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Suedia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Regatul Unit | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |

Țara

Salbutamol

Terbutalină

Fenoterol

Orciprenalină

Reproterol

Carbuterol

Hexoprenalină

Pirbuterol

Clenbuterol

Bitolterol

Procaterol

Austria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgaria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cipru

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Republica Cehă

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danemarca

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estonia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finlanda

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Franța

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Germania

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grecia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ungaria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irlanda

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Letonia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lituania

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Țările de Jos

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Polonia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugalia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

România

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovacia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spania

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Suedia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Regatul Unit

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tabelul 2

Steroizi inhalați

| Țara | Beclometason | Dexametason | Flunisolid | Fluticason | Budesonid | Triamcinolon |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | X | X | X | X |
| Belgia | X | X | X | X | X | X |
| Bulgaria | X | X | X | X | X | X |
| Cipru | X | X | X | X | X | X |
| Republica Cehă | X | X | X | X | X | X |
| Danemarca | X | X | X | X | X | X |
| Estonia | X | X | X | X | X | X |
| Finlanda | X | X | X | X | X | X |
| Franța | X | X | X | X | X | X |
| Germania | X | X | X | X | X | X |
| Grecia | X | X | X | X | X | X |
| Ungaria | X | X | X | X | X | X |
| Irlanda | X | | | X | | |
| Italia | X | X | X | X | X | X |
| Letonia | X | X | X | X | X | X |
| Lituania | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X |
| Malta | | | | X | X | |
| Țările de Jos | X | X | X | X | X | X |
| Polonia | X | X | X | X | X | X |
| Portugalia | X | X | X | X | X | X |
| România | X | X | X | X | X | X |
| Slovacia | X | X | X | X | X | X |
| Slovenia | X | X | X | X | X | X |
| Spania | X | X | X | X | X | X |
| Suedia | X | X | X | X | X | X |
| Regatul Unit | | | | X | | |

Țara

Beclometason

Dexametason

Flunisolid

Fluticason

Budesonid

Triamcinolon

Austria

X

X

X

X

X

X

Belgia

X

X

X

X

X

X

Bulgaria

X

X

X

X

X

X

Cipru

X

X

X

X

X

X

Republica Cehă

X

X

X

X

X

X

Danemarca

X

X

X

X

X

X

Estonia

X

X

X

X

X

X

Finlanda

X

X

X

X

X

X

Franța

X

X

X

X

X

X

Germania

X

X

X

X

X

X

Grecia

X

X

X

X

X

X

Ungaria

X

X

X

X

X

X

Irlanda

X

X

Italia

X

X

X

X

X

X

Letonia

X

X

X

X

X

X

Lituania

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

Țările de Jos

X

X

X

X

X

X

Polonia

X

X

X

X

X

X

Portugalia

X

X

X

X

X

X

România

X

X

X

X

X

X

Slovacia

X

X

X

X

X

X

Slovenia

X

X

X

X

X

X

Spania

X

X

X

X

X

X

Suedia

X

X

X

X

X

X

Regatul Unit

X

Tabelul 3

Antiinflamatoare nesteroidiene

| Țara | Acid cromoglicic | Nedrocromil |
| --- | --- | --- |
| Austria | X | X |
| Belgia | X | X |
| Bulgaria | X | X |
| Cipru | X | X |
| Republica Cehă | X | X |
| Danemarca | X | X |
| Estonia | X | X |
| Finlanda | X | X |
| Franța | X | X |
| Germania | X | X |
| Grecia | X | X |
| Ungaria | X | |
| Irlanda | | |
| Italia | X | X |
| Letonia | X | X |
| Lituania | X | X |
| Luxemburg | X | |
| Malta | | X |
| Țările de Jos | X | X |
| Polonia | X | X |
| Portugalia | X | |
| România | X | X |
| Slovacia | X | X |
| Slovenia | X | X |
| Spania | X | X |
| Suedia | X | X |
| Regatul Unit | X | X |

Țara

Acid cromoglicic

Nedrocromil

Austria

X

X

Belgia

X

X

Bulgaria

X

X

Cipru

X

X

Republica Cehă

X

X

Danemarca

X

X

Estonia

X

X

Finlanda

X

X

Franța

X

X

Germania

X

X

Grecia

X

X

Ungaria

X

Irlanda

Italia

X

X

Letonia

X

X

Lituania

X

X

Luxemburg

X

Malta

X

Țările de Jos

X

X

Polonia

X

X

Portugalia

X

România

X

X

Slovacia

X

X

Slovenia

X

X

Spania

X

X

Suedia

X

X

Regatul Unit

X

X

Tabelul 4

Bronhodilatatori anticolinergici

| Țara | Bromură de ipratropiu | Bromură de oxitropiu |
| --- | --- | --- |
| Austria | X | X |
| Belgia | X | X |
| Bulgaria | X | X |
| Cipru | X | X |
| Republica Cehă | X | X |
| Danemarca | X | X |
| Estonia | X | X |
| Finlanda | X | X |
| Franța | X | X |
| Germania | X | X |
| Grecia | X | X |
| Ungaria | X | X |
| Irlanda | X | X |
| Italia | | X |
| Letonia | X | X |
| Lituania | X | X |
| Luxemburg | X | X |
| Malta | X | X |
| Țările de Jos | X | X |
| Polonia | X | X |
| Portugalia | X | |
| România | X | X |
| Slovacia | X | X |
| Slovenia | X | X |
| Spania | X | X |
| Suedia | X | X |
| Regatul Unit | X | X |

Țara

Bromură de ipratropiu

Bromură de oxitropiu

Austria

X

X

Belgia

X

X

Bulgaria

X

X

Cipru

X

X

Republica Cehă

X

X

Danemarca

X

X

Estonia

X

X

Finlanda

X

X

Franța

X

X

Germania

X

X

Grecia

X

X

Ungaria

X

X

Irlanda

X

X

Italia

X

Letonia

X

X

Lituania

X

X

Luxemburg

X

X

Malta

X

X

Țările de Jos

X

X

Polonia

X

X

Portugalia

X

România

X

X

Slovacia

X

X

Slovenia

X

X

Spania

X

X

Suedia

X

X

Regatul Unit

X

X

Tabelul 5

Bronhodilatatori Beta-Agonist cu acțiune de lungă durată

| Țara | Formoterol | Salmeterol |
| --- | --- | --- |
| Austria | X | X |
| Belgia | X | X |
| Bulgaria | X | X |
| Cipru | X | X |
| Republica Cehă | X | X |
| Danemarca | X | X |
| Estonia | X | X |
| Finlanda | X | X |
| Franța | X | X |
| Germania | X | X |
| Grecia | X | X |
| Ungaria | X | X |
| Irlanda | X | X |
| Italia | X | X |
| Letonia | X | X |
| Lituania | X | X |
| Luxemburg | X | X |
| Malta | X | X |
| Țările de Jos | X | X |
| Polonia | X | X |
| Portugalia | X | X |
| România | X | X |
| Slovacia | X | X |
| Slovenia | X | X |
| Spania | X | X |
| Suedia | X | X |
| Regatul Unit | X | X |

Țara

Formoterol

Salmeterol

Austria

X

X

Belgia

X

X

Bulgaria

X

X

Cipru

X

X

Republica Cehă

X

X

Danemarca

X

X

Estonia

X

X

Finlanda

X

X

Franța

X

X

Germania

X

X

Grecia

X

X

Ungaria

X

X

Irlanda

X

X

Italia

X

X

Letonia

X

X

Lituania

X

X

Luxemburg

X

X

Malta

X

X

Țările de Jos

X

X

Polonia

X

X

Portugalia

X

X

România

X

X

Slovacia

X

X

Slovenia

X

X

Spania

X

X

Suedia

X

X

Regatul Unit

X

X

Tabelul 6

Combinații de ingrediente active intr-un singur MDI

| Țara | | |
| --- | --- | --- |
| Austria | X Toate produsele | |
| Belgia | X Toate produsele | |
| Bulgaria | X Toate produsele | |
| Cipru | | |
| Republica Cehă | X Toate produsele | |
| Danemarca | X Toate produsele | |
| Estonia | | |
| Finlanda | X Toate produsele | |
| Franța | X Toate produsele | |
| Germania | X Toate produsele | |
| Grecia | | |
| Ungaria | X Toate produsele | |
| Irlanda | | |
| Italia | Budenosid + Fenoterol | Fluticason + Salmeterol |
| Letonia | X Toate produsele | |
| Lituania | X Toate produsele | |
| Luxemburg | X Toate produsele | |
| Malta | X Toate produsele | |
| Țările de Jos | X Toate produsele | |
| Polonia | X Toate produsele | |
| Portugalia | X Toate produsele | |
| România | X Toate produsele | |
| Slovacia | X Toate produsele | |
| Slovenia | X Toate produsele | |
| Spania | | |
| Suedia | X Toate produsele | |
| Regatul Unit | | |

Țara

Austria

X Toate produsele

Belgia

X Toate produsele

Bulgaria

X Toate produsele

Cipru

Republica Cehă

X Toate produsele

Danemarca

X Toate produsele

Estonia

Finlanda

X Toate produsele

Franța

X Toate produsele

Germania

X Toate produsele

Grecia

Ungaria

X Toate produsele

Irlanda

Italia

Budenosid + Fenoterol

Fluticason + Salmeterol

Letonia

X Toate produsele

Lituania

X Toate produsele

Luxemburg

X Toate produsele

Malta

X Toate produsele

Țările de Jos

X Toate produsele

Polonia

X Toate produsele

Portugalia

X Toate produsele

România

X Toate produsele

Slovacia

X Toate produsele

Slovenia

X Toate produsele

Spania

Suedia

X Toate produsele

Regatul Unit

---

ANEXA II

UTILIZĂRI MEDICALE ESENȚIALE

Cotele de substanțe controlate din grupa I care pot fi utilizate pentru producerea inhalatorilor cu dozare măsurată (MDI) pentru tratamentul astmului și al altor boli pulmonare obstructive (BPOC) sunt alocate pentru:

| | Chiesi Farmaceutici SpA (IT) |
| --- | --- |

Chiesi Farmaceutici SpA (IT)

| | Valeas SpA Pharmaceuticals (IT) |
| --- | --- |

Valeas SpA Pharmaceuticals (IT)

| | (VARI) SpA - LINDAL Group Italia (IT) |
| --- | --- |

(VARI) SpA - LINDAL Group Italia (IT)

---

ANEXA III

UTILIZĂRI ESENȚIALE ȘI ANALITICE ÎN LABORATOR

Cotele de substanțe controlate din grupele I și II care pot fi folosite în laborator pentru utilizări esențiale și analitice sunt alocate pentru:

| | Carlo Erba Réactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Réactifs-SDS (FR)

| | CNRS – Groupe de Physique des Solides (FR) |
| --- | --- |

CNRS – Groupe de Physique des Solides (FR)

| | Harp International (UK) |
| --- | --- |

Harp International (UK)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | LGC Standards (DE) |
| --- | --- |

LGC Standards (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Tazzetti Fluids (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids (IT)

---

ANEXA IV

UTILIZĂRI ESENȚIALE ȘI ANALITICE ÎN LABORATOR

Cotele de substanțe controlate din grupa III care pot fi folosite în laborator pentru utilizări esențiale și analitice sunt alocate pentru:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Ministry of Defence (NL) |
| --- | --- |

Ministry of Defence (NL)

---

ANEXA V

UTILIZĂRI ESENȚIALE ȘI ANALITICE ÎN LABORATOR

Cotele de substanțe controlate din grupa IV care pot fi folosite în laborator pentru utilizări esențiale și analitice sunt alocate pentru:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Carlo Erba Réactifs-SDS (FR) |
| --- | --- |

Carlo Erba Réactifs-SDS (FR)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Institut Scientifique du Service Publique (BE) |
| --- | --- |

Institut Scientifique du Service Publique (BE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | VWR ISAS (FR) |
| --- | --- |

VWR ISAS (FR)

---

ANEXA VI

UTILIZĂRI ESENȚIALE ȘI ANALITICE ÎN LABORATOR

Cotele de substanțe controlate din grupa V care pot fi folosite în laborator pentru utilizări esențiale și analitice sunt alocate pentru:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Quimica (ES) |
| --- | --- |

Panreac Quimica (ES)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

ANEXA VII

UTILIZĂRI CRITICE ANALITICE ȘI DE LABORATOR

Cotele de substanțe controlate din grupa VI care pot fi folosite pentru utilizări critice analitice și în laborator sunt alocate pentru:

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

ANEXA VIII

UTILIZĂRI ESENȚIALE ȘI ANALITICE ÎN LABORATOR

Cotele de substanțe controlate din grupa VII care pot fi folosite în laborator pentru utilizări esențiale și analitice sunt alocate pentru:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Solvay Organics (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics (DE)

---

ANEXA IX

UTILIZĂRI ESENȚIALE ȘI ANALITICE ÎN LABORATOR

Cotele de substanțe controlate din grupa IX care pot fi folosite în laborator pentru utilizări esențiale și analitice sunt alocate pentru:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

ANEXA X

Prezenta anexă nu este publicată deoarece conține informații comerciale confidențiale.

---

Banca Centrală Europeană

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/66 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/66

---

DECIZIA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 12 decembrie 2008

privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene

(BCE/2008/23)

(2009/53/CE)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”), în special articolele 29.3 și 29.4,

având în vedere contribuția adusă de Consiliul general al Băncii Centrale Europene (BCE) în conformitate cu articolul 47.2 a patra liniuță din Statutul SEBC,

întrucât:

| (1) | Decizia BCE/2006/21 din 15 decembrie 2006 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (1) a stabilit, cu aplicare de la 1 ianuarie 2007, ponderile atribuite băncilor centrale naționale (BCN) care la 1 ianuarie 2007 erau membre ale Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul BCE (denumite în continuare „ponderi în grila de repartiție pentru capital” și, respectiv, „grila de repartiție pentru capital”). |
| --- | --- |

(1)

Decizia BCE/2006/21 din 15 decembrie 2006 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (1) a stabilit, cu aplicare de la 1 ianuarie 2007, ponderile atribuite băncilor centrale naționale (BCN) care la 1 ianuarie 2007 erau membre ale Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul BCE (denumite în continuare „ponderi în grila de repartiție pentru capital” și, respectiv, „grila de repartiție pentru capital”).

| (2) | Articolul 29.3 din Statutul SEBC impune ajustarea grilei de repartiție pentru capital la fiecare cinci ani după înființarea SEBC prin analogie cu dispozițiile stabilite la articolul 29.1 din Statut. Grila de repartiție pentru capital ajustată se aplică începând din prima zi a anului următor anului în care intervine ajustarea. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 29.3 din Statutul SEBC impune ajustarea grilei de repartiție pentru capital la fiecare cinci ani după înființarea SEBC prin analogie cu dispozițiile stabilite la articolul 29.1 din Statut. Grila de repartiție pentru capital ajustată se aplică începând din prima zi a anului următor anului în care intervine ajustarea.

| (3) | Ultima ajustare a ponderilor în grila de repartiție pentru capital în conformitate cu articolul 29.3 din Statutul SEBC s-a făcut în 2003 cu aplicabilitate de la 1 ianuarie 2004 (2). Extinderile ulterioare ale grilei de repartiție pentru capitalul BCE s-au făcut în conformitate cu articolul 49.3 din Statutul SEBC având în vedere aderarea noilor state membre la Uniunea Europeană (3). |
| --- | --- |

(3)

Ultima ajustare a ponderilor în grila de repartiție pentru capital în conformitate cu articolul 29.3 din Statutul SEBC s-a făcut în 2003 cu aplicabilitate de la 1 ianuarie 2004 (2). Extinderile ulterioare ale grilei de repartiție pentru capitalul BCE s-au făcut în conformitate cu articolul 49.3 din Statutul SEBC având în vedere aderarea noilor state membre la Uniunea Europeană (3).

| (4) | În conformitate cu Decizia Consiliului 2003/517/CE din 15 iulie 2003 privind datele statistice ce vor fi utilizate la ajustarea grilei de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (4), Comisia Europeană a furnizat BCE datele statistice care trebuie utilizate pentru determinarea grilei de repartiție pentru capital ajustată, |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu Decizia Consiliului 2003/517/CE din 15 iulie 2003 privind datele statistice ce vor fi utilizate la ajustarea grilei de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (4), Comisia Europeană a furnizat BCE datele statistice care trebuie utilizate pentru determinarea grilei de repartiție pentru capital ajustată,

DECIDE:

Articolul 1

Rotunjire

În cazul în care Comisia Europeană furnizează date statistice revizuite care trebuie utilizate pentru ajustarea grilei de repartiție pentru capital, iar totalul cifrelor nu însumează 100 %, diferența se compensează după cum urmează: (i) dacă totalul este mai mic de 100 %, prin adăugarea a 0,0001 dintr-un punct procentual la cea mai mică cotă sau cele mai mici cote, în ordine crescătoare, până la obținerea unui total de exact 100 % sau (ii) dacă totalul este mai mare de 100 %, prin scăderea a 0,0001 dintr-un punct procentual din cea mai mare cotă sau cele mai mari cote, în ordine descrescătoare, până se obține exact 100 %.

Articolul 2

Ponderile în grila de repartiție pentru capital

Ponderile atribuite fiecărei BCN în grila de repartiție pentru capital descrisă la articolul 29 din Statutul SEBC sunt, începând cu 1 ianuarie 2009, următoarele:

| — | Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 2,4256 % |
| --- | --- | --- |
| — | Българска народна банка (Banca Națională a Bulgariei) | 0,8686 % |
| — | Česká národní banka | 1,4472 % |
| — | Danmarks Nationalbank | 1,4835 % |
| — | Deutsche Bundesbank | 18,9373 % |
| — | Eesti Pank | 0,1790 % |
| — | Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 1,1107 % |
| — | Bank of Greece | 1,9649 % |
| — | Banco de Espańa | 8,3040 % |
| — | Banque de France | 14,2212 % |
| — | Banca d’Italia | 12,4966 % |
| — | Central Bank of Cyprus | 0,1369 % |
| — | Latvijas Banka | 0,2837 % |
| — | Lietuvos bankas | 0,4256 % |
| — | Banque centrale du Luxemburg | 0,1747 % |
| — | Magyar Nemzeti Bank | 1,3856 % |
| — | Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 0,0632 % |
| — | De Nederlandsche Bank | 3,9882 % |
| — | Oesterreichische Nationalbank | 1,9417 % |
| — | Narodowy Bank Polski | 4,8954 % |
| — | Banco de Portugal | 1,7504 % |
| — | Banca Națională a României | 2,4645 % |
| — | Banka Slovenije | 0,3288 % |
| — | Národná banka Slovenska | 0,6934 % |
| — | Suomen Pankki | 1,2539 % |
| — | Sveriges Riksbank | 2,2582 % |
| — | Bank of England | 14,5172 % |

—

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

2,4256 %

—

Българска народна банка (Banca Națională a Bulgariei)

0,8686 %

—

Česká národní banka

1,4472 %

—

Danmarks Nationalbank

1,4835 %

—

Deutsche Bundesbank

18,9373 %

—

Eesti Pank

0,1790 %

—

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

1,1107 %

—

Bank of Greece

1,9649 %

—

Banco de Espańa

8,3040 %

—

Banque de France

14,2212 %

—

Banca d’Italia

12,4966 %

—

Central Bank of Cyprus

0,1369 %

—

Latvijas Banka

0,2837 %

—

Lietuvos bankas

0,4256 %

—

Banque centrale du Luxemburg

0,1747 %

—

Magyar Nemzeti Bank

1,3856 %

—

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

0,0632 %

—

De Nederlandsche Bank

3,9882 %

—

Oesterreichische Nationalbank

1,9417 %

—

Narodowy Bank Polski

4,8954 %

—

Banco de Portugal

1,7504 %

—

Banca Națională a României

2,4645 %

—

Banka Slovenije

0,3288 %

—

Národná banka Slovenska

0,6934 %

—

Suomen Pankki

1,2539 %

—

Sveriges Riksbank

2,2582 %

—

Bank of England

14,5172 %

Articolul 3

Dispoziții finale și tranzitorii

(1)   Prezenta decizie intră în vigoare la 1 ianuarie 2009.

(2)   Decizia BCE/2006/21 se abrogă de la 1 ianuarie 2009.

(3)   Trimiterile la Decizia BCE/2006/21 se interpretează ca fiind trimiteri la prezenta decizie.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 12 decembrie 2008.

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  JO L 24, 31.1.2007, p. 1.

1

(2)  Decizia BCE/2003/17 din 18 decembrie 2003 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (JO L 9, 15.1.2004, p. 27).

2

(3)  Decizia BCE/2004/5 din 22 aprilie 2004 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (JO L 205, 9.6.2004, p. 5) și Decizia BCE/2006/21.

3

(4)  JO L 181, 19.7.2003, p. 43.

4

---

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/69 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/69

---

DECIZIA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 12 decembrie 2008

de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale participante

(BCE/2008/24)

(2009/54/CE)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”), în special articolul 28.3,

întrucât:

| (1) | Decizia BCE/2006/22 din 15 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale participante (1) a stabilit modalitatea și măsura în care băncile centrale naționale (BCN) ale statelor membre care au adoptat euro (denumite în continuare „BCN participante”) erau supuse obligației de vărsare a capitalului Băncii Centrale Europene (BCE) la 1 ianuarie 2007. |
| --- | --- |

(1)

Decizia BCE/2006/22 din 15 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale participante (1) a stabilit modalitatea și măsura în care băncile centrale naționale (BCN) ale statelor membre care au adoptat euro (denumite în continuare „BCN participante”) erau supuse obligației de vărsare a capitalului Băncii Centrale Europene (BCE) la 1 ianuarie 2007.

| (2) | Decizia BCE/2008/23 din 12 decembrie 2008 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (2) dispune ajustarea grilei de repartiție pentru subscrierea la capitalul BCE (denumită în continuare „grila de repartiție pentru capital”) în conformitate cu articolul 29.3 din Statutul SEBC și stabilește, cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, noile ponderi atribuite fiecărei BCN în grila de repartiție pentru capital ajustată (denumite în continuare „ponderi în grila de repartiție pentru capital”). |
| --- | --- |

(2)

Decizia BCE/2008/23 din 12 decembrie 2008 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (2) dispune ajustarea grilei de repartiție pentru subscrierea la capitalul BCE (denumită în continuare „grila de repartiție pentru capital”) în conformitate cu articolul 29.3 din Statutul SEBC și stabilește, cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, noile ponderi atribuite fiecărei BCN în grila de repartiție pentru capital ajustată (denumite în continuare „ponderi în grila de repartiție pentru capital”).

| (3) | Capitalul subscris al BCE este 5 760 652 402,58 EUR. |
| --- | --- |

(3)

Capitalul subscris al BCE este 5 760 652 402,58 EUR.

| (4) | Ajustarea grilei de repartiție pentru capitalul BCE impune adoptarea unei noi decizii BCE de abrogare, începând cu 1 ianuarie 2009, a Deciziei BCE/2006/22 și de stabilire a modalității și măsurii în care BCN participante sunt supuse obligației de vărsare a capitalului BCE cu aplicare de la 1 ianuarie 2009. |
| --- | --- |

(4)

Ajustarea grilei de repartiție pentru capitalul BCE impune adoptarea unei noi decizii BCE de abrogare, începând cu 1 ianuarie 2009, a Deciziei BCE/2006/22 și de stabilire a modalității și măsurii în care BCN participante sunt supuse obligației de vărsare a capitalului BCE cu aplicare de la 1 ianuarie 2009.

| (5) | Conform articolului 1 din Decizia 2008/608/CE a Consiliului din 8 iulie 2008 în conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat privind adoptarea de către Slovacia a monedei unice la 1 ianuarie 2009 (3), Slovacia îndeplinește condițiile necesare pentru adoptarea euro, iar derogările în favoarea sa acordate în temeiul articolului 4 din Actul de aderare din 2003 (4) încetează cu aplicare de la 1 ianuarie 2009. |
| --- | --- |

(5)

Conform articolului 1 din Decizia 2008/608/CE a Consiliului din 8 iulie 2008 în conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat privind adoptarea de către Slovacia a monedei unice la 1 ianuarie 2009 (3), Slovacia îndeplinește condițiile necesare pentru adoptarea euro, iar derogările în favoarea sa acordate în temeiul articolului 4 din Actul de aderare din 2003 (4) încetează cu aplicare de la 1 ianuarie 2009.

| (6) | În conformitate cu Decizia BCE/2008/33 din 31 decembrie 2008 privind vărsarea capitalului, transferul activelor din rezervele valutare și contribuțiile la rezervele și provizioanele Băncii Centrale Europene din partea Národná banka Slovenska (5), Národná banka Slovenska are obligația de a vărsa cota restantă din subscrierea sa la capitalul BCE cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, luând în considerare grila de repartiție pentru capital ajustată, |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu Decizia BCE/2008/33 din 31 decembrie 2008 privind vărsarea capitalului, transferul activelor din rezervele valutare și contribuțiile la rezervele și provizioanele Băncii Centrale Europene din partea Národná banka Slovenska (5), Národná banka Slovenska are obligația de a vărsa cota restantă din subscrierea sa la capitalul BCE cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, luând în considerare grila de repartiție pentru capital ajustată,

DECIDE:

Articolul 1

Valoarea și forma capitalului vărsat

Fiecare BCN participantă varsă integral cota sa din capitalul subscris al BCE cu aplicare de la 1 ianuarie 2009. Ținând cont de ponderile în grila de repartiție pentru capital stabilite la articolul 2 din Decizia BCE/2008/23, fiecare BCN participantă varsă, cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, suma indicată în dreptul numelui său în următorul tabel:

| BCN participantă | (EUR) |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 139 730 384,68 |
| Deutsche Bundesbank | 1 090 912 027,43 |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 63 983 566,24 |
| Bank of Greece | 113 191 059,06 |
| Banco de Espańa | 478 364 575,51 |
| Banque de France | 819 233 899,48 |
| Banca d’Italia | 719 885 688,14 |
| Central Bank of Cyprus | 7 886 333,14 |
| Banque centrale du Luxemburg | 10 063 859,75 |
| Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 3 640 732,32 |
| De Nederlandsche Bank | 229 746 339,12 |
| Oesterreichische Nationalbank | 111 854 587,70 |
| Banco de Portugal | 100 834 459,65 |
| Banka Slovenije | 18 941 025,10 |
| Národná banka Slovenska | 39 944 363,76 |
| Suomen Pankki | 72 232 820,48 |

BCN participantă

(EUR)

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

139 730 384,68

Deutsche Bundesbank

1 090 912 027,43

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

63 983 566,24

Bank of Greece

113 191 059,06

Banco de Espańa

478 364 575,51

Banque de France

819 233 899,48

Banca d’Italia

719 885 688,14

Central Bank of Cyprus

7 886 333,14

Banque centrale du Luxemburg

10 063 859,75

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

3 640 732,32

De Nederlandsche Bank

229 746 339,12

Oesterreichische Nationalbank

111 854 587,70

Banco de Portugal

100 834 459,65

Banka Slovenije

18 941 025,10

Národná banka Slovenska

39 944 363,76

Suomen Pankki

72 232 820,48

Articolul 2

Ajustarea capitalului vărsat

(1)   Având în vedere că fiecare BCN participantă, cu excepția Národná banka Slovenska, a vărsat deja integral cota din capitalul subscris al BCE aplicabil până la 31 decembrie 2008 în temeiul Deciziei BCE/2006/22, fiecare dintre ele, cu excepția Národná banka Slovenska, trebuie fie să transfere o sumă suplimentară către BCE, fie să primească înapoi o sumă din partea BCE, după caz, astfel încât să se ajungă la sumele indicate în tabelul de la articolul 1. Vărsarea capitalului de către Národná banka Slovenska este reglementată prin Decizia BCE/2008/33.

(2)   Toate transferurile în temeiul prezentului articol se efectuează în conformitate cu Decizia BCE/2008/25 din 12 decembrie 2008 de stabilire a termenilor și condițiilor privind transferurile cotelor din capitalul Băncii Centrale Europene între băncile centrale naționale și ajustarea capitalului vărsat (6).

Articolul 3

Dispoziții finale

(1)   Prezenta decizie intră în vigoare la 1 ianuarie 2009.

(2)   Decizia BCE/2006/22 se abrogă de la 1 ianuarie 2009.

(3)   Trimiterile la Decizia BCE/2006/22 se interpretează ca fiind trimiteri la prezenta decizie.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 12 decembrie 2008.

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  JO L 24, 31.1.2007, p. 3.

1

(2)  A se vedea pagina 66 din prezentul Jurnal Oficial.

2

(3)  JO L 195, 24.7.2008, p. 24.

3

(4)  Act privind condițiile de aderare ale Republicii Cehe, ale Republicii Estonia, ale Republicii Cipru, ale Republicii Letonia, ale Republicii Lituania, ale Republicii Ungare, ale Republicii Malta, ale Republicii Polone, ale Republicii Slovenia și ale Republicii Slovace și adaptările tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană (JO L 236, 23.9.2003, p. 33).

4

(5)  A se vedea pagina 83 din prezentul Jurnal Oficial.

5

(6)  A se vedea pagina 71 din prezentul Jurnal Oficial.

6

---

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/71

---

DECIZIA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 12 decembrie 2008

de stabilire a termenilor și condițiilor privind transferurile cotelor din capitalul Băncii Centrale Europene între băncile centrale naționale și ajustarea capitalului vărsat

(BCE/2008/25)

(2009/55/CE)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolul 28.5,

întrucât:

| (1) | Decizia BCE/2008/23 din 12 decembrie 2008 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (1) dispune ajustarea ponderilor atribuite băncilor centrale naționale (BCN) în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (BCE) (denumite în continuare „ponderi în grila de repartiție pentru capital” și respectiv „grila de repartiție pentru capital”). Această ajustare impune Consiliului guvernatorilor să stabilească termenii și condițiile privind transferurile cotelor din capital între BCN care sunt membre ale Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) la 31 decembrie 2008 pentru a se asigura că distribuirea acestor cote corespunde ajustărilor efectuate. În consecință, este necesară adoptarea unei noi decizii a BCE care să abroge cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 Decizia BCE/2006/23 din 15 decembrie 2006 de stabilire a termenilor și condițiilor privind transferurile cotelor din capitalul Băncii Centrale Europene între băncile centrale naționale și ajustarea capitalului vărsat (2). |
| --- | --- |

(1)

Decizia BCE/2008/23 din 12 decembrie 2008 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (1) dispune ajustarea ponderilor atribuite băncilor centrale naționale (BCN) în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (BCE) (denumite în continuare „ponderi în grila de repartiție pentru capital” și respectiv „grila de repartiție pentru capital”). Această ajustare impune Consiliului guvernatorilor să stabilească termenii și condițiile privind transferurile cotelor din capital între BCN care sunt membre ale Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) la 31 decembrie 2008 pentru a se asigura că distribuirea acestor cote corespunde ajustărilor efectuate. În consecință, este necesară adoptarea unei noi decizii a BCE care să abroge cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 Decizia BCE/2006/23 din 15 decembrie 2006 de stabilire a termenilor și condițiilor privind transferurile cotelor din capitalul Băncii Centrale Europene între băncile centrale naționale și ajustarea capitalului vărsat (2).

| (2) | Decizia BCE/2008/24 din 12 decembrie 2008 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale participante (3) stabilește modalitatea și măsura în care BCN ale statelor membre care au adoptat euro (denumite în continuare „BNC participante”) au obligația de a vărsa capitalul BCE având în vedere grila de repartiție pentru capital ajustată. Decizia BCE/2008/28 din 15 decembrie 2008 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale neparticipante (4) stabilește cota procentuală pe care BCN ale statelor membre care nu adoptă euro la 1 ianuarie 2009 (denumite în continuare „BCN neparticipante”) sunt obligate să o verse cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, având în vedere grila de repartiție pentru capital ajustată. |
| --- | --- |

(2)

Decizia BCE/2008/24 din 12 decembrie 2008 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale participante (3) stabilește modalitatea și măsura în care BCN ale statelor membre care au adoptat euro (denumite în continuare „BNC participante”) au obligația de a vărsa capitalul BCE având în vedere grila de repartiție pentru capital ajustată. Decizia BCE/2008/28 din 15 decembrie 2008 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale neparticipante (4) stabilește cota procentuală pe care BCN ale statelor membre care nu adoptă euro la 1 ianuarie 2009 (denumite în continuare „BCN neparticipante”) sunt obligate să o verse cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, având în vedere grila de repartiție pentru capital ajustată.

| (3) | BCN participante, cu excepția Národná banka Slovenska, au vărsat deja cotele din capitalul subscris al BCE în temeiul Deciziei BCE/2006/22 din 15 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale participante (5). Ținând cont de aceasta, articolul 2 alineatul (1) din Decizia BCE/2008/24 prevede că o BCN participantă trebuie fie să transfere o sumă suplimentară către BCE, fie să primească înapoi o sumă din partea BCE, după caz, astfel încât să se ajungă la sumele indicate în tabelul de la articolul 1din Decizia BCE/2008/24. |
| --- | --- |

(3)

BCN participante, cu excepția Národná banka Slovenska, au vărsat deja cotele din capitalul subscris al BCE în temeiul Deciziei BCE/2006/22 din 15 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale participante (5). Ținând cont de aceasta, articolul 2 alineatul (1) din Decizia BCE/2008/24 prevede că o BCN participantă trebuie fie să transfere o sumă suplimentară către BCE, fie să primească înapoi o sumă din partea BCE, după caz, astfel încât să se ajungă la sumele indicate în tabelul de la articolul 1din Decizia BCE/2008/24.

| (4) | În plus, articolul 2 alineatul (1) și articolul 2 alineatul (2) din Decizia BCE/2008/33 din 31 decembrie 2008 privind vărsarea capitalului, transferul activelor din rezervele valutare și contribuțiile la rezervele și provizioanele Băncii Centrale Europene din partea Národná banka Slovenska (6) prevăd că Národná banka Slovenska, care, de la 1 ianuarie 2009, va fi o BCN participantă, este supusă obligației de a vărsa cota restantă din subscrierea sa la capitalul BCE, pentru a ajunge la suma indicată în dreptul numelui său în tabelul din articolul 1 din Decizia BCE/2008/24, ținând cont de grila de repartiție pentru capital ajustată. |
| --- | --- |

(4)

În plus, articolul 2 alineatul (1) și articolul 2 alineatul (2) din Decizia BCE/2008/33 din 31 decembrie 2008 privind vărsarea capitalului, transferul activelor din rezervele valutare și contribuțiile la rezervele și provizioanele Băncii Centrale Europene din partea Národná banka Slovenska (6) prevăd că Národná banka Slovenska, care, de la 1 ianuarie 2009, va fi o BCN participantă, este supusă obligației de a vărsa cota restantă din subscrierea sa la capitalul BCE, pentru a ajunge la suma indicată în dreptul numelui său în tabelul din articolul 1 din Decizia BCE/2008/24, ținând cont de grila de repartiție pentru capital ajustată.

| (5) | De asemenea, BCN neparticipante au vărsat deja cotele din capitalul subscris al BCE în temeiul Deciziei BCE/2006/26 din 18 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale neparticipante (7). Ținând cont de aceasta, articolul 2 alineatul (1) din Decizia BCE/2008/28 prevede că fiecare dintre acestea trebuie fie să transfere o sumă suplimentară către BCE, fie să primească înapoi o sumă din partea BCE, după caz, astfel încât să se ajungă la sumele indicate în tabelul de la articolul 1 din Decizia BCE/2008/28. |
| --- | --- |

(5)

De asemenea, BCN neparticipante au vărsat deja cotele din capitalul subscris al BCE în temeiul Deciziei BCE/2006/26 din 18 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale neparticipante (7). Ținând cont de aceasta, articolul 2 alineatul (1) din Decizia BCE/2008/28 prevede că fiecare dintre acestea trebuie fie să transfere o sumă suplimentară către BCE, fie să primească înapoi o sumă din partea BCE, după caz, astfel încât să se ajungă la sumele indicate în tabelul de la articolul 1 din Decizia BCE/2008/28.

| (6) | Decizia BCE/2003/20 din 18 decembrie 2003 de stabilire a termenilor și condițiilor privind transferurile cotelor din capitalul Băncii Centrale Europene între băncile centrale naționale și ajustarea capitalului vărsat (8) a fost abrogată tacit prin Decizia BCE/2004/7 din 22 aprilie 2004 de stabilire a termenilor și condițiilor privind transferurile cotelor din capitalul Băncii Centrale Europene între băncile centrale naționale și ajustarea capitalului vărsat (9). În scopul asigurării clarității, Decizia BCE/2003/20 ar trebui abrogată în mod explicit cu efect retroactiv, |
| --- | --- |

(6)

Decizia BCE/2003/20 din 18 decembrie 2003 de stabilire a termenilor și condițiilor privind transferurile cotelor din capitalul Băncii Centrale Europene între băncile centrale naționale și ajustarea capitalului vărsat (8) a fost abrogată tacit prin Decizia BCE/2004/7 din 22 aprilie 2004 de stabilire a termenilor și condițiilor privind transferurile cotelor din capitalul Băncii Centrale Europene între băncile centrale naționale și ajustarea capitalului vărsat (9). În scopul asigurării clarității, Decizia BCE/2003/20 ar trebui abrogată în mod explicit cu efect retroactiv,

DECIDE:

Articolul 1

Transferul cotelor din capital

Ținând cont de cota din capitalul BCE pe care fiecare BCN a subscris-o la 31 decembrie 2008 și de cota din capitalul BCE pe care fiecare BCN o va subscrie cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 ca urmare a ajustării ponderilor în grila de repartiție pentru capital prevăzute la articolul 2 din Decizia BCE/2008/23, aceste BCN își transferă cotele din capital între ele prin intermediul transferurilor către și de la BCE astfel încât să se asigure că distribuția cotelor din capital valabilă de la 1 ianuarie 2009 corespunde ponderilor ajustate. În acest scop, în temeiul prezentului articol și fără a fi nevoie de orice altă formalitate sau acțiune, fiecare BCN transferă sau primește cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 cota din capitalul subscris al BCE indicată în dreptul numelui său în cea de-a patra coloană a tabelului din anexa I la prezenta decizie, unde „+” se referă la cota din capital pe care BCE trebuie să o transfere către BCN, iar „–” la cota din capital pe care BCN trebuie să o transfere către BCE.

Articolul 2

Ajustarea capitalului vărsat

(1)   Ținând cont de capitalul BCE vărsat de fiecare BCN și de suma din capitalul BCE pe care fiecare BCN trebuie să o verse cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 în temeiul articolului 1 din Decizia BCE/2008/24 pentru BCN participante și, respectiv, în temeiul articolului 1 din Decizia BCE/2008/28, pentru BCN neparticipante, în prima zi de operare a sistemului transeuropean automat de transfer rapid cu decontare pe bază brută în timp real (TARGET2) de după 1 ianuarie 2009, fiecare BCN fie transferă, fie primește suma netă indicată în dreptul numelui său în a patra coloană a tabelului din anexa II la prezenta decizie, unde „+” se referă la suma pe care BCN o transferă către BCE, iar „–” la suma pe care BCE o transferă către respectiva BCN.

(2)   În prima zi de operare a sistemului TARGET2 de după 1 ianuarie 2009, BCE și BCN care au obligația de a transfera o sumă în temeiul alineatului (1) transferă fiecare separat dobânzile aferente sumelor respective, acumulate în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și data efectuării transferului. Părțile care transferă și care primesc dobânzile sunt aceleași cu părțile care transferă și care primesc sumele purtătoare de dobânzi.

Articolul 3

Dispoziții generale

(1)   Transferurile menționate la articolul 2 se realizează prin TARGET2.

(2)   În cazul în care o BCN nu are acces la TARGET2, sumele menționate la articolul 2 se transferă prin creditarea contului indicat în timp util de către BCE sau BCN.

(3)   Dobânzile acumulate în temeiul articolului 2 alineatul (2) se calculează zilnic, prin utilizarea metodei de calcul „număr de zile/360” la o rată egală cu rata dobânzii marginale utilizată de Eurosistem în cea mai recentă operațiune principală de refinanțare.

(4)   BCE și BCN care au obligația de a efectua un transfer în temeiul articolului 2 dau în timp util instrucțiunile necesare pentru executarea în mod corespunzător și la timp a transferului.

Articolul 4

Dispoziție finală

(1)   Prezenta decizie intră în vigoare la 1 ianuarie 2009.

(2)   Decizia BCE/2006/23 se abrogă de la 1 ianuarie 2009.

(3)   Trimiterile la Decizia BCE/2006/23 se interpretează ca fiind trimiteri la prezenta decizie.

(4)   Decizia BCE/2003/20 se abrogă de la 23 aprilie 2004.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 12 decembrie 2008.

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  A se vedea pagina 66 din prezentul Jurnal Oficial.

1

(2)  JO L 24, 31.1.2007, p. 5.

2

(3)  A se vedea pagina 69 din prezentul Jurnal Oficial.

3

(4)  A se vedea pagina 81 din prezentul Jurnal Oficial.

4

(5)  JO L 24, 31.1.2007, p. 3.

5

(6)  A se vedea pagina 75 din prezentul Jurnal Oficial.

6

(7)  JO L 24, 31.1.2007, p. 15.

7

(8)  JO L 9, 15.1.2004, p. 32.

8

(9)  JO L 205, 9.6.2004, p. 9.

9

---

ANEXA I

CAPITALUL SUBSCRIS DE BCN

| | Cota subscrisă la 31 decembrie 2008
  (EUR) | Cota subscrisă cu aplicare de la 1 ianuarie 2009
  (EUR) | Cota de transferat
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| BCN participantă |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 142 334 199,56 | 139 730 384,68 | –2 603 814,88 |
| Deutsche Bundesbank | 1 182 149 240,19 | 1 090 912 027,43 | –91 237 212,76 |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 51 183 396,60 | 63 983 566,24 | +12 800 169,64 |
| Bank of Greece | 104 659 532,85 | 113 191 059,06 | +8 531 526,21 |
| Banco de España | 434 917 735,09 | 478 364 575,51 | +43 446 840,42 |
| Banque de France | 828 813 864,42 | 819 233 899,48 | –9 579 964,94 |
| Banca d’Italia | 721 792 464,09 | 719 885 688,14 | –1 906 775,95 |
| Central Bank of Cyprus | 7 195 054,85 | 7 886 333,14 | + 691 278,29 |
| Banque centrale du Luxembourg | 9 073 027,53 | 10 063 859,75 | + 990 832,22 |
| Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 3 583 125,79 | 3 640 732,32 | +57 606,53 |
| De Nederlandsche Bank | 224 302 522,60 | 229 746 339,12 | +5 443 816,52 |
| Oesterreichische Nationalbank | 116 128 991,78 | 111 854 587,70 | –4 274 404,08 |
| Banco de Portugal | 98 720 300,22 | 100 834 459,65 | +2 114 159,43 |
| Banka Slovenije | 18 399 523,77 | 18 941 025,10 | + 541 501,33 |
| Národná banka Slovenska | 38 970 813,50 | 39 944 363,76 | + 973 550,26 |
| Suomen Pankki | 71 708 601,11 | 72 232 820,48 | + 524 219,37 |
| BCN neparticipantă |
| Българска народна банка (Banca Națională a Bulgariei) | 50 883 842,67 | 50 037 026,77 | – 846 815,90 |
| Česká národní banka | 79 957 855,35 | 83 368 161,57 | +3 410 306,22 |
| Danmarks Nationalbank | 87 204 756,07 | 85 459 278,39 | –1 745 477,68 |
| Eesti Pank | 9 810 391,04 | 10 311 567,80 | + 501 176,76 |
| Latvijas Banka | 16 204 715,21 | 16 342 970,87 | + 138 255,66 |
| Lietuvos bankas | 24 068 005,74 | 24 517 336,63 | + 449 330,89 |
| Magyar Nemzeti Bank | 75 700 733,22 | 79 819 599,69 | +4 118 866,47 |
| Narodowy Bank Polski | 280 820 283,32 | 282 006 977,72 | +1 186 694,40 |
| Banca Națională a României | 145 099 312,72 | 141 971 278,46 | –3 128 034,26 |
| Sveriges Riksbank | 134 298 089,46 | 130 087 052,56 | –4 211 036,90 |
| Bank of England | 802 672 023,82 | 836 285 430,59 | +33 613 406,77 |
| Total (1) | 5 760 652 402,58 | 5 760 652 402,58 | 0 |

Cota subscrisă la 31 decembrie 2008

(EUR)

Cota subscrisă cu aplicare de la 1 ianuarie 2009

(EUR)

Cota de transferat

(EUR)

BCN participantă

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

142 334 199,56

139 730 384,68

–2 603 814,88

Deutsche Bundesbank

1 182 149 240,19

1 090 912 027,43

–91 237 212,76

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

51 183 396,60

63 983 566,24

+12 800 169,64

Bank of Greece

104 659 532,85

113 191 059,06

+8 531 526,21

Banco de España

434 917 735,09

478 364 575,51

+43 446 840,42

Banque de France

828 813 864,42

819 233 899,48

–9 579 964,94

Banca d’Italia

721 792 464,09

719 885 688,14

–1 906 775,95

Central Bank of Cyprus

7 195 054,85

7 886 333,14

+ 691 278,29

Banque centrale du Luxembourg

9 073 027,53

10 063 859,75

+ 990 832,22

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

3 583 125,79

3 640 732,32

+57 606,53

De Nederlandsche Bank

224 302 522,60

229 746 339,12

+5 443 816,52

Oesterreichische Nationalbank

116 128 991,78

111 854 587,70

–4 274 404,08

Banco de Portugal

98 720 300,22

100 834 459,65

+2 114 159,43

Banka Slovenije

18 399 523,77

18 941 025,10

+ 541 501,33

Národná banka Slovenska

38 970 813,50

39 944 363,76

+ 973 550,26

Suomen Pankki

71 708 601,11

72 232 820,48

+ 524 219,37

BCN neparticipantă

Българска народна банка (Banca Națională a Bulgariei)

50 883 842,67

50 037 026,77

– 846 815,90

Česká národní banka

79 957 855,35

83 368 161,57

+3 410 306,22

Danmarks Nationalbank

87 204 756,07

85 459 278,39

–1 745 477,68

Eesti Pank

9 810 391,04

10 311 567,80

+ 501 176,76

Latvijas Banka

16 204 715,21

16 342 970,87

+ 138 255,66

Lietuvos bankas

24 068 005,74

24 517 336,63

+ 449 330,89

Magyar Nemzeti Bank

75 700 733,22

79 819 599,69

+4 118 866,47

Narodowy Bank Polski

280 820 283,32

282 006 977,72

+1 186 694,40

Banca Națională a României

145 099 312,72

141 971 278,46

–3 128 034,26

Sveriges Riksbank

134 298 089,46

130 087 052,56

–4 211 036,90

Bank of England

802 672 023,82

836 285 430,59

+33 613 406,77

Total (1)

5 760 652 402,58

5 760 652 402,58

0

---

(1)  Datorită rotunjirii, este posibil ca totalurile să nu corespundă sumei tuturor cifrelor indicate.

---

ANEXA II

CAPITALUL VĂRSAT DE BCN

| | Cota vărsată la 31 decembrie 2008
  (EUR) | Cota vărsată cu aplicare de la 1 ianuarie 2009
  (EUR) | Suma de transferat
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| BCN participantă |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 142 334 199,56 | 139 730 384,68 | –2 603 814,88 |
| Deutsche Bundesbank | 1 182 149 240,19 | 1 090 912 027,43 | –91 237 212,76 |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 51 183 396,60 | 63 983 566,24 | +12 800 169,64 |
| Bank of Greece | 104 659 532,85 | 113 191 059,06 | +8 531 526,21 |
| Banco de España | 434 917 735,09 | 478 364 575,51 | +43 446 840,42 |
| Banque de France | 828 813 864,42 | 819 233 899,48 | –9 579 964,94 |
| Banca d’Italia | 721 792 464,09 | 719 885 688,14 | –1 906 775,95 |
| Central Bank of Cyprus | 7 195 054,85 | 7 886 333,14 | + 691 278,29 |
| Banque centrale du Luxembourg | 9 073 027,53 | 10 063 859,75 | + 990 832,22 |
| Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 3 583 125,79 | 3 640 732,32 | +57 606,53 |
| De Nederlandsche Bank | 224 302 522,60 | 229 746 339,12 | +5 443 816,52 |
| Oesterreichische Nationalbank | 116 128 991,78 | 111 854 587,70 | –4 274 404,08 |
| Banco de Portugal | 98 720 300,22 | 100 834 459,65 | +2 114 159,43 |
| Banka Slovenije | 18 399 523,77 | 18 941 025,10 | + 541 501,33 |
| Národná banka Slovenska | 2 727 956,95 | 39 944 363,76 | +37 216 406,81 |
| Suomen Pankki | 71 708 601,11 | 72 232 820,48 | + 524 219,37 |
| BCN neparticipantă |
| Българска народна банка (Banca Națională a Bulgariei) | 3 561 868,99 | 3 502 591,87 | –59 277,12 |
| Česká národní banka | 5 597 049,87 | 5 835 771,31 | + 238 721,44 |
| Danmarks Nationalbank | 6 104 332,92 | 5 982 149,49 | – 122 183,43 |
| Eesti Pank | 686 727,37 | 721 809,75 | +35 082,38 |
| Latvijas Banka | 1 134 330,06 | 1 144 007,96 | +9 677,90 |
| Lietuvos bankas | 1 684 760,40 | 1 716 213,56 | +31 453,16 |
| Magyar Nemzeti Bank | 5 299 051,33 | 5 587 371,98 | + 288 320,65 |
| Narodowy Bank Polski | 19 657 419,83 | 19 740 488,44 | +83 068,61 |
| Banca Națională a României | 10 156 951,89 | 9 937 989,49 | – 218 962,40 |
| Sveriges Riksbank | 9 400 866,26 | 9 106 093,68 | – 294 772,58 |
| Bank of England | 56 187 041,67 | 58 539 980,14 | +2 352 938,47 |
| Total (1) | 4 137 159 937,99 | 4 142 260 189,23 | +5 100 251,24 |

Cota vărsată la 31 decembrie 2008

(EUR)

Cota vărsată cu aplicare de la 1 ianuarie 2009

(EUR)

Suma de transferat

(EUR)

BCN participantă

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

142 334 199,56

139 730 384,68

–2 603 814,88

Deutsche Bundesbank

1 182 149 240,19

1 090 912 027,43

–91 237 212,76

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

51 183 396,60

63 983 566,24

+12 800 169,64

Bank of Greece

104 659 532,85

113 191 059,06

+8 531 526,21

Banco de España

434 917 735,09

478 364 575,51

+43 446 840,42

Banque de France

828 813 864,42

819 233 899,48

–9 579 964,94

Banca d’Italia

721 792 464,09

719 885 688,14

–1 906 775,95

Central Bank of Cyprus

7 195 054,85

7 886 333,14

+ 691 278,29

Banque centrale du Luxembourg

9 073 027,53

10 063 859,75

+ 990 832,22

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

3 583 125,79

3 640 732,32

+57 606,53

De Nederlandsche Bank

224 302 522,60

229 746 339,12

+5 443 816,52

Oesterreichische Nationalbank

116 128 991,78

111 854 587,70

–4 274 404,08

Banco de Portugal

98 720 300,22

100 834 459,65

+2 114 159,43

Banka Slovenije

18 399 523,77

18 941 025,10

+ 541 501,33

Národná banka Slovenska

2 727 956,95

39 944 363,76

+37 216 406,81

Suomen Pankki

71 708 601,11

72 232 820,48

+ 524 219,37

BCN neparticipantă

Българска народна банка (Banca Națională a Bulgariei)

3 561 868,99

3 502 591,87

–59 277,12

Česká národní banka

5 597 049,87

5 835 771,31

+ 238 721,44

Danmarks Nationalbank

6 104 332,92

5 982 149,49

– 122 183,43

Eesti Pank

686 727,37

721 809,75

+35 082,38

Latvijas Banka

1 134 330,06

1 144 007,96

+9 677,90

Lietuvos bankas

1 684 760,40

1 716 213,56

+31 453,16

Magyar Nemzeti Bank

5 299 051,33

5 587 371,98

+ 288 320,65

Narodowy Bank Polski

19 657 419,83

19 740 488,44

+83 068,61

Banca Națională a României

10 156 951,89

9 937 989,49

– 218 962,40

Sveriges Riksbank

9 400 866,26

9 106 093,68

– 294 772,58

Bank of England

56 187 041,67

58 539 980,14

+2 352 938,47

Total (1)

4 137 159 937,99

4 142 260 189,23

+5 100 251,24

---

(1)  Datorită rotunjirii, este posibil ca totalurile să nu corespundă sumei tuturor cifrelor indicate.

---

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/75 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/75

---

DECIZIA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 12 decembrie 2008

de modificare a Deciziei BCE/2001/15 privind emisiunea de bancnote euro

(BCE/2008/26)

(2009/56/CE)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 106 alineatul (1),

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”), în special articolul 16,

întrucât:

| (1) | Decizia BCE/2008/23 din 12 decembrie 2008 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (1) dispune ajustarea grilei de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (BCE) (denumită în continuare „grila de repartiție pentru capital”) în conformitate cu articolul 29.3 din Statutul SEBC și stabilește cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 noile ponderi atribuite fiecărei bănci centrale naționale (BCN) în grila de repartiție pentru capital ajustată (denumite în continuare „ponderi în grila de repartiție pentru capital”). |
| --- | --- |

(1)

Decizia BCE/2008/23 din 12 decembrie 2008 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (1) dispune ajustarea grilei de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (BCE) (denumită în continuare „grila de repartiție pentru capital”) în conformitate cu articolul 29.3 din Statutul SEBC și stabilește cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 noile ponderi atribuite fiecărei bănci centrale naționale (BCN) în grila de repartiție pentru capital ajustată (denumite în continuare „ponderi în grila de repartiție pentru capital”).

| (2) | Conform articolului 1 din Decizia 2008/608/CE a Consiliului din 8 iulie 2008 în conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat, privind adoptarea de către Slovacia a monedei unice la 1 ianuarie 2009 (2), Slovacia îndeplinește condițiile necesare pentru adoptarea euro, iar derogările în favoarea sa acordate în temeiul articolului 4 din Actul de aderare din 2003 (3) încetează începând cu 1 ianuarie 2009. |
| --- | --- |

(2)

Conform articolului 1 din Decizia 2008/608/CE a Consiliului din 8 iulie 2008 în conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat, privind adoptarea de către Slovacia a monedei unice la 1 ianuarie 2009 (2), Slovacia îndeplinește condițiile necesare pentru adoptarea euro, iar derogările în favoarea sa acordate în temeiul articolului 4 din Actul de aderare din 2003 (3) încetează începând cu 1 ianuarie 2009.

| (3) | Articolul 1 litera (d) din Decizia BCE/2001/15 din 6 decembrie 2001 privind emisiunea de bancnote euro (4) definește „grila pentru alocarea bancnotelor” și face trimitere la anexa la acea decizie, în care se precizează grila pentru alocarea bancnotelor ce se aplică de la 1 ianuarie 2008. Dat fiind că de la 1 ianuarie 2009 se vor aplica noi ponderi în grila de repartiție pentru capital și că Slovacia va adopta euro la 1 ianuarie 2009, se impune modificarea Deciziei BCE/2001/15 pentru a stabili grila pentru alocarea bancnotelor ce se aplică începând cu 1 ianuarie 2009, |
| --- | --- |

(3)

Articolul 1 litera (d) din Decizia BCE/2001/15 din 6 decembrie 2001 privind emisiunea de bancnote euro (4) definește „grila pentru alocarea bancnotelor” și face trimitere la anexa la acea decizie, în care se precizează grila pentru alocarea bancnotelor ce se aplică de la 1 ianuarie 2008. Dat fiind că de la 1 ianuarie 2009 se vor aplica noi ponderi în grila de repartiție pentru capital și că Slovacia va adopta euro la 1 ianuarie 2009, se impune modificarea Deciziei BCE/2001/15 pentru a stabili grila pentru alocarea bancnotelor ce se aplică începând cu 1 ianuarie 2009,

DECIDE:

Articolul 1

Modificarea Deciziei BCE/2001/15

Decizia BCE/2001/15 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1 litera (d), ultima teză se înlocuiește cu următoarea:
  „În anexa la prezenta decizie se precizează grila pentru alocarea bancnotelor ce se aplică începând cu 1 ianuarie 2009.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 1 litera (d), ultima teză se înlocuiește cu următoarea:

„În anexa la prezenta decizie se precizează grila pentru alocarea bancnotelor ce se aplică începând cu 1 ianuarie 2009.”

| 2. | Anexa la Decizia BCE/2001/15 se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

2.

Anexa la Decizia BCE/2001/15 se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Dispoziție finală

Prezenta decizie intră în vigoare la 1 ianuarie 2009.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 12 decembrie 2008.

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  A se vedea pagina 66 din prezentul Jurnal Oficial.

1

(2)  JO L 195, 24.7.2008, p. 24.

2

(3)  Act privind condițiile de aderare ale Republicii Cehe, ale Republicii Estonia, ale Republicii Cipru, ale Republicii Letonia, ale Republicii Lituania, ale Republicii Ungare, ale Republicii Malta, ale Republicii Polone, ale Republicii Slovenia și ale Republicii Slovace și adaptările tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană (JO L 236, 23.9.2003, p. 33).

3

(4)  JO L 337, 20.12.2001, p. 52.

4

---

ANEXĂ

GRILA PENTRU ALOCAREA BANCNOTELOR ÎNCEPÂND CU 1 IANUARIE 2009

| Banca Centrală Europeană | 8,0000 % |
| --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 3,1975 % |
| Deutsche Bundesbank | 24,9630 % |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 1,4640 % |
| Bank of Greece | 2,5900 % |
| Banco de España | 10,9465 % |
| Banque de France | 18,7465 % |
| Banca d’Italia | 16,4730 % |
| Central Bank of Cyprus | 0,1805 % |
| Banque centrale du Luxemburg | 0,2305 % |
| Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 0,0835 % |
| De Nederlandsche Bank | 5,2575 % |
| Oesterreichische Nationalbank | 2,5595 % |
| Banco de Portugal | 2,3075 % |
| Banka Slovenije | 0,4335 % |
| Národná banka Slovenska | 0,9140 % |
| Suomen Pankki | 1,6530 % |
| Total | 100,0000 % |

Banca Centrală Europeană

8,0000 %

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

3,1975 %

Deutsche Bundesbank

24,9630 %

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

1,4640 %

Bank of Greece

2,5900 %

Banco de España

10,9465 %

Banque de France

18,7465 %

Banca d’Italia

16,4730 %

Central Bank of Cyprus

0,1805 %

Banque centrale du Luxemburg

0,2305 %

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

0,0835 %

De Nederlandsche Bank

5,2575 %

Oesterreichische Nationalbank

2,5595 %

Banco de Portugal

2,3075 %

Banka Slovenije

0,4335 %

Národná banka Slovenska

0,9140 %

Suomen Pankki

1,6530 %

Total

100,0000 %

---

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/77 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/77

---

DECIZIA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 12 decembrie 2008

de stabilire a măsurilor necesare pentru contribuția la valoarea acumulată a capitalului propriu al Băncii Centrale Europene și pentru ajustarea creanțelor băncilor centrale naționale echivalente activelor din rezervele valutare transferate

(BCE/2008/27)

(2009/57/CE)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”), în special articolul 30,

întrucât:

| (1) | Decizia BCE/2008/23 din 12 decembrie 2008 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (1) dispune ajustarea grilei de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (BCE) (denumită în continuare „grila de repartiție pentru capital”) în conformitate cu articolul 29.3 din Statutul SEBC și stabilește, cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, noile ponderi atribuite fiecărei bănci centrale naționale (BCN) în grila de repartiție pentru capital ajustată (denumite în continuare „ponderi în grila de repartiție pentru capital”). |
| --- | --- |

(1)

Decizia BCE/2008/23 din 12 decembrie 2008 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (1) dispune ajustarea grilei de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (BCE) (denumită în continuare „grila de repartiție pentru capital”) în conformitate cu articolul 29.3 din Statutul SEBC și stabilește, cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, noile ponderi atribuite fiecărei bănci centrale naționale (BCN) în grila de repartiție pentru capital ajustată (denumite în continuare „ponderi în grila de repartiție pentru capital”).

| (2) | Ajustarea ponderilor în grila de repartiție și modificările rezultate în cotele BCN din capitalul subscris al BCE determină necesitatea ajustării creanțelor pe care BCE le-a creditat în temeiul articolului 30.3 din Statutul SEBC către BCN ale statelor membre care au adoptat euro (denumite în continuare „BCN participante”) și care sunt echivalente contribuțiilor BCN participante cu active din rezervele valutare la BCE (denumite în continuare „creanțe”). |
| --- | --- |

(2)

Ajustarea ponderilor în grila de repartiție și modificările rezultate în cotele BCN din capitalul subscris al BCE determină necesitatea ajustării creanțelor pe care BCE le-a creditat în temeiul articolului 30.3 din Statutul SEBC către BCN ale statelor membre care au adoptat euro (denumite în continuare „BCN participante”) și care sunt echivalente contribuțiilor BCN participante cu active din rezervele valutare la BCE (denumite în continuare „creanțe”).

| (3) | Acele BCN participante a căror cotă procentuală în grila de repartiție ajustată crește datorită ajustărilor ar trebui, prin urmare, să efectueze un transfer compensatoriu către BCE, în timp ce BCE ar trebui să efectueze un transfer compensatoriu către acele BCN participante a căror cotă procentuală în grila de repartiție ajustată scade. |
| --- | --- |

(3)

Acele BCN participante a căror cotă procentuală în grila de repartiție ajustată crește datorită ajustărilor ar trebui, prin urmare, să efectueze un transfer compensatoriu către BCE, în timp ce BCE ar trebui să efectueze un transfer compensatoriu către acele BCN participante a căror cotă procentuală în grila de repartiție ajustată scade.

| (4) | În conformitate cu principiile generale ale echității, tratamentului egal și protejării așteptărilor legitime care stau la baza Statutului SEBC, acele BCN participante a căror cotă relativă în valoarea capitalului propriu acumulat al BCE crește datorită ajustărilor sus-menționate ar trebui, de asemenea, să efectueze un transfer compensatoriu către BCN participante ale căror cote relative scad. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu principiile generale ale echității, tratamentului egal și protejării așteptărilor legitime care stau la baza Statutului SEBC, acele BCN participante a căror cotă relativă în valoarea capitalului propriu acumulat al BCE crește datorită ajustărilor sus-menționate ar trebui, de asemenea, să efectueze un transfer compensatoriu către BCN participante ale căror cote relative scad.

| (5) | Pentru a se calcula ajustarea valorii cotei fiecărei BCN participante în valoarea acumulată a capitalului propriu al BCE, ponderile ce revin fiecărei BCN participante în grila de repartiție pentru capital până la 31 decembrie 2008 și cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 ar trebui exprimate ca procent din capitalul total al BCE subscris de toate BCN participante. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a se calcula ajustarea valorii cotei fiecărei BCN participante în valoarea acumulată a capitalului propriu al BCE, ponderile ce revin fiecărei BCN participante în grila de repartiție pentru capital până la 31 decembrie 2008 și cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 ar trebui exprimate ca procent din capitalul total al BCE subscris de toate BCN participante.

| (6) | În consecință, se impune adoptarea unei noi decizii a BCE care să abroge Decizia BCE/2006/24 din 15 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor necesare pentru contribuția la valoarea acumulată a capitalului propriu al Băncii Centrale Europene și pentru ajustarea creanțelor băncilor centrale naționale echivalente activelor din rezervele valutare transferate (2). |
| --- | --- |

(6)

În consecință, se impune adoptarea unei noi decizii a BCE care să abroge Decizia BCE/2006/24 din 15 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor necesare pentru contribuția la valoarea acumulată a capitalului propriu al Băncii Centrale Europene și pentru ajustarea creanțelor băncilor centrale naționale echivalente activelor din rezervele valutare transferate (2).

| (7) | În temeiul articolului 1 din Decizia 2008/608/CE a Consiliului din 8 iulie 2008 în conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat, privind adoptarea de către Slovacia a monedei unice la 1 ianuarie 2009 (3), derogarea în favoarea Slovaciei prevăzută la articolul 4 din Actul de aderare din 2003 (4) se abrogă de la 1 ianuarie 2009, |
| --- | --- |

(7)

În temeiul articolului 1 din Decizia 2008/608/CE a Consiliului din 8 iulie 2008 în conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat, privind adoptarea de către Slovacia a monedei unice la 1 ianuarie 2009 (3), derogarea în favoarea Slovaciei prevăzută la articolul 4 din Actul de aderare din 2003 (4) se abrogă de la 1 ianuarie 2009,

DECIDE:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentei decizii:

| (a) | „valoarea acumulată a capitalului propriu” înseamnă totalul rezervelor BCE, conturilor de reevaluare și provizioanelor echivalente rezervelor, calculat de BCE la 31 decembrie 2008. Rezervele BCE și provizioanele echivalente rezervelor cuprind, fără a limita caracterul general al „valorii acumulate a capitalului propriu”, fondul general de rezerve și provizioanele echivalente rezervelor pentru riscurile legate de cursul de schimb valutar, rata dobânzii și prețul aurului; |
| --- | --- |

(a)

„valoarea acumulată a capitalului propriu” înseamnă totalul rezervelor BCE, conturilor de reevaluare și provizioanelor echivalente rezervelor, calculat de BCE la 31 decembrie 2008. Rezervele BCE și provizioanele echivalente rezervelor cuprind, fără a limita caracterul general al „valorii acumulate a capitalului propriu”, fondul general de rezerve și provizioanele echivalente rezervelor pentru riscurile legate de cursul de schimb valutar, rata dobânzii și prețul aurului;

| (b) | „data transferului” înseamnă a doua zi lucrătoare care urmează aprobării de către Consiliul guvernatorilor a conturilor financiare ale BCE corespunzătoare exercițiului financiar 2008. |
| --- | --- |

(b)

„data transferului” înseamnă a doua zi lucrătoare care urmează aprobării de către Consiliul guvernatorilor a conturilor financiare ale BCE corespunzătoare exercițiului financiar 2008.

Articolul 2

Contribuția la rezervele și provizioanele BCE

(1)   Dacă cota unei BCN participante din valoarea acumulată a capitalului propriu crește datorită creșterii ponderii sale în grila de repartiție pentru capital cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, BCN participantă în cauză transferă către BCE, la data transferului, suma determinată în temeiul alineatului (3).

(2)   Dacă cota unei BCN participante din valoarea acumulată a capitalului propriu scade datorită scăderii ponderii sale în grila de repartiție pentru capital cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, BCN participantă în cauză primește din partea BCE, la data transferului, suma determinată în temeiul alineatului (3).

(3)   În ziua sau înainte de ziua în care Consiliul guvernatorilor aprobă conturile financiare ale BCE pentru exercițiul financiar 2008, BCE calculează și confirmă fiecărei BCN participante fie suma pe care respectiva BCN participantă trebuie să o transfere către BCE, în cazul în care se aplică alineatul (1), fie suma pe care respectiva BCN participantă o primește de la BCE, în cazul în care se aplică alineatul (2). Ținând cont de rotunjirile necesare, fiecare sumă de transferat sau de primit se calculează prin înmulțirea valorii acumulate a capitalului propriu cu diferența absolută între ponderea fiecărei BCN participante în grila de repartiție pentru capital la 31 decembrie 2008 și ponderea sa în grila de repartiție pentru capital cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, după care rezultatul se împarte la 100.

(4)   Fiecare dintre sumele menționate la alineatul (3) se datorează în euro la 1 ianuarie 2009, dar se transferă efectiv la data transferului.

(5)   La data transferului, o BCN participantă sau BCE care trebuie să transfere o sumă în temeiul alineatului (1) sau alineatului (2) transferă separat și dobânzile acumulate în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și data transferului, aferente fiecărei sume datorate de respectiva BCN participantă sau de BCE. Părțile care transferă și care primesc dobânzile sunt aceleași cu părțile care transferă și care primesc sumele purtătoare de dobânzi.

(6)   Dacă valoarea acumulată a capitalului propriu este mai mică de zero, sumele care trebuie transferate sau trebuie primite în temeiul alineatului (3) și al alineatului (5) se decontează în sens invers celor precizate la alineatul (3) și la alineatul (5).

Articolul 3

Ajustarea creanțelor echivalente activelor din rezervele valutare transferate

(1)   Dat fiind faptul că ajustarea creanțelor echivalente activelor din rezervele valutare transferate este reglementată în cazul Národná banka Slovenska prin Decizia BCE/2008/33 din 31 decembrie 2008 privind vărsarea capitalului, transferul activelor din rezervele valutare și contribuțiile la rezervele și provizioanele Băncii Centrale Europene din partea Národná banka Slovenska (5), prezentul articol reglementează ajustarea creanțelor echivalente activelor din rezervele valutare transferate de către celelalte BCN participante.

(2)   Creanțele BCN participante se ajustează cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 în conformitate cu ponderile lor ajustate în grila de repartiție pentru capital. Cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, valoarea creanțelor BCN participante este indicată în a treia coloană a tabelului din anexa la prezenta decizie.

(3)   În virtutea prezentei dispoziții și fără a fi nevoie de îndeplinirea altor formalități sau acțiuni, se consideră că fiecare BCN participantă a transferat sau a primit la 1 ianuarie 2009 valoarea absolută a creanței (în euro) indicată în dreptul numelui său în a patra coloană a tabelului din anexa la prezenta decizie, unde „–” se referă la o creanță pe care BCN participantă o transferă către BCE, iar „+” la o creanță pe care BCE o transferă către BCN participantă.

(4)   În prima zi de operare a sistemului transeuropean automat de transfer rapid cu decontare pe bază brută în timp real (TARGET2) de după 1 ianuarie 2009, fiecare BCN participantă fie transferă, fie primește valoarea absolută a sumei (în euro) indicată în dreptul numelui său în a patra coloană a tabelului din anexa la prezenta decizie, unde „+” se referă la suma pe care BCN participantă o transferă către BCE, iar „–” la suma pe care BCE o transferă către BCN participantă.

(5)   În prima zi de operare a sistemului TARGET2 de după 1 ianuarie 2009, BCE și BCN participante care au obligația de a transfera sume în temeiul alineatului (4) transferă separat dobânzile acumulate în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și data transferului, aferente sumelor respective datorate de BCE sau de aceste BCN participante. Părțile care transferă și care primesc dobânzile sunt aceleași cu părțile care transferă și care primesc sumele purtătoare de dobânzi.

Articolul 4

Dispoziții generale

(1)   Dobânzile acumulate în temeiul articolului 2 alineatul (5) și articolului 3 alineatul (5) se calculează zilnic, prin utilizarea metodei de calcul „număr de zile/360” la o rată egală cu rata dobânzii marginale utilizată de Eurosistem în cea mai recentă operațiune principală de refinanțare.

(2)   Fiecare transfer în temeiul articolului 2 alineatele (1), (2) și (5) și articolului 3 alineatele (4) și (5) are loc separat prin TARGET2.

(3)   BCE și BCN participante care au obligația efectuării unui transfer prevăzut la alineatul (2) dau, în timp util, instrucțiunile necesare pentru executarea în mod corespunzător și la timp a transferului.

Articolul 5

Dispoziții finale

(1)   Prezenta decizie intră în vigoare la 1 ianuarie 2009.

(2)   Decizia BCE/2006/24 se abrogă de la 1 ianuarie 2009.

(3)   Trimiterile la Decizia BCE/2006/24 se interpretează ca fiind trimiteri la prezenta decizie.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 12 decembrie 2008.

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  A se vedea pagina 66 din prezentul Jurnal Oficial.

1

(2)  JO L 24, 31.1.2007, p. 9.

2

(3)  JO L 195, 24.7.2008, p. 24.

3

(4)  Act privind condițiile de aderare ale Republicii Cehe, ale Republicii Estonia, ale Republicii Cipru, ale Republicii Letonia, ale Republicii Lituania, ale Republicii Ungare, ale Republicii Malta, ale Republicii Polone, ale Republicii Slovenia și ale Republicii Slovace și adaptările tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană (JO L 236, 23.9.2003, p. 33).

4

(5)  A se vedea pagina 83 din prezentul Jurnal Oficial.

5

---

ANEXĂ

CREANȚELE ECHIVALENTE ACTIVELOR DIN REZERVELE VALUTARE TRANSFERATE CĂTRE BCE

| BCN participantă | Creanță echivalentă activelor din rezervele valutare transferate către BCE, la 31 decembrie 2008
  (EUR) | Creanță echivalentă activelor din rezervele valutare transferate către BCE, cu aplicare de la 1 ianuarie 2009
  (EUR) | Valoarea transferului
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 1 423 341 995,63 | 1 397 303 846,77 | –26 038 148,86 |
| Deutsche Bundesbank | 11 821 492 401,85 | 10 909 120 274,33 | – 912 372 127,52 |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 511 833 965,97 | 639 835 662,35 | + 128 001 696,38 |
| Bank of Greece | 1 046 595 328,50 | 1 131 910 590,58 | +85 315 262,08 |
| Banco de España | 4 349 177 350,90 | 4 783 645 755,10 | + 434 468 404,20 |
| Banque de France | 8 288 138 644,21 | 8 192 338 994,75 | –95 799 649,46 |
| Banca d’Italia | 7 217 924 640,86 | 7 198 856 881,40 | –19 067 759,46 |
| Central Bank of Cyprus | 71 950 548,51 | 78 863 331,39 | +6 912 782,88 |
| Banque centrale du Luxembourg | 90 730 275,34 | 100 638 597,47 | +9 908 322,13 |
| Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 35 831 257,94 | 36 407 323,18 | + 576 065,24 |
| De Nederlandsche Bank | 2 243 025 225,99 | 2 297 463 391,20 | +54 438 165,21 |
| Oesterreichische Nationalbank | 1 161 289 917,84 | 1 118 545 877,01 | –42 744 040,83 |
| Banco de Portugal | 987 203 002,23 | 1 008 344 596,55 | +21 141 594,32 |
| Banka Slovenije | 183 995 237,74 | 189 410 251,00 | +5 415 013,26 |
| Národná banka Slovenska | 0 | 399 443 637,59 (1) | + 399 443 637,59 |
| Suomen Pankki | 717 086 011,07 | 722 328 204,76 | +5 242 193,69 |
| Total (2) | 40 149 615 804,58 | 40 204 457 215,43 | 54 841 410,85 |

BCN participantă

Creanță echivalentă activelor din rezervele valutare transferate către BCE, la 31 decembrie 2008

(EUR)

Creanță echivalentă activelor din rezervele valutare transferate către BCE, cu aplicare de la 1 ianuarie 2009

(EUR)

Valoarea transferului

(EUR)

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

1 423 341 995,63

1 397 303 846,77

–26 038 148,86

Deutsche Bundesbank

11 821 492 401,85

10 909 120 274,33

– 912 372 127,52

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

511 833 965,97

639 835 662,35

+ 128 001 696,38

Bank of Greece

1 046 595 328,50

1 131 910 590,58

+85 315 262,08

Banco de España

4 349 177 350,90

4 783 645 755,10

+ 434 468 404,20

Banque de France

8 288 138 644,21

8 192 338 994,75

–95 799 649,46

Banca d’Italia

7 217 924 640,86

7 198 856 881,40

–19 067 759,46

Central Bank of Cyprus

71 950 548,51

78 863 331,39

+6 912 782,88

Banque centrale du Luxembourg

90 730 275,34

100 638 597,47

+9 908 322,13

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

35 831 257,94

36 407 323,18

+ 576 065,24

De Nederlandsche Bank

2 243 025 225,99

2 297 463 391,20

+54 438 165,21

Oesterreichische Nationalbank

1 161 289 917,84

1 118 545 877,01

–42 744 040,83

Banco de Portugal

987 203 002,23

1 008 344 596,55

+21 141 594,32

Banka Slovenije

183 995 237,74

189 410 251,00

+5 415 013,26

Národná banka Slovenska

0

399 443 637,59 (1)

+ 399 443 637,59

Suomen Pankki

717 086 011,07

722 328 204,76

+5 242 193,69

Total (2)

40 149 615 804,58

40 204 457 215,43

54 841 410,85

---

(1)  De transferat cu aplicare de la datele stabilite în Decizia BCE/2008/33.

(2)  Datorită rotunjirii, este posibil ca totalurile să nu corespundă sumei tuturor cifrelor indicate.

---

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/81 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/81

---

DECIZIA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 15 decembrie 2008

de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale neparticipante

(BCE/2008/28)

(2009/58/CE)

CONSILIUL GENERAL AL BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”), în special articolul 48,

întrucât:

| (1) | Decizia BCE/2006/26 din 18 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale neparticipante (1) a stabilit cota procentuală din subscrierile la capitalul Băncii Centrale Europene (BCE) pe care băncile centrale naționale (BCN) ale statelor membre care nu au adoptat euro la 1 ianuarie 2007 aveau obligația să o verse la 1 ianuarie 2007 cu titlu de contribuție la costurile operaționale ale BCE. |
| --- | --- |

(1)

Decizia BCE/2006/26 din 18 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale neparticipante (1) a stabilit cota procentuală din subscrierile la capitalul Băncii Centrale Europene (BCE) pe care băncile centrale naționale (BCN) ale statelor membre care nu au adoptat euro la 1 ianuarie 2007 aveau obligația să o verse la 1 ianuarie 2007 cu titlu de contribuție la costurile operaționale ale BCE.

| (2) | Decizia BCE/2008/23 din 12 decembrie 2008 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (2) dispune ajustarea grilei de repartiție pentru subscrierea la capitalul BCE (denumită în continuare „grila de repartiție pentru capital”) în conformitate cu articolul 29.3 din Statutul SEBC și stabilește cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 noile ponderi atribuite fiecărei BCN în grila de repartiție pentru capital ajustată (denumite în continuare „ponderi în grila de repartiție pentru capital”). |
| --- | --- |

(2)

Decizia BCE/2008/23 din 12 decembrie 2008 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (2) dispune ajustarea grilei de repartiție pentru subscrierea la capitalul BCE (denumită în continuare „grila de repartiție pentru capital”) în conformitate cu articolul 29.3 din Statutul SEBC și stabilește cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 noile ponderi atribuite fiecărei BCN în grila de repartiție pentru capital ajustată (denumite în continuare „ponderi în grila de repartiție pentru capital”).

| (3) | Capitalul subscris al BCE este 5 760 652 402,58 EUR. |
| --- | --- |

(3)

Capitalul subscris al BCE este 5 760 652 402,58 EUR.

| (4) | Grila de repartiție pentru capital ajustată impune adoptarea unei noi decizii BCE de abrogare, de la 1 ianuarie 2009, a Deciziei BCE/2006/26 și de stabilire a cotei procentuale din capitalul subscris al BCE pe care BCN ale statelor membre care nu adoptă euro la 1 ianuarie 2009 (denumite în continuare „BCN neparticipante”) au obligația să o verse de la 1 ianuarie 2009, |
| --- | --- |

(4)

Grila de repartiție pentru capital ajustată impune adoptarea unei noi decizii BCE de abrogare, de la 1 ianuarie 2009, a Deciziei BCE/2006/26 și de stabilire a cotei procentuale din capitalul subscris al BCE pe care BCN ale statelor membre care nu adoptă euro la 1 ianuarie 2009 (denumite în continuare „BCN neparticipante”) au obligația să o verse de la 1 ianuarie 2009,

DECIDE:

Articolul 1

Valoarea și forma capitalului vărsat

Fiecare BCN neparticipantă varsă 7 % din cota sa din capitalul subscris al BCE cu aplicare de la 1 ianuarie 2009. Ținând cont de ponderile în grila de repartiție pentru capital expuse la articolul 2 din Decizia BCE/2008/23, fiecare BCN neparticipantă varsă cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 suma indicată în dreptul numelui său în următorul tabel:

| BCN neparticipantă | (EUR) |
| --- | --- |
| Българска народна банка (Banca Națională a Bulgariei) | 3 502 591,87 |
| Česká národní banka | 5 835 771,31 |
| Danmarks Nationalbank | 5 982 149,49 |
| Eesti Pank | 721 809,75 |
| Latvijas Banka | 1 144 007,96 |
| Lietuvos bankas | 1 716 213,56 |
| Magyar Nemzeti Bank | 5 587 371,98 |
| Narodowy Bank Polski | 19 740 488,44 |
| Banca Națională a României | 9 937 989,49 |
| Sveriges Riksbank | 9 106 093,68 |
| Bank of England | 58 539 980,14 |

BCN neparticipantă

(EUR)

Българска народна банка (Banca Națională a Bulgariei)

3 502 591,87

Česká národní banka

5 835 771,31

Danmarks Nationalbank

5 982 149,49

Eesti Pank

721 809,75

Latvijas Banka

1 144 007,96

Lietuvos bankas

1 716 213,56

Magyar Nemzeti Bank

5 587 371,98

Narodowy Bank Polski

19 740 488,44

Banca Națională a României

9 937 989,49

Sveriges Riksbank

9 106 093,68

Bank of England

58 539 980,14

Articolul 2

Ajustarea capitalului vărsat

(1)   Având în vedere că fiecare BCN neparticipantă a vărsat deja 7 % din cota sa din capitalul subscris al BCE aplicabil până la 31 decembrie 2008 în temeiul Deciziei BCE/2006/26, fiecare dintre acestea trebuie fie să transfere o sumă suplimentară către BCE, fie să primească înapoi o sumă din partea BCE, după caz, astfel încât să se ajungă la sumele indicate în tabelul de la articolul 1.

(2)   Toate transferurile întemeiate pe prezentul articol se efectuează în conformitate cu Decizia BCE/2008/25 din 12 decembrie 2008 de stabilire a termenilor și condițiilor privind transferurile cotelor din capitalul Băncii Centrale Europene între băncile centrale naționale și ajustarea capitalului vărsat (3).

Articolul 3

Dispoziții finale

(1)   Prezenta decizie intră în vigoare la 1 ianuarie 2009.

(2)   Decizia BCE/2006/26 se abrogă de la 1 ianuarie 2009.

(3)   Trimiterile la Decizia BCE/2006/26 se interpretează ca fiind trimiteri la prezenta decizie.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 15 decembrie 2008.

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  JO L 24, 31.1.2007, p. 15.

1

(2)  A se vedea pagina 66 din prezentul Jurnal Oficial.

2

(3)  A se vedea pagina 71 din prezentul Jurnal Oficial.

3

---

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/83 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/83

---

DECIZIA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 31 decembrie 2008

privind vărsarea capitalului, transferul activelor din rezervele valutare și contribuțiile la rezervele și provizioanele Băncii Centrale Europene din partea Národná banka Slovenska

(BCE/2008/33)

(2009/59/CE)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (denumit în continuare „Statutul SEBC”), în special articolele 30.1, 30.3, 49.1 și 49.2,

întrucât:

| (1) | Potrivit articolului 1 din Decizia 2008/608/CE a Consiliului din 8 iulie 2008 în conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat, privind adoptarea de către Slovacia a monedei unice la 1 ianuarie 2009 (1), Slovacia îndeplinește condițiile necesare pentru adoptarea euro, iar derogările în favoarea sa acordate în temeiul articolului 4 din Actul de aderare din 2003 (2) se abrogă cu aplicare de la 1 ianuarie 2009. |
| --- | --- |

(1)

Potrivit articolului 1 din Decizia 2008/608/CE a Consiliului din 8 iulie 2008 în conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat, privind adoptarea de către Slovacia a monedei unice la 1 ianuarie 2009 (1), Slovacia îndeplinește condițiile necesare pentru adoptarea euro, iar derogările în favoarea sa acordate în temeiul articolului 4 din Actul de aderare din 2003 (2) se abrogă cu aplicare de la 1 ianuarie 2009.

| (2) | Articolul 49.1 din Statutul SEBC prevede că banca centrală națională (BCN) a unui stat membru a cărui derogare a fost abrogată trebuie să verse cota subscrisă la capitalul Băncii Centrale Europene (BCE) în aceeași proporție ca și băncile centrale naționale ale celorlalte state membre participante. BCN ale actualelor state membre participante au vărsat integral cotele lor din capitalul subscris al BCE (3). Ponderea Národná banka Slovenska în grila de repartiție pentru capitalul BCE este de 0,6934 %, în conformitate cu articolul 2 din Decizia BCE/2008/23 din 12 decembrie 2008 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (4). Národná banka Slovenska a vărsat deja o parte din cota sa din capitalul subscris al BCE, în conformitate cu articolul 1 din Decizia BCE/2006/26 din 18 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale neparticipante (5). Prin urmare, suma restantă este de 37 216 406,81 EUR, fiind stabilită prin înmulțirea capitalului subscris al BCE (5 760 652 402,58 EUR) cu ponderea Národná banka Slovenska în grila de repartiție pentru capital (0,6934 %), minus partea deja vărsată din cota sa din capitalul subscris al BCE. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 49.1 din Statutul SEBC prevede că banca centrală națională (BCN) a unui stat membru a cărui derogare a fost abrogată trebuie să verse cota subscrisă la capitalul Băncii Centrale Europene (BCE) în aceeași proporție ca și băncile centrale naționale ale celorlalte state membre participante. BCN ale actualelor state membre participante au vărsat integral cotele lor din capitalul subscris al BCE (3). Ponderea Národná banka Slovenska în grila de repartiție pentru capitalul BCE este de 0,6934 %, în conformitate cu articolul 2 din Decizia BCE/2008/23 din 12 decembrie 2008 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (4). Národná banka Slovenska a vărsat deja o parte din cota sa din capitalul subscris al BCE, în conformitate cu articolul 1 din Decizia BCE/2006/26 din 18 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale neparticipante (5). Prin urmare, suma restantă este de 37 216 406,81 EUR, fiind stabilită prin înmulțirea capitalului subscris al BCE (5 760 652 402,58 EUR) cu ponderea Národná banka Slovenska în grila de repartiție pentru capital (0,6934 %), minus partea deja vărsată din cota sa din capitalul subscris al BCE.

| (3) | Articolul 49.1 coroborat cu articolul 30.1 din Statutul SEBC prevede că BCN a unui stat membru a cărui derogare a fost abrogată trebuie, de asemenea, să transfere către BCE active din rezervele valutare. În conformitate cu articolul 49.1 din Statutul SEBC, suma care trebuie transferată se stabilește înmulțind valoarea în euro, calculată la cursul de schimb în vigoare, a activelor din rezervele valutare care au fost deja transferate către BCE, în conformitate cu articolul 30.1 din Statutul SEBC cu raportul dintre numărul părților subscrise de BCN respectivă și numărul părților deja vărsate de BCN ale celorlalte state membre participante. La stabilirea „activelor din rezervele valutare care au fost deja transferate către BCE în conformitate cu articolul 30.1” trebuie să se țină seama în mod adecvat de ajustările precedente ale grilei de repartiție pentru capital (6) în temeiul articolului 29.3 din Statutul SEBC și de extinderile grilei de repartiție pentru capitalul BCE în temeiul articolului 49.3 din Statutul SEBC (7). În consecință, în conformitate cu Decizia BCE/2008/27 din 12 decembrie 2008 de stabilire a măsurilor necesare pentru contribuția la valoarea acumulată a capitalului propriu al Băncii Centrale Europene și pentru ajustarea creanțelor băncilor centrale naționale echivalente activelor din rezervele valutare transferate (8), echivalentul în euro al activelor din rezervele valutare care au fost deja transferate către BCE în conformitate cu articolul 30.1 din Statutul SEBC este de 44 154 040 257,26 EUR. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 49.1 coroborat cu articolul 30.1 din Statutul SEBC prevede că BCN a unui stat membru a cărui derogare a fost abrogată trebuie, de asemenea, să transfere către BCE active din rezervele valutare. În conformitate cu articolul 49.1 din Statutul SEBC, suma care trebuie transferată se stabilește înmulțind valoarea în euro, calculată la cursul de schimb în vigoare, a activelor din rezervele valutare care au fost deja transferate către BCE, în conformitate cu articolul 30.1 din Statutul SEBC cu raportul dintre numărul părților subscrise de BCN respectivă și numărul părților deja vărsate de BCN ale celorlalte state membre participante. La stabilirea „activelor din rezervele valutare care au fost deja transferate către BCE în conformitate cu articolul 30.1” trebuie să se țină seama în mod adecvat de ajustările precedente ale grilei de repartiție pentru capital (6) în temeiul articolului 29.3 din Statutul SEBC și de extinderile grilei de repartiție pentru capitalul BCE în temeiul articolului 49.3 din Statutul SEBC (7). În consecință, în conformitate cu Decizia BCE/2008/27 din 12 decembrie 2008 de stabilire a măsurilor necesare pentru contribuția la valoarea acumulată a capitalului propriu al Băncii Centrale Europene și pentru ajustarea creanțelor băncilor centrale naționale echivalente activelor din rezervele valutare transferate (8), echivalentul în euro al activelor din rezervele valutare care au fost deja transferate către BCE în conformitate cu articolul 30.1 din Statutul SEBC este de 44 154 040 257,26 EUR.

| (4) | Activele din rezervele valutare ce urmează a fi transferate de Národná banka Slovenska ar trebui să fie în dolari SUA și în aur sau să fie exprimate în dolari SUA și în aur. |
| --- | --- |

(4)

Activele din rezervele valutare ce urmează a fi transferate de Národná banka Slovenska ar trebui să fie în dolari SUA și în aur sau să fie exprimate în dolari SUA și în aur.

| (5) | Articolul 30.3 din Statutul SEBC prevede că BCE trebuie să crediteze fiecare BCN a unui stat membru participant cu o creanță echivalentă cu activele din rezervele valutare pe care le-a transferat către BCE. Prevederile referitoare la valoarea nominală și remunerarea creanțelor care au fost deja creditate către BCN ale actualelor state membre participante (9) se aplică, de asemenea, valorii nominale și remunerării creanțelor Národná banka Slovenska. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 30.3 din Statutul SEBC prevede că BCE trebuie să crediteze fiecare BCN a unui stat membru participant cu o creanță echivalentă cu activele din rezervele valutare pe care le-a transferat către BCE. Prevederile referitoare la valoarea nominală și remunerarea creanțelor care au fost deja creditate către BCN ale actualelor state membre participante (9) se aplică, de asemenea, valorii nominale și remunerării creanțelor Národná banka Slovenska.

| (6) | Articolul 49.2 din Statutul SEBC prevede că BCN a unui stat membru a cărui derogare a fost abrogată trebuie să contribuie la rezervele BCE, la provizioanele echivalente rezervelor și la suma ce mai trebuie afectată rezervelor și provizioanelor corespunzătoare soldului contului de profit și pierdere la data de 31 decembrie a anului anterior abrogării derogării. Valoarea acestei contribuții se determină în conformitate cu articolul 49.2 din Statutul SEBC. |
| --- | --- |

(6)

Articolul 49.2 din Statutul SEBC prevede că BCN a unui stat membru a cărui derogare a fost abrogată trebuie să contribuie la rezervele BCE, la provizioanele echivalente rezervelor și la suma ce mai trebuie afectată rezervelor și provizioanelor corespunzătoare soldului contului de profit și pierdere la data de 31 decembrie a anului anterior abrogării derogării. Valoarea acestei contribuții se determină în conformitate cu articolul 49.2 din Statutul SEBC.

| (7) | Prin analogie cu articolul 3.5 din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene (10), guvernatorul Národná banka Slovenska a avut oportunitatea să formuleze observații cu privire la prezenta decizie înainte de adoptarea acesteia, |
| --- | --- |

(7)

Prin analogie cu articolul 3.5 din Regulamentul de procedură al Băncii Centrale Europene (10), guvernatorul Národná banka Slovenska a avut oportunitatea să formuleze observații cu privire la prezenta decizie înainte de adoptarea acesteia,

DECIDE:

Articolul 1

Definiții

În sensul prezentei decizii:

| — | „stat membru participant” înseamnă un stat membru care a adoptat euro; |
| --- | --- |

—

„stat membru participant” înseamnă un stat membru care a adoptat euro;

| — | „active din rezervele valutare” înseamnă titluri de valoare, aur sau numerar; |
| --- | --- |

—

„active din rezervele valutare” înseamnă titluri de valoare, aur sau numerar;

| — | „aur” înseamnă uncii troy de aur fin sub formă de lingouri London Good Delivery, conform specificațiilor London Bullion Market Association; |
| --- | --- |

—

„aur” înseamnă uncii troy de aur fin sub formă de lingouri London Good Delivery, conform specificațiilor London Bullion Market Association;

| — | „Eurosistem” înseamnă BCE și BCN ale statelor membre participante; |
| --- | --- |

—

„Eurosistem” înseamnă BCE și BCN ale statelor membre participante;

| — | „titluri de valoare” înseamnă orice titlu de valoare sau instrument financiar specificat de BCE; |
| --- | --- |

—

„titluri de valoare” înseamnă orice titlu de valoare sau instrument financiar specificat de BCE;

| — | „numerar” înseamnă moneda legală a Statelor Unite (dolar SUA). |
| --- | --- |

—

„numerar” înseamnă moneda legală a Statelor Unite (dolar SUA).

Articolul 2

Vărsarea capitalului

(1)   Cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, Národná banka Slovenska varsă partea rămasă din cota sa la capitalul subscris al BCE, care corespunde sumei de 37 216 406,81 EUR.

(2)   Národná banka Slovenska varsă suma precizată la alineatul (1) către BCE la 2 ianuarie 2009, efectuând un transfer separat prin sistemul transeuropean automat de transfer rapid cu decontare pe bază brută în timp real (TARGET2).

(3)   Národná banka Slovenska varsă către BCE la 2 ianuarie 2009, printr-un transfer TARGET2 separat, dobânzile acumulate la 1 ianuarie 2009 aferente sumei datorate BCE în conformitate cu alineatul (2).

(4)   Dobânzile acumulate în temeiul alineatului (3) se calculează zilnic, prin utilizarea metodei de calcul „număr de zile/360”, la o rată egală cu rata dobânzii marginale utilizată de Eurosistem în cea mai recentă operațiune principală de refinanțare.

Articolul 3

Transferul activelor din rezervele valutare

(1)   Cu aplicare de la 1 ianuarie 2009, în conformitate cu prezentul articol și cu aranjamentele făcute în temeiul acestuia, Národná banka Slovenska transferă către BCE active din rezervele valutare exprimate în dolari SUA și în aur echivalente cu 443 086 155,98 EUR, după cum urmează:

| Echivalentul în euro al titlurilor de valoare și numerarului în dolari SUA | Echivalentul în euro al aurului | Total, exprimat în euro |
| --- | --- | --- |
| 376 623 232,58 | 66 462 923,40 | 443 086 155,98 |

Echivalentul în euro al titlurilor de valoare și numerarului în dolari SUA

Echivalentul în euro al aurului

Total, exprimat în euro

376 623 232,58

66 462 923,40

443 086 155,98

(2)   Sumele reprezentând echivalentul în euro al activelor din rezervele valutare ce urmează să fie transferate de Národná banka Slovenska în temeiul alineatului (1) se calculează pe baza cursurilor de schimb între euro și dolarul SUA stabilite ca urmare a procedurii de consultare scrisă cu durata de 24 de ore din data de 31 decembrie 2008 desfășurată între Eurosistem și Národná banka Slovenska și, în ceea ce privește aurul, pe baza prețului în dolari SUA pe uncie troy de aur fin stabilit în cadrul ședinței de stabilire a prețului aurului de la Londra, la ora 10:30 a.m., ora Londrei, la data de 31 decembrie 2008.

(3)   BCE confirmă Národná banka Slovenska în cel mai scurt timp posibil sumele calculate în conformitate cu alineatul (2).

(4)   Národná banka Slovenska transferă către BCE un portofoliu de titluri de valoare exprimate în dolari SUA și numerar a căror valoare la risc (Value at Risk, VaR) relativă în comparație cu nivelul de referință (benchmark) tactic al BCE la momentul transferului nu depășește limita aplicabilă portofoliilor de tranzacționare în comparație cu nivelul de referință tactic stabilit de BCE. Portofoliul de titluri de valoare exprimate în dolari SUA și numerarul ar trebui, de asemenea, să respecte limitele de creditare stabilite de BCE.

(5)   Transferul numerarului se face în conturile precizate de BCE. Data decontării pentru numerarul ce trebuie transferat către BCE este 2 ianuarie 2009. Národná banka Slovenska emite instrucțiunile pentru efectuarea acestui transfer către BCE.

(6)   Valoarea aurului pe care Národná banka Slovenska îl transferă către BCE în conformitate cu alineatul (1) este cât se poate de apropiată, dar nu depășește 66 462 923,40 EUR.

(7)   Národná banka Slovenska transferă aurul menționat la alineatul (1) în formă neinvestită către acele conturi și locații stabilite de BCE. Data decontării pentru aurul ce trebuie transferat către BCE este 5 ianuarie 2009. Národná banka Slovenska emite instrucțiunile pentru efectuarea acestui transfer către BCE.

(8)   Dacă Národná banka Slovenska transferă către BCE aur cu o valoare mai mică decât suma precizată la alineatul (1), atunci, la 5 ianuarie 2009, aceasta transferă o sumă de numerar în dolari SUA reprezentând echivalentul restului rămas de transferat către un cont al BCE precizat de BCE. Acest numerar în dolari SUA nu face parte din activele din rezervele valutare exprimate în dolari SUA pe care Národná banka Slovenska le transferă către BCE în conformitate cu alineatul (1).

(9)   Národná banka Slovenska transferă titlurile de valoare către BCE în conturile precizate de BCE. Data decontării pentru transferul titlurilor de valoare către BCE este 2 ianuarie 2009. Národná banka Slovenska emite instrucțiunile pentru transferul proprietății asupra titlurilor de valoare către BCE la data decontării. Valoarea acestor titluri se calculează pe baza prețurilor desemnate de BCE.

(10)   Echivalentul în euro al sumei valorii tuturor titlurilor de valoare transferate către BCE și a numerarului trebuie să fie egal cu suma precizată la alineatul (1).

(11)   Eventuala diferență dintre suma totală, exprimată în euro, prevăzută la alineatul (1) și suma prevăzută la articolul 4 alineatul (1) se decontează în conformitate cu prevederile Acordului din 31 decembrie 2008 între Banca Centrală Europeană și Národná banka Slovenska privind creanța creditată către Národná banka Slovenska de către Banca Centrală Europeană în temeiul articolului 30.3 din Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene (11).

Articolul 4

Valoarea nominală, remunerarea și scadența creanțelor echivalente contribuțiilor

(1)   Cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 și în condițiile specificațiilor de la articolul 3 privind datele decontării transferurilor activelor din rezervele valutare, BCE creditează Národná banka Slovenska cu o creanță exprimată în euro, echivalentă cu suma totală exprimată în euro a contribuției acesteia cu active din rezervele valutare. Această creanță se ridică la 399 443 637,59 EUR.

(2)   Creanța creditată de BCE către Národná banka Slovenska se remunerează începând cu data decontării. Dobânzile acumulate se calculează zilnic, prin utilizarea metodei de calcul „număr de zile/360” la o rată egală cu 85 % din rata dobânzii marginale utilizată de Eurosistem în cea mai recentă operațiune principală de refinanțare.

(3)   Creanța se remunerează la sfârșitul fiecărui exercițiu financiar. BCE informează lunar Národná banka Slovenska cu privire la sumele cumulate.

(4)   Creanța nu poate fi răscumpărată.

Articolul 5

Contribuțiile la rezervele și provizioanele BCE

(1)   Cu aplicare de la 1 ianuarie 2009 și în conformitate cu articolul 3 alineatele (5) și (6), Národná banka Slovenska contribuie la rezervele BCE, la provizioanele echivalente rezervelor și la suma care mai trebuie afectată rezervelor și provizioanelor care corespund soldului contului de profit și pierderi la 31 decembrie 2008.

(2)   Sumele ce reprezintă contribuțiile Národná banka Slovenska se determină în conformitate cu articolul 49.2 din Statutul SEBC. Trimiterile din cuprinsul articolului 49.2 la „numărul părților subscrise de către banca centrală respectivă” și „numărul părților deja vărsate de către celelalte bănci centrale” se referă la ponderile Národná banka Slovenska și, respectiv, ale BCN ale actualelor state membre participante în grila de repartiție pentru capitalul BCE, în conformitate cu Decizia BCE/2008/23.

(3)   În sensul alineatului (1), „rezervele BCE” și „provizioanele echivalente rezervelor” includ fondul general de rezervă al BCE, soldurile conturilor de reevaluare și provizioanele pentru riscul valutar, riscul ratei dobânzii, riscul prețului pieței și riscul privind prețul aurului.

(4)   Cel mai târziu în prima zi lucrătoare după aprobarea de către Consiliul guvernatorilor a conturilor anuale pentru anul 2008, BCE calculează și confirmă către Národná banka Slovenska suma cu care Národná banka Slovenska trebuie sa contribuie în conformitate cu alineatul (1).

(5)   În a doua zi lucrătoare după aprobarea de către Consiliul guvernatorilor a conturilor anuale ale BCE pentru anul 2008, Národná banka Slovenska, prin intermediul TARGET2, varsă către BCE:

| (a) | suma datorată BCE în temeiul alineatului (4); și |
| --- | --- |

(a)

suma datorată BCE în temeiul alineatului (4); și

| (b) | dobânzile acumulate pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și data vărsării sumei datorate către BCE în temeiul alineatului (4). |
| --- | --- |

(b)

dobânzile acumulate pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și data vărsării sumei datorate către BCE în temeiul alineatului (4).

(6)   Dobânzile acumulate în temeiul alineatului (5) litera (b) se calculează zilnic, prin utilizarea metodei de calcul „număr de zile/360” la o rată egală cu rata dobânzii marginale utilizată de Eurosistem în cea mai recentă operațiune principală de refinanțare.

Articolul 6

Competențe

(1)   În măsura în care este necesar, Comitetul executiv al BCE emite instrucțiuni către Národná banka Slovenska pentru precizarea și aplicarea dispozițiilor prezentei decizii și pentru a prevedea soluțiile corespunzătoare oricărei probleme care ar putea apărea.

(2)   Orice instrucțiune emisă de Comitetul executiv în temeiul alineatului (1) este notificată cu promptitudine Consiliului guvernatorilor, iar Comitetul executiv se conformează oricărei decizii a Consiliului guvernatorilor.

Articolul 7

Dispoziție finală

Prezenta decizie intră în vigoare la 1 ianuarie 2009.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 31 decembrie 2008.

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  JO L 195, 24.7.2008, p. 24.

1

(2)  Act privind condițiile de aderare ale Republicii Cehe, ale Republicii Estonia, ale Republicii Cipru, ale Republicii Letonia, ale Republicii Lituania, ale Republicii Ungare, ale Republicii Malta, ale Republicii Polone, ale Republicii Slovenia și ale Republicii Slovace și adaptările tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană (JO L 236, 23.9.2003, p. 33).

2

(3)  Decizia BCE/2006/22 din 15 decembrie 2006 de stabilire a măsurilor necesare pentru vărsarea capitalului Băncii Centrale Europene de către băncile centrale naționale participante (JO L 24, 31.1.2007, p. 3).

3

(4)  A se vedea pagina 66 din prezentul Jurnal Oficial.

4

(5)  JO L 24, 31.1.2007, p. 15.

5

(6)  Decizia BCE/2003/17 din 18 decembrie 2003 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (JO L 9, 15.1.2004, p. 27) și Decizia BCE/2008/23.

6

(7)  Decizia BCE/2004/5 din 22 aprilie 2004 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (JO L 205, 9.6.2004, p. 5) și Decizia BCE/2006/21 din 15 decembrie 2006 privind cotele procentuale ale băncilor centrale naționale în grila de repartiție pentru subscrierea la capitalul Băncii Centrale Europene (JO L 24, 31.1.2007, p. 1).

7

(8)  A se vedea pagina 77 din prezentul Jurnal Oficial.

8

(9)  În conformitate cu Orientarea BCE/2000/15 din 3 noiembrie 1998 modificată prin Orientarea din 16 noiembrie 2000 privind structura, evaluarea și modalitățile pentru transferul inițial al activelor din rezervele valutare și valoarea nominală și remunerarea creanțelor echivalente (JO L 336, 30.12.2000, p. 114).

9

(10)  Adoptat prin Decizia BCE/2004/2 din 19 februarie 2004 de adoptare a Regulamentului de procedură al Băncii Centrale Europene (JO L 80, 18.3.2004, p. 33).

10

(11)  JO C 18, 24.1.2009, p. 3.

11

---

RECOMANDĂRI

Comisie

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/87 |
| --- | --- | --- | --- |

24.1.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/87

---

RECOMANDAREA COMISIEI

din 23 ianuarie 2009

privind orientările pentru cele mai bune practici în ceea ce privește controlul aparatelor de înregistrare care trebuie efectuat în cadrul controalelor pe șosea și de către atelierele autorizate

[notificată cu numărul C(2009) 108]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/60/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2006 privind condițiile minime pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale Consiliului privind legislația socială referitoare la activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE a Consiliului (1), în special articolul 11 alineatul (1),

Întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Directiva 2006/22/CE, Comisia urmează să stabilească orientări privind cele mai bune practici în domeniul controlului vehiculelor care trebuie efectuat de către agenții de control, fie pe șosea, fie la sediile întreprinderilor, sau de către atelierele și montatorii autorizați. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Directiva 2006/22/CE, Comisia urmează să stabilească orientări privind cele mai bune practici în domeniul controlului vehiculelor care trebuie efectuat de către agenții de control, fie pe șosea, fie la sediile întreprinderilor, sau de către atelierele și montatorii autorizați.

| (2) | Aparatele de înregistrare pentru transportul rutier sunt necesare pentru a indica perioadele de timp pe care șoferii le petrec conducând și odihnindu-se și, de asemenea, pentru a asigura faptul că organele naționale de control competente pot efectua în transportul rutier controale eficiente în baza legislației sociale. |
| --- | --- |

(2)

Aparatele de înregistrare pentru transportul rutier sunt necesare pentru a indica perioadele de timp pe care șoferii le petrec conducând și odihnindu-se și, de asemenea, pentru a asigura faptul că organele naționale de control competente pot efectua în transportul rutier controale eficiente în baza legislației sociale.

| (3) | Pentru a asigura faptul că astfel de aparate de înregistrare funcționează în mod corespunzător și fiabil și că se poate garanta înregistrarea și stocarea datelor, sunt necesare controale și inspecții periodice după instalarea aparatelor de înregistrare. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a asigura faptul că astfel de aparate de înregistrare funcționează în mod corespunzător și fiabil și că se poate garanta înregistrarea și stocarea datelor, sunt necesare controale și inspecții periodice după instalarea aparatelor de înregistrare.

| (4) | Se pare însă că inspecțiile și controalele periodice nu sunt efectuate cu o frecvență care ar putea avea un efect eficace de descurajare a șoferilor și operatorilor care încearcă să abuzeze de sistem prin utilizarea unor dispozitive de manipulare sau a altor mijloace similare. |
| --- | --- |

(4)

Se pare însă că inspecțiile și controalele periodice nu sunt efectuate cu o frecvență care ar putea avea un efect eficace de descurajare a șoferilor și operatorilor care încearcă să abuzeze de sistem prin utilizarea unor dispozitive de manipulare sau a altor mijloace similare.

| (5) | Cercetarea și informațiile furnizate de experți au stabilit că încercările de fraudare a tahografului sunt răspândite în cazul vehiculelor echipate cu tahografe analogice; atacuri și amenințări similare încep să apară acum și în cazul tahografului digital. |
| --- | --- |

(5)

Cercetarea și informațiile furnizate de experți au stabilit că încercările de fraudare a tahografului sunt răspândite în cazul vehiculelor echipate cu tahografe analogice; atacuri și amenințări similare încep să apară acum și în cazul tahografului digital.

| (6) | Aceeași cercetare a arătat că în sectorul transportului rutier sunt posibile și se cunosc o serie de manipulări pentru a încerca fraudarea tahografului, în special a tahografului digital. |
| --- | --- |

(6)

Aceeași cercetare a arătat că în sectorul transportului rutier sunt posibile și se cunosc o serie de manipulări pentru a încerca fraudarea tahografului, în special a tahografului digital.

| (7) | Astfel de încercări și amenințări atrag un risc grav pentru siguranța rutieră și, de asemenea, au un impact negativ inacceptabil asupra concurenței loiale și a condițiilor sociale ale șoferilor din transportul rutier. |
| --- | --- |

(7)

Astfel de încercări și amenințări atrag un risc grav pentru siguranța rutieră și, de asemenea, au un impact negativ inacceptabil asupra concurenței loiale și a condițiilor sociale ale șoferilor din transportul rutier.

| (8) | Ca rezultat al caracteristicilor de securitate îmbunătățite ale tahografului digital, față de tahograful analogic, amenințările și încercările de atac asupra sistemului sunt mai ușor de detectat, astfel încât riscul ca șoferii și operatorii lipsiți de scrupule să fie prinși cu astfel de dispozitive crește în mod corespunzător și ar trebui să aibă un efect de descurajare semnificativ. |
| --- | --- |

(8)

Ca rezultat al caracteristicilor de securitate îmbunătățite ale tahografului digital, față de tahograful analogic, amenințările și încercările de atac asupra sistemului sunt mai ușor de detectat, astfel încât riscul ca șoferii și operatorii lipsiți de scrupule să fie prinși cu astfel de dispozitive crește în mod corespunzător și ar trebui să aibă un efect de descurajare semnificativ.

| (9) | În consecință, prezenta recomandare are ca scop încurajarea și sprijinirea statelor membre în adoptarea de proceduri și metode care, pe baza cercetărilor și expertizei tehnice din sector, vor spori considerabil posibilitățile de prevenire și detectare a unei astfel de tentative de fraudă. |
| --- | --- |

(9)

În consecință, prezenta recomandare are ca scop încurajarea și sprijinirea statelor membre în adoptarea de proceduri și metode care, pe baza cercetărilor și expertizei tehnice din sector, vor spori considerabil posibilitățile de prevenire și detectare a unei astfel de tentative de fraudă.

| (10) | În special, prezenta recomandare stabilește cele mai bune practici de aplicare a normelor, astfel cum au fost identificate în cadrul cercetării efectuate de Centrul Comun de Cercetare. |
| --- | --- |

(10)

În special, prezenta recomandare stabilește cele mai bune practici de aplicare a normelor, astfel cum au fost identificate în cadrul cercetării efectuate de Centrul Comun de Cercetare.

| (11) | Prezenta recomandare constituie, împreună cu o propunere de directivă privind controalele suplimentare care trebuie efectuate pe șosea, un pachet de măsuri de aplicare care au ca scop îmbunătățirea considerabilă a detectării și prevenirii dispozitivelor utilizate pentru fraudarea sistemului tahografului digital. |
| --- | --- |

(11)

Prezenta recomandare constituie, împreună cu o propunere de directivă privind controalele suplimentare care trebuie efectuate pe șosea, un pachet de măsuri de aplicare care au ca scop îmbunătățirea considerabilă a detectării și prevenirii dispozitivelor utilizate pentru fraudarea sistemului tahografului digital.

| (12) | Măsurile prevăzute de prezenta recomandare sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului (2), |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute de prezenta recomandare sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului (2),

RECOMANDĂ:

| 1. | Adoptarea și aplicarea orientărilor de bună practică stabilite în anexa la prezenta recomandare cu privire la controalele asupra vehiculelor care trebuie efectuate de către agenții de control pe șosea sau la sediile întreprinderilor sau de către montatori și tehnicieni în ateliere aprobate de autoritatea de resort din statul membru, pentru a detecta și preveni utilizarea dispozitivelor de manipulare în cazul aparatelor de înregistrare folosite în transportul rutier. |
| --- | --- |

1.

Adoptarea și aplicarea orientărilor de bună practică stabilite în anexa la prezenta recomandare cu privire la controalele asupra vehiculelor care trebuie efectuate de către agenții de control pe șosea sau la sediile întreprinderilor sau de către montatori și tehnicieni în ateliere aprobate de autoritatea de resort din statul membru, pentru a detecta și preveni utilizarea dispozitivelor de manipulare în cazul aparatelor de înregistrare folosite în transportul rutier.

| 2. | Aplicarea prezentelor orientări, dacă este cazul, în contextul strategiilor naționale în domeniul controlului menționate la articolul 2 din Directiva 2006/22/CE. |
| --- | --- |

2.

Aplicarea prezentelor orientări, dacă este cazul, în contextul strategiilor naționale în domeniul controlului menționate la articolul 2 din Directiva 2006/22/CE.

Adoptată la Bruxelles, 23 ianuarie 2009.

Pentru Comisie

Antonio TAJANI

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 102, 11.4.2006, p. 35.

1

(2)  JO L 370, 31.12.1985, p. 8.

2

---

ANEXĂ

RECOMANDĂRI PRIVIND CONTRAMĂSURILE CARE TREBUIE ADOPTATE DE STATELE MEMBRE PENTRU A DETECTA ȘI PREVENI UTILIZAREA DISPOZITIVELOR DE MANIPULARE

CUPRINS

| CAPITOLUL 1: | INTRODUCERE |
| --- | --- |

CAPITOLUL 1:

| CAPITOLUL 2: | VERIFICĂRI EFICACE PE ȘOSEA |
| --- | --- |

CAPITOLUL 2:

| A | Organizare și aparatură |
| --- | --- |

A

| B | Metode cu puncte duble de control cu analiza vitezei și distanței reale a vehiculelor |
| --- | --- |

B

| C | Metode cu punct unic de control bazate pe analiza detaliată a datelor descărcate |
| --- | --- |

C

| D | Metode cu punct unic de control bazate pe controlul tehnic al sigiliilor |
| --- | --- |

D

| E | Direcționarea vehiculului către un atelier |
| --- | --- |

E

| F | Verificarea vehiculelor sau a datelor la sediul societății |
| --- | --- |

F

| CAPITOLUL 3: | INSTRUIRE, APARATURĂ ȘI BUNE PRACTICI |
| --- | --- |

CAPITOLUL 3:

| CAPITOLUL 4: | WORKSHOP INSPECTIONS |
| --- | --- |

CAPITOLUL 4:

| A | Temeiul juridic |
| --- | --- |

A

| B | Sigilii rupte sau lipsă |
| --- | --- |

B

| C | Analiza înregistrărilor de date |
| --- | --- |

C

| D. | Controlul conexiunii dintre senzorul de mișcare și unitatea montată pe vehicul |
| --- | --- |

D.

| E. | Proceduri speciale în urma controlului pe șosea |
| --- | --- |

E.

| CAPITOLUL 5: | RAPORTAREA ȘI AUDITUL ATELIERELOR |
| --- | --- |

CAPITOLUL 5:

| CAPITOLUL 6: | DISPOZIȚII FINALE |
| --- | --- |

CAPITOLUL 6:

Capitolul 1:   Introducere

1.1   Prezenta recomandare a Comisiei descrie acțiuni pe care statele membre ar putea fi încurajate să le realizeze pentru a întâmpina amenințările reprezentate de utilizarea dispozitivelor de manipulare a tahografelor și, în același timp, pentru a promova și a sprijini contramăsuri preventive în rândul statele membre pentru abordarea acestor amenințări.

1.2   Prezența în vehicule a unor dispozitive de manipulare care au ca scop interferența cu funcționarea și funcțiile corecte ale sistemului tahografului digital reprezintă una dintre cele mai grave amenințări la adresa securității sistemului. Acordându-le operatorilor și șoferilor lipsiți de scrupule un avantaj comercial neloial, utilizarea sau intenția de a utiliza astfel de dispozitive va afecta concurența loială; de asemenea, creează un impact social negativ inacceptabil pentru șoferi, prin faptul că le permite sau îi obligă să conducă perioade mult mai lungi decât este permis din punct de vedere legal. Potențiala consecință a acestor factori este subminarea siguranței rutiere pentru toți participanții la trafic, pe care Comisia s-a angajat să o îmbunătățească în anii care vin.

1.3   În plus, operatorii și șoferii care se supun legii trebuie să poată avea încredere în tahograful digital, iar organele naționale de control din întreaga Comunitate trebuie să se poată baza pe autenticitatea și integritatea datelor înregistrate și stocate de aparat, indiferent dacă sunt descărcate și analizate de la unitatea montată pe vehicul sau de pe cardul conducătorului auto. În vederea garantării fiabilității datelor, trebuie efectuate controale și inspecții regulate ale aparatului pentru a asigura funcționarea și operarea corectă a acestuia.

1.4   Pe termen lung, dacă se dorește asigurarea integrității și autenticității datelor înregistrate, securitatea generală a sistemului și a componentelor sale este esențială. Pentru a pune capăt celor mai obișnuite abuzuri și încercări de fraudare a sistemului, Comisia va examina, după caz, posibilitatea de a introduce măsuri legislative suplimentare mai detaliate în cadrul revizuirii Regulamentului (CEE) nr. 3821/85 și a anexelor acestuia.

1.5   Cu toate acestea, pe termen scurt, autoritățile de resort din statele membre ar putea realiza măsuri adecvate și eficace pentru a spori probabilitatea detectării dispozitivelor de manipulare, reducând astfel riscurile ca o astfel de aparatură să fie utilizată de operatori și de șoferi.

1.6   Deși statele membre au responsabilitatea legală de a impune efectuarea controalelor și inspecțiilor de așa manieră încât să asigure aplicarea cu eficacitate a legislației sociale comunitare în domeniul transportului rutier, aceste verificări periodice nu pot garanta că nu se vor instala și utiliza ulterior astfel de dispozitive, după încheierea controalelor. Experiența a demonstrat că astfel de dispozitive au mai multe șanse de a fi descoperite în cadrul controalelor pe șosea, atunci când vehiculul poate fi inspectat mai îndeaproape. Frecvența și natura acestor controale efectuate de statele membre trebuie încurajate astfel încât să sporească factorul disuasiv prin intensificarea riscului de detectare a unor astfel de dispozitive.

1.7   Apendicele 10 (Obiective generale de securitate) la anexa I B la Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 stabilește sfera de aplicare a funcțiilor de garantare a securității necesare pentru asigurarea integrității sistemului tahografului digital. Obiectivele de securitate și amenințările față de întregul sistem trebuie abordate printr-o combinație de soluții tehnice, prin aprobare ITSEC, precum și prin mijloace fizice, de personal și procedurale, a căror aplicare constituie responsabilitatea statelor membre și a producătorilor de tahografe. Prin urmare, scopul prezentei recomandări a Comisiei este de a sugera statelor membre cele mai eficiente proceduri, bazate atât pe cercetare, cât și pe bunele practici cunoscute, pentru a sprijini mijloacele procedurale și de personal respective.

1.8   Cu toate acestea, prezenta recomandare a Comisiei nu ar trebui privită ca reprezentând o înlocuire a soluțiilor tehnice prevăzute de ITSEC (1) și de fapt, în mod ideal, ar putea fi utilizată cu ușurință împreună cu acestea și în sprijinul lor.

1.9   Raportul emis de Centrul Comun de Cercetare (2) a stabilit tipurile de atacuri cunoscute și potențiale la adresa securității tahografului digital. Prin urmare, acest raport poate fi utilizat de statele membre ca bază pentru instituirea pașilor și acțiunilor necesare pentru asigurarea faptului că se pot pune la dispoziția agenților naționali de control informații și orientări adecvate, astfel încât, atunci când efectuează controale și inspecții ale vehiculelor pe șosea, aceștia să poată acționa în mod corespunzător. În plus, se pot furniza informații și orientări similare montatorilor și atelierelor care efectuează instalări, inspecții, controale și reparații statutare ale aparatelor de înregistrare din transportul rutier. Orientarea ar putea avea o sferă de aplicare suficientă pentru a asigura faptul că astfel de persoane pot efectua pe deplin și în mod competent controalele descrise în prezenta anexă și că statele membre pot acționa pentru urmărirea penală a persoanelor identificate ca supunând sau încercând să supună sistemul unor abuzuri.

1.10   Următoarele orientări și recomandări nu sunt exhaustive și pot exista situații în care aplicarea unor astfel de recomandări să nu ducă la obținerea rezultatului dorit (de exemplu, în cazurile în care cablul de referință nu poate fi conectat la senzorul de mișcare). În astfel de situații, statele membre ar putea fi încurajate să dezvolte metode alternative, a căror eficacitate similară poate fi verificată. Astfel de măsuri alternative ar putea fi împărtășite pe scară mai largă în rândul autorităților din domeniul controlului.

1.11   Mai mult, cu toate că prezenta recomandare a Comisiei este concepută pentru a se adresa ambelor tipuri de tahograf definite de Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 și anexele sale, statele membre pot dispune de metode, proceduri și orientări deja stabilite cu privire la controalele tahografelor analogice și la detectarea dispozitivelor de manipulare. Prin urmare, prezenta recomandare a Comisiei nu trebuie privită ca înlocuind sau modificând aceste măsuri deja stabilite, ci ca o completare la acestea, în special în ceea ce privește tahograful digital, în cazul căruia metodologia poate fi diferită, însă obiectivul rămâne același. Se recomandă ca, în cazurile în care există deja măsuri instituite pentru verificarea tahografelor analogice, acestea să poată, după caz, să fie extinse pentru a include și tahografele digitale (de exemplu, situațiile privind plata către ateliere pentru efectuarea sarcinilor specifice atribuite acestora de către agenții de control care au direcționat un vehicul către un atelier autorizat, în conformitate cu secțiunea F).

1.12.   Statele membre trebuie să fie încrezătoare și să fie sprijinite în ceea ce privește stabilirea, în cadrul strategiilor lor naționale din domeniul controlului, a metodelor și proceselor proprii pentru abordarea amenințărilor în creștere la adresa sistemului tahografului. Astfel de bune practici pot fi împărtășite și altor state membre.

Capitolul 2:   Verificări eficace pe Șosea

A   Organizare și aparatură

2.1   Pentru a efectua controale complete și eficiente, agenții de control ar trebui să fie complet echipați și instruiți în mod corespunzător. Ei ar trebui cel puțin să aibă în posesie cardurile de control și să dețină instrumentele necesare pentru descărcarea fișierelor de date din unitatea montată pe vehicul și din cardul conducătorului auto și să poată analiza aceste fișiere de date și datele imprimate de la aparatele de înregistrare de tipul celor din anexa IB, împreună cu fișe sau grafice de la tipurile din anexa I. Agenții de control ar trebui, de asemenea, să aibă în dotare un software cu capacitatea de a analiza astfel de date cu rapiditate și cu cele mai puține inconveniente, deoarece este recunoscut faptul că, în scopul detectării dispozitivelor de manipulare, datele imprimate nu pot fi analizate cu ușurință în cadrul controlului pe șosea, având în vedere lungimea și conținutul unora dintre fișierele care trebuie tipărite.

2.2   Pe cât posibil, atunci când agenții de control efectuează controale, fie pe șosea, fie la sediul unei întreprinderi, și fie având ca scop verificarea respectării orelor de condus de către șofer, fie că sunt inspecții tehnice auto sau alte tipuri de controale, ei ar putea profita de această ocazie pentru a testa funcționarea și utilizarea corectă a tahografului și, în urma acestor controale, ar putea detecta utilizarea de dispozitive de manipulare.

2.3   În acest scop, se recomandă ca statele membre să încerce să organizeze controale ale vehiculelor în vederea depistării dispozitivelor de manipulare împreună cu alte verificări (cum ar fi inspecții tehnice auto, conformitatea cu normele privind orele de condus etc.) și ca, orientativ, cel puțin 10 % din numărul total de vehicule controlate să fie verificate în scopul descoperirii dispozitivelor de manipulare. Statelor membre le revine sarcina de a stabili metodologia și circumstanțele adecvate pentru efectuarea unor astfel de verificări suplimentare, însă conținutul s-ar putea reflecta în strategia lor națională generală în domeniul controlului.

2.4   S-ar putea realiza controale eficace prin utilizarea, de exemplu, a următoarelor metode:

| | puncte de control duble cu analiza vitezei sau a distanței (a se vedea B); |
| --- | --- |

puncte de control duble cu analiza vitezei sau a distanței (a se vedea B);

| | punct de control unic cu analiza detaliată a datelor (a se vedea C); |
| --- | --- |

punct de control unic cu analiza detaliată a datelor (a se vedea C);

| | punct de control unic bazat pe control tehnic (a se vedea D). |
| --- | --- |

punct de control unic bazat pe control tehnic (a se vedea D).

2.5   În cazul în care un agent de control consideră că a adunat dovezi suficiente, acesta ar putea direcționa vehiculul către un atelier, pentru efectuarea de teste suplimentare (a se vedea E).

2.6   Bineînțeles, statele membre pot întotdeauna să introducă metode suplimentare sau alternative de control al vehiculelor.

B   Metode cu puncte duble de control cu analiza vitezei și distanței reale a vehiculelor

2.7   Controlul vitezei la un anumit moment: pentru aplicarea acestei metode, agenții de control, utilizând camere fixe sau mobile sau pistoale radar, ar putea măsura viteza reală a vehiculului înainte de a-l opri la controlul pe șosea la un anumit moment. Apoi, aceștia ar putea descărca din unitatea montată pe vehicul (UV) fișierul de viteză detaliat pe 24 de ore și ar putea compara viteza înregistrată în acel moment cu cea măsurată cu câțiva kilometri înainte. La punctul de control, această metodă necesită doar compararea a două valori după descărcarea fișierului de viteză detaliat pe 24 de ore;

2.8   Controlul distanței fixe la un anumit moment: pentru a aplica această metodă, punctul de control ar putea fi ales la o distanță cunoscută de la o anumită locație unde agenții de control au facilități sau mijloace de a înregistra momentul în care un vehicul identificat a oprit sau a trecut de acel punct (chitanțe de plată a taxelor de drum, înregistrări ale camerelor, rapoarte de control la frontieră etc.). La punctul de control, personalul de control ar putea apoi descărca din unitatea montată pe vehicul fișierul de viteză detaliat pe 24 de ore și poate compara rapid viteza medie înregistrată între punctul de control și acea locație cu cea calculată pe baza distanței cunoscute și a timpului necesar pentru a ajunge la punctul de control.

2.9   La ambele metode, personalul de control de la punctul de control trebuie doar să compare cele două valori după ce au descărcat fișierul de viteză detaliat pe 24 de ore și după ce au măsurat sau calculat viteza medie reală. Orice diferență semnificativă ar putea determina un agent de control să suspecteze că s-a utilizat un dispozitiv. Agentul de control ar putea atunci să direcționeze șoferul și vehiculul către un atelier, fără a mai fi necesar să efectueze și alte controale la fața locului.

2.10   În ceea ce privește datele din tahografele de tipul celor din anexa IB, toate fișierele care sunt descărcate din sau prin aparatul de înregistrare trebuie să fie însoțite de semnătura digitală corespunzătoare, care a fost inițial generată de unitatea montată pe vehicul sau de cardul conducătorului auto, pentru a verifica autenticitatea și corectitudinea datelor, iar agenții de control ar putea să verifice și că aceste informații sunt, de asemenea, descărcate.

C   Metode cu punct unic de control bazate pe analiza detaliată a datelor descărcate

2.11   În cazul în care un dispozitiv de manipulare este în uz atunci când se efectuează un control pe șosea sau era în uz cu puțin înainte de efectuarea controlului, există o serie de proceduri simple care permit descoperirea urmelor de manipulare.

2.12   Pentru a stabili o suspiciune privind prezența unui dispozitiv de manipulare, care ar îndreptăți agenții de control să acționeze în orice mod pe care îl consideră necesar pentru a detecta acest dispozitiv, agenții de control ar putea:

| — | Să compare activitățile șoferului descărcate de pe card și din unitatea montată pe vehicul cu orice alte documente din vehicul sau cu declarațiile șoferului. Neconcordanța dintre aceste date ar putea constitui începutul unei suspiciuni. În acel caz, controlorul poate face investigații suplimentare. |
| --- | --- |

—

Să compare activitățile șoferului descărcate de pe card și din unitatea montată pe vehicul cu orice alte documente din vehicul sau cu declarațiile șoferului. Neconcordanța dintre aceste date ar putea constitui începutul unei suspiciuni. În acel caz, controlorul poate face investigații suplimentare.

| — | Să examineze fișierul de evenimente și defecțiuni stocat în unitatea montată pe vehicul, în special pentru ultimele 10 zile:






  — | tentativele de violare a securității; |
| --- | --- | --- |

—

Să examineze fișierul de evenimente și defecțiuni stocat în unitatea montată pe vehicul, în special pentru ultimele 10 zile:

—

tentativele de violare a securității;

| — | întreruperile alimentării cu energie (evenimentul cu cea mai lungă durată); |
| --- | --- |

—

întreruperile alimentării cu energie (evenimentul cu cea mai lungă durată);

| — | erorile datelor de mișcare (evenimentul cu cea mai lungă durată); |
| --- | --- |

—

erorile datelor de mișcare (evenimentul cu cea mai lungă durată);

| — | defecțiunile senzorului; |
| --- | --- |

—

defecțiunile senzorului;

În cazul în care șoferul nu poate să explice și să justifice motivul fiecărui eveniment sau a fiecărei defecțiuni, controlorul poate efectua investigații suplimentare.

| — | Să examinezefișierele de date tehnice stocate în unitatea montată pe vehicul, în special:






  — | datele privind reglarea orei; |
| --- | --- | --- |

—

Să examinezefișierele de date tehnice stocate în unitatea montată pe vehicul, în special:

—

datele privind reglarea orei;

| — | datele privind calibrarea (ultimele 5 calibrări, denumirea atelierului și numărul de card al acestuia); |
| --- | --- |

—

datele privind calibrarea (ultimele 5 calibrări, denumirea atelierului și numărul de card al acestuia);

| — | Datele din cea de-a doua categorie sunt utile pentru a detecta existența prea multor acțiuni de calibrare, ceea ce poate implica faptul că au fost efectuate cu un card de atelier furat (sau cu un card de atelier care a fost declarat furat). Se recomandă ca agenții de control să verifice la autoritatea lor responsabilă cu emiterea cardurilor (3) situația unor astfel de carduri de atelier identificate și dacă acestea erau valabile în momentul în care au fost utilizate pentru a calibra unitatea montată pe vehicul. |
| --- | --- |

—

Datele din cea de-a doua categorie sunt utile pentru a detecta existența prea multor acțiuni de calibrare, ceea ce poate implica faptul că au fost efectuate cu un card de atelier furat (sau cu un card de atelier care a fost declarat furat). Se recomandă ca agenții de control să verifice la autoritatea lor responsabilă cu emiterea cardurilor (3) situația unor astfel de carduri de atelier identificate și dacă acestea erau valabile în momentul în care au fost utilizate pentru a calibra unitatea montată pe vehicul.

2.13   În cazul în care, după examinarea tuturor datelor menționate la punctele 2.14-2.19, agentul de control consideră în continuare că ceva nu este în regulă, acesta poate descărca fișierul de viteză detaliat pe 24 de ore și poate verifica, de asemenea, cu ajutorul software-ului pe care îl are la dispoziție, dacă există creșteri sau descreșteri nerealiste ale accelerației vehiculului și, după caz, dacă profilul deplasării este conform cu alte documente din vehicul sau cu declarațiile șoferului (numărul de opriri, viteza în regiunea montană sau în cea urbană...). Aceste dovezi, cumulate cu cele anterioare, pot justifica motive de suspiciune cu privire la prezența unui dispozitiv de manipulare.

2.14   La punctul de control, această metodă necesită un software adecvat, care poate genera un ecran lizibil al evoluției vitezei în scopul evidențierii variațiilor neobișnuite ale accelerației sau decelerației, pentru a sublinia și, mai general, pentru a semnala în mod automat:

| — | creșteri și descreșteri nerealiste ale accelerației vehiculului; |
| --- | --- |

—

creșteri și descreșteri nerealiste ale accelerației vehiculului;

| — | orice calibrări suspecte ale unității montate pe vehicul; |
| --- | --- |

—

orice calibrări suspecte ale unității montate pe vehicul;

| — | întreruperea alimentării cu energie. |
| --- | --- |

—

întreruperea alimentării cu energie.

D   Metode cu punct unic de control bazate pe controlul tehnic al sigiliilor

2.15   Dacă este posibil și atunci când o astfel de acțiune este sigură, agentul de control ar putea verifica sigiliile. În cazul în care sigiliile lipsesc, sunt rupte sau deteriorate, șoferului trebuie să i se solicite să justifice situația.

2.16   În cazul în care șoferul poate oferi o declarație scrisă în care precizează motivul unei astfel de acțiuni în conformitate cu prevederile capitolului V secțiunea 4 din anexa I sau ale cerinței 253 din anexa I B la Regulamentul (CEE) nr. 3821/85, atunci agentul de control ar putea solicita șoferului să meargă la un atelier pentru a resigila sistemul și a recalibra aparatul.

2.17   În caz contrar, acest fapt poate constitui o infracțiune și se recomandă ca șoferul să fie trimis imediat la un atelier autorizat, împreună cu vehiculul său și însoțit de agentul de control, pentru o verificare a aparatului în conformitate cu prevederile capitolului 3 de mai jos.

E   Direcționarea vehiculului către un atelier

2.18   În cazul în care, în urma unui control pe șosea realizat cu ajutorul metodelor anterioare, mai există încă o suspiciune rezonabilă că ar fi montat un dispozitiv de manipulare, agentul de control ar putea direcționa vehiculul către un atelier autorizat. Agenții de control sau autoritatea națională relevantă ar putea fi împuterniciți să instruiască atelierele autorizate să efectueze teste specifice destinate descoperirii dispozitivelor de manipulare.

2.19   Aceste teste specifice ar permite, în majoritatea cazurilor, detectarea conectării greșite între senzorul de mișcare și unitatea montată pe vehicul, care ar putea indica prezența unui dispozitiv de manipulare. Astfel de teste pot include (a se vedea descrierea din capitolul 3):

| — | o inspecție a sigiliilor și a plăcilor de instalare; |
| --- | --- |

—

o inspecție a sigiliilor și a plăcilor de instalare;

| — | un test al cablului de referință; |
| --- | --- |

—

un test al cablului de referință;

| — | o analiză a fișierelor de date descărcate. |
| --- | --- |

—

o analiză a fișierelor de date descărcate.

2.20   Dacă se detectează dispozitive de manipulare, fie că au fost sau nu utilizate de către șofer, aparatul (posibil inclusiv dispozitivul însuși, unitatea montată pe vehicul sau componentele acesteia și cardul conducătorului auto) ar putea fi scos din vehicul și utilizat ca dovadă.

2.21   De asemenea, atelierelor autorizate li se poate solicita suplimentar să verifice dacă aparatul de înregistrare: (a) funcționează corespunzător, (b) înregistrează și stochează datele în mod corect; și (c) are parametrii de calibrare corecți.

2.22   Se recomandă ca, pentru vehiculele echipate cu aparate de înregistrare de tipul celor din anexa I B și numai după descărcarea tuturor fișierelor de date și analizarea acestora (cu semnăturile lor digitale intacte) și după verificarea posibilei existențe a unui dispozitiv de manipulare, să se efectueze recalibrarea completă a aparatului de înregistrare și atașarea unei noi plăci de instalare. În plus, se recomandă ca un atelier autorizat să resigileze sistemul doar la indicațiile organului de control.

2.23   Cu privire la aparatele de înregistrare conforme cu anexa I, după îndepărtarea oricărui dispozitiv de manipulare se poate verifica funcționarea corespunzătoare și operarea corectă a aparatului, acesta putând fi complet recalibrat, cu atașarea unei noi plăci de instalare. Se recomandă ca un atelier autorizat să resigileze sistemul doar la indicațiile organului de control.

F   Verificarea vehiculelor sau a datelor la sediul societății

2.24   Se recomandă ca autoritățile de resort din statele membre să profite de posibilitatea de a verifica vehiculele (și unitățile montate pe vehicule) și șoferii (și cardurile conducătorilor auto) care s-ar putea afla la sediul întreprinderii în timpul unui control la fața locului.

2.25   Datele gestionate de întreprindere trebuie să fie păstrate timp de cel puțin un an și să fie puse oricând la dispoziție pentru inspecție la cererea agentului de control. Prin urmare, în cadrul procedurii de control standard a agenților de control, aceștia pot verifica orice vehicul pe care îl găsesc la sediul întreprinderii și efectua orice teste sau activități pe care le consideră adecvate, cu întârzieri minime ale șoferilor și vehiculelor.

2.26   Astfel de controale la sediul societății ar putea avea în vedere, de asemenea, posibilitatea existenței mai multor tipuri de vehicule și înregistrări legate de aparate de înregistrare vizate fie de anexa I, fie de anexa I B și ar fi adecvat ca agenții de control să fie pregătiți și echipați corespunzător pentru această eventualitate.

REZUMAT

PREVENIREA ATACURILOR ÎMPOTRIVA TAHOGRAFELOR DIGITALE CONTROALE PE ȘOSEA SAU LA SEDIUL ÎNTREPRINDERII

S-ar putea dezvolta strategii naționale de control pentru a promova realizarea de controale și inspecții eficace ale vehiculelor care ar putea avea montate dispozitive de manipulare, fie pe șosea, fie în timpul controalelor la sediul întreprinderilor.

Agenții de control instruiți și dotați în mod corespunzător ar fi capabili să acceseze, să descarce și să analizeze rapid datele din unitățile montate pe vehicule, precum și să efectueze controale prompte și să realizeze analize similare ale datelor stocate pe suport electronic sau în combinație cu fișe, grafice și date imprimate.

Statele membre ar putea dezvolta strategii pentru a asigura, până în 2010, că, atunci când vehiculele sunt controlate pentru a se descoperi dispozitivele de manipulare, vehiculele respective ar putea fi verificate prin una dintre următoarele metode:

| — | puncte duble de control cu analiza vitezei și distanței reale; |
| --- | --- |

—

puncte duble de control cu analiza vitezei și distanței reale;

| — | punct unic de control cu analiza detaliată a datelor descărcate; |
| --- | --- |

—

punct unic de control cu analiza detaliată a datelor descărcate;

| — | punct unic de control bazat pe controlul tehnic al sigiliilor. |
| --- | --- |

—

punct unic de control bazat pe controlul tehnic al sigiliilor.

Orientativ, ar exista posibilitatea ca 10% din vehiculele controlate (fie prin inspecții tehnice auto, conformitatea cu normele privind orele de condus sau alte verificări) să fie de asemenea controlate pentru a se descoperi dispozitivele de manipulare, responsabilitatea dezvoltării celor mai eficiente mijloace, care urmează să fie definite în strategiile naționale, revenindu-le însă statelor membre.

În cazul în care s-au descoperit suficiente dovezi pentru a conduce la o suspiciune rezonabilă, agenții de control pot direcționa vehiculul către un atelier autorizat pentru a efectua teste suplimentare.

Dacă se detectează dispozitive de manipulare, fie că au fost sau nu utilizate de șofer, se recomandă ca aparatul să fie îndepărtat din vehicul și utilizat ca dovadă, în conformitate cu normele naționale de procedură privind utilizarea unor astfel de dovezi. Agenții de control pot aplica procesele și sancțiunile adecvate aferente oricând se stabilește că s-a utilizat un astfel de aparat, deoarece constituie o infracțiune gravă.

Capitolul 3:   Instruire, aparatură Și bune practici

3.1   În timp ce statele membre ar trebui să se asigure că agenții de control beneficiază de o formare corespunzătoare pentru executarea sarcinilor care le revin, s-ar putea oferi o formare adecvată și tuturor celorlalte părți relevante; ar fi avantajos și foarte oportun să se organizeze vizite comune și o coordonare a agenților de control din statele membre pentru armonizarea bunelor practici și diseminarea celor învățate din experiența acumulată de specialiști.

3.2   Agenții de control ar trebui să fie dotați în mod corespunzător pentru a efectua gama de controale legate de tahograful digital. Acest lucru înseamnă că trebuie să posede instrumentele necesare pentru a citi, imprima și descărca date dintr-un astfel de aparat de înregistrare. Statele membre ar putea face eforturi pentru a se asigura că există un număr suficient de agenți de control astfel dotați.

3.3   Bunele practici pentru detectarea și prevenirea, atât pe parcursul controalelor pe șosea, cât și la sediul întreprinderii (cum ar fi utilizarea cablului de referință, tehnica la distanță fixă, detectarea profilurilor de viteză sau de distanță anormale, întreruperile alimentării cu energie, sigilii rupte) ar putea fi împărtășite și promovate în cadrul comunității specialiștilor în domeniul controlului.

Capitolul 4:   Inspecții la ateliere

Atelierele și montatorii constituie o verigă esențială pentru securitatea sistemului tahografului, indiferent dacă aparatul este un tahograf analogic sau digital. Aprobarea sau autorizarea acestora trebuie să se bazeze pe un set clar de criterii naționale care stabilesc fiabilitatea și credibilitatea lor. În acest scop, se recomandă ca statele membre să se asigure că atelierele autorizate să instaleze, să activeze, să calibreze, să inspecteze și să repare aparatele de înregistrare sunt aprobate, controlate regulat, certificate și că li se oferă în timp util actualizări și informații pertinente. Se recomandă, de asemenea, ca autoritățile de resort să ofere montatorilor și atelierelor instrucțiuni clare și îndrumări cu privire la sarcinile și responsabilitățile care le revin, în special pentru ca acestea să înțeleagă rolul lor în contextul securității generale a sistemului. Se recomandă, de asemenea, ca acele autorități care aprobă atelierele și montatorii să pună la dispoziția tuturor statelor membre, prin intermediul Comisiei, informații corecte și actualizate în mod regulat cu privire la marcajele sigiliilor și la detaliile și situația fiecărui atelier de pe teritoriul lor.

A   Temeiul juridic

4.1   În mod normal, vehiculele trebuie să fie duse la un atelier pentru inspecție de fiecare dată când:

| (a) | tahograful trebuie să fie inspectat în conformitate cu anexele la Regulamentul (CEE) nr. 3821/85; |
| --- | --- |

(a)

tahograful trebuie să fie inspectat în conformitate cu anexele la Regulamentul (CEE) nr. 3821/85;

| (b) | vehiculul este supus inspecției tehnice auto anuale în baza dispozițiilor din anexa II la Directiva 96/96/CE; |
| --- | --- |

(b)

vehiculul este supus inspecției tehnice auto anuale în baza dispozițiilor din anexa II la Directiva 96/96/CE;

| (c) | agenții de control direcționează vehiculul către un atelier pentru a se efectua o inspecție mai detaliată a aparatului de înregistrare; |
| --- | --- |

(c)

agenții de control direcționează vehiculul către un atelier pentru a se efectua o inspecție mai detaliată a aparatului de înregistrare;

| (d) | aparatul de înregistrare trebuie reparat sau înlocuit. |
| --- | --- |

(d)

aparatul de înregistrare trebuie reparat sau înlocuit.

4.2   În toate aceste ocazii, atelierele și montatorii ar putea fi instruiți să verifice vizual și fizic dacă aparatul de înregistrare este sigilat și dacă prezintă atât placa descriptivă a producătorului, cât și placa de instalare.

4.3   Autoritatea de resort din statele membre le-ar putea reaminti în mod regulat atelierelor că de fiecare dată când inspectează și resigiliează sistemul tahografului și atașează o placă de instalare, acestea confirmă efectiv că sistemul este sigur, funcționează corect, înregistrează corespunzător și că nu există dispozitive de manipulare atașate la aparat.

4.4   Atelierelor li s-ar putea reaminti că pot săvârși o infracțiune gravă dacă resigilează cu bună știință sistemul tahografului fără a îndepărta mai întâi orice dispozitiv de manipulare pe care îl găsesc sau fără a solicita îndepărtarea unui astfel de dispozitiv de manipulare înainte de resigilare. Dacă ulterior se stabilește că există un dispozitiv de manipulare, indiferent dacă a fost utilizat sau nu, și că atelierul a resigilat sistemul și a atașat o placă de instalare, atunci atelierul și montatorii individuali pot fi trași la răspundere pentru infracțiune gravă.

4.5   Se recomandă ca, având în vedere rolul important pe care îl dețin atelierele și montatorii în ceea ce privește securitatea sistemului, autoritățile de resort din statele membre să ia în considerare sancțiuni adecvate care pot duce chiar la pierderea aprobării sau a autorizării de a efectua lucrări asupra tahografelor, în cazul în care atelierele nu mai sunt de încredere.

4.6   Pe de altă parte, statele membre ar putea reaminti atelierelor că au dreptul să refuze să efectueze orice inspecții sau calibrări ulterioare asupra oricărui vehicul, dacă suspectează sau știu că în acel vehicul există un dispozitiv de manipulare. Atelierele ar putea fi sprijinite de autoritatea de resort dacă atelierul insistă ca, înainte de a continua inspecția, dispozitivul de manipulare să fie mai întâi înlăturat. Atelierul poate întotdeauna să refuze fie să resigileze conexiunile interfeței, fie să atașeze placa de instalare până la momentul în care dispozitivul este îndepărtat.

4.7   Statele membre care consideră adecvat acest lucru ar putea solicita ca atelierele autorizate să raporteze astfel de fapte conform descrierii de la punctele 4.4.-4.6.

4.8   Alternativ, statele membre care nu consideră că astfel de acțiuni ale atelierului sunt adecvate ar putea, în schimb, să instruiască atelierele să păstreze astfel de rapoarte pentru o anumită perioadă de timp și să le pună la dispoziția autorității de resort la cerere. Această perioadă de timp poate fi de minim 24 de luni, ceea ce ar fi în conformitate cu perioada minimă dintre inspecțiile aparatului.

4.9   Atelierelor li se poate reaminti, de asemenea, că simplul fapt de a înlătura un dispozitiv de manipulare dintr-un vehicul nu exonerează neapărat operatorul sau șoferul de orice infracțiune, având în vedere că este foarte probabil ca datele înregistrate și stocate în unitatea montată pe vehicul și pe cardurile individuale ale conducătorului auto să fi fost deja manipulate. Prin neraportarea problemei, atelierele ar putea contribui personal la orice infracțiuni comise de acei operatori sau șoferi și s-ar putea aștepta să fie pasibile de aceleași pedepse, dacă se descoperă acest lucru.

4.10   Cu toate acestea, atelierele și montatorii ar putea raporta utilizarea sau prezența dispozitivelor de manipulare către autoritatea lor de resort care ar putea, la rândul său, să aibă în vedere, de exemplu, instituirea unor recompense sau programe de stimulare pentru a încuraja atelierele să furnizeze informații care contribuie la detectarea și prevenirea utilizării dispozitivelor de manipulare sau a altor tipuri de atacuri asupra sistemului.

4.11   Următoarele orientări și recomandări nu sunt exhaustive și ar putea exista situații în care aplicarea unor astfel de recomandări să nu poată duce la obținerea rezultatului dorit [de exemplu, în cazurile în care cablul de referință (secțiunea 1.23) nu poate fi conectat la senzorul de mișcare]. În astfel de circumstanțe, statele membre ar putea dezvolta metode alternative care să aibă aceeași eficiență. Astfel de măsuri alternative ar putea fi împărtășite în cadrul comunității extinse din domeniul controlului.

4.12   De asemenea, având în vedere faptul că prezentele orientări acoperă ambele tipuri de tahograf definite în Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 și în anexele acestuia, statele membre ar putea deține metode, proceduri și orientări deja stabilite cu privire la controalele tahografelor analogice și detectarea dispozitivelor de manipulare. Orientările din prezenta recomandare a Comisiei nu trebuie, prin urmare, să fie privite ca înlocuind sau modificând măsurile deja stabilite, ci ca sprijinindu-le suplimentar, în special în ceea ce privește tahograful digital, în cazul căruia metodologia poate fi diferită, însă obiectivul rămâne același. Se recomandă ca în cazul în care măsurile pentru verificarea tahografelor analogice sunt deja stabilite, acestea să poată fi extinse, dacă este posibil, pentru a le include și pe cele digitale. De exemplu, situațiile privind plata către ateliere pentru efectuarea sarcinilor specifice atribuite acestora de către agenții de control care au direcționat un vehicul către un atelier autorizat.

B   Sigilii rupte sau lipsă

4.13   Atelierele pot verifica întotdeauna dacă sigiliile lipsesc, sunt rupte sau deteriorate.

4.14   Sub nicio formă vehiculul nu trebuie resigilat sau nu trebuie să i se emită o placă de instalare până când sistemul nu este readus în starea în care îndeplinește cerințele regulamentului.

4.15   Atelierele ar putea înregistra faptul că sigiliile lipsesc în raportul sau registrul de inspecție și ar putea efectua verificări (cum ar fi verificarea cablului de referință) și inspecții suplimentare pentru a se asigura că nu există niciun dispozitiv de manipulare în vehicul.

4.16   În cazul în care, în conformitate cu prevederile capitolului V punctul 4 din anexa I și ale cerinței 252 din anexa I B la Regulamentul (CEE) nr. 3821/85, sigiliile au fost înlăturate în caz de urgență sau pentru a instala sau repara un dispozitiv de limitare a vitezei, cu fiecare ocazie în care sigiliile sunt rupte trebuie întocmită o declarație scrisă în care se specifică motivul unei astfel de acțiuni, care se pune la dispoziția autorității de resort.

4.17   În caz contrar, atelierul ar putea efectua o verificare completă cu ajutorul următoarelor metode recomandate și ar putea raporta cu exactitate autorității de resort ce s-a făcut și ce s-a detectat.

C   Analiza înregistrărilor de date

4.18   Specific tahografului digital, datele care ar putea fi descărcate, cu semnătura digitală aferentă dacă este posibil, la atelier și introduse în raportul de audit ar trebui să fie conforme cu cerințele conținute în secțiunea 4.4 (Obiective de securitate pentru senzorul de mișcare) și secțiunea 4.4 (Obiective de securitate pentru unitatea montată pe vehicul) din apendicele 10 la anexa I B la Regulamentul (CEE) nr. 3821/85. Apendicele 1 oferă lista completă a informațiilor din raportul de audit.

4.19   Atelierul ar putea, de asemenea, să descarce și să analizeze fișierul de evenimente și defecțiuni conținut de unitatea montată pe vehicul. Aceste evenimente și defecțiuni includ, de exemplu (a se vedea de asemenea lista completă din apendicele 2):

| — | tentativa de violare a securității; |
| --- | --- |

—

tentativa de violare a securității;

| — | eșecul procedurii de autentificare a senzorului de mișcare; |
| --- | --- |

—

eșecul procedurii de autentificare a senzorului de mișcare;

| — | schimbarea neautorizată a senzorului de mișcare; |
| --- | --- |

—

schimbarea neautorizată a senzorului de mișcare;

| — | deschiderea neautorizată a carcasei; |
| --- | --- |

—

deschiderea neautorizată a carcasei;

| — | întreruperea alimentării cu energie; |
| --- | --- |

—

întreruperea alimentării cu energie;

| — | defecțiuni ale senzorului. |
| --- | --- |

—

defecțiuni ale senzorului.

4.20   Detectarea utilizării unui dispozitiv de manipulare după ce a fost dezinstalat este, de asemenea, greu de stabilit. Cu toate acestea, o verificare a fișierului de evenimente și defecțiuni ar putea arăta ocaziile în care au existat întreruperi ale alimentării cu energie care nu pot fi explicate. De asemenea, un studiu al profilului detaliat al vitezei poate indica anomalii ale semnalului de viteză. Decelerațiile și accelerațiile nerealiste pot indica pornirea sau oprirea unui dispozitiv de manipulare.

4.21   În toate circumstanțele, atelierele ar putea imprima și anexa datele la raportul sau registrul de inspecție (a se vedea capitolul 4) și, unde este cazul, ar putea face referire la orice date descărcate prin utilizarea cardului de atelier.

4.22   În cazul în care datele din unitatea montată pe vehicul nu pot fi descărcate prin utilizarea cardului de atelier, se poate considera că unitatea montată pe vehicul nu funcționează corespunzător sau este defectă. În astfel de cazuri, atelierele ar putea încerca să repare aparatul. Dacă și în urma unor astfel de încercări de reparare descărcarea de date rămâne imposibilă, ar trebui să se emită un certificat care să ateste că datele nu pot fi descărcate, o copie a acestuia fiind păstrată împreună cu raportul de inspecție.

4.23   Se recomandă, de asemenea, ca șoferii să poarte la ei orice certificat care atestă că datele nu pot fi descărcate și care le-a fost emis de un atelier, în eventualitatea în care sunt controlați ulterior atunci când utilizează un vehicul cu un tahograf digital care nu funcționează corespunzător. Se recomandă, de asemenea, ca, în cazul în care șoferul schimbă vehiculele, astfel de certificate să rămână în vehicul până în momentul în care întreprinderea de transport poate recepționa certificatul în cadrul obligațiilor sale generale de evidență și poate da aparatul la reparat.

D   Controlul conexiunii dintre senzorul de mișcare și unitatea montată pe vehicul

4.24   În cazul în care se constată că de la ultima inspecție a apărut oricare dintre datele descrise în secțiunea anterioară, atelierul ar putea face o comparație între datele de identificare ale senzorului de mișcare conectat la cutia de viteze cu cele ale senzorului de mișcare conectat înregistrat în unitatea montată pe vehicul.

4.25   Utilizarea unui cablu de referință este o măsură eficientă de testare a cazului în care s au instalat în vehicul anumite tipuri de dispozitive de manipulare. Cablul de referință este introdus în spatele unității montate pe vehicul, iar celălalt capăt este conectat la senzorul de mișcare. În cazul în care senzorul de mișcare din cutia de viteze nu a fost conectat la unitatea montată pe vehicul, se va declanșa un „eveniment de eroare a datelor de mișcare” sau se va semnala o defecțiune a senzorului. Acest mesaj va indica prezența unui dispozitiv de manipulare. În cazul în care se produce acest eveniment, vehiculul ar putea fi verificat pentru descoperirea dispozitivelor ascunse.

4.26   Alternativ, pe parcursul unei verificări, senzorul de mișcare poate fi deconectat și îndepărtat. În cazul în care nu s-a umblat la sistemul tahografului digital, va apărea un mesaj de eroare (nu există senzor de mișcare). În cazul în care totuși nu există un astfel de mesaj de eroare, acest fapt va indica prezența altui senzor de mișcare, ascuns, sau a unui dispozitiv electronic de manipulare.

4.27   Trebuie să se țină cont de faptul că, înainte de a utiliza metoda cablului de referință, tehnicienii de la atelier (sau agenții de control) trebuie să introducă cardul lor de atelier (sau cardul de control) pentru a descoperi de ce a fost semnalat „evenimentul de întrerupere a alimentării cu energie” și înregistrat în fișierul de evenimente și defecțiuni al unității montate pe vehicul. Neacționarea în acest mod ar putea duce la apariția unei indicații greșite pe parcursul unei inspecții ulterioare cum că fie șoferul, fie operatorul a încercat un atac asupra securității senzorului de mișcare.

4.28   Alternativ, deși nu este întotdeauna posibil, marcajele de pe senzorul de mișcare din cutia de viteze ar putea fi comparate cu datele de identificare ale senzorului de mișcare conectat înregistrat în unitatea montată pe vehicul. Atelierele ar putea, prin urmare, să efectueze următoarele acțiuni:

| — | O comparație între informațiile înscrise pe placa de instalare și informațiile conținute în înregistrările unității montate pe vehicul. Dacă se descoperă că informațiile nu corespund, autoritățile de control din statele membre pot fi informate, iar incidentul poate fi înregistrat în raportul de inspecție și în registrul de inspecție. |
| --- | --- |

—

O comparație între informațiile înscrise pe placa de instalare și informațiile conținute în înregistrările unității montate pe vehicul. Dacă se descoperă că informațiile nu corespund, autoritățile de control din statele membre pot fi informate, iar incidentul poate fi înregistrat în raportul de inspecție și în registrul de inspecție.

| — | O comparație a numărului de identificare a senzorului de mișcare tipărit pe carcasa senzorului de mișcare și informațiile conținute în înregistrările din unitatea montată pe vehicul. În cazul în care este necesar, se poate utiliza un instrument electronic de testare pentru a verifica identificarea electronică a senzorului de mișcare. În cazul în care există orice neconcordanță a numerelor de identificare, se poate presupune că a fost montat un dispozitiv de manipulare. Autoritățile de control din statele membre ar putea fi informate în acest sens și incidentul ar putea fi înregistrat în raportul de inspecție și în registrul de inspecție. |
| --- | --- |

—

O comparație a numărului de identificare a senzorului de mișcare tipărit pe carcasa senzorului de mișcare și informațiile conținute în înregistrările din unitatea montată pe vehicul. În cazul în care este necesar, se poate utiliza un instrument electronic de testare pentru a verifica identificarea electronică a senzorului de mișcare. În cazul în care există orice neconcordanță a numerelor de identificare, se poate presupune că a fost montat un dispozitiv de manipulare. Autoritățile de control din statele membre ar putea fi informate în acest sens și incidentul ar putea fi înregistrat în raportul de inspecție și în registrul de inspecție.

E   Proceduri speciale în urma controlului pe șosea

4.29   Agenții de control ar putea direcționa un vehicul suspect către un atelier. În astfel de circumstanțe, agenții de control ar putea mai întâi să instruiască atelierele și montatorii să descarce toate fișierele de date din unitatea montată pe vehicul. Aceste fișiere includ fișierul de prezentare generală, fișierul de viteză detaliat, fișierul tehnic și fișierul de evenimente și defecțiuni. Aceste fișiere trebuie să fie însoțite de semnătura digitală corespunzătoare.

4.30   S-ar putea efectua un control complet al datelor înregistrate, precum și cu ajutorul unor mijloace tehnice (cablul de referință, verificarea sigiliilor...).

4.31   Dacă se constată neconcordanțe grave, însă nu se detectează existența unui dispozitiv de manipulare, se poate concluziona că s-a utilizat un dispozitiv de manipulare care a fost apoi îndepărtat. Într-un asemenea caz, agentul de control trebuie să informeze organismul responsabil cu coordonarea acțiunilor de control, conform articolului 2 din Directiva 2006/22/CE, și/sau organismul responsabil cu legătura intracomunitară, conform articolului 7 din aceeași directivă, în cazul în care vehiculul este înregistrat în alt stat membru. Aceasta ar putea duce la investigații suplimentare în ceea ce privește vehiculul întreprinderii.

Capitolul 5:   Raportarea și auditul atelierelor

5.1   Atelierele ar putea întocmi un raport de inspecție pentru fiecare inspecție a unui vehicul în cadrul căreia trebuie inspectat aparatul de înregistrare, indiferent dacă inspecția face parte dintr-o inspecție periodică sau este efectuată la cererea autorității naționale de resort. Atelierele pot, de asemenea, să înregistreze într-un registru lista tuturor rapoartelor de inspecție.

5.2   Raportul de inspecție ar putea fi păstrat de atelier timp de minim doi ani de la data întocmirii raportului și, de fiecare dată când autoritatea națională de resort solicită acest lucru, s-ar putea pune la dispoziția acesteia toate evidențele inspecțiilor și calibrărilor din perioada respectivă.

5.3   Astfel de constatări făcute de atelierele autorizate (evidențe de sigilii rupte, deteriorate sau lipsă; plăci lipsă; informații incomplete sau neconcordanțe între ceea ce a înregistrat unitatea montată pe vehicul și ce conținea senzorul de mișcare; orice detectare a unui dispozitiv de manipulare; copii ale datelor imprimate legate de fișierul de evenimente și defecțiuni și orice alte date imprimate pertinente) ar putea, de exemplu, să facă parte din formatul de raportare regulată, iar autoritățile de resort din statele membre sunt încurajate să se asigure de faptul că lucrurile se desfășoară în această manieră.

5.4   Statele membre ar putea considera că refuzul atelierelor de a furniza rapoarte de inspecție completate în mod corespunzător reprezintă o încălcare a normelor care poate duce la retragerea autorizației atelierului.

5.5.   Statele membre ar putea efectua audituri ale rapoartelor și registrelor de inspecție ale atelierelor cel puțin la doi ani. Astfel de audituri ar putea include o verificare aleatorie a rapoartelor de inspecție legate de inspecția și calibrarea tahografelor digitale. Cardurile de ateliere pot fi, de asemenea, verificate și descărcate în mod regulat pentru a se evita pierderea sau suprascrierea datelor.

REZUMAT

PREVENIREA ATACURILOR ÎMPOTRIVA TAHOGRAFELOR DIGITALE ÎN CURSUL INSPECȚIEI LA ATELIER

La aprobarea și la verificarea regulată a atelierelor, statele membre ar trebui să se asigure că personalul acestora este instruit în mod adecvat și că are acces la toate echipamentele necesare pentru descărcarea datelor și efectuarea anumitor teste specifice.

Atelierele ar putea primi de la autoritatea de resort relevantă instrucțiunea de a nu resigila un tahograf digital în cazul în care s-a detectat un dispozitiv de manipulare până când dispozitivul nu este eliminat iar tahograful este recalibrat complet pentru a înregistra corect. De asemenea, atelierele ar putea primi de la autoritatea de resort instrucțiunea de a îndepărta placa de instalare.

Inspecțiile la ateliere ar putea include:

| — | controale fizice ale sigiliilor, plăcii de instalare și plăcii producătorului; |
| --- | --- |

—

controale fizice ale sigiliilor, plăcii de instalare și plăcii producătorului;

| — | o analiză a fișierelor de date descărcate, mai ales a fișierului de evenimente și defecțiuni; |
| --- | --- |

—

o analiză a fișierelor de date descărcate, mai ales a fișierului de evenimente și defecțiuni;

| — | unde este cazul, un test cu ajutorul tehnicii cablului de referință; |
| --- | --- |

—

unde este cazul, un test cu ajutorul tehnicii cablului de referință;

Atelierele ar putea înregistra, într-un raport de inspecție, sigiliile lipsă sau deteriorate și pot anexa la raport versiunile imprimate ale fișierelor descărcate. Rapoartele de inspecție ar putea fi puse la dispoziția autorităților naționale timp de doi ani.

Controalele regulate ale atelierelor de către statele membre ar putea include un audit al procedurilor de inspecție, inclusiv o verificare aleatorie a rapoartelor de inspecție.

Statele membre s-ar putea asigura de faptul că atelierele informează autoritatea de resort atunci când descoperă dispozitive de manipulare sau găsesc neconcordanțe grave care sugerează că ar fi putut fi utilizat un dispozitiv de manipulare care a fost apoi dezinstalat.

Într-un astfel de caz și atunci când vehiculul este înregistrat în alt stat membru, statele membre ar putea informa organismul responsabil cu legătura intracomunitară, în scopul efectuării unor investigații suplimentare în ceea ce privește vehiculul întreprinderii.

Capitolul 6:   Dispoziții finale

6.1   Detectarea și prevenirea utilizării dispozitivelor de fraudare a sistemului tahografului reprezintă un proces continuu, necesitând o vigilență constantă în abordare. Pe măsură ce tehnologia avansează, același lucru se întâmplă și cu metodele și amenințările create pentru a manipula sistemul. În acest scop, toți cei implicați în securitatea sistemului tahografului, fie că sunt agenți de control, ateliere autorizate și montatori sau operatori și șoferi care respectă legea, au cu toții un rol.

6.2   La nivel național, statele membre ar trebui să fie încurajate să obțină cât mai multe informații posibil, să dezvolte propriile strategii pentru abordarea unor astfel de amenințări și, de asemenea, ar trebui să fie sprijinite constant în împărtășirea unor astfel de informații. Noile amenințări sau tentative de fraudare a sistemului ar trebui aduse în atenția Comisiei.

6.3   La nivelul Comunității, Comisia va continua să evalueze situația și aplicarea normelor și să caute să obțină sprijinul și cooperarea tuturor statelor membre și a părților interesate din cadrul sectorului.

---

(1)  ITSEC – Information Technology Security Evaluation Criteria (criteriile de evaluare a securității tehnologiei informației), 1991 versiunea 1.2.

(2)  Note tehnice CCC. „Raport privind atacurile asupra securității tahografului digital și riscul asociat cu introducerea adaptoarelor care trebuie montate la vehiculele ușoare” (Report on the attacks to security of the digital tachograph and on the risk associated with the introduction of adaptors to be fitted into light vehicles). Circulație limitată la managerii de risc de la nivel național (29 noiembrie 2007)

(3)  Pentru a trimite o solicitare altor autorități emitente de carduri se recomandă utilizarea TACHONET.

---

24.1.2009

| 24.1.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 21/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 21/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---