# Eiropas Savienības L 338/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 338 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 17. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 338

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 17. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 1257/2008 (2008. gada 4. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1579/2007, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Melnajā jūrā | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1258/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1259/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko apstiprina maznozīmīgas izmaiņas tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Bleu d'Auvergne (ACVN)) | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1260/2008 (2008. gada 10. decembris), ar kuru attiecībā uz 23. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1261/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz starptautisko finanšu pārskatu standartu IFRS 2
   (
  1
  ) | 17 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1262/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (IFRIC) 13. interpretāciju (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1263/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru attiecībā uz Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 14. interpretāciju groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1264/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko nosaka standarta maksu par lauku saimniecības darbības pārskatu lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla 2009. pārskata gadam | 31 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1265/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1859/82 par to, kā lauku saimniecību ieņēmumu noteikšanai atlasīt saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus | 32 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1266/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 796/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai ieviestu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko ievieš kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem | 34 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1267/2008 (2008. gada 12. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2172/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par importa tarifu kvotu piemērošanu Šveices izcelsmes dzīviem liellopiem, kuru svars pārsniedz 160 kg un kā tas paredzēts Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumā par lauksaimniecības produktu tirdzniecību | 37 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1268/2008 (2008. gada 12. decembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem | 39 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1269/2008 (2008. gada 15. decembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot saidas VI zonā; EK ūdeņos Vb zonā; EK un starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā | 46 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1270/2008 (2008. gada 15. decembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot dzelkņu haizivis EK un starptautiskajos ūdeņos I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā | 48 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1271/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1255/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē | 50 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 1257/2008 (2008. gada 4. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1579/2007, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Melnajā jūrā

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1258/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1259/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko apstiprina maznozīmīgas izmaiņas tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Bleu d'Auvergne (ACVN))

Bleu d'Auvergne

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1260/2008 (2008. gada 10. decembris), ar kuru attiecībā uz 23. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  )

1

10

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1261/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz starptautisko finanšu pārskatu standartu IFRS 2
   (
  1
  )

IFRS 2

1

17

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1262/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (IFRIC) 13. interpretāciju (
  1
  )

1

21

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1263/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru attiecībā uz Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 14. interpretāciju groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (
  1
  )

1

25

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1264/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko nosaka standarta maksu par lauku saimniecības darbības pārskatu lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla 2009. pārskata gadam

31

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1265/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1859/82 par to, kā lauku saimniecību ieņēmumu noteikšanai atlasīt saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus

32

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1266/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 796/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai ieviestu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko ievieš kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem

34

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1267/2008 (2008. gada 12. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2172/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par importa tarifu kvotu piemērošanu Šveices izcelsmes dzīviem liellopiem, kuru svars pārsniedz 160 kg un kā tas paredzēts Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumā par lauksaimniecības produktu tirdzniecību

37

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1268/2008 (2008. gada 12. decembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem

39

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1269/2008 (2008. gada 15. decembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot saidas VI zonā; EK ūdeņos Vb zonā; EK un starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā

46

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1270/2008 (2008. gada 15. decembris), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot dzelkņu haizivis EK un starptautiskajos ūdeņos I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

48

Komisijas Regula (EK) Nr. 1271/2008 (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1255/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

50

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | ĀKK un EK Ministru padomes |
| | | 2008/951/EK |
| | * | ĀKK–EK Ministru Padomes Lēmums Nr. 2/2008 (2008. gada 18. novembris) par to, lai piešķirtu Somālijai līdzekļus no 10. Eiropas Attīstības fonda | 53 |
| | | Komisija |
| | | 2008/952/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 19. novembris), ar ko nosaka sīki izstrādātas pamatnostādnes Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/8/EK II pielikuma īstenošanai un piemērošanai
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7294)

   (
  1
  ) | 55 |
| | | 2008/953/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 8. decembris), ar ko principā atzīst par pilnīgu dokumentāciju, kura iesniegta detalizētai pārbaudei saistībā ar iespējamo Aureobasidium pullulans un dinātrija fosfīta iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7709)

   (
  1
  ) | 62 |
| | | 2008/954/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 15. decembris), ar kuru groza Komisijas Lēmumu 2006/133/EK, ar ko dalībvalstīm pieprasa veikt īslaicīgus papildu pasākumus pret Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (priedes koksnes nematode) izplatību tajās Portugāles teritorijās, kurās iespējama tās izplatība
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8298) | 64 |
| | | 2008/955/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2006/410/EK, ar ko saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta 2. punktu, 143.d un 143.e pantu, Padomes Regulas (EK) Nr. 378/2007 4. panta 1. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 23. panta 2. punktu nosaka summas, kuras piešķir ELFLA, un summas ELGF izmaksu finansēšanai | 67 |
| | | IETEIKUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/956/Euratom |
| | * | Komisijas Ieteikums (2008. gada 4. decembris) par kritērijiem radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas eksportam uz trešām valstīm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7570) | 69 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2008/957/EK |
| | * | EK/Dānijas–Fēru salu Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 2/2008 (2008. gada 20. novembris), ar ko groza 1. protokola pielikuma I un II tabulu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Fēru salu autonomijas valdību, no otras puses | 72 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

ĀKK un EK Ministru padomes

2008/951/EK

*

ĀKK–EK Ministru Padomes Lēmums Nr. 2/2008 (2008. gada 18. novembris) par to, lai piešķirtu Somālijai līdzekļus no 10. Eiropas Attīstības fonda

53

Komisija

2008/952/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 19. novembris), ar ko nosaka sīki izstrādātas pamatnostādnes Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/8/EK II pielikuma īstenošanai un piemērošanai
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7294)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7294)

1

55

2008/953/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 8. decembris), ar ko principā atzīst par pilnīgu dokumentāciju, kura iesniegta detalizētai pārbaudei saistībā ar iespējamo Aureobasidium pullulans un dinātrija fosfīta iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7709)

   (
  1
  )

Aureobasidium pullulans

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7709)

1

62

2008/954/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 15. decembris), ar kuru groza Komisijas Lēmumu 2006/133/EK, ar ko dalībvalstīm pieprasa veikt īslaicīgus papildu pasākumus pret Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (priedes koksnes nematode) izplatību tajās Portugāles teritorijās, kurās iespējama tās izplatība
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8298)

Bursaphelenchus xylophilus

et al

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8298)

64

2008/955/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2006/410/EK, ar ko saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta 2. punktu, 143.d un 143.e pantu, Padomes Regulas (EK) Nr. 378/2007 4. panta 1. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 23. panta 2. punktu nosaka summas, kuras piešķir ELFLA, un summas ELGF izmaksu finansēšanai

67

IETEIKUMI

Komisija

2008/956/Euratom

*

Komisijas Ieteikums (2008. gada 4. decembris) par kritērijiem radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas eksportam uz trešām valstīm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7570)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7570)

69

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2008/957/EK

*

EK/Dānijas–Fēru salu Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 2/2008 (2008. gada 20. novembris), ar ko groza 1. protokola pielikuma I un II tabulu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Fēru salu autonomijas valdību, no otras puses

72

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2008/958/KĀDP (2008. gada 16. decembris), ar ko groza Vienoto rīcību 2005/797/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju palestīniešu teritorijās | 75 |
| | * | Padomes Kopējā nostāja 2008/959/KĀDP (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Kopējo nostāju 2008/586/KĀDP, ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu | 77 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Vienotā rīcība 2008/958/KĀDP (2008. gada 16. decembris), ar ko groza Vienoto rīcību 2005/797/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju palestīniešu teritorijās

75

*

Padomes Kopējā nostāja 2008/959/KĀDP (2008. gada 16. decembris), ar kuru groza Kopējo nostāju 2008/586/KĀDP, ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu

77

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Direktīvā 2007/72/EK (2007. gada 13. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 66/401/EEK attiecībā uz Galega orientalis Lam. sugas iekļaušanu (OV L 329, 14.12.2007.) | 79 |

Labojums

*

Labojums Komisijas Direktīvā 2007/72/EK (2007. gada 13. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 66/401/EEK attiecībā uz Galega orientalis Lam. sugas iekļaušanu (OV L 329, 14.12.2007.)

Galega orientalis

79

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 1257/2008

(2008. gada 4. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1579/2007, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Melnajā jūrā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 20. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (2), un jo īpaši tās 2. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1579/2007 (3) ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistīti nosacījumi, kuri piemērojami Melnajā jūrā 2008. gadā. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1579/2007 (3) ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistīti nosacījumi, kuri piemērojami Melnajā jūrā 2008. gadā.

| (2) | Kaut gan Regulā (EK) Nr. 1579/2007 paredzēts, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu akmeņplekstes kvotai 2008. gadā nepiemēro, ņemot vērā akmeņplekstes krājuma pašreizējo stāvokli, minētā panta piemērošana tomēr būtu pieļaujama. |
| --- | --- |

(2)

Kaut gan Regulā (EK) Nr. 1579/2007 paredzēts, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu akmeņplekstes kvotai 2008. gadā nepiemēro, ņemot vērā akmeņplekstes krājuma pašreizējo stāvokli, minētā panta piemērošana tomēr būtu pieļaujama.

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1579/2007. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1579/2007.

| (4) | Ņemot vērā jautājuma steidzamību un faktu, ka 2008. kvotu gads drīz beigsies, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā jautājuma steidzamību un faktu, ka 2008. kvotu gads drīz beigsies, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (5) | Ņemot vērā jautājuma steidzamību, tāpat ir obligāti jāpiešķir atkāpe no sešu nedēļu laikposma, kas paredzēts I daļas 3. punktā Protokolā par dalībvalstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem, |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā jautājuma steidzamību, tāpat ir obligāti jāpiešķir atkāpe no sešu nedēļu laikposma, kas paredzēts I daļas 3. punktā Protokolā par dalībvalstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījums Regulā (EK) Nr. 1579/2007

Regulas (EK) Nr. 1579/2007 I pielikumā ierakstā par akmeņpleksti vārdkopu “Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro” aizstāj ar vārdkopu “Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu”.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 4. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

N. KOSCIUSKO-MORIZET

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.

2

(3)  OV L 346, 29.12.2007., 1. lpp.

3

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1258/2008

(2008. gada 16. decembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 17. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 82,8 |
| TR | 81,9 |
| ZZ | 82,4 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 55,5 |
| TR | 116,0 |
| ZZ | 112,9 |
| 0709 90 70 | MA | 111,5 |
| TR | 133,8 |
| ZZ | 122,7 |
| 0805 10 20 | AR | 17,0 |
| BR | 44,6 |
| CL | 52,1 |
| MA | 75,7 |
| TR | 84,2 |
| ZA | 43,7 |
| ZZ | 52,9 |
| 0805 20 10 | MA | 73,5 |
| TR | 72,0 |
| ZZ | 72,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,7 |
| HR | 54,2 |
| IL | 75,7 |
| TR | 54,1 |
| ZZ | 59,7 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 63,8 |
| ZZ | 63,9 |
| 0808 10 80 | CA | 82,7 |
| CN | 71,3 |
| MK | 34,6 |
| US | 100,1 |
| ZZ | 72,2 |
| 0808 20 50 | CN | 45,6 |
| TR | 104,0 |
| US | 114,4 |
| ZZ | 88,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

82,8

TR

81,9

ZZ

82,4

0707 00 05

JO

167,2

MA

55,5

TR

116,0

ZZ

112,9

0709 90 70

MA

111,5

TR

133,8

ZZ

122,7

0805 10 20

AR

17,0

BR

44,6

CL

52,1

MA

75,7

TR

84,2

ZA

43,7

ZZ

52,9

0805 20 10

MA

73,5

TR

72,0

ZZ

72,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,7

HR

54,2

IL

75,7

TR

54,1

ZZ

59,7

0805 50 10

MA

64,0

TR

63,8

ZZ

63,9

0808 10 80

CA

82,7

CN

71,3

MK

34,6

US

100,1

ZZ

72,2

0808 20 50

CN

45,6

TR

104,0

US

114,4

ZZ

88,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1259/2008

(2008. gada 16. decembris),

ar ko apstiprina maznozīmīgas izmaiņas tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Bleu d'Auvergne (ACVN))

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punkta otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un atbilstīgi minētās regulas 17. panta 2. punktam Komisija izvērtēja Francijas lūgumu apstiprināt specifikācijas elementu grozījumu aizsargātajam cilmes vietas nosaukumam Bleu d'Auvergne, kas reģistrēts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un atbilstīgi minētās regulas 17. panta 2. punktam Komisija izvērtēja Francijas lūgumu apstiprināt specifikācijas elementu grozījumu aizsargātajam cilmes vietas nosaukumam Bleu d'Auvergne, kas reģistrēts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2).

| (2) | Šā lūguma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot apstrādes paņēmienus un piedevas attiecībā uz pienu un uz Bleu d'Auvergne ražošanu vispār. Šie paņēmieni un piedevas nodrošina šā nosaukuma produkta galveno īpašību saglabāšanu. |
| --- | --- |

(2)

Šā lūguma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot apstrādes paņēmienus un piedevas attiecībā uz pienu un uz Bleu d'Auvergne ražošanu vispār. Šie paņēmieni un piedevas nodrošina šā nosaukuma produkta galveno īpašību saglabāšanu.

| (3) | Komisija izskatīja minēto grozījumu un nolēma, ka tas ir pamatots. Tā kā grozījums Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē ir maznozīmīgs, Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 5., 6. un 7. pantā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Komisija izskatīja minēto grozījumu un nolēma, ka tas ir pamatots. Tā kā grozījums Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē ir maznozīmīgs, Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 5., 6. un 7. pantā izklāstīto procedūru.

| (4) | Atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1898/2006 (3) 18. panta 2. punktam un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 17. panta 2. punktu ir jāpublicē specifikācijas kopsavilkums, |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1898/2006 (3) 18. panta 2. punktam un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 17. panta 2. punktu ir jāpublicē specifikācijas kopsavilkums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Aizsargāta cilmes vietas nosaukuma Bleu d'Auvergne specifikāciju groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Specifikācijas galveno elementu kopsavilkums ir ietverts šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV L 369, 23.12.2006., 1. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Aizsargāta cilmes vietas nosaukuma Bleu d'Auvergne specifikācijā apstiprina šādus grozījumus.

“Ražošanas metode”

Specifikācijas 5. punktu attiecībā uz ražošanas metodes aprakstu papildina ar šādiem noteikumiem.

“(...) Piena recināšanu veic tikai ar himozīnu.

Piena iebiezināšana, pirms sarecināšanas to daļēji atbrīvojot no ūdeni saturošās daļas, ir aizliegta.

Līdztekus piena produktiem kā izejvielai vienīgās atļautās sastāvdaļas vai ražošanas piedevas, ko drīkst pievienot pienam un ražošanas procesā, ir himozīns, nekaitīgas baktēriju, rauga un pelējumu kultūras, kalcija hlorīds, kā arī sāls.

(...) Piena produktu, kas ir izejvielas, ražošanas stadijā esošo produktu, piena recekļa vai biezpiena uzglabāšana temperatūrā, kas zemāka par 0 °C, ir aizliegta.

(...) Biezpiena un nogatavināšanas stadijā esoša siera uzglabāšana telpā vai iesaiņojumā ar mainītu gaisa sastāvu ir aizliegta.”

---

II PIELIKUMS

KOPSAVILKUMS

Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

“BLEU D'AUVERGNE”

EK Nr. FR-PDO-0117-0107/29.3.2006.

ACVN (X) AĢIN ( )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī

| Nosaukums | : | Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 51 rue d’Anjou – 75008 Paris |
| Tālr. | : | + 33 (0)1 53 89 80 00 |
| Fakss | : | + 33 (0)1 53 89 80 60 |
| E-pasts | : | info@inao.gouv.fr |

Nosaukums

:

Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO)

Adrese

:

51 rue d’Anjou – 75008 Paris

Tālr.

:

- 33 (0)1 53 89 80 00

Fakss

:

- 33 (0)1 53 89 80 60

E-pasts

:

info@inao.gouv.fr

2.   Grupa

| Nosaukums: | : | Syndicat Interprofessionnel Régional du Bleu d'Auvergne |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | Mairie – 15400 Riom-ès-Montagnes |
| Tālr. | : | +33 (0)4 71 78 11 98 |
| Fakss | : | +33 (0)4 71 78 11 98 |
| E-pasts | : | bleudauvergne@wanadoo.fr |
| Sastāvs | : | ražotāji/pārstrādātāji (X) citi (...) |

Nosaukums:

:

Syndicat Interprofessionnel Régional du Bleu d'Auvergne

Adrese

:

Mairie – 15400 Riom-ès-Montagnes

Tālr.

:

+33 (0)4 71 78 11 98

Fakss

:

+33 (0)4 71 78 11 98

E-pasts

:

bleudauvergne@wanadoo.fr

Sastāvs

:

ražotāji/pārstrādātāji (X) citi (...)

3.   Produkta veids

| 1.3. grupa – | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa –

Siers

4.   Specifikācija (Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums

“Bleu d’Auvergne”

4.2.   Apraksts

Šo sieru ražo no govs piena, siera masai ir marmorējums, pēc formas siers ir plakans cilindrs, sieram ir dabiski veidota pelējumu sēņu miza. Liela izmēra siera rituļu masa ir 2–3 kg, bet rituļa diametrs – 20 cm. Mazo rituļu masa savukārt ir 1 kg, 500 g vai 350 g.

Tauku saturs ir vismaz 50 %, bet sausnas saturs – vismaz 52 %.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals

Centrālā Masīva vidienē ietilpst šādas teritorijas:

| | Puy-de-Dôme departamentā: visu pašvaldību teritorijas; |
| --- | --- |

Puy-de-Dôme departamentā: visu pašvaldību teritorijas;

| | Cantal departamentā: visu pašvaldību teritorijas; |
| --- | --- |

Cantal departamentā: visu pašvaldību teritorijas;

| | Haute-Loire departamentā:

  Brioude novads [arrondissement]: visu pašvaldību teritorijas; |
| --- | --- |

Haute-Loire departamentā:

Brioude novads [arrondissement]: visu pašvaldību teritorijas;

| | Aveyron departamentā:

  Mur-de-Barrez et Sainte-Geneviève-sur-Argence kantonā: visu pašvaldību teritorijas; |
| --- | --- |

Aveyron departamentā:

Mur-de-Barrez et Sainte-Geneviève-sur-Argence kantonā: visu pašvaldību teritorijas;

| | Corrèze departamentā:

  Argentat, Beaulieu-sur-Dordogne, Bort-les-Orgues, Eygurande, Lapleau, la Roche-Canillac, Mercoeur, Meyssac, Neuvic, Saint-Privat, Ussel-Est un Ussel-Ouest kantonā: visu pašvaldību teritorijas; |
| --- | --- |

Corrèze departamentā:

Argentat, Beaulieu-sur-Dordogne, Bort-les-Orgues, Eygurande, Lapleau, la Roche-Canillac, Mercoeur, Meyssac, Neuvic, Saint-Privat, Ussel-Est un Ussel-Ouest kantonā: visu pašvaldību teritorijas;

| | Lot departamentā: | Bretenoux, Figeac-Est, Figeac-Ouest, Gramat, Lacapelle-Marival, Latronquière, Martel, Saint-Céré, Sousceyrac un Vayrac: visu pašvaldību teritorijas; |
| --- | --- | --- |

Lot departamentā:

Bretenoux, Figeac-Est, Figeac-Ouest, Gramat, Lacapelle-Marival, Latronquière, Martel, Saint-Céré, Sousceyrac un Vayrac: visu pašvaldību teritorijas;

| | Livernon kantonā: Assier, Issepts, Reyrevignes, Saint-Simon un Sonac pašvaldības teritorija; |
| --- | --- |

Livernon kantonā: Assier, Issepts, Reyrevignes, Saint-Simon un Sonac pašvaldības teritorija;

| | Souillac kantonā: Lacave, Mayrac, Meyronne, Pinsac un Saint-Sozy pašvaldības teritorija; |
| --- | --- |

Souillac kantonā: Lacave, Mayrac, Meyronne, Pinsac un Saint-Sozy pašvaldības teritorija;

| | Lozère departamentā:

  Aumont-Aubrac, Fournels, Grandieu, Langogne, Le Malzieu, Nasbinals, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Amans-la-Lozère un Saint-Chély-d'Apcher kantonā: visu pašvaldību teritorijas. |
| --- | --- |

Lozère departamentā:

Aumont-Aubrac, Fournels, Grandieu, Langogne, Le Malzieu, Nasbinals, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Amans-la-Lozère un Saint-Chély-d'Apcher kantonā: visu pašvaldību teritorijas.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums

Katrs piena ražotājs, katrs pārstrādes uzņēmums un katrs nogatavināšanas uzņēmums aizpilda atbilstības deklarāciju, kuru reģistrē INAO (Francijas Valsts cilmes vietas nosaukumu institūts) un ar kuru minētais institūts identificē visus uzņēmējus. Tie INAO nodrošina piekļuvi sarakstiem, kā arī visiem dokumentiem, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu piena un siera izcelsmi, kvalitāti un ražošanas apstākļus.

Veicot kontroli attiecībā uz tāda produkta īpašībām, kam ir piešķirts cilmes vietas nosaukums, tiek veikta analītiskā un organoleptiskā pārbaude, kuras mērķis ir pārliecināties par pārbaudei nodoto produktu kvalitāti un tipiskajām īpašībām.

4.5.   Ražošanas metode

Piena ieguve, siera ražošana un nogatavināšana jāveic minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Siera ražošanas tehnoloģiskās darbības joprojām ir tās pašas, kas kādreiz: sūkalu notecināšana, siera recekļa iepildīšana veidnēs, siera sālīšana ar rokām, ko veic divos posmos – vispirms ar sausu rupjo sāli, siera rituli vairākkārtīgi apvēršot, tad sadurstot ar garām adatām; šāda siera masas aerācija nodrošina pelējuma sēnes Penicillium glaucum attīstību. Pēc tam sieru nogatavina pagrabos, lielos rituļus turot tajos vismaz 4 nedēļas, bet mazos – 2 nedēļas.

4.6.   Saikne

Šā siera sākotne meklējama XIX gadsimta sākumā, kad to pagatavoja Centrālā Masīva vulkāniskajās augstienēs. Siera reputācija ātri vien izplatījās līdz Parīzei, kur 1879. gadā dziedātājs Francisks Batols [Francisque Bathol] slavināja to savās dziesmās. Pēc iesniegtā lūguma 1972. gadā sieram Bleu d'Auvergne 1975. gada martā piešķīra cilmes nosaukumu.

Bleu d'Auvergne ražošanas apgabals ir neatkārtojams dabas apstākļu apvienojums, kam raksturīgas vulkāniskas izcelsmes augsnes, kuru magmatiskais iezis ir granīts un kuras ir bagātas ar mikroelementiem, un skarbs klimats; šādos apstākļos izveidojusies īpaši savdabīga flora, kas ietekmē Bleu d'Auvergne specifiskumu; šā siera tipiskumu pastiprina īpašu Penicillium celmu izmantošana, ko attīsta un audzē ACVN Bleu d'Auvergne ražošanas apgabalā. Sūkalu notecināšanas paņēmieni, kā arī sālīšana ar rokām piešķir sieram Bleu d'Auvergne ļoti smalku marmorējumu, kas vienmērīgi izkliedēts pa visu siera masu, tādējādi atšķirot to no citām zilā siera šķirnēm.

4.7.   Pārbaudes struktūra

| Nosaukums | : | Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 51, rue d’Anjou 75008 Paris |
| Tālr. | : | 01 53 89 80 00 |
| Fakss | : | 01 53 89 80 60 |
| E-pasts | : | info@inao.gouv.fr |

Nosaukums

:

Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO)

Adrese

:

51, rue d’Anjou 75008 Paris

Tālr.

:

01 53 89 80 00

Fakss

:

01 53 89 80 60

E-pasts

:

info@inao.gouv.fr

L’Institut National de l’Origine et de la qualité ir publiska administratīva iestāde, kas ir juridiska persona un atrodas Lauksaimniecības ministrijas pārvaldībā.

INAO atbild par to produktu ražošanas apstākļu kontroli, kuriem ir piešķirts cilmes vietas nosaukums.

| Nosaukums | : | Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 59, Boulevard Vincent Auriol 75703 Paris Cedex 13 |
| Tālr. | : | 01 44 87 17 17 |
| Fakss | : | 01 44 97 30 37 |
| E-pasts | : | info@inao.gouv.fr |

Nosaukums

:

Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF)

Adrese

:

59, Boulevard Vincent Auriol 75703 Paris Cedex 13

Tālr.

:

01 44 87 17 17

Fakss

:

01 44 97 30 37

E-pasts

:

info@inao.gouv.fr

DGCCRF ir Ekonomikas, rūpniecības un nodarbinātības ministrijas dienests.

4.8.   Marķējums

Siers obligāti jāiesaiņo papīrā ar alumīnija kārtiņu.

Obligāti ir jānorāda cilmes vietas nosaukums.

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1260/2008

(2008. gada 10. decembris),

ar kuru attiecībā uz 23. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti noteikti starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti noteikti starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB) 2007. gada 29. martā publicēja 23. starptautiskā grāmatvedības standarta (SGS) “Aizņēmumu izmaksas” pārskatīto redakciju, turpmāk “pārskatītais 23. SGS”. Pārskatītajā 23. SGS nav iekļauts 23. SGS noteikums, saskaņā ar kuru aizņēmumu izmaksas ir izdevumi, tiklīdz tās ir tieši attiecināmas uz kritērijiem atbilstoša aktīva iegādi, būvniecību vai ražošanu. Šādas aizņēmumu izmaksas ir jākapitalizē, un tās veido daļu no aktīva izmaksām. Pārējās aizdevumu izmaksas ir izdevumi. Pārskatītais 23. SGS aizstāj 1993. gadā pārskatīto 23. SGS “Aizņēmumu izmaksas”. |
| --- | --- |

(2)

Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB) 2007. gada 29. martā publicēja 23. starptautiskā grāmatvedības standarta (SGS) “Aizņēmumu izmaksas” pārskatīto redakciju, turpmāk “pārskatītais 23. SGS”. Pārskatītajā 23. SGS nav iekļauts 23. SGS noteikums, saskaņā ar kuru aizņēmumu izmaksas ir izdevumi, tiklīdz tās ir tieši attiecināmas uz kritērijiem atbilstoša aktīva iegādi, būvniecību vai ražošanu. Šādas aizņēmumu izmaksas ir jākapitalizē, un tās veido daļu no aktīva izmaksām. Pārējās aizdevumu izmaksas ir izdevumi. Pārskatītais 23. SGS aizstāj 1993. gadā pārskatīto 23. SGS “Aizņēmumu izmaksas”.

| (3) | Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka pārskatītais 23. SGS atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un informēja Eiropas Komisiju, ka tas ir objektīvs un līdzsvarots. |
| --- | --- |

(3)

Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka pārskatītais 23. SGS atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un informēja Eiropas Komisiju, ka tas ir objektīvs un līdzsvarots.

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumā 23. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) “Aizņēmumu izmaksas” (pārskatīts 1993. gadā) aizstāj ar 23. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) “Aizņēmumu izmaksas” (pārskatīts 2007. gadā), kas iekļauts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Uzņēmums piemēro 23. SGS (pārskatīts 2007. gadā), kas iekļauts šīs regulas pielikumā, vēlākais no dienas, kurā sākas tā pirmais finanšu gads, pēc 2008. gada 31. decembra.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 10. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 320, 29.11.2008., 1 lpp.

2

(3)  OV L 199, 21.7.2006., 33. lpp.

3

---

PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI

| 23. SGS | 23. SGS “Aizņēmumu izmaksas” (pārskatīts 2007. gadā) |
| --- | --- |

23. SGS

23. SGS “Aizņēmumu izmaksas” (pārskatīts 2007. gadā)

Pavairošana atļauta Eiropas Ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no Starptautisko grāmatvedības standartu padomes šādā tīmekļa vietnē: www.iasb.org

23. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Aizņēmumu izmaksas

PAMATPRINCIPS

| 1. | Aizņēmumu izmaksas, kas ir tieši attiecināmas uz kritērijiem atbilstoša aktīva iegādi, būvniecību vai ražošanu, veido šā aktīva izmaksu daļu. Citas aizņēmumu izmaksas atzīst par izdevumiem. |
| --- | --- |

1.

Aizņēmumu izmaksas, kas ir tieši attiecināmas uz kritērijiem atbilstoša aktīva iegādi, būvniecību vai ražošanu, veido šā aktīva izmaksu daļu. Citas aizņēmumu izmaksas atzīst par izdevumiem.

DARBĪBAS JOMA

| 2. | Uzņēmums piemēro šo standartu aizņēmumu izmaksu uzskaitē. |
| --- | --- |

2.

Uzņēmums piemēro šo standartu aizņēmumu izmaksu uzskaitē.

| 3. | Šis standarts neaplūko pašu kapitāla, tajā skaitā priekšrocību kapitāla, kurš nav klasificēts par saistībām, faktiskās vai domātās izmaksas. |
| --- | --- |

3.

Šis standarts neaplūko pašu kapitāla, tajā skaitā priekšrocību kapitāla, kurš nav klasificēts par saistībām, faktiskās vai domātās izmaksas.

| 4. | Uzņēmumam šis standarts nav jāpiemēro aizņēmumu izmaksām, kas tieši attiecināmas uz turpmāk minēto aktīvu iegādi, būvniecību vai ražošanu:






  a) | uz kritērijiem atbilstošiem aktīviem, kas novērtēti patiesajā vērtībā, piemēram, bioloģiskajiem aktīviem; vai |
| --- | --- | --- |

4.

Uzņēmumam šis standarts nav jāpiemēro aizņēmumu izmaksām, kas tieši attiecināmas uz turpmāk minēto aktīvu iegādi, būvniecību vai ražošanu:

a)

uz kritērijiem atbilstošiem aktīviem, kas novērtēti patiesajā vērtībā, piemēram, bioloģiskajiem aktīviem; vai

| b) | uz krājumiem, ko rūpnieciski vai citā veidā atkārtoti saražo lielā daudzumā. |
| --- | --- |

b)

uz krājumiem, ko rūpnieciski vai citā veidā atkārtoti saražo lielā daudzumā.

DEFINĪCIJAS

| 5. | Šajā standartā lietoto terminu nozīme ir šāda.

  Aizņēmumu izmaksas ir procenti un citas izmaksas, kas uzņēmumam rodas saistībā ar līdzekļu aizņemšanos.

  Kritērijiem atbilstošs aktīvs ir aktīvs, kam obligāti nepieciešams būtisks laika periods, lai tas būtu gatavs paredzētajai lietošanai vai pārdošanai. |
| --- | --- |

5.

Šajā standartā lietoto terminu nozīme ir šāda.

Aizņēmumu izmaksas ir procenti un citas izmaksas, kas uzņēmumam rodas saistībā ar līdzekļu aizņemšanos.

Kritērijiem atbilstošs aktīvs ir aktīvs, kam obligāti nepieciešams būtisks laika periods, lai tas būtu gatavs paredzētajai lietošanai vai pārdošanai.

| 6. | Aizņēmumu izmaksas var ietvert:






  a) | procentus par bankas konta pārtēriņu, īstermiņa un ilgtermiņa aizņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

6.

Aizņēmumu izmaksas var ietvert:

a)

procentus par bankas konta pārtēriņu, īstermiņa un ilgtermiņa aizņēmumiem;

| b) | ar aizņēmumiem saistīto diskontu vai uzcenojumu amortizāciju; |
| --- | --- |

b)

ar aizņēmumiem saistīto diskontu vai uzcenojumu amortizāciju;

| c) | to papildu izmaksu amortizāciju, kas radušās saistībā ar aizņēmumiem; |
| --- | --- |

c)

to papildu izmaksu amortizāciju, kas radušās saistībā ar aizņēmumiem;

| d) | finanšu izmaksas, kuras saistītas ar finanšu nomu, ko atzīst saskaņā ar 17. SGS “Noma”; un |
| --- | --- |

d)

finanšu izmaksas, kuras saistītas ar finanšu nomu, ko atzīst saskaņā ar 17. SGS “Noma”; un

| e) | valūtas kursa starpības, kas rodas no aizņēmumiem ārvalstu valūtā, ja tās attiecas uz procentu izmaksu korekciju. |
| --- | --- |

e)

valūtas kursa starpības, kas rodas no aizņēmumiem ārvalstu valūtā, ja tās attiecas uz procentu izmaksu korekciju.

| 7. | Atkarībā no apstākļiem par kritērijiem atbilstošu aktīvu var uzskatīt jebkuru no šiem:






  a) | krājumus; |
| --- | --- | --- |

7.

Atkarībā no apstākļiem par kritērijiem atbilstošu aktīvu var uzskatīt jebkuru no šiem:

a)

krājumus;

| b) | rūpnieciskas ražotnes; |
| --- | --- |

b)

rūpnieciskas ražotnes;

| c) | spēkstacijas; |
| --- | --- |

c)

spēkstacijas;

| d) | nemateriālos aktīvus; |
| --- | --- |

d)

nemateriālos aktīvus;

| e) | ieguldījuma īpašumus. |
| --- | --- |

e)

ieguldījuma īpašumus.

Finanšu aktīvi un krājumi, ko rūpnieciski vai citā veidā saražo īsā laikā, nav kritērijiem atbilstoši aktīvi. Aktīvi, kas iegādes laikā jau ir gatavi paredzētajai lietošanai vai pārdošanai, nav kritērijiem atbilstoši aktīvi.

ATZĪŠANA

| 8. | Uzņēmums kapitalizē aizņēmumu izmaksas, kuras ir tieši attiecināmas uz kritērijiem atbilstoša aktīva iegādi, būvniecību vai ražošanu, kā šā aktīva izmaksu daļu. Uzņēmums atzīst citas aizņēmumu izmaksas par izdevumiem tajā periodā, kurā tās radušās. |
| --- | --- |

8.

Uzņēmums kapitalizē aizņēmumu izmaksas, kuras ir tieši attiecināmas uz kritērijiem atbilstoša aktīva iegādi, būvniecību vai ražošanu, kā šā aktīva izmaksu daļu. Uzņēmums atzīst citas aizņēmumu izmaksas par izdevumiem tajā periodā, kurā tās radušās.

| 9. | Aizņēmumu izmaksas, kas ir tieši attiecināmas uz kritērijiem atbilstoša aktīva iegādi, būvniecību vai ražošanu, ietver šā aktīva izmaksās. Šīs aizņēmumu izmaksas kapitalizē kā šā aktīva izmaksu daļu, ja ir ticams, ka tās uzņēmumam dos saimnieciskos labumus nākotnē, un izmaksas var ticami novērtēt. Ja uzņēmums piemēro 29. SGS Finanšu pārskati valstīs ar hiperinflāciju, tas kā izdevumus atzīst to aizņēmumu izmaksu daļu, kas šajā periodā kompensē inflāciju saskaņā ar iepriekšminētā standarta 21. punktu. |
| --- | --- |

9.

Aizņēmumu izmaksas, kas ir tieši attiecināmas uz kritērijiem atbilstoša aktīva iegādi, būvniecību vai ražošanu, ietver šā aktīva izmaksās. Šīs aizņēmumu izmaksas kapitalizē kā šā aktīva izmaksu daļu, ja ir ticams, ka tās uzņēmumam dos saimnieciskos labumus nākotnē, un izmaksas var ticami novērtēt. Ja uzņēmums piemēro 29. SGS Finanšu pārskati valstīs ar hiperinflāciju, tas kā izdevumus atzīst to aizņēmumu izmaksu daļu, kas šajā periodā kompensē inflāciju saskaņā ar iepriekšminētā standarta 21. punktu.

Aizņēmumu izmaksas, kuras drīkst kapitalizēt

| 10. | Aizņēmumu izmaksas, kas ir tieši attiecināmas uz kritērijiem atbilstoša aktīva iegādi, būvniecību vai ražošanu, ir aizņēmumu izmaksas, no kurām izvairītos, ja nebūtu veikti izdevumi par kritērijiem atbilstošo aktīvu. Kad uzņēmums aizņemas līdzekļus speciāli, lai iegūtu konkrētu kritērijiem atbilstošu aktīvu, aizņēmumu izmaksas, kas ir tieši saistītas ar šo kritērijiem atbilstošo aktīvu, var viegli identificēt. |
| --- | --- |

10.

Aizņēmumu izmaksas, kas ir tieši attiecināmas uz kritērijiem atbilstoša aktīva iegādi, būvniecību vai ražošanu, ir aizņēmumu izmaksas, no kurām izvairītos, ja nebūtu veikti izdevumi par kritērijiem atbilstošo aktīvu. Kad uzņēmums aizņemas līdzekļus speciāli, lai iegūtu konkrētu kritērijiem atbilstošu aktīvu, aizņēmumu izmaksas, kas ir tieši saistītas ar šo kritērijiem atbilstošo aktīvu, var viegli identificēt.

| 11. | Var būt grūti noteikt tiešu saistību starp konkrētiem aizņēmumiem un kritērijiem atbilstošo aktīvu, kā arī noteikt aizņēmumus, no kuriem citādi varētu izvairīties. Šīs grūtības rodas, piemēram, kad uzņēmuma finansēšanas darbība tiek koordinēta centralizēti. Grūtības rodas arī tad, ja koncerns lieto dažādus parāda instrumentus, lai aizņemtos līdzekļus ar atšķirīgām procentu likmēm, un aizdod šos līdzekļus citiem šā koncerna uzņēmumiem ar dažādiem nosacījumiem. Citi sarežģījumi rodas, izmantojot aizdevumus, kas denominēti ārvalstu valūtā vai saistīti ar to, ja koncerns darbojas valstīs, kurās ir augsta inflācija, kā arī valūtas kursu svārstību gadījumā. Rezultātā ir grūti noteikt aizņēmumu izmaksu summu, kas ir tieši attiecināma uz kritērijiem atbilstošā aktīva iegādi, un ir nepieciešams izmaksu atbilstības izvērtējums. |
| --- | --- |

11.

Var būt grūti noteikt tiešu saistību starp konkrētiem aizņēmumiem un kritērijiem atbilstošo aktīvu, kā arī noteikt aizņēmumus, no kuriem citādi varētu izvairīties. Šīs grūtības rodas, piemēram, kad uzņēmuma finansēšanas darbība tiek koordinēta centralizēti. Grūtības rodas arī tad, ja koncerns lieto dažādus parāda instrumentus, lai aizņemtos līdzekļus ar atšķirīgām procentu likmēm, un aizdod šos līdzekļus citiem šā koncerna uzņēmumiem ar dažādiem nosacījumiem. Citi sarežģījumi rodas, izmantojot aizdevumus, kas denominēti ārvalstu valūtā vai saistīti ar to, ja koncerns darbojas valstīs, kurās ir augsta inflācija, kā arī valūtas kursu svārstību gadījumā. Rezultātā ir grūti noteikt aizņēmumu izmaksu summu, kas ir tieši attiecināma uz kritērijiem atbilstošā aktīva iegādi, un ir nepieciešams izmaksu atbilstības izvērtējums.

| 12. | Ja uzņēmums speciāli aizņemas līdzekļus, lai iegūtu kritērijiem atbilstošu aktīvu, tad aizņēmumu izmaksu summu, ko drīkst kapitalizēt, uzņēmums nosaka kā faktiskās aizņēmumu izmaksas, kas radušās saistībā ar šo aizņēmumu attiecīgajā periodā, atskaitot ieguldījumu ienākumus par šo aizņēmumu pagaidu ieguldīšanu. |
| --- | --- |

12.

Ja uzņēmums speciāli aizņemas līdzekļus, lai iegūtu kritērijiem atbilstošu aktīvu, tad aizņēmumu izmaksu summu, ko drīkst kapitalizēt, uzņēmums nosaka kā faktiskās aizņēmumu izmaksas, kas radušās saistībā ar šo aizņēmumu attiecīgajā periodā, atskaitot ieguldījumu ienākumus par šo aizņēmumu pagaidu ieguldīšanu.

| 13. | Kritērijiem atbilstošā aktīva finansēšanas pasākumu dēļ uzņēmums var iegūt aizņemtos līdzekļus un tam rodas attiecīgas aizņēmumu izmaksas, pirms visi līdzekļi vai to daļa tiek izmantota izdevumiem par kritērijiem atbilstošo aktīvu. Tādos gadījumos līdzekļus bieži iegulda uz laiku, kamēr jāveic izdevumi par kritērijiem atbilstošo aktīvu. Nosakot aizņēmumu izmaksu summu, ko drīkst kapitalizēt attiecīgajā periodā, ieguldījumu ienākumus, kas nopelnīti par šiem līdzekļiem, atskaita no aizņēmumu izmaksām. |
| --- | --- |

13.

Kritērijiem atbilstošā aktīva finansēšanas pasākumu dēļ uzņēmums var iegūt aizņemtos līdzekļus un tam rodas attiecīgas aizņēmumu izmaksas, pirms visi līdzekļi vai to daļa tiek izmantota izdevumiem par kritērijiem atbilstošo aktīvu. Tādos gadījumos līdzekļus bieži iegulda uz laiku, kamēr jāveic izdevumi par kritērijiem atbilstošo aktīvu. Nosakot aizņēmumu izmaksu summu, ko drīkst kapitalizēt attiecīgajā periodā, ieguldījumu ienākumus, kas nopelnīti par šiem līdzekļiem, atskaita no aizņēmumu izmaksām.

| 14. | Ja uzņēmums līdzekļus aizņemas vispārēji un izmanto, lai iegūtu kritērijiem atbilstošu aktīvu, aizņēmumu izmaksu summu, ko drīkst kapitalizēt, uzņēmums nosaka, izdevumiem par šo aktīvu piemērojot kapitalizācijas likmi. Kapitalizācijas likme ir vidējās svērtās aizņēmumu izmaksas, kuras attiecina uz uzņēmuma aizņēmumiem, kas attiecīgajā periodā nav atmaksāti, neiekļaujot aizņēmumus, kas ņemti speciāli, lai iegūtu kritērijiem atbilstošo aktīvu. Aizņēmumu izmaksu summa, ko uzņēmums attiecīgajā periodā kapitalizē, nedrīkst pārsniegt to aizņēmumu izmaksu summu, kas uzņēmumam ir radušās šajā periodā. |
| --- | --- |

14.

Ja uzņēmums līdzekļus aizņemas vispārēji un izmanto, lai iegūtu kritērijiem atbilstošu aktīvu, aizņēmumu izmaksu summu, ko drīkst kapitalizēt, uzņēmums nosaka, izdevumiem par šo aktīvu piemērojot kapitalizācijas likmi. Kapitalizācijas likme ir vidējās svērtās aizņēmumu izmaksas, kuras attiecina uz uzņēmuma aizņēmumiem, kas attiecīgajā periodā nav atmaksāti, neiekļaujot aizņēmumus, kas ņemti speciāli, lai iegūtu kritērijiem atbilstošo aktīvu. Aizņēmumu izmaksu summa, ko uzņēmums attiecīgajā periodā kapitalizē, nedrīkst pārsniegt to aizņēmumu izmaksu summu, kas uzņēmumam ir radušās šajā periodā.

| 15. | Aprēķinot vidējās svērtās aizņēmumu izmaksas, dažos gadījumos ir lietderīgi iekļaut visus mātesuzņēmuma un tā meitasuzņēmumu aizņēmumus, bet citos gadījumos ir lietderīgi aprēķināt vidējās svērtās aizņēmumu izmaksas katram meitasuzņēmumam atsevišķi. |
| --- | --- |

15.

Aprēķinot vidējās svērtās aizņēmumu izmaksas, dažos gadījumos ir lietderīgi iekļaut visus mātesuzņēmuma un tā meitasuzņēmumu aizņēmumus, bet citos gadījumos ir lietderīgi aprēķināt vidējās svērtās aizņēmumu izmaksas katram meitasuzņēmumam atsevišķi.

Kritērijiem atbilstošā aktīva uzskaites vērtības pārsniegums pār atgūstamo vērtību

| 16. | Ja kritērijiem atbilstošā aktīva uzskaites vērtība vai gaidāmās galīgās izmaksas pārsniedz tā atgūstamo vērtību vai neto pārdošanas vērtību, uzskaites vērtību daļēji vai pilnīgi noraksta saskaņā ar citu standartu prasībām. Noteiktos gadījumos vērtības daļēji vai pilnīgi norakstīto summu atjauno saskaņā ar šiem citiem standartiem. |
| --- | --- |

16.

Ja kritērijiem atbilstošā aktīva uzskaites vērtība vai gaidāmās galīgās izmaksas pārsniedz tā atgūstamo vērtību vai neto pārdošanas vērtību, uzskaites vērtību daļēji vai pilnīgi noraksta saskaņā ar citu standartu prasībām. Noteiktos gadījumos vērtības daļēji vai pilnīgi norakstīto summu atjauno saskaņā ar šiem citiem standartiem.

Kapitalizācijas sākums

| 17. | Kritērijiem atbilstoša aktīva izmaksās iekļauto aizņēmumu izmaksu kapitalizāciju uzņēmums sāk kapitalizācijas sākuma datumā. Kapitalizācijas sākuma datums ir datums, kad uzņēmums pirmoreiz atbilst visiem šiem nosacījumiem:






  a) | tam radušies izdevumi par aktīvu; |
| --- | --- | --- |

17.

Kritērijiem atbilstoša aktīva izmaksās iekļauto aizņēmumu izmaksu kapitalizāciju uzņēmums sāk kapitalizācijas sākuma datumā. Kapitalizācijas sākuma datums ir datums, kad uzņēmums pirmoreiz atbilst visiem šiem nosacījumiem:

a)

tam radušies izdevumi par aktīvu;

| b) | tam radušās aizņēmumu izmaksas; un |
| --- | --- |

b)

tam radušās aizņēmumu izmaksas; un

| c) | tas veic darbības, kas ir nepieciešamas, lai sagatavotu aktīvu paredzētajai lietošanai vai pārdošanai. |
| --- | --- |

c)

tas veic darbības, kas ir nepieciešamas, lai sagatavotu aktīvu paredzētajai lietošanai vai pārdošanai.

| 18. | Izdevumos par kritērijiem atbilstošo aktīvu ietver tikai tos izdevumus, kuru rezultātā maksāta nauda, nodoti citi aktīvi vai uzņemtas saistības, par kurām jāmaksā procenti. No izdevumiem atskaita jebkurus saistībā ar aktīvu saņemtos maksājumus par paveikto darba daļu un dotācijas (sk. 20. SGS Valsts dotāciju uzskaite un informācijas atklāšana par valsts palīdzību). Aktīva vidējā uzskaites vērtība attiecīgajā periodā, ieskaitot iepriekš kapitalizētās aizņēmumu izmaksas, parasti ir atbilstīga aptuvena izdevumu summa, kurai piemēro kapitalizācijas likmi šajā periodā. |
| --- | --- |

18.

Izdevumos par kritērijiem atbilstošo aktīvu ietver tikai tos izdevumus, kuru rezultātā maksāta nauda, nodoti citi aktīvi vai uzņemtas saistības, par kurām jāmaksā procenti. No izdevumiem atskaita jebkurus saistībā ar aktīvu saņemtos maksājumus par paveikto darba daļu un dotācijas (sk. 20. SGS Valsts dotāciju uzskaite un informācijas atklāšana par valsts palīdzību). Aktīva vidējā uzskaites vērtība attiecīgajā periodā, ieskaitot iepriekš kapitalizētās aizņēmumu izmaksas, parasti ir atbilstīga aptuvena izdevumu summa, kurai piemēro kapitalizācijas likmi šajā periodā.

| 19. | Darbības, kas nepieciešamas aktīva sagatavošanai tā paredzētajai lietošanai vai pārdošanai, ir saistītas ne tikai ar aktīva fizisku izveidi. Tās ietver tehnisko un administratīvo darbu pirms fiziskās izveides sākuma, piemēram, darbības, kas saistītas ar atļauju saņemšanu pirms fiziskās izveides sākuma. Šajās darbībās neietilpst aktīva turēšana, kad nenotiek aktīva stāvokli mainoša ražošana vai attīstīšana. Piemēram, aizņēmumu izmaksas, kuras ir radušās, kamēr zemes gabals tiek pilnveidots, kapitalizē attiecīgajā periodā, kad tiek veiktas darbības, kas saistītas ar pilnveidošanu. Tomēr nedrīkst kapitalizēt aizņēmumu izmaksas, kuras ir radušās, kamēr zemes gabals, kas iegādāts celtniecības nolūkā, tiek turēts bez jebkādām ar pilnveidošanu saistītām darbībām. |
| --- | --- |

19.

Darbības, kas nepieciešamas aktīva sagatavošanai tā paredzētajai lietošanai vai pārdošanai, ir saistītas ne tikai ar aktīva fizisku izveidi. Tās ietver tehnisko un administratīvo darbu pirms fiziskās izveides sākuma, piemēram, darbības, kas saistītas ar atļauju saņemšanu pirms fiziskās izveides sākuma. Šajās darbībās neietilpst aktīva turēšana, kad nenotiek aktīva stāvokli mainoša ražošana vai attīstīšana. Piemēram, aizņēmumu izmaksas, kuras ir radušās, kamēr zemes gabals tiek pilnveidots, kapitalizē attiecīgajā periodā, kad tiek veiktas darbības, kas saistītas ar pilnveidošanu. Tomēr nedrīkst kapitalizēt aizņēmumu izmaksas, kuras ir radušās, kamēr zemes gabals, kas iegādāts celtniecības nolūkā, tiek turēts bez jebkādām ar pilnveidošanu saistītām darbībām.

Kapitalizācijas apturēšana

| 20. | Uzņēmums aptur aizņēmumu izmaksu kapitalizāciju, ja ilgākos periodos tas ir pārtraucis aktīvus kritērijam atbilstošā aktīva attīstīšanas pasākumus. |
| --- | --- |

20.

Uzņēmums aptur aizņēmumu izmaksu kapitalizāciju, ja ilgākos periodos tas ir pārtraucis aktīvus kritērijam atbilstošā aktīva attīstīšanas pasākumus.

| 21. | Uzņēmumam var rasties aizņēmumu izmaksas ilgākā periodā, kurā tas ir pārtraucis darbības, kas nepieciešamas, lai sagatavotu aktīvu tā paredzētajai lietošanai vai pārdošanai. Šīs izmaksas ir izmaksas par daļēji pabeigtu aktīvu turēšanu, kuras nedrīkst kapitalizēt. Tomēr uzņēmums parasti neaptur aizņēmumu izmaksu kapitalizāciju periodā, kad tas veic būtiskus tehniskus un administratīvus darbus. Uzņēmums arī neaptur aizņēmumu izmaksu kapitalizāciju, kad nepieciešams uz laiku pārtraukt aktīva sagatavošanu paredzētajai lietošanai vai pārdošanai. Piemēram, kapitalizācija turpinās ilgākā periodā, kura laikā augsts ūdens līmenis aizkavē tilta celtniecību, ja šāds augsts ūdens līmenis ir raksturīgs konkrētajā ģeogrāfiskajā reģionā celtniecības laikā. |
| --- | --- |

21.

Uzņēmumam var rasties aizņēmumu izmaksas ilgākā periodā, kurā tas ir pārtraucis darbības, kas nepieciešamas, lai sagatavotu aktīvu tā paredzētajai lietošanai vai pārdošanai. Šīs izmaksas ir izmaksas par daļēji pabeigtu aktīvu turēšanu, kuras nedrīkst kapitalizēt. Tomēr uzņēmums parasti neaptur aizņēmumu izmaksu kapitalizāciju periodā, kad tas veic būtiskus tehniskus un administratīvus darbus. Uzņēmums arī neaptur aizņēmumu izmaksu kapitalizāciju, kad nepieciešams uz laiku pārtraukt aktīva sagatavošanu paredzētajai lietošanai vai pārdošanai. Piemēram, kapitalizācija turpinās ilgākā periodā, kura laikā augsts ūdens līmenis aizkavē tilta celtniecību, ja šāds augsts ūdens līmenis ir raksturīgs konkrētajā ģeogrāfiskajā reģionā celtniecības laikā.

Kapitalizācijas pārtraukšana

| 22. | Uzņēmums pārtrauc aizņēmumu izmaksu kapitalizāciju, kad būtībā ir pabeigtas visas darbības, kas nepieciešamas, lai sagatavotu kritērijiem atbilstošo aktīvu tā paredzētajai lietošanai vai pārdošanai. |
| --- | --- |

22.

Uzņēmums pārtrauc aizņēmumu izmaksu kapitalizāciju, kad būtībā ir pabeigtas visas darbības, kas nepieciešamas, lai sagatavotu kritērijiem atbilstošo aktīvu tā paredzētajai lietošanai vai pārdošanai.

| 23. | Aktīvs parasti ir gatavs tā paredzētajai lietošanai vai pārdošanai, kad ir pabeigta aktīva fiziskā izveide, lai gan ierastais administratīvais darbs varētu turpināties. Ja ir nepieciešami vēl tikai nelieli pārveidojumi, piemēram, īpašuma apdare pēc pircēja vai lietotāja specifikācijām, tas nozīmē, ka būtībā visas darbības ir pabeigtas. |
| --- | --- |

23.

Aktīvs parasti ir gatavs tā paredzētajai lietošanai vai pārdošanai, kad ir pabeigta aktīva fiziskā izveide, lai gan ierastais administratīvais darbs varētu turpināties. Ja ir nepieciešami vēl tikai nelieli pārveidojumi, piemēram, īpašuma apdare pēc pircēja vai lietotāja specifikācijām, tas nozīmē, ka būtībā visas darbības ir pabeigtas.

| 24. | Ja uzņēmums pabeidz kritērijiem atbilstošā aktīva būvniecību pa daļām un katru daļu ir iespējams lietot, kamēr pārējo daļu būvēšana turpinās, uzņēmums pārtrauc aizņēmumu izmaksu kapitalizāciju, kad būtībā ir pabeigtas visas darbības, kas nepieciešamas, lai sagatavotu šo daļu tās paredzētajai lietošanai vai pārdošanai. |
| --- | --- |

24.

Ja uzņēmums pabeidz kritērijiem atbilstošā aktīva būvniecību pa daļām un katru daļu ir iespējams lietot, kamēr pārējo daļu būvēšana turpinās, uzņēmums pārtrauc aizņēmumu izmaksu kapitalizāciju, kad būtībā ir pabeigtas visas darbības, kas nepieciešamas, lai sagatavotu šo daļu tās paredzētajai lietošanai vai pārdošanai.

| 25. | Piemēram, uzņēmējdarbības parks, ko veido vairākas ēkas, no kurām katru var lietot atsevišķi, ir kritērijiem atbilstošs aktīvs, kura katru daļu ir iespējams lietot, kamēr citu daļu būvniecība turpinās. Savukārt rūpnieciska ražotne (piemēram, tēraudlietuve), kuras visās dažādajās daļās vienā un tajā pašā teritorijā vispirms īsteno vienu, tad citu procesu, ir kritērijiem atbilstošs aktīvs, kas ir jāpabeidz pilnībā, pirms var lietot kādu tā daļu. |
| --- | --- |

25.

Piemēram, uzņēmējdarbības parks, ko veido vairākas ēkas, no kurām katru var lietot atsevišķi, ir kritērijiem atbilstošs aktīvs, kura katru daļu ir iespējams lietot, kamēr citu daļu būvniecība turpinās. Savukārt rūpnieciska ražotne (piemēram, tēraudlietuve), kuras visās dažādajās daļās vienā un tajā pašā teritorijā vispirms īsteno vienu, tad citu procesu, ir kritērijiem atbilstošs aktīvs, kas ir jāpabeidz pilnībā, pirms var lietot kādu tā daļu.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

| 26. | Uzņēmums atklāj šādu informāciju:






  a) | aizņēmumu izmaksu summu, kas kapitalizēta attiecīgajā periodā; un |
| --- | --- | --- |

26.

Uzņēmums atklāj šādu informāciju:

a)

aizņēmumu izmaksu summu, kas kapitalizēta attiecīgajā periodā; un

| b) | kapitalizācijas likmi, kura piemērota, lai noteiktu aizņēmumu izmaksu summu, ko drīkst kapitalizēt. |
| --- | --- |

b)

kapitalizācijas likmi, kura piemērota, lai noteiktu aizņēmumu izmaksu summu, ko drīkst kapitalizēt.

PĀREJAS NOTEIKUMI

| 27. | Ja šā standarta piemērošanas dēļ ir jāveic izmaiņas grāmatvedības politikā, uzņēmums piemēro šo standartu aizņēmumu izmaksām, kas ir saistītas ar kritērijiem atbilstošo aktīvu, kura kapitalizācijas sākuma datums sakrīt ar standarta spēkā stāšanās dienu vai ir vēlāk. |
| --- | --- |

27.

Ja šā standarta piemērošanas dēļ ir jāveic izmaiņas grāmatvedības politikā, uzņēmums piemēro šo standartu aizņēmumu izmaksām, kas ir saistītas ar kritērijiem atbilstošo aktīvu, kura kapitalizācijas sākuma datums sakrīt ar standarta spēkā stāšanās dienu vai ir vēlāk.

| 28. | Tomēr uzņēmums var noteikt jebkuru citu datumu pirms spēkā stāšanās dienas un piemērot šo standartu aizņēmumu izmaksām, kas saistītas ar visiem kritērijiem atbilstošajiem aktīviem, kuru kapitalizācijas sākuma datums sakrīt ar šo noteikto datumu vai ir vēlāk. |
| --- | --- |

28.

Tomēr uzņēmums var noteikt jebkuru citu datumu pirms spēkā stāšanās dienas un piemērot šo standartu aizņēmumu izmaksām, kas saistītas ar visiem kritērijiem atbilstošajiem aktīviem, kuru kapitalizācijas sākuma datums sakrīt ar šo noteikto datumu vai ir vēlāk.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DIENA

| 29. | Uzņēmums šo standartu piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ir pieļaujama arī agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2009. gada 1. janvāra, tas šo faktu norāda. |
| --- | --- |

29.

Uzņēmums šo standartu piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ir pieļaujama arī agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2009. gada 1. janvāra, tas šo faktu norāda.

23. SGS ATSAUKŠANA (PĀRSKATĪTS 1993. GADĀ)

| 30. | Šis standarts aizstāj 23. SGS Aizņēmumu izmaksas, kas pārskatīts 1993. gadā. |
| --- | --- |

30.

Šis standarts aizstāj 23. SGS Aizņēmumu izmaksas, kas pārskatīts 1993. gadā.

Papildinājums

Grozījumi citos paziņojumos

Šā papildinājuma grozījumus piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro šo standartu kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī šā papildinājuma grozījumus. Grozītajās rindkopās jaunais teksts ir pasvītrots, bet dzēstais teksts ir pārsvītrots.

А1.   1. SFPS Starptautisko finanšu pārskatu pirmreizēja piemērošana [apstiprināts lietošanai Eiropas Savienībā latviešu valodā kā 1. SFPS Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmā pieņemšana] groza šādi.

Groza 9., 12. un 13. punktu, pēc 25.H punkta ievieto virsrakstu un 25.I punktu un pievieno 47.G punktu šādā redakcijā.

| “9. | Citos SFPS ietvertos pārejas noteikumus piemēro tādu uzņēmumu grāmatvedības politiku izmaiņām, kuri jau izmanto SFPS; tos nepiemēro pirmreizēja piemērotāja pārejai uz SFPS, izņemot gadījumus, kas noteikti 25.D, 25.H, 25.I, 34.A un 34.B punktā. |
| --- | --- |

“9.

Citos SFPS ietvertos pārejas noteikumus piemēro tādu uzņēmumu grāmatvedības politiku izmaiņām, kuri jau izmanto SFPS; tos nepiemēro pirmreizēja piemērotāja pārejai uz SFPS, izņemot gadījumus, kas noteikti 25.D, 25.H, 25.I, 34.A un 34.B punktā.

| 12. | Šajā SFPS noteikti divu kategoriju izņēmumi principam, ka saskaņā ar SFPS sagatavotai uzņēmuma sākuma bilancei jāatbilst visiem SFPS:






  a) | 13.–25.I un 36.A–36.C punkts piešķir atbrīvojumus no dažām citu SFPS prasībām; |
| --- | --- | --- |

12.

Šajā SFPS noteikti divu kategoriju izņēmumi principam, ka saskaņā ar SFPS sagatavotai uzņēmuma sākuma bilancei jāatbilst visiem SFPS:

a)

13.–25.I un 36.A–36.C punkts piešķir atbrīvojumus no dažām citu SFPS prasībām;

| b) | 26.–34.B punkts aizliedz dažu citu SFPS aspektu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

b)

26.–34.B punkts aizliedz dažu citu SFPS aspektu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku.

| 13. | Uzņēmums var izlemt izmantot vienu vai vairākus šādus atbrīvojumus:






  a) | (...) |
| --- | --- | --- |

13.

Uzņēmums var izlemt izmantot vienu vai vairākus šādus atbrīvojumus:

a)

(...)

| l) | finanšu aktīvu vai finanšu saistību novērtēšana patiesajā vērtībā to sākotnējās atzīšanas brīdī (25.G punkts); |
| --- | --- |

l)

finanšu aktīvu vai finanšu saistību novērtēšana patiesajā vērtībā to sākotnējās atzīšanas brīdī (25.G punkts);

| m) | finanšu aktīva vai nemateriālā aktīva uzskaite saskaņā ar 12. SFPIK Vienošanās par pakalpojumu koncesiju (25.H punkts); un |
| --- | --- |

m)

finanšu aktīva vai nemateriālā aktīva uzskaite saskaņā ar 12. SFPIK Vienošanās par pakalpojumu koncesiju (25.H punkts); un

| n) | aizņēmumu izmaksas (25.I punkts). |
| --- | --- |

n)

aizņēmumu izmaksas (25.I punkts).

Uzņēmums šos atbrīvojumus nepiemēro analoģiski citiem posteņiem.

Aizņēmumu izmaksas

| 25.I | Pirmreizējais piemērotājs var piemērot 23. SGS Aizņēmumu izmaksas 2007. gada redakcijas 27. un 28. punktā ietvertos pārejas noteikumus. Par šajos punktos minēto spēkā stāšanās dienu uzskata 2009. gada 1. janvāri vai dienu, kad notikusi pāreja uz SFPS, ja tā ir vēlāk. |
| --- | --- |

25.I

Pirmreizējais piemērotājs var piemērot 23. SGS Aizņēmumu izmaksas 2007. gada redakcijas 27. un 28. punktā ietvertos pārejas noteikumus. Par šajos punktos minēto spēkā stāšanās dienu uzskata 2009. gada 1. janvāri vai dienu, kad notikusi pāreja uz SFPS, ja tā ir vēlāk.

| 47.G | Uzņēmums piemēro pievienotos 13. punkta n) apakšpunktu un 25.I punktu pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 23. SGS kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī minētos grozījumus.” |
| --- | --- |

47.G

Uzņēmums piemēro pievienotos 13. punkta n) apakšpunktu un 25.I punktu pārskata periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ja uzņēmums piemēro 23. SGS kādam agrākam periodam, šim periodam piemēro arī minētos grozījumus.”

A2.   1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana 110. punkta pēdējo teikumu svītro.

Finanšu pārskatu sniegšana

A3.   7. SGS Naudas plūsmas pārskati 32. punktu groza šādi.

Naudas plūsmas pārskati

| “32. | Attiecīgajā periodā izmaksāto procentu kopsummu norāda naudas plūsmas pārskatā neatkarīgi no tā, vai tā ir atzīta par izdevumiem peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai kapitalizēta saskaņā ar 23. SGS Aizņēmumu izmaksas.” |
| --- | --- |

“32.

Attiecīgajā periodā izmaksāto procentu kopsummu norāda naudas plūsmas pārskatā neatkarīgi no tā, vai tā ir atzīta par izdevumiem peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai kapitalizēta saskaņā ar 23. SGS Aizņēmumu izmaksas.”

A4.   11. SGS Būvlīgumi 18. punkta pēdējo teikumu groza šādi.

Būvlīgumi

| “18. | Aizņēmumu izmaksas ietver arī izmaksas, kuras var attiecināt uz līguma darbību kopumā un kuras var attiecināt uz konkrētiem līgumiem.” |
| --- | --- |

“18.

Aizņēmumu izmaksas ietver arī izmaksas, kuras var attiecināt uz līguma darbību kopumā un kuras var attiecināt uz konkrētiem līgumiem.”

A5.   16. SGS Pamatlīdzekļi 23. punktu groza šādi.

Pamatlīdzekļi

| “23. | Pamatlīdzekļu objekta izmaksas ir ekvivalentas cenai ar tūlītēju samaksu atzīšanas datumā. Ja maksājumu atliek, pārsniedzot parastos kredīta termiņus, starpību starp ekvivalento tūlītējas samaksas cenu un maksājuma kopsummu atzīst par kreditēšanas perioda procentu izdevumiem, izņemot, ja šādus procentus kapitalizē saskaņā ar 23. SGS.” |
| --- | --- |

“23.

Pamatlīdzekļu objekta izmaksas ir ekvivalentas cenai ar tūlītēju samaksu atzīšanas datumā. Ja maksājumu atliek, pārsniedzot parastos kredīta termiņus, starpību starp ekvivalento tūlītējas samaksas cenu un maksājuma kopsummu atzīst par kreditēšanas perioda procentu izdevumiem, izņemot, ja šādus procentus kapitalizē saskaņā ar 23. SGS.”

A6.   38. SGS Nemateriālie aktīvi 32. punktu groza šādi.

Nemateriālie aktīvi

| “32. | Ja maksājumu par nemateriālo aktīvu atliek, pārsniedzot parastos kredīta termiņus, tā izmaksas ir ekvivalentas cenai ar tūlītēju samaksu. Starpību starp šo summu un maksājumu kopsummu atzīst par kreditēšanas perioda procentu izdevumiem, izņemot, ja to kapitalizē saskaņā ar 23. SGS Aizņēmumu izmaksas.” |
| --- | --- |

“32.

Ja maksājumu par nemateriālo aktīvu atliek, pārsniedzot parastos kredīta termiņus, tā izmaksas ir ekvivalentas cenai ar tūlītēju samaksu. Starpību starp šo summu un maksājumu kopsummu atzīst par kreditēšanas perioda procentu izdevumiem, izņemot, ja to kapitalizē saskaņā ar 23. SGS Aizņēmumu izmaksas.”

A7.   SFPIK 1. interpretācijas Izmaiņas pastāvošajās atbrīvošanas, atjaunošanas un tamlīdzīgās saistībās [apstiprināts lietošanai Eiropas Savienībā latviešu valodā kā SFPIK 1. interpretācija Izmaiņas esošajās pārtraukto darbu, atjaunoto darbu un līdzīgās saistībās] 8. punktu groza šādi.

Izmaiņas pastāvošajās atbrīvošanas, atjaunošanas un tamlīdzīgās saistībās

Izmaiņas esošajās pārtraukto darbu, atjaunoto darbu un līdzīgās saistībās

| “8. | Periodisku diskonta likmes samazināšanu atzīst peļņā vai zaudējumos par finanšu izmaksām to rašanās brīdī. Saskaņā ar 23. SGS kapitalizācija nav atļauta.” |
| --- | --- |

“8.

Periodisku diskonta likmes samazināšanu atzīst peļņā vai zaudējumos par finanšu izmaksām to rašanās brīdī. Saskaņā ar 23. SGS kapitalizācija nav atļauta.”

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/17

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1261/2008

(2008. gada 16. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz starptautisko finanšu pārskatu standartu IFRS 2

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) 1126/2008 (2) ir pieņemti vairāki starptautiskie grāmatvedības standarti un interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) 1126/2008 (2) ir pieņemti vairāki starptautiskie grāmatvedības standarti un interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB) 2008. gada 17. janvārī publicēja grozījumus starptautiskajā finanšu pārskatu standartā IFRS 2“Ar kapitāla daļu pamatots maksājums” (turpmāk “IFRS 2 grozījums”). IFRS 2 grozījums sniedz skaidrojumus par tiesību iegūšanas nosacījumiem un par uzskaiti gadījumos, kad piemēro tiesību iegūšanas papildu nosacījumus un kad uzņēmums vai attiecīgais darījuma partneris atsauc vienošanos par maksājumu ar kapitāla daļu. |
| --- | --- |

(2)

Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB) 2008. gada 17. janvārī publicēja grozījumus starptautiskajā finanšu pārskatu standartā IFRS 2“Ar kapitāla daļu pamatots maksājums” (turpmāk “IFRS 2 grozījums”). IFRS 2 grozījums sniedz skaidrojumus par tiesību iegūšanas nosacījumiem un par uzskaiti gadījumos, kad piemēro tiesību iegūšanas papildu nosacījumus un kad uzņēmums vai attiecīgais darījuma partneris atsauc vienošanos par maksājumu ar kapitāla daļu.

| (3) | Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka IFRS 2 grozījums atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem tehniskajiem pieņemšanas kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un informēja Eiropas Komisiju, ka tas ir objektīvs un līdzsvarots. |
| --- | --- |

(3)

Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka IFRS 2 grozījums atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem tehniskajiem pieņemšanas kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un informēja Eiropas Komisiju, ka tas ir objektīvs un līdzsvarots.

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr.1126/2008 pielikumā starptautisko finanšu pārskatu standartu IFRS 2“Ar kapitāla daļu pamatots maksājums” groza saskaņā ar starptautiskajā finanšu pārskatu standartā IFRS 2“Ar kapitāla daļu pamatots maksājums” izdarītajiem grozījumiem (turpmāk “IFRS 2 grozījums”), kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Ikviens uzņēmums piemēro IFRS 2 grozījumu, kas iekļauts šīs regulas pielikumā, vēlākais no dienas, kurā sākas tā pirmais finanšu gads, kas iestājas pēc 2008. gada 31. decembra.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 199, 21.7.2006., 33. lpp.

3

---

PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI

| IFRS 2 | “IFRS 2 grozījums “Ar kapitāla daļu pamatots maksājums”” |
| --- | --- |

IFRS 2

“IFRS 2 grozījums “Ar kapitāla daļu pamatots maksājums””

Pavairošana atļauta Eiropas Ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no Starptautisko grāmatvedības standartu padomes šādā tīmekļa vietnē: www.iasb.org

GROZĪJUMI 2. SFPS

Akciju maksājumi

Šajā dokumentā ietverti grozījumi 2. SFPS Akciju maksājumi. Šajos grozījumos noformēti priekšlikumi, kas bija ietverti 2006. gada februārī publiskotajā 2. SFPS Piešķiršanas nosacījumi un atcelšana ierosināto grozījumu projektā.

Uzņēmumi piemēro šos grozījumus visiem akciju maksājumiem, kas ietilpst 2. SFPS darbības jomā, sākot ar gada periodu, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ir atļauts piemērošanu sākt agrāk.

NEGARANTĒTIE NOSACĪJUMI

Pēc standarta 21. punkta pievieno virsrakstu un 21.A punktu šādā redakcijā:

Negarantēto nosacījumu metode

| 21.A | Tāpat uzņēmums ņem vērā visus negarantētos nosacījumus, aprēķinot piešķirto pašu kapitāla instrumentu patieso vērtību. Tādēļ, uzskaitot pašu kapitāla instrumentus ar negarantētajiem nosacījumiem, uzņēmums atzīst no darījumu partnera saņemtās preces vai pakalpojumus, kuri atbilst visiem garantētajiem nosacījumiem, kas nav tirgus apstākļi (piemēram, pakalpojumus sniedz darbinieks, ar kuru norādītajā nostrādātajā periodā nav pārtrauktas darba attiecības), neatkarīgi no tā, vai šie negarantētie nosacījumi piepildās vai ne. |
| --- | --- |

21.A

Tāpat uzņēmums ņem vērā visus negarantētos nosacījumus, aprēķinot piešķirto pašu kapitāla instrumentu patieso vērtību. Tādēļ, uzskaitot pašu kapitāla instrumentus ar negarantētajiem nosacījumiem, uzņēmums atzīst no darījumu partnera saņemtās preces vai pakalpojumus, kuri atbilst visiem garantētajiem nosacījumiem, kas nav tirgus apstākļi (piemēram, pakalpojumus sniedz darbinieks, ar kuru norādītajā nostrādātajā periodā nav pārtrauktas darba attiecības), neatkarīgi no tā, vai šie negarantētie nosacījumi piepildās vai ne.

ATCELŠANA

Standarta 28. punktu groza šādi.

| “28 | Ja piešķirtos pašu kapitāla instrumentus atceļ vai par tiem norēķinās garantēšanas periodā (kas nav piešķirto kapitāla instrumentu atcelšana ar atsavināšanu, kad garantētie nosacījumi nav izpildīti) ...” |
| --- | --- |

“28

Ja piešķirtos pašu kapitāla instrumentus atceļ vai par tiem norēķinās garantēšanas periodā (kas nav piešķirto kapitāla instrumentu atcelšana ar atsavināšanu, kad garantētie nosacījumi nav izpildīti) ...”

Standarta 28. punkta b) apakšpunktu groza šādi.

| “28 | b) | ... Jebkādu šādu pārsniegumu atzīst kā izdevumus. Tomēr, ja vienošanās par akciju maksājumu ietver saistību sastāvdaļas, uzņēmums saistību patieso vērtību pārvērtē vienošanās atcelšanas datumā. Saistību sastāvdaļas apmaksai veiktos maksājumus uzskaita kā saistību dzēšanu.” |
| --- | --- | --- |

“28

b)

... Jebkādu šādu pārsniegumu atzīst kā izdevumus. Tomēr, ja vienošanās par akciju maksājumu ietver saistību sastāvdaļas, uzņēmums saistību patieso vērtību pārvērtē vienošanās atcelšanas datumā. Saistību sastāvdaļas apmaksai veiktos maksājumus uzskaita kā saistību dzēšanu.”

Pēc standarta 28. punkta pievieno 28.A punktu šādā redakcijā.

| “28.A | Ja uzņēmums vai darījumu partneris var izvēlēties, vai piemērot negarantēto nosacījumu, un uzņēmums vai darījumu partneris garantēšanas periodā nav izpildījis šo negarantēto nosacījumu, uzņēmums šo faktu atspoguļo kā atcelšanu.” |
| --- | --- |

“28.A

Ja uzņēmums vai darījumu partneris var izvēlēties, vai piemērot negarantēto nosacījumu, un uzņēmums vai darījumu partneris garantēšanas periodā nav izpildījis šo negarantēto nosacījumu, uzņēmums šo faktu atspoguļo kā atcelšanu.”

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

Standartu papildina ar 62. punktu šādā redakcijā.

| “62 | Uzņēmums retrospektīvi piemēro turpmāk norādītos grozījumus gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk:






  a) | 21.A punkta prasības par negarantēto nosacījumu atspoguļošanas metodi; |
| --- | --- | --- |

“62

Uzņēmums retrospektīvi piemēro turpmāk norādītos grozījumus gada periodiem, kas sākas 2009. gada 1. janvārī vai vēlāk:

a)

21.A punkta prasības par negarantēto nosacījumu atspoguļošanas metodi;

| b) | A papildinājumā ietvertās terminu “garantēt” un “garantētie nosacījumi” pārstrādātās definīcijas; |
| --- | --- |

b)

A papildinājumā ietvertās terminu “garantēt” un “garantētie nosacījumi” pārstrādātās definīcijas;

| c) | 28. un 28.A punktos ietvertos grozījumus par atcelšanu. |
| --- | --- |

c)

28. un 28.A punktos ietvertos grozījumus par atcelšanu.

Ir atļauts piemērošanu sākt agrāk. Ja uzņēmums šos grozījumus piemēro pārskata periodam, kas sākas pirms 2009. gada 1. janvāra, šis fakts ir jānorāda.”

DEFINĪCIJAS

A pielikumā ietvertās terminu “garantēt” un “garantētie nosacījumi” definīcijas groza šādi.

| “garantēt | Nodrošināt tiesības. Saskaņā ar vienošanos par akciju maksājumu darījumu partnera tiesības saņemt naudu, citus uzņēmuma aktīvus vai pašu kapitāla instrumentus kļūst garantētas, kad darījumu partnera tiesības vairs nav atkarīgas no garantēto nosacījumu izpildes. |
| --- | --- |
| garantētie nosacījumi | Nosacījumi, kas nosaka, vai uzņēmums saņem darbu, kas sniedz darījumu partnerim tiesības saņemt naudu, citus uzņēmuma aktīvus vai pašu kapitāla instrumentus saskaņā ar vienošanos par maksājumu ar akcijām. Garantētie nosacījumi ir vai nu izdienas nosacījumi, vai arī rezultātu nosacījumi. Izdienas nosacījumi nosaka, ka darījumu partnerim ir jānostrādā noteikts periods. Rezultātu nosacījumi nosaka, ka darījumu partnerim ir jānostrādā noteikts periods un jāsasniedz noteikti mērķi (piemēram, noteikts uzņēmuma peļņas pieaugums noteiktā laika periodā). Rezultātu nosacījumā var būt ietverti tirgus apstākļi.” |

“garantēt

Nodrošināt tiesības. Saskaņā ar vienošanos par akciju maksājumu darījumu partnera tiesības saņemt naudu, citus uzņēmuma aktīvus vai pašu kapitāla instrumentus kļūst garantētas, kad darījumu partnera tiesības vairs nav atkarīgas no garantēto nosacījumu izpildes.

garantētie nosacījumi

Nosacījumi, kas nosaka, vai uzņēmums saņem darbu, kas sniedz darījumu partnerim tiesības saņemt naudu, citus uzņēmuma aktīvus vai pašu kapitāla instrumentus saskaņā ar vienošanos par maksājumu ar akcijām. Garantētie nosacījumi ir vai nu izdienas nosacījumi, vai arī rezultātu nosacījumi. Izdienas nosacījumi nosaka, ka darījumu partnerim ir jānostrādā noteikts periods. Rezultātu nosacījumi nosaka, ka darījumu partnerim ir jānostrādā noteikts periods un jāsasniedz noteikti mērķi (piemēram, noteikts uzņēmuma peļņas pieaugums noteiktā laika periodā). Rezultātu nosacījumā var būt ietverti tirgus apstākļi.”

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/21

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1262/2008

(2008. gada 16. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (IFRIC) 13. interpretāciju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) ir pieņemti vairāki starptautiskie grāmatvedības standarti un interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) ir pieņemti vairāki starptautiskie grāmatvedības standarti un interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komiteja (IFRIC) 2007. gada 5. jūlijā publicēja IFRIC 13. interpretāciju “Programmas, kuras vērstas uz klientu piesaistīšanu” (turpmāk “IFRIC 13. interpretācija”). IFRIC 13. interpretācija likvidē pašreizējās prakses neatbilstības attiecībā uz tādu preču vai pakalpojumu uzskaiti, ko uzņēmumi piedāvā bez maksas vai pārdod par pazeminātām cenām saistībā ar programmām, kuras ir vērstas uz klientu piesaistīšanu un izmantotas, lai par preces vai pakalpojuma iegādi piešķirtu saviem klientiem bonusa punktus, “bezmaksas jūdzes” vai citas priekšrocības. |
| --- | --- |

(2)

Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komiteja (IFRIC) 2007. gada 5. jūlijā publicēja IFRIC 13. interpretāciju “Programmas, kuras vērstas uz klientu piesaistīšanu” (turpmāk “IFRIC 13. interpretācija”). IFRIC 13. interpretācija likvidē pašreizējās prakses neatbilstības attiecībā uz tādu preču vai pakalpojumu uzskaiti, ko uzņēmumi piedāvā bez maksas vai pārdod par pazeminātām cenām saistībā ar programmām, kuras ir vērstas uz klientu piesaistīšanu un izmantotas, lai par preces vai pakalpojuma iegādi piešķirtu saviem klientiem bonusa punktus, “bezmaksas jūdzes” vai citas priekšrocības.

| (3) | Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka IFRIC 13. interpretācija atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem tehniskajiem pieņemšanas kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un informēja Eiropas Komisiju, ka tas ir objektīvs un līdzsvarots. |
| --- | --- |

(3)

Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka IFRIC 13. interpretācija atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem tehniskajiem pieņemšanas kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un informēja Eiropas Komisiju, ka tas ir objektīvs un līdzsvarots.

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumā iekļauj Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (IFRIC) 13. interpretāciju “Programmas, kuras vērstas uz klientu piesaistīšanu”, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Ikviens uzņēmums piemēro IFRIC 13. interpretāciju, kas iekļauta šīs regulas pielikumā, vēlākais no dienas, kurā sākas tā pirmais finanšu gads, kas iestājas pēc 2008. gada 31. decembra.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 199, 21.7.2006., 33. lpp.

3

---

PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE FINANŠU PĀRSKATU STANDARTI

| IFRIC 13 | “IFRIC 13. interpretācija “Programmas, kuras vērstas uz klientu piesaistīšanu” ” |
| --- | --- |

IFRIC 13

“IFRIC 13. interpretācija “Programmas, kuras vērstas uz klientu piesaistīšanu” ”

Pavairošana atļauta Eiropas Ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt Starptautisko grāmatvedības standartu padomes tīmekļa vietnē www.iasb.org

SFPIK 13. INTERPRETĀCIJA

Klientu lojalitātes programmas

ATSAUCES

| — | 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas |
| --- | --- |

—

8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas

| — | 18. SGS Ieņēmumi |
| --- | --- |

—

18. SGS Ieņēmumi

| — | 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi |
| --- | --- |

—

37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi

PAMATOJUMS

| 1. | Uzņēmumi izmanto klientu lojalitātes programmas, lai motivētu klientus iegādāties piedāvātos produktus un pakalpojumus. Ja klients iegādājas produktus vai pakalpojumus, uzņēmums piešķir klientam bonuspunktus (bieži sauktus par “punktiem”). Klients par bonuspunktiem var saņemt balvas, piemēram, preces un pakalpojumus bez maksas vai par pazeminātu cenu. |
| --- | --- |

1.

Uzņēmumi izmanto klientu lojalitātes programmas, lai motivētu klientus iegādāties piedāvātos produktus un pakalpojumus. Ja klients iegādājas produktus vai pakalpojumus, uzņēmums piešķir klientam bonuspunktus (bieži sauktus par “punktiem”). Klients par bonuspunktiem var saņemt balvas, piemēram, preces un pakalpojumus bez maksas vai par pazeminātu cenu.

| 2. | Programmas darbojas dažādos veidos. Pirms klients var saņemt motivējošās balvas, var tikt izvirzīta prasība, ka tam jāuzkrāj minimālais bonuspunktu skaits vai vērtība. Bonuspunkti var būt saistīti ar atsevišķiem pirkumiem vai pirkumu grupām vai ar noteiktā laika periodā veiktiem pirkumiem. Uzņēmums pats var īstenot klientu lojalitātes programmu vai piedalīties programmā, ko īsteno trešā persona. Piedāvātās motivācijas balvas var ietvert produktus vai pakalpojumus, kurus piedāvā pats uzņēmums, un/vai tiesības pieprasīt produktus vai pakalpojumus no trešās personas. |
| --- | --- |

2.

Programmas darbojas dažādos veidos. Pirms klients var saņemt motivējošās balvas, var tikt izvirzīta prasība, ka tam jāuzkrāj minimālais bonuspunktu skaits vai vērtība. Bonuspunkti var būt saistīti ar atsevišķiem pirkumiem vai pirkumu grupām vai ar noteiktā laika periodā veiktiem pirkumiem. Uzņēmums pats var īstenot klientu lojalitātes programmu vai piedalīties programmā, ko īsteno trešā persona. Piedāvātās motivācijas balvas var ietvert produktus vai pakalpojumus, kurus piedāvā pats uzņēmums, un/vai tiesības pieprasīt produktus vai pakalpojumus no trešās personas.

DARBĪBAS JOMA

| 3. | Šī interpretācija attiecas uz klientu lojalitātes bonuspunktiem:






  a) | kurus uzņēmums piešķir saviem klientiem kā daļu no pārdošanas darījuma, t. i., produktu pārdošanas, pakalpojuma sniegšanas vai uzņēmuma aktīvu izmantošanas; |
| --- | --- | --- |

3.

Šī interpretācija attiecas uz klientu lojalitātes bonuspunktiem:

a)

kurus uzņēmums piešķir saviem klientiem kā daļu no pārdošanas darījuma, t. i., produktu pārdošanas, pakalpojuma sniegšanas vai uzņēmuma aktīvu izmantošanas;

| b) | kurus, atkarībā no turpmāku kvalificējošu nosacījumu izpildes, klienti var izmantot, lai saņemtu produktus un pakalpojumus par brīvu vai par pazeminātām cenām. |
| --- | --- |

b)

kurus, atkarībā no turpmāku kvalificējošu nosacījumu izpildes, klienti var izmantot, lai saņemtu produktus un pakalpojumus par brīvu vai par pazeminātām cenām.

Šī interpretācija attiecas uz to uzņēmumu grāmatvedību, kuri piešķir saviem klientiem bonuspunktus.

JAUTĀJUMI

| 4. | Šajā interpretācijā ir aplūkoti šādi jautājumi:






  a) | vai uzņēmuma pienākums piešķirt produktus vai pakalpojumus par brīvu vai par pazeminātu maksu (“balvas”) turpmāk atzīstams un vērtējams:






  i) | attiecinot daļu no pārdošanas darījumā saņemtās vai saņemamās atlīdzības uz bonuspunktiem un atliekot ieņēmumu atzīšanu (piemērojams 18. SGS 13. punkts); |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Šajā interpretācijā ir aplūkoti šādi jautājumi:

a)

vai uzņēmuma pienākums piešķirt produktus vai pakalpojumus par brīvu vai par pazeminātu maksu (“balvas”) turpmāk atzīstams un vērtējams:

i)

attiecinot daļu no pārdošanas darījumā saņemtās vai saņemamās atlīdzības uz bonuspunktiem un atliekot ieņēmumu atzīšanu (piemērojams 18. SGS 13. punkts);

| ii) | veidojot uzkrājumus balvu nodrošināšanai aplēsto nākotnes izmaksu apmērā (piemērojams 18. SGS 19. punkts); un |
| --- | --- |

ii)

veidojot uzkrājumus balvu nodrošināšanai aplēsto nākotnes izmaksu apmērā (piemērojams 18. SGS 19. punkts); un

| b) | ja atlīdzība attiecināma uz bonuspunktiem:






  i) | kāda ir uz tiem attiecināmā daļa; |
| --- | --- | --- |

b)

ja atlīdzība attiecināma uz bonuspunktiem:

i)

kāda ir uz tiem attiecināmā daļa;

| ii) | kad jāatzīst ieņēmumi; |
| --- | --- |

ii)

kad jāatzīst ieņēmumi;

| iii) | ja balvas nodrošina trešā persona, kā jānovērtē ieņēmumi. |
| --- | --- |

iii)

ja balvas nodrošina trešā persona, kā jānovērtē ieņēmumi.

KOMISIJAS VIEDOKLIS

| 5. | Uzņēmumam jāpiemēro 18. SGS 13. punktu un jāuzskaita bonuspunktus kā atsevišķi identificējamu sastāvdaļu pārdošanas darījumā(-os), kura(-u) rezultātā šie bonuspunkti tiek piešķirti, (“sākotnējā pārdošana”). Saņemtās vai saņemamās atlīdzības sākotnējās pārdošanas patiesā vērtība sadalāma starp bonuspunktiem un citām pārdošanas sastāvdaļām. |
| --- | --- |

5.

Uzņēmumam jāpiemēro 18. SGS 13. punktu un jāuzskaita bonuspunktus kā atsevišķi identificējamu sastāvdaļu pārdošanas darījumā(-os), kura(-u) rezultātā šie bonuspunkti tiek piešķirti, (“sākotnējā pārdošana”). Saņemtās vai saņemamās atlīdzības sākotnējās pārdošanas patiesā vērtība sadalāma starp bonuspunktiem un citām pārdošanas sastāvdaļām.

| 6. | Atlīdzība, kas attiecināma uz bonuspunktiem, tiek noteikta, pamatojoties uz to patieso vērtību, t.i., uz vērtību, par kādu bonuspunkti varētu tikt pārdoti atsevišķi. |
| --- | --- |

6.

Atlīdzība, kas attiecināma uz bonuspunktiem, tiek noteikta, pamatojoties uz to patieso vērtību, t.i., uz vērtību, par kādu bonuspunkti varētu tikt pārdoti atsevišķi.

| 7. | Ja uzņēmums pats nodrošina balvas, tad ieņēmumus no bonuspunktiem (saskaņā ar pārdošanas darījuma sastāvdaļām noteikto ieņēmumu proporciju) atzīst brīdī, kad šie bonuspunkti tiek izpirkti un uzņēmums izpilda savu pienākumu nodrošināt balvas. Atzītais ieņēmumu apmērs balstās uz to bonuspunktu skaitu, kas tiek izpirkti apmaiņā pret atlīdzību, attiecībā pret kopējo sagaidāmo izpērkamo bonuspunktu skaitu. |
| --- | --- |

7.

Ja uzņēmums pats nodrošina balvas, tad ieņēmumus no bonuspunktiem (saskaņā ar pārdošanas darījuma sastāvdaļām noteikto ieņēmumu proporciju) atzīst brīdī, kad šie bonuspunkti tiek izpirkti un uzņēmums izpilda savu pienākumu nodrošināt balvas. Atzītais ieņēmumu apmērs balstās uz to bonuspunktu skaitu, kas tiek izpirkti apmaiņā pret atlīdzību, attiecībā pret kopējo sagaidāmo izpērkamo bonuspunktu skaitu.

| 8. | Ja atlīdzību nodrošina trešās personas, uzņēmums nosaka, vai tas pats saņem atlīdzību, kas attiecināma uz bonuspunktiem, t.i., darbojas kā darījuma galvenā persona, vai trešās personas vārdā, t. i., darbojas kā trešās personas pārstāvis.






  a) | Ja uzņēmums saņem atlīdzību trešās personas vārdā, tad tas:






  i) | novērtē savus ieņēmumus kā neto summu, ko patur pats uzņēmums, t.i., kā starpību starp atlīdzību, kas attiecināma uz bonuspunktiem, un summu, kas maksājama trešajai personai par balvu sagādāšanu; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Ja atlīdzību nodrošina trešās personas, uzņēmums nosaka, vai tas pats saņem atlīdzību, kas attiecināma uz bonuspunktiem, t.i., darbojas kā darījuma galvenā persona, vai trešās personas vārdā, t. i., darbojas kā trešās personas pārstāvis.

a)

Ja uzņēmums saņem atlīdzību trešās personas vārdā, tad tas:

i)

novērtē savus ieņēmumus kā neto summu, ko patur pats uzņēmums, t.i., kā starpību starp atlīdzību, kas attiecināma uz bonuspunktiem, un summu, kas maksājama trešajai personai par balvu sagādāšanu;

| ii) | atzīst šo neto summu kā ieņēmumu, kad trešai personai rodas pienākums sagādāt balvas un tā ir tiesīga par to saņemt kompensāciju. Šie apstākļi var iestāties jau bonuspunktu piešķiršanas brīdī. Tāpat, ja klients var izvēlēties pieprasīt balvu vai nu no uzņēmuma, vai trešās personas, šie apstākļi var iestāties tajā brīdī, kad klients nolemj pieprasīt balvas no trešās personas. |
| --- | --- |

ii)

atzīst šo neto summu kā ieņēmumu, kad trešai personai rodas pienākums sagādāt balvas un tā ir tiesīga par to saņemt kompensāciju. Šie apstākļi var iestāties jau bonuspunktu piešķiršanas brīdī. Tāpat, ja klients var izvēlēties pieprasīt balvu vai nu no uzņēmuma, vai trešās personas, šie apstākļi var iestāties tajā brīdī, kad klients nolemj pieprasīt balvas no trešās personas.

| b) | Ja uzņēmums saņem atlīdzību pats savā vārdā, tad tas novērtē ieņēmumus kā bruto atlīdzību, kas attiecināma uz bonuspunktiem, un atzīst ieņēmumus tikai pēc tam, kad ir izpildījis visas saistības, kas attiecas atlīdzību. |
| --- | --- |

b)

Ja uzņēmums saņem atlīdzību pats savā vārdā, tad tas novērtē ieņēmumus kā bruto atlīdzību, kas attiecināma uz bonuspunktiem, un atzīst ieņēmumus tikai pēc tam, kad ir izpildījis visas saistības, kas attiecas atlīdzību.

| 9. | Ja jebkurā brīdī sagaidāms, ka izmaksas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu atlīdzības piešķiršanas pienākuma izpildi, pārsniegs uz bonuspunktiem attiecināmo saņemto un saņemamo atlīdzību (t. i., atlīdzība, kas attiecināta uz bonuspunktiem sākotnējās pārdošanas laikā un kas vēl nav atzīta kā ieņēmumi, kā arī jebkuras nākamās atlīdzības, kas saņemamas, kad klients izpērk bonuspunktus), uzņēmumam ir apgrūtinoši līgumi. Saskaņā ar 37. SGS pārsnieguma apmērā atzīst saistības. Nepieciešamība atzīt šādas saistības var rasties, ja paredzētās atlīdzības nodrošināšanas izmaksas paaugstinās, piemēram, ja mainās uzņēmuma aplēses par sagaidāmo izpērkamo bonuspunktu skaitu. |
| --- | --- |

9.

Ja jebkurā brīdī sagaidāms, ka izmaksas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu atlīdzības piešķiršanas pienākuma izpildi, pārsniegs uz bonuspunktiem attiecināmo saņemto un saņemamo atlīdzību (t. i., atlīdzība, kas attiecināta uz bonuspunktiem sākotnējās pārdošanas laikā un kas vēl nav atzīta kā ieņēmumi, kā arī jebkuras nākamās atlīdzības, kas saņemamas, kad klients izpērk bonuspunktus), uzņēmumam ir apgrūtinoši līgumi. Saskaņā ar 37. SGS pārsnieguma apmērā atzīst saistības. Nepieciešamība atzīt šādas saistības var rasties, ja paredzētās atlīdzības nodrošināšanas izmaksas paaugstinās, piemēram, ja mainās uzņēmuma aplēses par sagaidāmo izpērkamo bonuspunktu skaitu.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS UN PĀREJAS PERIODS

| 10. | Šī interpretācija uzņēmumiem jāpiemēro pārskata periodiem, kas sākas 2008. gada 1. jūlijā vai pēc tam. Ir pieļaujama arī agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro interpretāciju periodam, kas sākas pirms 2008. gada 1. jūlija, šis fakts jāatklāj. |
| --- | --- |

10.

Šī interpretācija uzņēmumiem jāpiemēro pārskata periodiem, kas sākas 2008. gada 1. jūlijā vai pēc tam. Ir pieļaujama arī agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro interpretāciju periodam, kas sākas pirms 2008. gada 1. jūlija, šis fakts jāatklāj.

| 11. | Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek uzskaitītas saskaņā ar 8. SGS. |
| --- | --- |

11.

Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek uzskaitītas saskaņā ar 8. SGS.

Pielikums

Piemērošanas norādījumi

Šis pielikums ir interpretācijas neatņemama sastāvdaļa.

Bonuspunktu patiesās vērtības noteikšana

| AG1 | Komisijas viedokļa 6. punktā ir noteikts, ka atlīdzība, kas attiecināma uz bonuspunktiem, novērtējama, pamatojoties uz to patieso vērtību, t. i., uz vērtību, par kādu bonuspunkti varētu tikt pārdoti atsevišķi. Ja patiesā vērtība nav tieši nosakāma, tā ir jāaplēš. |
| --- | --- |

AG1

Komisijas viedokļa 6. punktā ir noteikts, ka atlīdzība, kas attiecināma uz bonuspunktiem, novērtējama, pamatojoties uz to patieso vērtību, t. i., uz vērtību, par kādu bonuspunkti varētu tikt pārdoti atsevišķi. Ja patiesā vērtība nav tieši nosakāma, tā ir jāaplēš.

| AG2 | Uzņēmums var aplēst bonuspunktu patieso vērtību, pamatojoties uz to balvu patieso vērtību, kuras varētu iegūt, šos bonuspunktus izpērkot. Šo balvu patieso vērtību samazina, lai atspoguļotu:






  a) | to balvu patieso vērtību, kuras tiks piedāvātas klientiem, kas nav ieguvuši bonuspunktus no sākotnējās pārdošanas; |
| --- | --- | --- |

AG2

Uzņēmums var aplēst bonuspunktu patieso vērtību, pamatojoties uz to balvu patieso vērtību, kuras varētu iegūt, šos bonuspunktus izpērkot. Šo balvu patieso vērtību samazina, lai atspoguļotu:

a)

to balvu patieso vērtību, kuras tiks piedāvātas klientiem, kas nav ieguvuši bonuspunktus no sākotnējās pārdošanas;

| b) | to bonuspunktu procentuālo attiecību, kurus pēc prognozēm klienti neizpirks. |
| --- | --- |

b)

to bonuspunktu procentuālo attiecību, kurus pēc prognozēm klienti neizpirks.

Ja klientiem ir iespēja izvēlēties dažāda veida atlīdzības, bonuspunktu patiesā vērtība neatspoguļo pieejamo atlīdzību diapazona patiesās vērtības, izsvērtas proporcionāli sagaidāmajam biežumam, ar kādu katra no atlīdzībām tiks izvēlēta.

| AG3 | Atsevišķās situācijās var būt pieejamas citas aprēķinu metodes. Piemēram, ja trešā persona nodrošina balvas un uzņēmums maksā trešajai personai par katru piešķirto bonuspunktu, tad bonuspunktu patieso vērtību var aplēst, vadoties pēc summas, ko uzņēmums maksā trešai personai, pieskaitot saprātīgu peļņas uzcenojumu. Lai izvēlētos un piemērotu aprēķinu metodi, kas apmierina komisijas viedokļa 6. punkta prasības un kas ir visatbilstošākā konkrētai situācijai, ir nepieciešams profesionāls vērtējums. |
| --- | --- |

AG3

Atsevišķās situācijās var būt pieejamas citas aprēķinu metodes. Piemēram, ja trešā persona nodrošina balvas un uzņēmums maksā trešajai personai par katru piešķirto bonuspunktu, tad bonuspunktu patieso vērtību var aplēst, vadoties pēc summas, ko uzņēmums maksā trešai personai, pieskaitot saprātīgu peļņas uzcenojumu. Lai izvēlētos un piemērotu aprēķinu metodi, kas apmierina komisijas viedokļa 6. punkta prasības un kas ir visatbilstošākā konkrētai situācijai, ir nepieciešams profesionāls vērtējums.

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/25

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1263/2008

(2008. gada 16. decembris),

ar kuru attiecībā uz Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 14. interpretāciju groza Regulu (EK) Nr. 1126/2008, ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti noteikti starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (2) tika pieņemti noteikti starptautiski standarti un to interpretācijas, kas bija spēkā 2008. gada 15. oktobrī.

| (2) | Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komiteja (SFPIK) 2007. gada 5. jūlijā publicēja SFPIK 19. SGS 14. interpretāciju “Fiksēto pabalstu aktīva limits, minimālā finansējuma prasības un to mijiedarbība”, turpmāk “SFPIK 14. interpretācija”. SFPIK 14. interpretācija precizē 19. starptautiskā grāmatvedības standarta (SGS) noteikumus par fiksēto pabalstu aktīviem saistībā ar fiksēto pēcpensionēšanās pabalstu plāniem, ja ir minimālā finansējuma prasības. Fiksēto pabalstu aktīvs ir pārsniegums starp plāna aktīva patieso vērtību un fiksētā pabalsta pienākuma pašreizējo vērtību. 19. SGS attiecas vienīgi uz tādu saimniecisko labumu pašreizējās vērtības noteikšanu, kas pieejami kā atmaksa no plāna vai nākotnes iemaksu samazinājums plānā un ko var skart minimālā finansējuma prasības. |
| --- | --- |

(2)

Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komiteja (SFPIK) 2007. gada 5. jūlijā publicēja SFPIK 19. SGS 14. interpretāciju “Fiksēto pabalstu aktīva limits, minimālā finansējuma prasības un to mijiedarbība”, turpmāk “SFPIK 14. interpretācija”. SFPIK 14. interpretācija precizē 19. starptautiskā grāmatvedības standarta (SGS) noteikumus par fiksēto pabalstu aktīviem saistībā ar fiksēto pēcpensionēšanās pabalstu plāniem, ja ir minimālā finansējuma prasības. Fiksēto pabalstu aktīvs ir pārsniegums starp plāna aktīva patieso vērtību un fiksētā pabalsta pienākuma pašreizējo vērtību. 19. SGS attiecas vienīgi uz tādu saimniecisko labumu pašreizējās vērtības noteikšanu, kas pieejami kā atmaksa no plāna vai nākotnes iemaksu samazinājums plānā un ko var skart minimālā finansējuma prasības.

| (3) | Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka SFPIK 14. interpretācija atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un informēja Eiropas Komisiju, ka tas ir objektīvs un līdzsvarots. |
| --- | --- |

(3)

Apspriešanās ar Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) tehnisko ekspertu grupu (TEG) apstiprina, ka SFPIK 14. interpretācija atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. panta 2. punktā izklāstītajiem pieņemšanas tehniskajiem kritērijiem. Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 14. jūlija Lēmumu 2006/505/EK, ar ko izveido Grāmatvedības standartu pārskata grupu, lai konsultētu Komisiju par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) atzinumu objektivitāti un neitralitāti (3), Grāmatvedības standartu pārskata grupa izskatīja EFRAG atzinumu par apstiprināšanu un informēja Eiropas Komisiju, ka tas ir objektīvs un līdzsvarots.

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1126/2008.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1126/2008 pielikumā iekļauj Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 19. SGS 14. interpretāciju “Fiksēto pabalstu aktīva limits, minimālā finansējuma prasības un to mijiedarbība”, kuras teksts pievienots šīs regulas pielikumā.

2. pants

Uzņēmums piemēro SFPIK 14. interpretāciju, kas iekļauta šīs regulas pielikumā, vēlākais no dienas, kurā sākas tā pirmais finanšu gads, pēc 2008. gada 31. decembra.

3. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 199, 21.7.2006., 33. lpp.

3

---

PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE FINANŠU PĀRSKATU STANDARTI

| SFPIK 14. interpretācija | “SFPIK 14. interpretācija/19. SGS “Fiksēto pabalstu aktīva limits, minimālā finansējuma prasības un to mijiedarbība” ” |
| --- | --- |

SFPIK 14. interpretācija

“SFPIK 14. interpretācija/19. SGS “Fiksēto pabalstu aktīva limits, minimālā finansējuma prasības un to mijiedarbība” ”

Pavairošana atļauta Eiropas Ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot personīgai lietošanai vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no Starptautisko grāmatvedības standartu padomes šādā tīmekļa vietnē: www.iasb.org

SFPIK 14. INTERPRETĀCIJA

19. SGS — Noteikto pabalstu aktīva limits, minimālā finansējuma prasības un to mijiedarbība

ATSAUCES

| — | 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana |
| --- | --- |

—

1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana

| — | 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas |
| --- | --- |

—

8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas

| — | 19. SGS Darbinieku pabalsti |
| --- | --- |

—

19. SGS Darbinieku pabalsti

| — | 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi |
| --- | --- |

—

37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi

PAMATOJUMS

| 1. | 19. SGS 58. pants ierobežo noteikto pabalstu aktīvu vērtību ar “saimniecisko labumu tagadnes vērtību, kas pieejama plāna atlīdzību izmaksas vai plāna turpmāko iemaksu samazinājuma formā”, pieskaitot neatzītos guvumus un zaudējumus. Radušies jautājumi par to, kad izmaksas vai nākotnes iemaksu samazinājums uzskatāmi par pieejamiem, īpaši, ja pastāv minimālā finansējuma prasība. |
| --- | --- |

1.

19. SGS 58. pants ierobežo noteikto pabalstu aktīvu vērtību ar “saimniecisko labumu tagadnes vērtību, kas pieejama plāna atlīdzību izmaksas vai plāna turpmāko iemaksu samazinājuma formā”, pieskaitot neatzītos guvumus un zaudējumus. Radušies jautājumi par to, kad izmaksas vai nākotnes iemaksu samazinājums uzskatāmi par pieejamiem, īpaši, ja pastāv minimālā finansējuma prasība.

| 2. | Minimālā finansējuma prasība pastāv daudzās valstīs, lai nodrošinātu pēcnodarbinātības pabalstu saistības pret darbinieku pabalstu plāna dalībniekiem. Šādas prasības parasti nosaka minimālo noteiktā laika periodā veicamo iemaksu apjomu vai līmeni. Tādējādi minimālā finansējuma prasība var ierobežot uzņēmuma iespējas samazināt nākotnes iemaksas. |
| --- | --- |

2.

Minimālā finansējuma prasība pastāv daudzās valstīs, lai nodrošinātu pēcnodarbinātības pabalstu saistības pret darbinieku pabalstu plāna dalībniekiem. Šādas prasības parasti nosaka minimālo noteiktā laika periodā veicamo iemaksu apjomu vai līmeni. Tādējādi minimālā finansējuma prasība var ierobežot uzņēmuma iespējas samazināt nākotnes iemaksas.

| 3. | Turklāt noteikto pabalstu aktīva limita noteikšana var būt par pamatu tam, ka minimālā finansējuma prasība ir grūti izpildāma. Parasti prasība veikt iemaksas plānā neietekmē noteikto pabalstu aktīva vai saistību novērtējumu. Šī iemesla dēļ veiktās iemaksas kļūst par plāna aktīviem, tādējādi, neradot papildu neto saistības. Taču minimālā finansējuma prasība var paaugstināt saistības, ja nepieciešamās iemaksas uzņēmumam pēc to veikšanas nav pieejamas. |
| --- | --- |

3.

Turklāt noteikto pabalstu aktīva limita noteikšana var būt par pamatu tam, ka minimālā finansējuma prasība ir grūti izpildāma. Parasti prasība veikt iemaksas plānā neietekmē noteikto pabalstu aktīva vai saistību novērtējumu. Šī iemesla dēļ veiktās iemaksas kļūst par plāna aktīviem, tādējādi, neradot papildu neto saistības. Taču minimālā finansējuma prasība var paaugstināt saistības, ja nepieciešamās iemaksas uzņēmumam pēc to veikšanas nav pieejamas.

DARBĪBAS JOMA

| 4. | Šī interpretācija attiecināma uz visiem noteiktajiem pēcnodarbinātības pabalstiem un citiem ilgtermiņa darbinieku noteiktajiem pabalstiem. |
| --- | --- |

4.

Šī interpretācija attiecināma uz visiem noteiktajiem pēcnodarbinātības pabalstiem un citiem ilgtermiņa darbinieku noteiktajiem pabalstiem.

| 5. | Šajā interpretācijā minimālā finansējuma prasības ir jebkādas prasības finansēt pēcnodarbinātības vai citu ilgtermiņa noteikto pabalstu plānu. |
| --- | --- |

5.

Šajā interpretācijā minimālā finansējuma prasības ir jebkādas prasības finansēt pēcnodarbinātības vai citu ilgtermiņa noteikto pabalstu plānu.

JAUTĀJUMI

| 6. | Šajā interpretācijā aplūkotie jautājumi ir:






  a) | kad kompensācijas vai samazinājumi nākotnes iemaksās uzskatāmi par pieejamiem saskaņā ar 19. SGS 58. pantu; |
| --- | --- | --- |

6.

Šajā interpretācijā aplūkotie jautājumi ir:

a)

kad kompensācijas vai samazinājumi nākotnes iemaksās uzskatāmi par pieejamiem saskaņā ar 19. SGS 58. pantu;

| b) | kā minimālā finansējuma prasība varētu ietekmēt turpmāko iemaksu samazināšanas iespējas; |
| --- | --- |

b)

kā minimālā finansējuma prasība varētu ietekmēt turpmāko iemaksu samazināšanas iespējas;

| c) | kad minimālā finansējuma prasība varētu paaugstināt saistības. |
| --- | --- |

c)

kad minimālā finansējuma prasība varētu paaugstināt saistības.

KOMISIJAS VIEDOKLIS

Atlīdzības izmaksu vai turpmāko iemaksu samazinājuma pieejamība

| 7. | Uzņēmums nosaka atlīdzības izmaksu vai turpmāko iemaksu samazinājuma pieejamību saskaņā ar plāna nolikumu un tās valsts likumdošanas prasībām, kuras teritorijā konkrētais plāns reģistrēts. |
| --- | --- |

7.

Uzņēmums nosaka atlīdzības izmaksu vai turpmāko iemaksu samazinājuma pieejamību saskaņā ar plāna nolikumu un tās valsts likumdošanas prasībām, kuras teritorijā konkrētais plāns reģistrēts.

| 8. | Saimnieciskais labums atlīdzības izmaksas vai turpmāko iemaksu samazinājuma formā ir pieejams, ja uzņēmums to var realizēt kādā plāna darbības brīdī vai tad, kad plāna saistības ir nokārtotas. Jānorāda, ka šāds saimnieciskais labums var būt pieejams pat tad, ja tas nav realizējams bilances datumā. |
| --- | --- |

8.

Saimnieciskais labums atlīdzības izmaksas vai turpmāko iemaksu samazinājuma formā ir pieejams, ja uzņēmums to var realizēt kādā plāna darbības brīdī vai tad, kad plāna saistības ir nokārtotas. Jānorāda, ka šāds saimnieciskais labums var būt pieejams pat tad, ja tas nav realizējams bilances datumā.

| 9. | Pieejamais saimnieciskais labums nav atkarīgs no tā, kā uzņēmums plāno izmantot pārsniegumu. Uzņēmums nosaka maksimālo saimniecisko labumu, kas pieejams no atlīdzības izmaksām, turpmāko iemaksu samazinājumiem vai no abu iepriekš minēto saimniecisko labumu kombinācijas. Uzņēmums nedrīkst atzīt saimniecisko labumu, kas rodas no atlīdzības izmaksu un turpmāko iemaksu samazinājumu kombinācijas, ja pieņēmumi, kas pamato viena un otra saimnieciskā labuma gūšanas iespējamību ir savstarpēji izslēdzoši. |
| --- | --- |

9.

Pieejamais saimnieciskais labums nav atkarīgs no tā, kā uzņēmums plāno izmantot pārsniegumu. Uzņēmums nosaka maksimālo saimniecisko labumu, kas pieejams no atlīdzības izmaksām, turpmāko iemaksu samazinājumiem vai no abu iepriekš minēto saimniecisko labumu kombinācijas. Uzņēmums nedrīkst atzīt saimniecisko labumu, kas rodas no atlīdzības izmaksu un turpmāko iemaksu samazinājumu kombinācijas, ja pieņēmumi, kas pamato viena un otra saimnieciskā labuma gūšanas iespējamību ir savstarpēji izslēdzoši.

| 10. | Saskaņā ar 1. SGS uzņēmums atklāj informāciju par galvenajiem aplēšu nenoteiktības cēloņiem bilances datumā, kas izraisa nozīmīgu risku, ka var rasties būtiskas korekcijas neto bilances aktīvu vai saistību uzskaites vērtībās. Uzņēmumam var būt jāuzrāda informācija par jebkādiem ierobežojumiem esošā pārpalikuma izmantošanā, kā arī var būt jāsniedz ziņas par to, kāds aprēķina pamatojums izmantots, lai noteiktu pieejamā saimnieciskā labuma vērtību. |
| --- | --- |

10.

Saskaņā ar 1. SGS uzņēmums atklāj informāciju par galvenajiem aplēšu nenoteiktības cēloņiem bilances datumā, kas izraisa nozīmīgu risku, ka var rasties būtiskas korekcijas neto bilances aktīvu vai saistību uzskaites vērtībās. Uzņēmumam var būt jāuzrāda informācija par jebkādiem ierobežojumiem esošā pārpalikuma izmantošanā, kā arī var būt jāsniedz ziņas par to, kāds aprēķina pamatojums izmantots, lai noteiktu pieejamā saimnieciskā labuma vērtību.

Saimnieciskais labums, kas pieejams atlīdzību izmaksas formā

Tiesības uz atlīdzību izmaksu

| 11. | Atlīdzību izmaksa pieejama uzņēmumam tikai tādā gadījumā, ja uzņēmumam ir beznosacījuma tiesības uz atlīdzību izmaksu:






  a) | plāna darbības laikā, bez priekšnoteikuma, ka plāna saistībām jābūt izpildītām, lai saņemtu atlīdzību izmaksu (piem., dažās jurisdikcijās uzņēmumam var būt tiesības uz atlīdzības izmaksu plāna darbības laikā neatkarīgi no tā, vai plāna saistības ir izpildītas); |
| --- | --- | --- |

11.

Atlīdzību izmaksa pieejama uzņēmumam tikai tādā gadījumā, ja uzņēmumam ir beznosacījuma tiesības uz atlīdzību izmaksu:

a)

plāna darbības laikā, bez priekšnoteikuma, ka plāna saistībām jābūt izpildītām, lai saņemtu atlīdzību izmaksu (piem., dažās jurisdikcijās uzņēmumam var būt tiesības uz atlīdzības izmaksu plāna darbības laikā neatkarīgi no tā, vai plāna saistības ir izpildītas);

| b) | pieņemot pakāpenisku plāna saistību izpildīšanu līdz brīdim, kad visi plāna dalībnieki no tā ir izstājušies; vai |
| --- | --- |

b)

pieņemot pakāpenisku plāna saistību izpildīšanu līdz brīdim, kad visi plāna dalībnieki no tā ir izstājušies; vai

| c) | pieņemot pilnīgu plāna saistību izpildi kā vienreizēju darījumu (t. i., plāna slēgšanas gadījumā). |
| --- | --- |

c)

pieņemot pilnīgu plāna saistību izpildi kā vienreizēju darījumu (t. i., plāna slēgšanas gadījumā).

Beznosacījumu tiesības uz atlīdzību izmaksu var pastāvēt, neskatoties uz to, kāds ir bilances datumā esošais plāna finansējuma līmenis.

| 12. | Ja uzņēmuma tiesības uz pārpalikuma izmaksu ir atkarīgas no tā, vai notiek vai nenotiek viens vai vairāki neskaidri nākotnes notikumi, kas nav pilnīgā uzņēmuma kontrolē, uzņēmumam nav beznosacījuma tiesību saņemt atlīdzības izmaksu un tāpēc atlīdzību izmaksa kā aktīvs uzņēmuma bilancē netiek atzīts. |
| --- | --- |

12.

Ja uzņēmuma tiesības uz pārpalikuma izmaksu ir atkarīgas no tā, vai notiek vai nenotiek viens vai vairāki neskaidri nākotnes notikumi, kas nav pilnīgā uzņēmuma kontrolē, uzņēmumam nav beznosacījuma tiesību saņemt atlīdzības izmaksu un tāpēc atlīdzību izmaksa kā aktīvs uzņēmuma bilancē netiek atzīts.

| 13. | Uzņēmums nosaka saimniecisko labumu, kas pieejams atlīdzību izmaksai kā pārpalikuma summa (kas vienāda ar plāna aktīvu patieso vērtību, no kuras atskaitīta noteiktā pabalsta pienākuma pašreizējā vērtība) bilances datumā, kuru uzņēmumam ir tiesības saņemt kā atlīdzību izmaksu, no kuras atskaita jebkādus saistītus izdevumus. Piemēram, ja atlīdzību izmaksa ir apliekama ar nodokli, kas nav ienākuma nodoklis, uzņēmums novērtē izmaksu summu neto vērtībā, atskaitot nodokļus. |
| --- | --- |

13.

Uzņēmums nosaka saimniecisko labumu, kas pieejams atlīdzību izmaksai kā pārpalikuma summa (kas vienāda ar plāna aktīvu patieso vērtību, no kuras atskaitīta noteiktā pabalsta pienākuma pašreizējā vērtība) bilances datumā, kuru uzņēmumam ir tiesības saņemt kā atlīdzību izmaksu, no kuras atskaita jebkādus saistītus izdevumus. Piemēram, ja atlīdzību izmaksa ir apliekama ar nodokli, kas nav ienākuma nodoklis, uzņēmums novērtē izmaksu summu neto vērtībā, atskaitot nodokļus.

| 14. | Nosakot plāna slēgšanas brīdī pieejamās atlīdzību izmaksas summu (11. punkta c) apakšpunkts), uzņēmums ņem vērā plāna saistību izpildes un atlīdzību izmaksas veikšanas izdevumus. Piemēram, uzņēmums atskaita maksu par profesionāliem pakalpojumiem, ja tādu maksā no plāna, nevis no uzņēmuma, un apdrošināšanas prēmiju izmaksas, kas var būt nepieciešamas, lai nodrošinātu saistības slēgšanas gadījumā. |
| --- | --- |

14.

Nosakot plāna slēgšanas brīdī pieejamās atlīdzību izmaksas summu (11. punkta c) apakšpunkts), uzņēmums ņem vērā plāna saistību izpildes un atlīdzību izmaksas veikšanas izdevumus. Piemēram, uzņēmums atskaita maksu par profesionāliem pakalpojumiem, ja tādu maksā no plāna, nevis no uzņēmuma, un apdrošināšanas prēmiju izmaksas, kas var būt nepieciešamas, lai nodrošinātu saistības slēgšanas gadījumā.

| 15. | Ja atlīdzību izmaksas summa tiek noteikta kā pilna summa vai pārpalikuma proporcija un nevis kā nemainīga summa, uzņēmums neveic nekādas korekcijas naudas vērtībai laikā, pat ja izmaksa ir realizējama tikai nākotnē. |
| --- | --- |

15.

Ja atlīdzību izmaksas summa tiek noteikta kā pilna summa vai pārpalikuma proporcija un nevis kā nemainīga summa, uzņēmums neveic nekādas korekcijas naudas vērtībai laikā, pat ja izmaksa ir realizējama tikai nākotnē.

Saimnieciskais labums, kas pieejams iemaksu samazinājuma formā

| 16. | Ja nepastāv minimālā finansējuma prasība, uzņēmums nosaka saimniecisko labumu, to aprēķinot kā nākotnes iemaksu samazinājumu, ņemot vērā zemāko no






  a) | plāna līdzekļu pieauguma; vai |
| --- | --- | --- |

16.

Ja nepastāv minimālā finansējuma prasība, uzņēmums nosaka saimniecisko labumu, to aprēķinot kā nākotnes iemaksu samazinājumu, ņemot vērā zemāko no

a)

plāna līdzekļu pieauguma; vai

| b) | uzņēmuma nākotnes izdienas izmaksu tagadnes vērtības, t. i., izslēdzot jebkādu daļu no nākotnes izmaksām, kuras segs darbinieki, par katru gadu īsākajā no plāna sagaidāmā darbības laika un uzņēmuma sagaidāmā darbības laika. |
| --- | --- |

b)

uzņēmuma nākotnes izdienas izmaksu tagadnes vērtības, t. i., izslēdzot jebkādu daļu no nākotnes izmaksām, kuras segs darbinieki, par katru gadu īsākajā no plāna sagaidāmā darbības laika un uzņēmuma sagaidāmā darbības laika.

| 17. | Uzņēmums nosaka nākotnes izdienas izmaksas, izmantojot pieņēmumus, kas ir konsekventi ar tiem pieņēmumiem, kurus izmanto, lai noteiktu noteiktā pabalsta pienākumu, kā arī ar situāciju, kāda ir bilances datumā saskaņā ar 19. SGS. Tādējādi uzņēmums neņem vērā nekādas izmaiņas nākotnē iegūstamajos labumos saskaņā ar plānu līdz brīdim, kad plāns tiek mainīts, un pieņem, ka darbinieku skaits nākotnē paliks nemainīgs, ja vien uzņēmums bilances datumā nav uzskatāmi apliecinājis, ka tas plāno samazināt plānā iesaistīto darbinieku skaitu. Pēdējā gadījumā pieņēmums par nākotnes darbinieku skaitu ietver samazinājumu. Uzņēmums nosaka nākotnes izdienas izmaksu tagadnes vērtību, izmantojot to pašu diskonta likmi, kāda tiek izmantota noteikto pabalstu pienākuma aprēķināšanai bilances datumā. |
| --- | --- |

17.

Uzņēmums nosaka nākotnes izdienas izmaksas, izmantojot pieņēmumus, kas ir konsekventi ar tiem pieņēmumiem, kurus izmanto, lai noteiktu noteiktā pabalsta pienākumu, kā arī ar situāciju, kāda ir bilances datumā saskaņā ar 19. SGS. Tādējādi uzņēmums neņem vērā nekādas izmaiņas nākotnē iegūstamajos labumos saskaņā ar plānu līdz brīdim, kad plāns tiek mainīts, un pieņem, ka darbinieku skaits nākotnē paliks nemainīgs, ja vien uzņēmums bilances datumā nav uzskatāmi apliecinājis, ka tas plāno samazināt plānā iesaistīto darbinieku skaitu. Pēdējā gadījumā pieņēmums par nākotnes darbinieku skaitu ietver samazinājumu. Uzņēmums nosaka nākotnes izdienas izmaksu tagadnes vērtību, izmantojot to pašu diskonta likmi, kāda tiek izmantota noteikto pabalstu pienākuma aprēķināšanai bilances datumā.

Minimālā finansējuma prasības ietekme uz saimniecisko labumu, kas pieejams nākotnes iemaksu samazinājuma formā

| 18. | Uzņēmums analizē jebkādas konkrētā datuma minimālā finansējuma prasības iemaksām, kuras nepieciešamas attiecībā uz a) jebkādu iztrūkumu izmaksās par izdienu pagātnē, kas izriet no minimālā finansējuma prasībām; b) nākotnes labumu uzkrājumiem. |
| --- | --- |

18.

Uzņēmums analizē jebkādas konkrētā datuma minimālā finansējuma prasības iemaksām, kuras nepieciešamas attiecībā uz a) jebkādu iztrūkumu izmaksās par izdienu pagātnē, kas izriet no minimālā finansējuma prasībām; b) nākotnes labumu uzkrājumiem.

| 19. | Iemaksas, kas paredzētas esošo izmaksu segšanai, kas izriet no minimālā finansējuma prasībām attiecībā uz darbinieku pagātnē nostrādāto laiku, neietekmē nākotnes iemaksas par nākotnes darba attiecībām. Tie var radīt saistības saskaņā ar 23.–26. punktu. |
| --- | --- |

19.

Iemaksas, kas paredzētas esošo izmaksu segšanai, kas izriet no minimālā finansējuma prasībām attiecībā uz darbinieku pagātnē nostrādāto laiku, neietekmē nākotnes iemaksas par nākotnes darba attiecībām. Tie var radīt saistības saskaņā ar 23.–26. punktu.

| 20. | Ja pastāv minimālā finansējuma prasības iemaksām, kas saistītas ar nākotnes labumu uzkrājumiem, uzņēmums nosaka saimniecisko labumu, kas pieejams nākotnes iemaksu samazinājuma formā, kā pašreizējo vērtību no:






  a) | aplēstajām nākotnes izdienas izmaksām katrā gadā saskaņā ar 16. un 17. punktu, no kurām atskaita |
| --- | --- | --- |

20.

Ja pastāv minimālā finansējuma prasības iemaksām, kas saistītas ar nākotnes labumu uzkrājumiem, uzņēmums nosaka saimniecisko labumu, kas pieejams nākotnes iemaksu samazinājuma formā, kā pašreizējo vērtību no:

a)

aplēstajām nākotnes izdienas izmaksām katrā gadā saskaņā ar 16. un 17. punktu, no kurām atskaita

| b) | aplēstās minimālā finansējuma iemaksas, kas nepieciešamas saistībā ar nākotnes labumu uzkrājumiem attiecīgajā gadā. |
| --- | --- |

b)

aplēstās minimālā finansējuma iemaksas, kas nepieciešamas saistībā ar nākotnes labumu uzkrājumiem attiecīgajā gadā.

| 21. | Uzņēmums aprēķina nākotnes minimālā finansējuma iemaksas, kas nepieciešamas nākotnes labumu uzkrājumiem, ņemot vērā jebkādu pastāvošo pārpalikumu, kas noteikts, pamatojoties uz minimālā finansējuma prasībām. Uzņēmums izmanto pieņēmumus, kurus nosaka minimālā finansējuma prasības. Veicot aplēses par jebkuru citu faktoru, kuru neregulē minimālā finansējuma prasības, izmanto tos pašus pieņēmumus, kas izmantoti, lai aprēķinātu noteikto pabalstu saistības, kā arī tiek pieņemts, ka vispārējā situācija ir tāda pati kā bilances datumā saskaņā ar 19. SGS. Aprēķinos ietver jebkādas izmaiņas, kas sagaidāmas, uzņēmumam veicot minimālās paredzētās iemaksas. Taču aprēķini neietver ietekmi, ko izraisītu sagaidāmās izmaiņas minimālajos finansējuma prasību noteikumos un nosacījumos, kuri nav spēkā vai kuri nav noteikti ar līgumu bilances datumā. |
| --- | --- |

21.

Uzņēmums aprēķina nākotnes minimālā finansējuma iemaksas, kas nepieciešamas nākotnes labumu uzkrājumiem, ņemot vērā jebkādu pastāvošo pārpalikumu, kas noteikts, pamatojoties uz minimālā finansējuma prasībām. Uzņēmums izmanto pieņēmumus, kurus nosaka minimālā finansējuma prasības. Veicot aplēses par jebkuru citu faktoru, kuru neregulē minimālā finansējuma prasības, izmanto tos pašus pieņēmumus, kas izmantoti, lai aprēķinātu noteikto pabalstu saistības, kā arī tiek pieņemts, ka vispārējā situācija ir tāda pati kā bilances datumā saskaņā ar 19. SGS. Aprēķinos ietver jebkādas izmaiņas, kas sagaidāmas, uzņēmumam veicot minimālās paredzētās iemaksas. Taču aprēķini neietver ietekmi, ko izraisītu sagaidāmās izmaiņas minimālajos finansējuma prasību noteikumos un nosacījumos, kuri nav spēkā vai kuri nav noteikti ar līgumu bilances datumā.

| 22. | Ja nepieciešamā nākotnes minimālā finansējuma nākotnes labumu uzkrājumu iemaksa pārsniedz nākotnes izdienas izmaksas 19. SGS izpratnē kādā noteiktā gadā, šī pārsnieguma tagadnes vērtība samazina aktīva summu, kas bilances datumā pieejama kā nākotnes iemaksu samazinājums. Taču aktīvu summa, kas pieejama kā nākotnes iemaksu samazinājums, nevar būt mazāka par nulli. |
| --- | --- |

22.

Ja nepieciešamā nākotnes minimālā finansējuma nākotnes labumu uzkrājumu iemaksa pārsniedz nākotnes izdienas izmaksas 19. SGS izpratnē kādā noteiktā gadā, šī pārsnieguma tagadnes vērtība samazina aktīva summu, kas bilances datumā pieejama kā nākotnes iemaksu samazinājums. Taču aktīvu summa, kas pieejama kā nākotnes iemaksu samazinājums, nevar būt mazāka par nulli.

Kad minimālā finansējuma prasība varētu paaugstināt saistības

| 23. | Ja uzņēmumam ir pienākums saskaņā ar minimālā finansējuma prasību veikt iemaksas esošo izmaksu segšanai, kas izriet no minimālā finansējuma prasībām attiecībā uz darbinieku pagātnē nostrādāto laiku, uzņēmums nosaka, vai veicamās iemaksas būs pieejamas kā atlīdzību izmaksas vai kā turpmāko iemaksu samazinājums pēc to iemaksāšanas plānā. |
| --- | --- |

23.

Ja uzņēmumam ir pienākums saskaņā ar minimālā finansējuma prasību veikt iemaksas esošo izmaksu segšanai, kas izriet no minimālā finansējuma prasībām attiecībā uz darbinieku pagātnē nostrādāto laiku, uzņēmums nosaka, vai veicamās iemaksas būs pieejamas kā atlīdzību izmaksas vai kā turpmāko iemaksu samazinājums pēc to iemaksāšanas plānā.

| 24. | Ja veicamās iemaksas nebūs pieejamas pēc tam, kad tās būs iemaksātas plānā, uzņēmums atzīst saistības, kad rodas pienākums. Saistība samazina noteikto pabalstu aktīvu vai palielina noteikto pabalstu saistību tādā veidā, lai, piemērojot 19. SGS 58. punktu, iemaksu veikšanas brīdī nebūtu sagaidāmi nedz guvumi, nedz zaudējumi. |
| --- | --- |

24.

Ja veicamās iemaksas nebūs pieejamas pēc tam, kad tās būs iemaksātas plānā, uzņēmums atzīst saistības, kad rodas pienākums. Saistība samazina noteikto pabalstu aktīvu vai palielina noteikto pabalstu saistību tādā veidā, lai, piemērojot 19. SGS 58. punktu, iemaksu veikšanas brīdī nebūtu sagaidāmi nedz guvumi, nedz zaudējumi.

| 25. | Uzņēmums piemēro 19. SGS 58.A punktu pirms saistību noteikšanas saskaņā ar 24. punktu. |
| --- | --- |

25.

Uzņēmums piemēro 19. SGS 58.A punktu pirms saistību noteikšanas saskaņā ar 24. punktu.

| 26. | Saistības attiecībā uz minimālā finansējuma prasību un jebkādu tai sekojošu atkārtotu šo saistību novērtēšanu jāatzīst nekavējoties saskaņā ar uzņēmuma pieņemto politiku par 19. SGS 58. punktā noteikto pabalstu aktīva novērtējuma robežu ietekmes atzīšanu. Konkrēti:






  a) | uzņēmums, kas saskaņā ar 19. SGS 61. punkta g) apakšpunktu 58. punktā noteiktās robežas ietekmi atzīst attiecībā uz peļņu vai zaudējumiem, nekavējoties atzīst peļņas un zaudējumu korekcijas; |
| --- | --- | --- |

26.

Saistības attiecībā uz minimālā finansējuma prasību un jebkādu tai sekojošu atkārtotu šo saistību novērtēšanu jāatzīst nekavējoties saskaņā ar uzņēmuma pieņemto politiku par 19. SGS 58. punktā noteikto pabalstu aktīva novērtējuma robežu ietekmes atzīšanu. Konkrēti:

a)

uzņēmums, kas saskaņā ar 19. SGS 61. punkta g) apakšpunktu 58. punktā noteiktās robežas ietekmi atzīst attiecībā uz peļņu vai zaudējumiem, nekavējoties atzīst peļņas un zaudējumu korekcijas;

| b) | uzņēmums, kas saskaņā ar 19. SGS 93. punkta c) apakšpunktu 58. punktā noteiktās robežas ietekmi atzīst attiecībā uz atzīto ienākumu un izdevumu pārskatu, nekavējoties atzīst atzīto ienākumu un izdevumu pārskata korekcijas. |
| --- | --- |

b)

uzņēmums, kas saskaņā ar 19. SGS 93. punkta c) apakšpunktu 58. punktā noteiktās robežas ietekmi atzīst attiecībā uz atzīto ienākumu un izdevumu pārskatu, nekavējoties atzīst atzīto ienākumu un izdevumu pārskata korekcijas.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 27. | Uzņēmums šo interpretāciju piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2008. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ir pieļaujama arī agrāka piemērošana. |
| --- | --- |

27.

Uzņēmums šo interpretāciju piemēro pārskata periodiem, kas sākas 2008. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ir pieļaujama arī agrāka piemērošana.

PĀREJAS PERIODS

| 28. | Uzņēmums piemēro šo interpretāciju, sākot no pirmā perioda, kas uzrādīts pirmajos finanšu pārskatos, uz kuriem interpretācija ir attiecināma. Uzņēmums atzīst jebkādas sākotnējās korekcijas, kas rodas no šīs interpretācijas piemērošanas nesadalītajā peļņā attiecīgā perioda sākumā. |
| --- | --- |

28.

Uzņēmums piemēro šo interpretāciju, sākot no pirmā perioda, kas uzrādīts pirmajos finanšu pārskatos, uz kuriem interpretācija ir attiecināma. Uzņēmums atzīst jebkādas sākotnējās korekcijas, kas rodas no šīs interpretācijas piemērošanas nesadalītajā peļņā attiecīgā perioda sākumā.

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/31

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1264/2008

(2008. gada 16. decembris),

ar ko nosaka standarta maksu par lauku saimniecības darbības pārskatu lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla 2009. pārskata gadam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1965. gada 15. jūnija Regulu Nr. 79/65/EEK, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Ekonomikas kopienā (1),

ņemot vērā Komisijas 1983. gada 13. jūlija Regulu (EEK) Nr. 1915/83 par konkrētiem sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem attiecībā uz uzskaiti ar mērķi noteikt lauku saimniecību ienākumus (2) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 1915/83 5. panta 1. punktā noteikts, ka Komisija maksā dalībvalstīm standarta maksu par katru pienācīgi aizpildītu lauku saimniecības darbības pārskatu, kas tai nosūtīts minētās regulas 3. pantā paredzētajā termiņā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 1915/83 5. panta 1. punktā noteikts, ka Komisija maksā dalībvalstīm standarta maksu par katru pienācīgi aizpildītu lauku saimniecības darbības pārskatu, kas tai nosūtīts minētās regulas 3. pantā paredzētajā termiņā.

| (2) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1453/2007 (3) 2008. pārskata gadam noteica standarta maksu EUR 151 apmērā par katru lauku saimniecības darbības pārskatu. Ņemot vērā izmaksu izmaiņu tendences un to ietekmi uz izdevumiem saistībā ar lauku saimniecības darbības pārskata aizpildīšanu, minētā maksa jāpārskata. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1453/2007 (3) 2008. pārskata gadam noteica standarta maksu EUR 151 apmērā par katru lauku saimniecības darbības pārskatu. Ņemot vērā izmaksu izmaiņu tendences un to ietekmi uz izdevumiem saistībā ar lauku saimniecības darbības pārskata aizpildīšanu, minētā maksa jāpārskata.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kopienas Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 1915/83 5. panta 1. punktā paredzēto standarta maksu nosaka EUR 155 apmērā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. pārskata gada.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV 109, 23.6.1965., 1859/65. lpp.

1

(2)  OV L 190, 14.7.1983., 25. lpp.

2

(3)  OV L 325, 11.12.2007., 68. lpp.

3

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/32

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1265/2008

(2008. gada 16. decembris),

ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 1859/82 par to, kā lauku saimniecību ieņēmumu noteikšanai atlasīt saimniecības, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1965. gada 15. jūnija Regulu 79/65/EEK, ar ko izveido tīklu grāmatvedības datu savākšanai par ienākumiem un saimniecisko darbību lauku saimniecībās Eiropas Ekonomikas kopienā (1), un jo īpaši tās 4. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EEK) Nr. 1859/82 (2) 2. pantā katrai dalībvalstij ir noteikta to saimniecību ekonomikas lieluma robeža, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus un kas ietilpst lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla apsekojamajā jomā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EEK) Nr. 1859/82 (2) 2. pantā katrai dalībvalstij ir noteikta to saimniecību ekonomikas lieluma robeža, kas iesniedz grāmatvedības pārskatus un kas ietilpst lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla apsekojamajā jomā.

| (2) | Spānijas gadījumā struktūrizmaiņas ir izraisījušas mazāku saimniecību skaita samazināšanos un samazinājies to ieguldījums kopējā lauksaimniecības produktu izlaidē. Saimniecības, kuru saimnieciskās darbības apjoms ir zemāks par 4 ELV (435 307 saimniecības), veido tikai 4,04 % no kopējā standarta bruto seguma. Tāpēc lauksaimnieciskās darbības būtiskāko daļu var aptvert ar tādu robežu, kas izslēdz mazākās saimniecības. Robeža, kas noteikta 2 ELV apmērā, turpmāk jāpaaugstina līdz 4 ELV. |
| --- | --- |

(2)

Spānijas gadījumā struktūrizmaiņas ir izraisījušas mazāku saimniecību skaita samazināšanos un samazinājies to ieguldījums kopējā lauksaimniecības produktu izlaidē. Saimniecības, kuru saimnieciskās darbības apjoms ir zemāks par 4 ELV (435 307 saimniecības), veido tikai 4,04 % no kopējā standarta bruto seguma. Tāpēc lauksaimnieciskās darbības būtiskāko daļu var aptvert ar tādu robežu, kas izslēdz mazākās saimniecības. Robeža, kas noteikta 2 ELV apmērā, turpmāk jāpaaugstina līdz 4 ELV.

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 1859/82. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 1859/82.

| (4) | Pasākumi, kas paredzēti šajā regulā, ir saskaņā ar Kopienas lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Pasākumi, kas paredzēti šajā regulā, ir saskaņā ar Kopienas lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 1859/82 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

2008. pārskata gadam (12 secīgi mēneši, kas sākas laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. jūlijam), kā arī turpmākiem pārskata gadiem Regulas 79/65/EEK 4. pantā minētais ierobežojums Eiropas lieluma vienībās (ELV) ir šāds:

| — | Beļģijā: 16 ELV |
| --- | --- |

—

Beļģijā: 16 ELV

| — | Bulgārijā: 1 ELV |
| --- | --- |

—

Bulgārijā: 1 ELV

| — | Čehijā: 4 ELV |
| --- | --- |

—

Čehijā: 4 ELV

| — | Dānijā: 8 ELV |
| --- | --- |

—

Dānijā: 8 ELV

| — | Vācijā: 16 ELV |
| --- | --- |

—

Vācijā: 16 ELV

| — | Igaunijā: 2 ELV |
| --- | --- |

—

Igaunijā: 2 ELV

| — | Īrijā: 2 ELV |
| --- | --- |

—

Īrijā: 2 ELV

| — | Grieķijā: 2 ELV |
| --- | --- |

—

Grieķijā: 2 ELV

| — | Spānijā: 4 ELV |
| --- | --- |

—

Spānijā: 4 ELV

| — | Francijā: 8 ELV |
| --- | --- |

—

Francijā: 8 ELV

| — | Itālijā: 4 ELV |
| --- | --- |

—

Itālijā: 4 ELV

| — | Kiprā: 2 ELV |
| --- | --- |

—

Kiprā: 2 ELV

| — | Latvijā: 2 ELV |
| --- | --- |

—

Latvijā: 2 ELV

| — | Lietuvā: 2 ELV |
| --- | --- |

—

Lietuvā: 2 ELV

| — | Luksemburgā: 8 ELV |
| --- | --- |

—

Luksemburgā: 8 ELV

| — | Ungārijā: 2 ELV |
| --- | --- |

—

Ungārijā: 2 ELV

| — | Maltā: 8 ELV |
| --- | --- |

—

Maltā: 8 ELV

| — | Nīderlandē: 16 ELV |
| --- | --- |

—

Nīderlandē: 16 ELV

| — | Austrijā: 8 ELV |
| --- | --- |

—

Austrijā: 8 ELV

| — | Polijā: 2 ELV |
| --- | --- |

—

Polijā: 2 ELV

| — | Portugālē: 2 ELV |
| --- | --- |

—

Portugālē: 2 ELV

| — | Rumānijā: 1 ELV |
| --- | --- |

—

Rumānijā: 1 ELV

| — | Slovēnijā: 2 ELV |
| --- | --- |

—

Slovēnijā: 2 ELV

| — | Slovākijā: 8 ELV |
| --- | --- |

—

Slovākijā: 8 ELV

| — | Somijā: 8 ELV |
| --- | --- |

—

Somijā: 8 ELV

| — | Zviedrijā: 8 ELV |
| --- | --- |

—

Zviedrijā: 8 ELV

| — | Apvienotajā Karalistē (izņemot Ziemeļīriju): 16 ELV |
| --- | --- |

—

Apvienotajā Karalistē (izņemot Ziemeļīriju): 16 ELV

| — | Apvienotajā Karalistē (tikai Ziemeļīrijā): 8 ELV.” |
| --- | --- |

—

Apvienotajā Karalistē (tikai Ziemeļīrijā): 8 ELV.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2008. pārskata gada.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV 109, 23.6.1965., 1859./65. lpp.

1

(2)  OV L 205, 13.7.1982., 5. lpp.

2

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1266/2008

(2008. gada 16. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 796/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai ieviestu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu, kura paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko ievieš kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulu (EEK) Nr. 2019/93, (EK) Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK) Nr. 2529/2001 (1), un jo īpaši tās 145. panta c), j), k), l), m), n), n)a un p) punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes 2008. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1493/1999, (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 3/2008 un atceļ Regulu (EEK) Nr. 2392/86 un (EK) Nr. 1493/1999 (2), jo īpaši ievieš atbalstu pārstrukturēšanai un pārveidošanai, priekšlaicīgai ražas novākšanai un izaršanai vīna nozarē. Vienlaicīgi tajā noteikts, ka lauksaimniekiem, kuri saņem maksājumus saskaņā ar šiem pasākumiem, ir jāievēro savstarpējās atbilstības prasības, kas minētas 3. līdz 7. pantā Regulā (EK) Nr. 1782/2003. Tāpēc uz šiem lauksaimniekiem vajadzētu attiekties sīki izstrādātajiem noteikumiem par savstarpējās atbilstības ieviešanu, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 796/2004 (3). Tāpēc jāgroza minētās regulas nosaukums. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes 2008. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1493/1999, (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 3/2008 un atceļ Regulu (EEK) Nr. 2392/86 un (EK) Nr. 1493/1999 (2), jo īpaši ievieš atbalstu pārstrukturēšanai un pārveidošanai, priekšlaicīgai ražas novākšanai un izaršanai vīna nozarē. Vienlaicīgi tajā noteikts, ka lauksaimniekiem, kuri saņem maksājumus saskaņā ar šiem pasākumiem, ir jāievēro savstarpējās atbilstības prasības, kas minētas 3. līdz 7. pantā Regulā (EK) Nr. 1782/2003. Tāpēc uz šiem lauksaimniekiem vajadzētu attiekties sīki izstrādātajiem noteikumiem par savstarpējās atbilstības ieviešanu, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 796/2004 (3). Tāpēc jāgroza minētās regulas nosaukums.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. pantā ir paredzētas savstarpējās atbilstības saistības atbalstam vīna nozarē, kuras jāpiemēro noteiktā laika posmā kopš maksājuma saņemšanas. Šo saistību sākumpunktu vajadzētu precizēt. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. pantā ir paredzētas savstarpējās atbilstības saistības atbalstam vīna nozarē, kuras jāpiemēro noteiktā laika posmā kopš maksājuma saņemšanas. Šo saistību sākumpunktu vajadzētu precizēt.

| (3) | Savstarpējās atbilstības saistību piemērošanas nolūkā lauksaimniekam jādeklarē visa saimniecības platība. Tāpēc lauksaimniekiem, kas piesakās tikai uz atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas savstarpējā atbilstība saskaņā ar 20. un 103. pantu Regulā (EK) Nr. 479/2008, un ne uz kādiem citiem tiešajiem maksājumiem, jānosaka pienākums katru gadu deklarēt visu saimniecības lauksaimniecības platību vienā pieteikumā, izņemot, ja kompetentajām iestādēm jau ir šāda informācija. |
| --- | --- |

(3)

Savstarpējās atbilstības saistību piemērošanas nolūkā lauksaimniekam jādeklarē visa saimniecības platība. Tāpēc lauksaimniekiem, kas piesakās tikai uz atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas savstarpējā atbilstība saskaņā ar 20. un 103. pantu Regulā (EK) Nr. 479/2008, un ne uz kādiem citiem tiešajiem maksājumiem, jānosaka pienākums katru gadu deklarēt visu saimniecības lauksaimniecības platību vienā pieteikumā, izņemot, ja kompetentajām iestādēm jau ir šāda informācija.

| (4) | Spēkā esošie noteikumi attiecībā uz lauksaimniekiem, kas saņem tiešos maksājumus par visu lauksaimniecības platību nedeklarēšanu un par pieteikumu novēlotu iesniegšanu, neattiecas uz lauksaimniekiem, kas piesakās atbalsta pasākumiem atbilstīgi vīna nozares reformai. Ir jāievieš noteikumi, kas varētu nodrošināt, ka lauksaimnieki, kuri pieprasa atbalsta pasākumus atbilstīgi vīna nozares reformai, iesniedz vienotu pieteikuma veidlapu un deklarē visas savas lauksaimniecības platības. Tāpēc, ja saņēmējs, kurš saņem atbalstu atbilstīgi vīna nozares reformai, neievēro noteikumu iesniegt vienotu pieteikuma veidlapu vai nedeklarē visas savas lauksaimniecības platības, maksājumi būtu jāsamazina. |
| --- | --- |

(4)

Spēkā esošie noteikumi attiecībā uz lauksaimniekiem, kas saņem tiešos maksājumus par visu lauksaimniecības platību nedeklarēšanu un par pieteikumu novēlotu iesniegšanu, neattiecas uz lauksaimniekiem, kas piesakās atbalsta pasākumiem atbilstīgi vīna nozares reformai. Ir jāievieš noteikumi, kas varētu nodrošināt, ka lauksaimnieki, kuri pieprasa atbalsta pasākumus atbilstīgi vīna nozares reformai, iesniedz vienotu pieteikuma veidlapu un deklarē visas savas lauksaimniecības platības. Tāpēc, ja saņēmējs, kurš saņem atbalstu atbilstīgi vīna nozares reformai, neievēro noteikumu iesniegt vienotu pieteikuma veidlapu vai nedeklarē visas savas lauksaimniecības platības, maksājumi būtu jāsamazina.

| (5) | Jānosaka minimālais kontroles līmenis attiecībā uz savstarpējās atbilstības saistībām tiem lauksaimniekiem, uz kuriem atbilstīgi 20. un 103. pantam Regulā (EK) Nr. 479/2008 attiecas savstarpējā atbilstība vīna nozarē. Ievērojot pašreizējos noteikumus savstarpējās atbilstības jomā, šo kontroles līmeni attiecīgajiem lauksaimniekiem vajadzētu noteikt 1 % apmērā. |
| --- | --- |

(5)

Jānosaka minimālais kontroles līmenis attiecībā uz savstarpējās atbilstības saistībām tiem lauksaimniekiem, uz kuriem atbilstīgi 20. un 103. pantam Regulā (EK) Nr. 479/2008 attiecas savstarpējā atbilstība vīna nozarē. Ievērojot pašreizējos noteikumus savstarpējās atbilstības jomā, šo kontroles līmeni attiecīgajiem lauksaimniekiem vajadzētu noteikt 1 % apmērā.

| (6) | Izvēloties kontrolparaugus savstarpējās atbilstības saistību izpildes pārbaudei, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 796/2004 un ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. panta piemērošanu, tie jāņem no tiem lauksaimniekiem, uz kuriem attiecas minētie panti, lai nodrošinātu pienācīgu kontroli. |
| --- | --- |

(6)

Izvēloties kontrolparaugus savstarpējās atbilstības saistību izpildes pārbaudei, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 796/2004 un ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. panta piemērošanu, tie jāņem no tiem lauksaimniekiem, uz kuriem attiecas minētie panti, lai nodrošinātu pienācīgu kontroli.

| (7) | Regulā (EK) Nr. 1782/2003 ir precizēti noteikumi par atbildību saistībā ar savstarpējo atbilstību, jo īpaši – ja attiecīgajā kalendārajā gadā notiek zemes gabala nodošana. Minētos noteikumus vajadzētu piemērot lauksaimniekiem, kuri katru gadu iesniedz pieteikumu atbalsta saņemšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 11., 12. un 98. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Regulā (EK) Nr. 1782/2003 ir precizēti noteikumi par atbildību saistībā ar savstarpējo atbilstību, jo īpaši – ja attiecīgajā kalendārajā gadā notiek zemes gabala nodošana. Minētos noteikumus vajadzētu piemērot lauksaimniekiem, kuri katru gadu iesniedz pieteikumu atbalsta saņemšanai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 11., 12. un 98. pantu.

| (8) | Noteikumi par samazinājumiem, ja nav izpildīti savstarpējās atbilstības noteikumi, jāpiemēro arī maksājumiem, kā definēts Regulas (EK) Nr. 479/2008 11., 12. un 98. pantā, konstatācijas kalendārajā gadā. Ja atbalsta pasākumus vīna nozarei nepiešķir katru gadu, jāparedz īpaši noteikumi par samazinājuma apjomu. Vajadzētu ņemt vērā to gadu skaitu, kuru laikā ir bijušas spēkā savstarpējās atbilstības saistības. |
| --- | --- |

(8)

Noteikumi par samazinājumiem, ja nav izpildīti savstarpējās atbilstības noteikumi, jāpiemēro arī maksājumiem, kā definēts Regulas (EK) Nr. 479/2008 11., 12. un 98. pantā, konstatācijas kalendārajā gadā. Ja atbalsta pasākumus vīna nozarei nepiešķir katru gadu, jāparedz īpaši noteikumi par samazinājuma apjomu. Vajadzētu ņemt vērā to gadu skaitu, kuru laikā ir bijušas spēkā savstarpējās atbilstības saistības.

| (9) | Tāpēc būtu jāizdara attiecīgi grozījumi Regulā (EK) Nr. 796/2004. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu jāizdara attiecīgi grozījumi Regulā (EK) Nr. 796/2004.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 796/2004 groza šādi.

| 1) | Regulas (EK) Nr. 796/2004 nosaukumu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

1)

Regulas (EK) Nr. 796/2004 nosaukumu aizstāj ar šādu:

| 2) | Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  Darbības joma
  Šajā regulā ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi, lai īstenotu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu (turpmāk – “integrētā sistēma”), kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 II sadaļā, un lai ieviestu savstarpēju atbilstību, kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 (4) 20. un 103. pantā. Šī regula neskar īpašus noteikumus, kas paredzēti regulās, kuras attiecas uz atsevišķām atbalsta shēmām. |
| --- | --- |

2)

Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Darbības joma

Šajā regulā ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi, lai īstenotu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu (turpmāk – “integrētā sistēma”), kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 II sadaļā, un lai ieviestu savstarpēju atbilstību, kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 (4) 20. un 103. pantā. Šī regula neskar īpašus noteikumus, kas paredzēti regulās, kuras attiecas uz atsevišķām atbalsta shēmām.

| 3) | Pēc pirmās daļas 2. pantā iekļauj šādu otro daļu:
  “Piemērojot savstarpējas atbilstības saistības Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. panta izpratnē, “kopš veikti maksājumi” nozīmē no tā gada 1. janvāra, kas seko kalendārajam gadam, kurā piešķirts pirmais maksājums.” |
| --- | --- |

3)

Pēc pirmās daļas 2. pantā iekļauj šādu otro daļu:

“Piemērojot savstarpējas atbilstības saistības Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. panta izpratnē, “kopš veikti maksājumi” nozīmē no tā gada 1. janvāra, kas seko kalendārajam gadam, kurā piešķirts pirmais maksājums.”

| 4) | Regulas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Lauksaimnieks, kurš pieprasa atbalstu saskaņā ar kādu no platībatkarīgā atbalsta shēmām, var iesniegt tikai vienu vienotu pieteikumu gadā.
  Lauksaimnieks, kurš nepiesakās atbalstam saskaņā ar kādu no platībatkarīgā atbalsta shēmām, bet iesniedz pieteikumu atbalstam saskaņā ar citu atbalsta shēmu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 I pielikumā, vai piesakās atbalstam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 11., 12. un 98. pantu, ja viņa rīcībā ir lauksaimniecības zeme, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 795/2004 2. panta a) punktā, iesniedz vienotā pieteikuma veidlapu, kurā uzskaita minētās zemes saskaņā ar šīs regulas 14. pantu.
  Lauksaimnieks, uz kuru attiecas tikai savstarpējas atbilstības saistības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. pantu, iesniedz vienoto pieteikuma veidlapu katru kalendāro gadu, kurā šīs saistības ir spēkā.
  Dalībvalstis tomēr var atbrīvot lauksaimniekus no otrajā un trešajā daļā noteiktajiem pienākumiem, ja attiecīgo informāciju dara pieejamu kompetentajām iestādēm, izmantojot citas administrēšanas un kontroles sistēmas, kas nodrošina atbilstību integrētajai sistēmai saskaņā ar 26. pantu Regulā (EK) Nr. 1782/2003.” |
| --- | --- |

4)

Regulas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Lauksaimnieks, kurš pieprasa atbalstu saskaņā ar kādu no platībatkarīgā atbalsta shēmām, var iesniegt tikai vienu vienotu pieteikumu gadā.

Lauksaimnieks, kurš nepiesakās atbalstam saskaņā ar kādu no platībatkarīgā atbalsta shēmām, bet iesniedz pieteikumu atbalstam saskaņā ar citu atbalsta shēmu, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1782/2003 I pielikumā, vai piesakās atbalstam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 11., 12. un 98. pantu, ja viņa rīcībā ir lauksaimniecības zeme, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 795/2004 2. panta a) punktā, iesniedz vienotā pieteikuma veidlapu, kurā uzskaita minētās zemes saskaņā ar šīs regulas 14. pantu.

Lauksaimnieks, uz kuru attiecas tikai savstarpējas atbilstības saistības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. pantu, iesniedz vienoto pieteikuma veidlapu katru kalendāro gadu, kurā šīs saistības ir spēkā.

Dalībvalstis tomēr var atbrīvot lauksaimniekus no otrajā un trešajā daļā noteiktajiem pienākumiem, ja attiecīgo informāciju dara pieejamu kompetentajām iestādēm, izmantojot citas administrēšanas un kontroles sistēmas, kas nodrošina atbilstību integrētajai sistēmai saskaņā ar 26. pantu Regulā (EK) Nr. 1782/2003.”

| 5) | Regulas 14. panta 1.a punktu papildina ar šādu daļu:
  “Pirmā daļa attiecas arī uz maksājumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 479/2008 11., 12. un 98. pantā, ja uz lauksaimnieku attiecas savstarpējas atbilstības saistības saskaņā ar minētās regulas 20. un 103. pantu. Procentuālo samazinājumu piemēro kopējai maksājamai summai, dalot to ar iepriekš minētās regulas 20. un 103. pantā norādīto gadu skaitu.” |
| --- | --- |

5)

Regulas 14. panta 1.a punktu papildina ar šādu daļu:

“Pirmā daļa attiecas arī uz maksājumiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 479/2008 11., 12. un 98. pantā, ja uz lauksaimnieku attiecas savstarpējas atbilstības saistības saskaņā ar minētās regulas 20. un 103. pantu. Procentuālo samazinājumu piemēro kopējai maksājamai summai, dalot to ar iepriekš minētās regulas 20. un 103. pantā norādīto gadu skaitu.”

| 6) | Regulas 44. panta 1. punkta pirmo daļu papildina ar šādu otro teikumu:
  “Attiecībā uz vismaz 1 % visu lauksaimnieku, uz kuriem konkrētajā kalendārajā gadā attiecas savstarpējas atbilstības saistības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. pantu, attiecīgā kompetentā kontroles iestāde pārbauda to prasību un standartu izpildi, par kuru ievērošanu tā ir atbildīga.” |
| --- | --- |

6)

Regulas 44. panta 1. punkta pirmo daļu papildina ar šādu otro teikumu:

“Attiecībā uz vismaz 1 % visu lauksaimnieku, uz kuriem konkrētajā kalendārajā gadā attiecas savstarpējas atbilstības saistības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. pantu, attiecīgā kompetentā kontroles iestāde pārbauda to prasību un standartu izpildi, par kuru ievērošanu tā ir atbildīga.”

| 7) | Regulas 45. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Neskarot 44. panta 1. punktu, dalībvalsts var pieņemt lēmumu izraudzīties lauksaimniekus, kuri saņem tiešos maksājumus, un lauksaimniekus, uz kuriem attiecas savstarpējas atbilstības saistības saskaņā ar 20. un 103. pantu Regulā (EK) Nr. 479/2008, izmantojot vienādu riska analīzi.”; |
| --- | --- | --- |

7)

Regulas 45. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Neskarot 44. panta 1. punktu, dalībvalsts var pieņemt lēmumu izraudzīties lauksaimniekus, kuri saņem tiešos maksājumus, un lauksaimniekus, uz kuriem attiecas savstarpējas atbilstības saistības saskaņā ar 20. un 103. pantu Regulā (EK) Nr. 479/2008, izmantojot vienādu riska analīzi.”;

| b) | panta 2. punktu papildina ar šādu otro teikumu:
  “Tomēr 44. panta 1. punkta pirmās daļas otrajā teikumā minēto pārbaudi izlases veidā attiecina uz lauksaimniekiem, uz kuriem attiecīgajā kalendārajā gadā attiecas 20. un 103. pants Regulā (EK) Nr. 479/2008.”; |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu papildina ar šādu otro teikumu:

“Tomēr 44. panta 1. punkta pirmās daļas otrajā teikumā minēto pārbaudi izlases veidā attiecina uz lauksaimniekiem, uz kuriem attiecīgajā kalendārajā gadā attiecas 20. un 103. pants Regulā (EK) Nr. 479/2008.”;

| c) | 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “3.   Atkāpjoties no 2. punkta prasībām, lauksaimniekus, kas jāpārbauda atbilstīgi 44. pantam, drīkst izraudzīties no to lauksaimnieku vidus, kuri iesnieguši pieteikumus atbalstam atbilstīgi atbalsta shēmām tiešajiem maksājumiem Regulas (EK) Nr. 1782/2003 2. panta d) punkta nozīmē, un no to lauksaimnieku vidus, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. panta piemērošana un kuru pienākums ir ievērot attiecīgās prasības vai standartus.” |
| --- | --- |

c)

3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“3.   Atkāpjoties no 2. punkta prasībām, lauksaimniekus, kas jāpārbauda atbilstīgi 44. pantam, drīkst izraudzīties no to lauksaimnieku vidus, kuri iesnieguši pieteikumus atbalstam atbilstīgi atbalsta shēmām tiešajiem maksājumiem Regulas (EK) Nr. 1782/2003 2. panta d) punkta nozīmē, un no to lauksaimnieku vidus, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. panta piemērošana un kuru pienākums ir ievērot attiecīgās prasības vai standartus.”

| 8) | Regulas 65. pantu groza šādi:






  a) | iekļauj šādu punktu:
  “2a.   Lai Regulas (EK) Nr. 1782/2003 6. panta 1. punktu varētu piemērot lauksaimniekiem, uz kuriem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. pantu attiecas savstarpēja atbilstība, Regulas (EK) Nr. 1782/2003 6. panta 1. punktā minētā atbalsta pieteikuma iesniegšana nozīmē ikgadējo vienotās pieteikuma veidlapas iesniegšanu.”; |
| --- | --- | --- |

8)

Regulas 65. pantu groza šādi:

a)

iekļauj šādu punktu:

“2a.   Lai Regulas (EK) Nr. 1782/2003 6. panta 1. punktu varētu piemērot lauksaimniekiem, uz kuriem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. pantu attiecas savstarpēja atbilstība, Regulas (EK) Nr. 1782/2003 6. panta 1. punktā minētā atbalsta pieteikuma iesniegšana nozīmē ikgadējo vienotās pieteikuma veidlapas iesniegšanu.”;

| b) | pievieno šādu punktu:
  “5.   Ja nav nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu, kā minēts 72. pantā, un lauksaimnieks, uz kuru attiecas savstarpējas atbilstības saistības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. pantu, neiesniedz vienoto pieteikuma veidlapu šīs regulas 11. pantā noteiktajā termiņā, piemēro samazinājumu 1 % apmērā par katru darbdienu. Maksimālais samazinājums nepārsniedz 25 %. Samazinājumu piemēro kopējai summai, kas maksājama atbilstoši Regulas (EK) Nr. 479/2008 11., 12. un 98. pantā noteiktajiem maksājumiem, dalot to ar minētās regulas 20. un 103. pantā minēto gadu skaitu.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“5.   Ja nav nepārvaramas varas vai ārkārtas apstākļu, kā minēts 72. pantā, un lauksaimnieks, uz kuru attiecas savstarpējas atbilstības saistības saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 20. un 103. pantu, neiesniedz vienoto pieteikuma veidlapu šīs regulas 11. pantā noteiktajā termiņā, piemēro samazinājumu 1 % apmērā par katru darbdienu. Maksimālais samazinājums nepārsniedz 25 %. Samazinājumu piemēro kopējai summai, kas maksājama atbilstoši Regulas (EK) Nr. 479/2008 11., 12. un 98. pantā noteiktajiem maksājumiem, dalot to ar minētās regulas 20. un 103. pantā minēto gadu skaitu.”

| 9) | Regulas 66. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Piemērojot samazinājumu Regulas (EK) Nr. 479/2008 11., 12. un 98. pantā noteiktajiem maksājumiem, procentuālo samazinājumu piemēro maksājuma kopsummai, dalot to ar minētās regulas 20. un 103. pantā minēto gadu skaitu.” |
| --- | --- |

9)

Regulas 66. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Piemērojot samazinājumu Regulas (EK) Nr. 479/2008 11., 12. un 98. pantā noteiktajiem maksājumiem, procentuālo samazinājumu piemēro maksājuma kopsummai, dalot to ar minētās regulas 20. un 103. pantā minēto gadu skaitu.”

| 10) | Regulas 67. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Piemērojot samazinājumu Regulas (EK) Nr. 479/2008 11., 12. un 98. pantā noteiktajiem maksājumiem, procentuālo samazinājumu piemēro maksājuma kopsummai, dalot to ar minētās regulas 20. un 103. pantā minēto gadu skaitu.” |
| --- | --- |

10)

Regulas 67. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Piemērojot samazinājumu Regulas (EK) Nr. 479/2008 11., 12. un 98. pantā noteiktajiem maksājumiem, procentuālo samazinājumu piemēro maksājuma kopsummai, dalot to ar minētās regulas 20. un 103. pantā minēto gadu skaitu.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

1

(2)  OV L 148, 6.6.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 141, 30.4.2004., 18. lpp.

3

(4)  OV L 148, 6.6.2008, 1. lpp.”

4

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/37 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/37

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1267/2008

(2008. gada 12. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2172/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par importa tarifu kvotu piemērošanu Šveices izcelsmes dzīviem liellopiem, kuru svars pārsniedz 160 kg un kā tas paredzēts Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumā par lauksaimniecības produktu tirdzniecību

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1), un jo īpaši tās 144. panta 1. punktu saistībā ar 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulas (EK) Nr. 2172/2005 (2) 8. pantā paredzēts, ka Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (3), piemēro Regulai (EK) Nr. 2172/2005, ja vien nav noteikts citādi. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulas (EK) Nr. 2172/2005 (2) 8. pantā paredzēts, ka Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (3), piemēro Regulai (EK) Nr. 2172/2005, ja vien nav noteikts citādi.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2172/2005 3. panta 2. punkta otro daļu, ja importa [ievešanas] tiesību pieteikums attiecas uz vairāk nekā 5 % no kvotā pieejamā daudzuma, pārsniegumu uzskata par pieteikumā neiekļautu. Ir lietderīgi minēto noteikumu svītrot, lai saskaņotu Regulas (EK) Nr. 2172/2005 noteikumus ar noteikumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2172/2005 3. panta 2. punkta otro daļu, ja importa [ievešanas] tiesību pieteikums attiecas uz vairāk nekā 5 % no kvotā pieejamā daudzuma, pārsniegumu uzskata par pieteikumā neiekļautu. Ir lietderīgi minēto noteikumu svītrot, lai saskaņotu Regulas (EK) Nr. 2172/2005 noteikumus ar noteikumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1301/2006 6. panta 5. punktā.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 2172/2005 4. panta 1. punktā noteikts, ka, ievērojot dalībvalstu paziņojumu par daudzumiem, par kādiem iesniegti importa tiesību pieteikumi, Komisija cik drīz vien iespējams lemj par to, ciktāl pieteikumu prasības var izpildīt. Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktā paredzēts, ka piešķīruma koeficients jānosaka tikai tad, ja daudzumi, uz kuriem attiecas atļauju pieteikumi, pārsniedz importa tarifu kvotas periodā pieejamos daudzumus. Tā kā Regula (EK) Nr. 1301/2006 ir horizontālā regula, Regulas (EK) Nr. 2172/2005 4. panta 1. punkta pašreizējais noteikums jāsvītro. Turklāt jānosaka laika posms, kurā jāpiešķir importa tiesības. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 2172/2005 4. panta 1. punktā noteikts, ka, ievērojot dalībvalstu paziņojumu par daudzumiem, par kādiem iesniegti importa tiesību pieteikumi, Komisija cik drīz vien iespējams lemj par to, ciktāl pieteikumu prasības var izpildīt. Regulas (EK) Nr. 1301/2006 7. panta 2. punktā paredzēts, ka piešķīruma koeficients jānosaka tikai tad, ja daudzumi, uz kuriem attiecas atļauju pieteikumi, pārsniedz importa tarifu kvotas periodā pieejamos daudzumus. Tā kā Regula (EK) Nr. 1301/2006 ir horizontālā regula, Regulas (EK) Nr. 2172/2005 4. panta 1. punkta pašreizējais noteikums jāsvītro. Turklāt jānosaka laika posms, kurā jāpiešķir importa tiesības.

| (4) | Ja šāds piešķīruma koeficients ir noteikts, jāprecizē, ka kopā ar importa tiesību pieteikumu iesniegtais nodrošinājums tad saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2172/2005 proporcionāli jāatmaksā. |
| --- | --- |

(4)

Ja šāds piešķīruma koeficients ir noteikts, jāprecizē, ka kopā ar importa tiesību pieteikumu iesniegtais nodrošinājums tad saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2172/2005 proporcionāli jāatmaksā.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 2172/2005 6. panta 2. punkta otrajā daļā noteikts, ka importa licences izdošana nozīmē atbilstīgu iegūto importa [ievešanas] tiesību samazinājumu. Ir lietderīgi precizēt, ka, izdodot importa licenci, proporcionāli jāatmaksā nodrošinājums, kas iesniegts kopā ar importa tiesību pieteikumu. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 2172/2005 6. panta 2. punkta otrajā daļā noteikts, ka importa licences izdošana nozīmē atbilstīgu iegūto importa [ievešanas] tiesību samazinājumu. Ir lietderīgi precizēt, ka, izdodot importa licenci, proporcionāli jāatmaksā nodrošinājums, kas iesniegts kopā ar importa tiesību pieteikumu.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2172/2005. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2172/2005.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 2172/2005 groza šādi.

| 1) | Regulas 3. panta 2. punkta otro daļu svītro. |
| --- | --- |

1)

Regulas 3. panta 2. punkta otro daļu svītro.

| 2) | Regulas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Importa tiesības piešķir laikposmā no septītās un ne vēlāk kā līdz sešpadsmitajai darbdienai pēc 3. panta 5. punktā minētā paziņojumu iesniegšanas termiņa beigām.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Importa tiesības piešķir laikposmā no septītās un ne vēlāk kā līdz sešpadsmitajai darbdienai pēc 3. panta 5. punktā minētā paziņojumu iesniegšanas termiņa beigām.”;

| b) | pievieno šādu 3. punktu:
  “3.   Ja, piemērojot 2. punktu, izrādās, ka jāpiešķir mazāk importa tiesību, nekā pieprasīts, saskaņā ar 5. panta 1. punktu iesniegto nodrošinājumu nekavējoties proporcionāli atmaksā.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu 3. punktu:

“3.   Ja, piemērojot 2. punktu, izrādās, ka jāpiešķir mazāk importa tiesību, nekā pieprasīts, saskaņā ar 5. panta 1. punktu iesniegto nodrošinājumu nekavējoties proporcionāli atmaksā.”

| 3) | Regulas 6. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Katras importa licences izsniegšana nozīmē to, ka attiecīgi jāsamazina iegūtās importa [ievešanas] tiesības un nekavējoties jāatmaksā proporcionāla saskaņā ar 5. panta 1. punktu iemaksātā nodrošinājuma daļa.” |
| --- | --- |

3)

Regulas 6. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Katras importa licences izsniegšana nozīmē to, ka attiecīgi jāsamazina iegūtās importa [ievešanas] tiesības un nekavējoties jāatmaksā proporcionāla saskaņā ar 5. panta 1. punktu iemaksātā nodrošinājuma daļa.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 346, 29.12.2005., 10. lpp.

2

(3)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

3

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/39 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/39

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1268/2008

(2008. gada 12. decembris),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem (1) un jo īpaši tās 20. pantu,

tā kā:

| (1) | Kimberli procesa pilnsapulcē, kas notika Deli, pārskatīja to dalībnieku sarakstu, kuri atbilst Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas obligātajām prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Kimberli procesa pilnsapulcē, kas notika Deli, pārskatīja to dalībnieku sarakstu, kuri atbilst Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas obligātajām prasībām.

| (2) | Dažu Kimberli procesa dalībnieku iestāžu adreses ir jāatjaunina. |
| --- | --- |

(2)

Dažu Kimberli procesa dalībnieku iestāžu adreses ir jāatjaunina.

| (3) | Attiecīgi jāgroza II pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi jāgroza II pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2368/2002 II pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Benita FERRERO-WALDNER

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 28. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas dalībnieku un to norādīto kompetento iestāžu saraksts, kā minēts 2., 3., 8., 9., 12., 17., 18., 19. un 20. pantā

ANGOLA

| Ministry of Geology and Mines |
| --- |
| Rua Hochi Min |
| C.P # 1260 |
| Luanda |
| Angola |

Ministry of Geology and Mines

Rua Hochi Min

C.P # 1260

Luanda

Angola

ARMĒNIJA

| Department of Gemstones and Jewellery |
| --- |
| Ministry of Trade and Economic Development |
| M. Mkrtchyan 5 |
| Yerevan |
| Armenia |

Department of Gemstones and Jewellery

Ministry of Trade and Economic Development

M. Mkrtchyan 5

Yerevan

Armenia

AUSTRĀLIJA

| Department of Foreign Affairs and Trade |
| --- |
| Trade Development Division |
| R.G. Casey Building |
| John McEwen Crescent |
| Barton ACT 0221 |
| Australia |

Department of Foreign Affairs and Trade

Trade Development Division

R.G. Casey Building

John McEwen Crescent

Barton ACT 0221

Australia

BANGLADEŠA

| Export Promotion Bureau |
| --- |
| TCB Bhaban |
| 1, Karwan Bazaar |
| Dhaka |
| Bangladesh |

Export Promotion Bureau

TCB Bhaban

1, Karwan Bazaar

Dhaka

Bangladesh

BALTKRIEVIJA

| Ministry of Finance |
| --- |
| Department for Precious Metals and Precious Stones |
| Sovetskaja Str., 7 |
| 220010 Minsk |
| Republic of Belarus |

Ministry of Finance

Department for Precious Metals and Precious Stones

Sovetskaja Str., 7

220010 Minsk

Republic of Belarus

BOTSVĀNA

| Ministry of Minerals, Energy & Water Resources |
| --- |
| PI Bag 0018 |
| Gaborone |
| Botswana |

Ministry of Minerals, Energy & Water Resources

PI Bag 0018

Gaborone

Botswana

BRAZĪLIJA

| Ministry of Mines and Energy |
| --- |
| Esplanada dos Ministérios — Bloco “U” — 4o andar |
| 70065 — 900 Brasilia — DF |
| Brazil |

Ministry of Mines and Energy

Esplanada dos Ministérios — Bloco “U” — 4o andar

70065 — 900 Brasilia — DF

Brazil

KANĀDA

| | Starptautsikā daļa:





  Department of Foreign Affairs and International Trade |
| --- | --- |
| Peace Building and Human Security Division |
| Lester B Pearson Tower B - Room: B4-120 |
| 125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2 |
| Canada |

Starptautsikā daļa:

Department of Foreign Affairs and International Trade

Peace Building and Human Security Division

Lester B Pearson Tower B - Room: B4-120

125 Sussex Drive Ottawa, Ontario K1A 0G2

Canada

| | Vispārēja informācija:





  Kimberley Process Office |
| --- | --- |
| Minerals and Metals Sector (MMS) |
| Natural Resources Canada (NRCan) |
| 580 Booth Street, 9th floor |
| Ottawa, Ontario |
| Canada K1A 0E4 |

Vispārēja informācija:

Kimberley Process Office

Minerals and Metals Sector (MMS)

Natural Resources Canada (NRCan)

580 Booth Street, 9th floor

Ottawa, Ontario

Canada K1A 0E4

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

| Secrétariat Permanent du Processus de Kimberley |
| --- |
| BP 26 |
| Bangui |
| Central African Republic |

Secrétariat Permanent du Processus de Kimberley

BP 26

Bangui

Central African Republic

ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKA

| Department of Inspection and Quarantine Clearance |
| --- |
| General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ) |
| 9 Madiandonglu |
| Haidian District, Beijing 100088 |
| People's Republic of China |

Department of Inspection and Quarantine Clearance

General Administration of Quality Supervision, Inspection and Quarantine (AQSIQ)

9 Madiandonglu

Haidian District, Beijing 100088

People's Republic of China

HONKONGA, Ķīnas Tautas Republikas īpašās pārvaldes apgabals

| Department of Trade and Industry |
| --- |
| Hong Kong Special Administrative Region |
| Peoples Republic of China |
| Room 703, Trade and Industry Tower |
| 700 Nathan Road |
| Kowloon |
| Hong Kong |
| China |

Department of Trade and Industry

Hong Kong Special Administrative Region

Peoples Republic of China

Room 703, Trade and Industry Tower

700 Nathan Road

Kowloon

Hong Kong

China

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

| Centre d'Evaluation, d'Expertise et de Certification (CEEC) |
| --- |
| 17th floor, BCDC Tower |
| 30th June Avenue |
| Kinshasa |
| Democratic Republic of Congo |

Centre d'Evaluation, d'Expertise et de Certification (CEEC)

17th floor, BCDC Tower

30th June Avenue

Kinshasa

Democratic Republic of Congo

KONGO REPUBLIKA

| Bureau d'expertise, d'évaluation et de certification (BEEC) |
| --- |
| Ministère des Mines, des Industries Minières et de la Géologie |
| BP 2474 |
| Brazzaville |
| Republic of Congo |

Bureau d'expertise, d'évaluation et de certification (BEEC)

Ministère des Mines, des Industries Minières et de la Géologie

BP 2474

Brazzaville

Republic of Congo

HORVĀTIJA

| Ministry of Economy, Labour and Entrepreneurship of the Republic of Croatia |
| --- |
| Ulica grada Vukovara 78 |
| 10000 Zagreb |
| Croatia |

Ministry of Economy, Labour and Entrepreneurship of the Republic of Croatia

Ulica grada Vukovara 78

10000 Zagreb

Croatia

EIROPAS KOPIENA

| European Commission |
| --- |
| DG External Relations/A/2 |
| 170, rue de la Loi |
| B-1049 Brussels |
| Belgium |

European Commission

DG External Relations/A/2

170, rue de la Loi

B-1049 Brussels

Belgium

GANA

| Precious Minerals Marketing Company (Ltd.) |
| --- |
| Diamond House, |
| Kinbu Road, |
| P.O. Box M. 108 |
| Accra |
| Ghana |

Precious Minerals Marketing Company (Ltd.)

Diamond House,

Kinbu Road,

P.O. Box M. 108

Accra

Ghana

GVINEJA

| Ministry of Mines and Geology |
| --- |
| BP 2696 |
| Conakry |
| Guinea |

Ministry of Mines and Geology

BP 2696

Conakry

Guinea

GAJĀNA

| Geology and Mines Commission |
| --- |
| P O Box 1028 |
| Upper Brickdam |
| Stabroek |
| Georgetown |
| Guyana |

Geology and Mines Commission

P O Box 1028

Upper Brickdam

Stabroek

Georgetown

Guyana

INDIJA

| The Gem & Jewellery Export Promotion Council |
| --- |
| Diamond Plaza, 5th Floor 391-A |
| Mumbai 400004 |
| India |

The Gem & Jewellery Export Promotion Council

Diamond Plaza, 5th Floor 391-A

Mumbai 400004

India

INDONĒZIJA

| Directorate-General of Foreign Trade |
| --- |
| Ministry of Trade |
| JI M.I. Ridwan Rais No. 5 |
| Blok I Iantai 4 |
| Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110 |
| Jakarta |
| Indonesia |

Directorate-General of Foreign Trade

Ministry of Trade

JI M.I. Ridwan Rais No. 5

Blok I Iantai 4

Jakarta Pusat Kotak Pos. 10110

Jakarta

Indonesia

IZRAĒLA

| Ministry of Industry, Trade and Labor |
| --- |
| Office of the Diamond Controller |
| 3 Jabotinsky Road |
| Ramat Gan 52520 |
| Israel |

Ministry of Industry, Trade and Labor

Office of the Diamond Controller

3 Jabotinsky Road

Ramat Gan 52520

Israel

JAPĀNA

| United Nations Policy Division |
| --- |
| Foreign Policy Bureau |
| Ministry of Foreign Affairs |
| 2-2-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku |
| 100-8919 Tokyo, Japan |
| Japan |

United Nations Policy Division

Foreign Policy Bureau

Ministry of Foreign Affairs

2-2-1 Kasumigaseki, Chiyoda-ku

100-8919 Tokyo, Japan

Japan

KOREJAS REPUBLIKA

| Export Control Policy Division |
| --- |
| Ministry of Knowledge Economy |
| Government Complex |
| Jungang-dong 1, Gwacheon-si |
| Gyeonggi-do 427-723 |
| Seoul |
| Korea |

Export Control Policy Division

Ministry of Knowledge Economy

Government Complex

Jungang-dong 1, Gwacheon-si

Gyeonggi-do 427-723

Seoul

Korea

LAOSAS TAUTAS DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

| Department of Import and Export |
| --- |
| Ministry of Industry and Commerce |
| Vientiane |
| Laos |

Department of Import and Export

Ministry of Industry and Commerce

Vientiane

Laos

LIBĀNA

| Ministry of Economy and Trade |
| --- |
| Lazariah Building |
| Down Town |
| Beirut |
| Lebanon |

Ministry of Economy and Trade

Lazariah Building

Down Town

Beirut

Lebanon

LESOTO

| Department of Mines and Geology |
| --- |
| P.O. Box 750 |
| Maseru 100 |
| Lesotho |

Department of Mines and Geology

P.O. Box 750

Maseru 100

Lesotho

LIBĒRIJA

| Government Diamond Office |
| --- |
| Ministry of Lands, Mines and Energy |
| Capitol Hill |
| P.O. Box 10-9024 |
| 1000 Monrovia 10 |
| Liberia |

Government Diamond Office

Ministry of Lands, Mines and Energy

Capitol Hill

P.O. Box 10-9024

1000 Monrovia 10

Liberia

MALAIZIJA

| Ministry of International Trade and Industry |
| --- |
| Trade Cooperation and Industry Coordination Section |
| Blok 10 |
| Komplek Kerajaan Jalan Duta |
| 50622 Kuala Lumpur |
| Malaysia |

Ministry of International Trade and Industry

Trade Cooperation and Industry Coordination Section

Blok 10

Komplek Kerajaan Jalan Duta

50622 Kuala Lumpur

Malaysia

MEKSIKA

| Secretaría de Economía |
| --- |
| Dirección General de Política Comercial |
| Alfonso Reyes No 30, Colonia Hipódromo Condesa, Piso 16. |
| Delegación Cuactemoc, Código Postal: 06140 México, D.F. |
| México |

Secretaría de Economía

Dirección General de Política Comercial

Alfonso Reyes No 30, Colonia Hipódromo Condesa, Piso 16.

Delegación Cuactemoc, Código Postal: 06140 México, D.F.

México

MAURĪCIJA

| Import Division |
| --- |
| Ministry of Industry, Small & Medium Enterprises, Commerce & Cooperatives |
| 4th Floor, Anglo Mauritius Building |
| Intendance Street |
| Port Louis |
| Mauritius |

Import Division

Ministry of Industry, Small & Medium Enterprises, Commerce & Cooperatives

4th Floor, Anglo Mauritius Building

Intendance Street

Port Louis

Mauritius

NAMĪBIJA

| Diamond Commission |
| --- |
| Ministry of Mines and Energy |
| Private Bag 13297 |
| Windhoek |
| Namibia |

Diamond Commission

Ministry of Mines and Energy

Private Bag 13297

Windhoek

Namibia

JAUNZĒLANDE

| | Sertifikātu izsniegšanas iestāde:





  Middle East and Africa Division |
| --- | --- |
| Ministry of Foreign Affairs and Trade |
| Private Bag 18901 |
| Wellington |
| New Zealand |

Sertifikātu izsniegšanas iestāde:

Middle East and Africa Division

Ministry of Foreign Affairs and Trade

Private Bag 18901

Wellington

New Zealand

| | Importa un eksporta nodaļa:





  New Zealand Customs Service |
| --- | --- |
| PO Box 2218 |
| Wellington |
| New Zealand |

Importa un eksporta nodaļa:

New Zealand Customs Service

PO Box 2218

Wellington

New Zealand

NORVĒĢIJA

| Section for Public International Law |
| --- |
| Department for Legal Affairs |
| Royal Ministry of Foreign Affairs |
| P.O. Box 8114 |
| 0032 Oslo |
| Norway |

Section for Public International Law

Department for Legal Affairs

Royal Ministry of Foreign Affairs

P.O. Box 8114

0032 Oslo

Norway

KRIEVIJAS FEDERĀCIJA

| Gokhran of Russia |
| --- |
| 14, 1812 Goda St. |
| 121170 Moscow |
| Russia |

Gokhran of Russia

14, 1812 Goda St.

121170 Moscow

Russia

SJERRALEONE

| Ministry of Mineral Resources |
| --- |
| Gold and Diamond Office (GDO) |
| Youyi Building |
| Brookfields |
| Freetown |
| Sierra Leone |

Ministry of Mineral Resources

Gold and Diamond Office (GDO)

Youyi Building

Brookfields

Freetown

Sierra Leone

SINGAPŪRA

| Ministry of Trade and Industry |
| --- |
| 100 High Street |
| #0901, The Treasury, |
| Singapore 179434 |

Ministry of Trade and Industry

100 High Street

# 0901, The Treasury,

Singapore 179434

DIENVIDĀFRIKA

| South African Diamond and Precious Metals Regulator |
| --- |
| SA Diamond Centre |
| 240 Commissioner Street |
| Johannesburg 2000 |
| South Africa |

South African Diamond and Precious Metals Regulator

SA Diamond Centre

240 Commissioner Street

Johannesburg 2000

South Africa

ŠRILANKA

| National Gem and Jewellery Authority |
| --- |
| 25, Galleface Terrace |
| Colombo 03 |
| Sri Lanka |

National Gem and Jewellery Authority

25, Galleface Terrace

Colombo 03

Sri Lanka

ŠVEICE

| State Secretariat for Economic Affairs (SECO) |
| --- |
| Task Force Sanctions |
| Effingerstrasse 27 |
| 3003 Berne |
| Switzerland |

State Secretariat for Economic Affairs (SECO)

Task Force Sanctions

Effingerstrasse 27

3003 Berne

Switzerland

TAIVĀNAS, PENHU, KINMENAS UN MACU ATSEVIŠĶĀ MUITAS TERITORIJA

| Export/Import Administration Division |
| --- |
| Bureau of Foreign Trade |
| Ministry of Economic Affairs |
| 1, Hu Kou Street |
| Taipei, 100 |
| Taiwan |

Export/Import Administration Division

Bureau of Foreign Trade

Ministry of Economic Affairs

1, Hu Kou Street

Taipei, 100

Taiwan

TANZĀNIJA

| Commission for Minerals |
| --- |
| Ministry of Energy and Minerals |
| PO Box 2000 |
| Dar es Salaam |
| Tanzania |

Commission for Minerals

Ministry of Energy and Minerals

PO Box 2000

Dar es Salaam

Tanzania

TAIZEME

| Department of Foreign Trade |
| --- |
| Ministry of Commerce |
| 44/100 Nonthaburi 1 Road |
| Muang District, Nonthaburi 11000 |
| Thailand |

Department of Foreign Trade

Ministry of Commerce

44/100 Nonthaburi 1 Road

Muang District, Nonthaburi 11000

Thailand

TOGO

| Ministry of Mine, Energy and Water |
| --- |
| Head Office of Mines and Geology |
| B.P. 356 |
| 216, Avenue Sarakawa |
| Lomé |
| Togo |

Ministry of Mine, Energy and Water

Head Office of Mines and Geology

B.P. 356

216, Avenue Sarakawa

Lomé

Togo

TURCIJA

| | Foreign Exchange Department





  Undersecretariat of Treasury |
| --- | --- |
| T.C. Bașbakanlık Hazine |
| Müsteșarlığı İnönü Bulvarı No:36 |
| 06510 Emek — Ankara |
| Turkey |

Foreign Exchange Department

Undersecretariat of Treasury

T.C. Bașbakanlık Hazine

Müsteșarlığı İnönü Bulvarı No:36

06510 Emek — Ankara

Turkey

| | Importa un eksporta nodaļa:





  Istanbul Gold Exchange |
| --- | --- |
| Rıhtım Cad. No:81 |
| 34425 Karaköy — İstanbul |
| Turkey |

Importa un eksporta nodaļa:

Istanbul Gold Exchange

Rıhtım Cad. No:81

34425 Karaköy — İstanbul

Turkey

UKRAINA

| Ministry of Finance |
| --- |
| State Gemological Center |
| Degtyarivska St. 38-44 |
| Kiev 04119 |
| Ukraine |

Ministry of Finance

State Gemological Center

Degtyarivska St. 38-44

Kiev 04119

Ukraine

APVIENOTIE ARĀBU EMIRĀTI

| U.A.E Kimberley Process Office |
| --- |
| Dubai Multi Commodities Center |
| Dubai Airport Free Zone |
| Emirates Security Building |
| Block B, 2nd Floor, Office # 20 |
| Dubai |
| United Arab Emirates |

U.A.E Kimberley Process Office

Dubai Multi Commodities Center

Dubai Airport Free Zone

Emirates Security Building

Block B, 2nd Floor, Office # 20

Dubai

United Arab Emirates

AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS

| United States Kimberley Process Authority |
| --- |
| 11 West 47 Street 11th floor |
| New York, NY 10036 |
| United States of America |

United States Kimberley Process Authority

11 West 47 Street 11th floor

New York, NY 10036

United States of America

| U.S. Department of State |
| --- |
| Room 4843 EB/ESC |
| 2201 C Street, NW |
| Washington D.C. 20520 |
| United States of America |

U.S. Department of State

Room 4843 EB/ESC

2201 C Street, NW

Washington D.C. 20520

United States of America

VJETNAMA

| Ministry of Industry and Trade |
| --- |
| Import Export Management Department |
| 54 Hai Ba Trung |
| Hanoi |
| Vietnam |

Ministry of Industry and Trade

Import Export Management Department

54 Hai Ba Trung

Hanoi

Vietnam

ZIMBABVE

| Principal Minerals Development Office |
| --- |
| Ministry of Mines and Mining Development |
| Private Bag 7709, Causeway |
| Harare |
| Zimbabwe” |

Principal Minerals Development Office

Ministry of Mines and Mining Development

Private Bag 7709, Causeway

Harare

Zimbabwe”

---

II PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

Dalībvalstu kompetento iestāžu saraksts un to uzdevumi, kas minēti 2. un 19. pantā

BEĻĢIJA

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie, PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence, |
| --- |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Tālr.: (32-3) 206 94 72 |
| Fakss: (32-3) 206 94 90 |
| E-pasts: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie, PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence,

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Tālr.: (32-3) 206 94 72

Fakss: (32-3) 206 94 90

E-pasts: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

Beļģijā neapstrādāto dimantu ievešanas un izvešanas kontrole, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 2368/2002, un muitas formalitātes tiks veiktas tikai:

| The Diamond Office, |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen |

The Diamond Office,

Hovenierstraat 22

B-2018 Antwerpen

BULGĀRIJA

| Ministry of Finance, |
| --- |
| External Finance Directorate |
| 102, G. Rakovski str. |
| Sofia, 1040 |
| Bulgaria |
| Tālr.: (359.2) 985.924.01/985.924.10/985.924.15 |
| Fakss: (359.2).981.2498 |
| E-pasts: feedback@minfin.bg |

Ministry of Finance,

External Finance Directorate

102, G. Rakovski str.

Sofia, 1040

Bulgaria

Tālr.: (359.2) 985.924.01/985.924.10/985.924.15

Fakss: (359.2).981.2498

E-pasts: feedback@minfin.bg

ČEHIJA

Čehijā neapstrādāto dimantu ievešanas un izvešanas kontrole, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 2368/2002, un muitas formalitātes tiks veiktas tikai:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká republika |
| Tālr.: (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, cell (420-737) 213 793 |
| Fakss: (420-2) 61 33 38 70 |
| E-pasts: diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká republika

Tālr.: (420-2) 61 33 38 41, (420-2) 61 33 38 59, cell (420-737) 213 793

Fakss: (420-2) 61 33 38 70

E-pasts: diamond@cs.mfcr.cz

VĀCIJA

Vācijā neapstrādāto dimantu ievešanas un izvešanas kontrole, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 2368/2002, tostarp Kopienas sertifikātu izsniegšana, tiks veikta tikai šajā iestādē:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Tālr.: (49-6781) 56 27-31 |
| Fakss: (49-6781) 56 27-19 |
| E-pasts: poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Tālr.: (49-6781) 56 27-31

Fakss: (49-6781) 56 27-19

E-pasts: poststelle@zabir.bfinv.de

Lai īstenotu šīs Regulas 5. panta 3. punktu, 6. pantu, 9. pantu, 10. pantu, 14. panta 3. punktu, 15. pantu un 17. pantu jo īpaši attiecībā uz pienākumu iesniegt ziņojumu Komisijai, šī iestāde rīkojas kā Vācijas kompetentā iestāde:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβe 50 |
| D-90408 Nürnberg |
| Tālr.: (49-911) 376-3429, 376-3586, 376-3582 |
| Fakss: (49-911) 376-2270 |
| E-pasts: diamond.cert@ofdn.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβe 50

D-90408 Nürnberg

Tālr.: (49-911) 376-3429, 376-3586, 376-3582

Fakss: (49-911) 376-2270

E-pasts: diamond.cert@ofdn.bfinv.de

RUMĀNIJA

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| (National Authority for Consumer Protection) |
| Precious Metals and Precious Stones Department |
| 24 Gral Berthelot, Sect. 1 |
| 010164, Bucharest |
| Tālr.: (40-21) 318 46 35/312 98 90/312 12 75 |
| Fakss: (40-21) 318 46 35/314 34 62 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

(National Authority for Consumer Protection)

Precious Metals and Precious Stones Department

24 Gral Berthelot, Sect. 1

010164, Bucharest

Tālr.: (40-21) 318 46 35/312 98 90/312 12 75

Fakss: (40-21) 318 46 35/314 34 62

www.anpc.ro

APVIENOTĀ KARALISTE

| Government Diamond Office |
| --- |
| Global Business Group |
| Room W 3.111.B |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London SW1A 2AH |
| Tālr.: (44-207) 008 6903 |
| Fakss: (44-207) 008 3905 |
| GDO@gtnet.gov.uk” |

Government Diamond Office

Global Business Group

Room W 3.111.B

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London SW1A 2AH

Tālr.: (44-207) 008 6903

Fakss: (44-207) 008 3905

GDO@gtnet.gov.uk”

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/46

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1269/2008

(2008. gada 15. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot saidas VI zonā; EK ūdeņos Vb zonā; EK un starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vēra Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā —

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 65/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | ESP |
| Krājums | POK/561214 |
| Suga | Saida (Pollachius virens) |
| Apgabals | VI; Vb (EK ūdeņi), XII un XIV (EK un starptautiskie ūdeņi) |
| Datums | 13.10.2008. |

Nr.

65/T&Q

Dalībvalsts

ESP

Krājums

POK/561214

Suga

Saida (Pollachius virens)

Apgabals

VI; Vb (EK ūdeņi), XII un XIV (EK un starptautiskie ūdeņi)

Datums

13.10.2008.

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/48

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1270/2008

(2008. gada 15. decembris),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Spānijas karogu, zvejot dzelkņu haizivis EK un starptautiskajos ūdeņos I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1), un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 16. janvāra Regulā (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (3), ir noteiktas kvotas 2008. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2008. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2008. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā —

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 19, 23.1.2008., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 66/T&Q |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | ESP |
| Krājums | DGS/15X14 |
| Suga | Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) |
| Apgabals | EK un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā |
| Datums | 25.10.2008. |

Nr.

66/T&Q

Dalībvalsts

ESP

Krājums

DGS/15X14

Suga

Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias)

Apgabals

EK un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

Datums

25.10.2008.

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/50

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1271/2008

(2008. gada 16. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1255/2008 ar ko nosaka no 2008. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 1996. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1249/96 par Padomes Regulas (EEK) Nr. 1766/92 piemērošanas noteikumiem (ievedmuitas nodokļi labības nozarē) (2) un jo īpaši tās 2. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1255/2008 (3) noteica no 2008. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1255/2008 (3) noteica no 2008. gada 16. decembra piemērojamo ievedmuitas nodokli labības nozarē.

| (2) | Ņemot vērā to, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par 5 euro tonnā atšķiras no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1255/2008. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā to, ka aprēķinātā vidējā ievedmuitas nodokļa likme par 5 euro tonnā atšķiras no noteiktās likmes, jāizdara korekcija atbilstīgi ievedmuitas nodoklim, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1255/2008.

| (3) | Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1255/2008, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1255/2008,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1255/2008 I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2008. gada 17. decembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 161, 29.6.1996., 125. lpp.

2

(3)  OV L 337, 16.12.2008., 83. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 136. panta 1. punktā minētais ievedmuitas nodoklis, ko piemēro no 2008. gada 17. decembra

| KN kods | Preču apraksts | Ievedmuitas nodoklis (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte | 0,00 |
| vidēji augsta kvalitāte | 0,00 |
| zema kvalitāte | 0,00 |
| 1001 90 91 | Mīkstie KVIEŠI, sēklas | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUDZI | 51,69 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas | 27,51 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZA, izņemot sēklas (2) | 27,51 |
| 1007 00 90 | Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus | 51,69 |

KN kods

Preču apraksts

Ievedmuitas nodoklis (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Cietie KVIEŠI, augsta kvalitāte

0,00

vidēji augsta kvalitāte

0,00

zema kvalitāte

0,00

1001 90 91

Mīkstie KVIEŠI, sēklas

0,00

ex 1001 90 99

Mīkstie KVIEŠI, augsta kvalitāte, nav paredzēti sēšanai

0,00

1002 00 00

RUDZI

51,69

1005 10 90

KUKURŪZA, sēklas, izņemot hibrīdu sēklas

27,51

1005 90 00

KUKURŪZA, izņemot sēklas (2)

27,51

1007 00 90

Graudu SORGO, izņemot sēšanai paredzētus hibrīdus

51,69

---

(1)  Par precēm, ko Kopienā ieved pāri Atlantijas okeānam vai pa Suecas kanālu, importētājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 4. punkta noteikumiem var saņemt šādu nodokļa samazinājumu:

| — | 3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Vidusjūras piekrastē,

| — | 2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ja izkraušanas osta atrodas Dānijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Somijā, Zviedrijā, Apvienotajā Karalistē vai Ibērijas pussalas Atlantijas piekrastē.

(2)  Importētājs var saņemt vienotas likmes samazinājumu, kura apmērs ir 24 EUR/t, ja ir izpildīti Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi.

---

II PIELIKUMS

Dati I pielikumā noteiktā ievedmuitas nodokļa aprēķināšanai

15.12.2008

| 1) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Mīkstie kvieši (1) | Kukurūza | Cietie kvieši, augsta kvalitāte | Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2) | Cietie kvieši, zema kvalitāte (3) | Mieži |
| Birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotējums | 179,80 | 109,35 | — | — | — | — |
| FOB cena, ASV | — | — | 233,65 | 223,65 | 203,65 | 98,82 |
| Piemaksa par Persijas līča reģionu | — | 12,17 | — | — | — | — |
| Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu | 26,95 | — | — | — | — | — |

1)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

(EUR/t)

Mīkstie kvieši (1)

Kukurūza

Cietie kvieši, augsta kvalitāte

Cietie kvieši, vidēji augsta kvalitāte (2)

Cietie kvieši, zema kvalitāte (3)

Mieži

Birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotējums

179,80

109,35

—

—

—

—

FOB cena, ASV

—

—

233,65

223,65

203,65

98,82

Piemaksa par Persijas līča reģionu

—

12,17

—

—

—

—

Piemaksa par Lielo Ezeru reģionu

26,95

—

—

—

—

—

| 2) | Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.






  Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama | 9,44 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama | 7,96 EUR/t |

2)

Vidējie rādītāji par laika posmu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1249/96 2. panta 2. punktā.

Fraktēšanas izmaksas: Meksikas līcis–Roterdama

9,44 EUR/t

Fraktēšanas izmaksas: Lielo Ezeru reģions–Roterdama

7,96 EUR/t

---

(1)  Ietverta piemaksa 14 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(2)  Atlaide 10 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

(3)  Atlaide 30 EUR/t apmērā (Regulas (EK) Nr. 1249/96 4. panta 3. punkts).

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

ĀKK un EK Ministru padomes

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/53 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/53

---

ĀKK–EK MINISTRU PADOMES LĒMUMS Nr. 2/2008

(2008. gada 18. novembris)

par to, lai piešķirtu Somālijai līdzekļus no 10. Eiropas Attīstības fonda

(2008/951/EK)

ĀKK–EK MINISTRU PADOME,

ņemot vērā ĀKK–EK partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (1), un jo īpaši tā 93. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar ĀKK–EK Ministru padomes Lēmumu Nr. 3/2001 (2) 149 miljoni euro tika piešķirti finanšu sadarbības attīstīšanai ar Somāliju laikposmam līdz 2007. gada beigām no 8. un 9. Eiropas Attīstības fonda (EAF) saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 93. panta 6. punktu. Noteikums ļauj ĀKK–EK Ministru padomei piešķirt īpašu atbalstu ĀKK valstīm, kuras ir iepriekšējo ĀKK–EK konvenciju puses un kuras nevarēja parakstīt vai ratificēt ĀKK–EK partnerattiecību nolīgumu sakarā ar to, ka nebija izveidotas attiecīgas valsts iestādes. |
| --- | --- |

(1)

Ar ĀKK–EK Ministru padomes Lēmumu Nr. 3/2001 (2) 149 miljoni euro tika piešķirti finanšu sadarbības attīstīšanai ar Somāliju laikposmam līdz 2007. gada beigām no 8. un 9. Eiropas Attīstības fonda (EAF) saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 93. panta 6. punktu. Noteikums ļauj ĀKK–EK Ministru padomei piešķirt īpašu atbalstu ĀKK valstīm, kuras ir iepriekšējo ĀKK–EK konvenciju puses un kuras nevarēja parakstīt vai ratificēt ĀKK–EK partnerattiecību nolīgumu sakarā ar to, ka nebija izveidotas attiecīgas valsts iestādes.

| (2) | Ar ĀKK–EK Ministru padomes 2007. gada 25. maija Lēmumu Nr. 3/2007, ar ko groza Lēmumu Nr. 3/2001 (3), Somālijai piešķirto līdzekļu summa palielināta par EUR 36 144 798 no 9. EAF. |
| --- | --- |

(2)

Ar ĀKK–EK Ministru padomes 2007. gada 25. maija Lēmumu Nr. 3/2007, ar ko groza Lēmumu Nr. 3/2001 (3), Somālijai piešķirto līdzekļu summa palielināta par EUR 36 144 798 no 9. EAF.

| (3) | Pārskatītais ĀKK–EK partnerattiecību nolīgums, tostarp daudzgadu finanšu shēma laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam, kas iekļauta minētā nolīguma Ib pielikumā (4), stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā. Tā 93. panta 6. punkts joprojām attiecas uz Somāliju. |
| --- | --- |

(3)

Pārskatītais ĀKK–EK partnerattiecību nolīgums, tostarp daudzgadu finanšu shēma laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam, kas iekļauta minētā nolīguma Ib pielikumā (4), stājās spēkā 2008. gada 1. jūlijā. Tā 93. panta 6. punkts joprojām attiecas uz Somāliju.

| (4) | Lai nodrošinātu atbalstu Somālijas iedzīvotājiem, ir lietderīgi šim mērķim piešķirt līdzekļus no 10. EAF, kuri tiks izlietoti laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu atbalstu Somālijas iedzīvotājiem, ir lietderīgi šim mērķim piešķirt līdzekļus no 10. EAF, kuri tiks izlietoti laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam.

| (5) | Somālijai būtu jāsaņem piešķīrumi no 10. EAF, kas līdzvērtīgi piešķīrumiem, kurus saņem citas ĀKK grupas valstis, kas ratificējušas ĀKK–EK partnerattiecību nolīgumu. Ja Somāliju iekļautu 10. EAF atbalsta piešķiršanas modelī, kura pamatā ir vajadzības un rīcības kritēriji, kā izklāstīts ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 3. pantā, piešķīrums sasniegtu EUR 212 miljonus makroekonomiskajam atbalstam, sektorpolitikām, programmām un projektiem, kas atbalsta galvenās vai pārējās Kopienas palīdzības jomas, un EUR 3,8 miljonus neparedzētiem izdevumiem, kā noteikts minētajā pantā. Īpašajam atbalstam tādējādi būtu jāpiešķir tāds pats apjoms. |
| --- | --- |

(5)

Somālijai būtu jāsaņem piešķīrumi no 10. EAF, kas līdzvērtīgi piešķīrumiem, kurus saņem citas ĀKK grupas valstis, kas ratificējušas ĀKK–EK partnerattiecību nolīgumu. Ja Somāliju iekļautu 10. EAF atbalsta piešķiršanas modelī, kura pamatā ir vajadzības un rīcības kritēriji, kā izklāstīts ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 3. pantā, piešķīrums sasniegtu EUR 212 miljonus makroekonomiskajam atbalstam, sektorpolitikām, programmām un projektiem, kas atbalsta galvenās vai pārējās Kopienas palīdzības jomas, un EUR 3,8 miljonus neparedzētiem izdevumiem, kā noteikts minētajā pantā. Īpašajam atbalstam tādējādi būtu jāpiešķir tāds pats apjoms.

| (6) | ĀKK–EK Ministru padome 2007. gada 25. maijā vienojās deleģēt Vēstnieku komitejai savas pilnvaras pabeigt pārskatīšanu attiecībā uz īpašo atbalstu Somālijai no 10. EAF, |
| --- | --- |

(6)

ĀKK–EK Ministru padome 2007. gada 25. maijā vienojās deleģēt Vēstnieku komitejai savas pilnvaras pabeigt pārskatīšanu attiecībā uz īpašo atbalstu Somālijai no 10. EAF,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 93. panta 6. punktu no 10. Eiropas Attīstības fonda nacionālās un reģionālās sadarbības rezerves piešķir EUR 215,8 miljonus īpašam Somālijas atbalstam. No šīs summas:

| a) | EUR 212 miljonus izlieto iestāžu izveidei un ekonomiskās un sociālās attīstības pasākumiem, īpaši ievērojot visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu vajadzības. Šis piešķīrums tiek plānots saskaņā ar īpašu palīdzības stratēģiju; |
| --- | --- |

a)

EUR 212 miljonus izlieto iestāžu izveidei un ekonomiskās un sociālās attīstības pasākumiem, īpaši ievērojot visneaizsargātāko iedzīvotāju grupu vajadzības. Šis piešķīrums tiek plānots saskaņā ar īpašu palīdzības stratēģiju;

| b) | EUR 3,8 miljonus izlieto, lai segtu neparedzētus izdevumus, kā ārkārtas palīdzību, ja šādu atbalstu nevar finansēt no ES budžeta. |
| --- | --- |

b)

EUR 3,8 miljonus izlieto, lai segtu neparedzētus izdevumus, kā ārkārtas palīdzību, ja šādu atbalstu nevar finansēt no ES budžeta.

2.   Komisija pārņem valsts kredītrīkotāja funkcijas attiecībā uz šā piešķīruma plānošanu un īstenošanu saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma IV pielikuma 4. panta 5. punktu.

2. pants

Eiropas Komisija tiek aicināta veikt vajadzīgos pasākumus šā lēmuma īstenošanai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2008. gada 18. novembrī

ĀKK–EK Ministru padomes vārdā —

ĀKK–EK Delegāciju vēstnieku komitejas priekšsēdētājs

P. SELLAL

---

(1)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

1

(2)  OV L 56, 27.2.2002., 23. lpp.

2

(3)  OV L 175, 5.7.2007., 36. lpp.

3

(4)  OV L 247, 9.9.2006., 22. lpp.

4

---

Komisija

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/55 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/55

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 19. novembris),

ar ko nosaka sīki izstrādātas pamatnostādnes Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/8/EK II pielikuma īstenošanai un piemērošanai

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7294)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/952/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/8/EK (2004. gada 11. februāris) par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū, un ar kuru groza Direktīvu 92/42/EEK (1), un jo īpaši tās II pielikuma e) punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2004/8/EK paredz, ka dalībvalstīm jāizveido izcelsmes apliecinājumu sistēma elektroenerģijai, kas ražota augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2004/8/EK paredz, ka dalībvalstīm jāizveido izcelsmes apliecinājumu sistēma elektroenerģijai, kas ražota augstas efektivitātes koģenerācijas režīmā.

| (2) | Šāda elektroenerģija ir jāražo, izmantojot procesu, kas saistīts ar lietderīgo siltumu, un jāaprēķina saskaņā ar Direktīvas 2004/8/EK II pielikumā noteikto metodiku. |
| --- | --- |

(2)

Šāda elektroenerģija ir jāražo, izmantojot procesu, kas saistīts ar lietderīgo siltumu, un jāaprēķina saskaņā ar Direktīvas 2004/8/EK II pielikumā noteikto metodiku.

| (3) | Lai nodrošinātu, ka koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzumu aprēķina pēc saskaņotas metodikas, ir nepieciešams pieņemt pamatnostādnes, kas paskaidro Direktīvas 2004/8/EK II pielikumā noteiktās procedūras un definīcijas. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu, ka koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzumu aprēķina pēc saskaņotas metodikas, ir nepieciešams pieņemt pamatnostādnes, kas paskaidro Direktīvas 2004/8/EK II pielikumā noteiktās procedūras un definīcijas.

| (4) | Turklāt šīm pamatnostādnēm jāļauj dalībvalstīm pilnībā transponēt Direktīvas 2004/8/EK svarīgākās daļas, piemēram, izcelsmes apliecinājumus un atbalsta shēmu izveidošanu augstas efektivitātes koģenerācijai. Pamatnostādnēm jānodrošina papildu juridiskā noteiktība Kopienas enerģijas tirgum un tādējādi jāsekmē to šķēršļu likvidēšana, kas kavē jaunus ieguldījumus. Tām arī jāpalīdz nodrošināt skaidrus kritērijus to pieteikumu pārbaudei, kas iesniegti par valsts atbalsta un finansiālā atbalsta saņemšanu koģenerācijai no Kopienas finansējuma. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt šīm pamatnostādnēm jāļauj dalībvalstīm pilnībā transponēt Direktīvas 2004/8/EK svarīgākās daļas, piemēram, izcelsmes apliecinājumus un atbalsta shēmu izveidošanu augstas efektivitātes koģenerācijai. Pamatnostādnēm jānodrošina papildu juridiskā noteiktība Kopienas enerģijas tirgum un tādējādi jāsekmē to šķēršļu likvidēšana, kas kavē jaunus ieguldījumus. Tām arī jāpalīdz nodrošināt skaidrus kritērijus to pieteikumu pārbaudei, kas iesniegti par valsts atbalsta un finansiālā atbalsta saņemšanu koģenerācijai no Kopienas finansējuma.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Komitejas atzinumam, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2004/8/EK 14. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi atbilst Komitejas atzinumam, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2004/8/EK 14. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma pielikumā ir izklāstītas sīki izstrādātas pamatnostādnes, kas paskaidro procedūras un definīcijas, kuras nepieciešamas, lai piemērotu koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzuma aprēķināšanas metodiku, kas noteikta Direktīvas 2004/8/EK II pielikumā.

Pamatnostādnes nosaka saskaņotu metodiku šā elektroenerģijas daudzuma aprēķināšanai.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 19. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 52, 21.2.2004., 50. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Sīki izstrādātas pamatnostādnes Direktīvas 2004/8/EK II pielikuma īstenošanai un piemērošanai

I.   Koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzuma aprēķināšana

1.   Ja koģenerācijas stacija darbojas ar maksimālo tehniski iespējamo siltumenerģijas reģenerāciju no pašas koģenerācijas stacijas, uzskata, ka tā darbojas pilnā koģenerācijas režīmā. Siltums jāražo pie tāda spiediena un temperatūras līmeņiem, kas nepieciešami konkrētajam lietderīgās siltumenerģijas pieprasījumam vai tirgum. Pilna koģenerācijas režīma gadījumā visu saražoto elektroenerģiju uzskata par koģenerācijas (KOĢ) elektroenerģiju (sk. 1. att.).

2.   Gadījumos, kad normālos ekspluatācijas apstākļos stacija nedarbojas pilnā koģenerācijas režīmā, jānosaka tas elektroenerģijas un siltumenerģijas daudzums, kas netiek ražots koģenerācijas režīmā, un šie daudzumi jānodala no saražotā daudzuma koģenerācijas režīmā. Tas jādara, pamatojoties uz KOĢ robežu noteikšanas principiem, kas aprakstīti II iedaļā. Aprēķinā neiekļauj katlos (barošanas katli, rezerves katli) izmantoto un saražoto siltumenerģiju, kuri daudzos gadījumos ietilpst stacijas tehniskajās palīgiekārtās, kā parādīts 1. attēlā. Bultas “koģenerācijas stacijā” parāda enerģijas plūsmu aiz sistēmas robežām.

1.   attēls

Stacijas KOĢ daļa, ne-KOĢ daļa un katls

Image

3.   Mikrokoģenerācijas stacijām ir jānosaka sertificētās vērtības, kuras jāapstiprina vai jāuzrauga valsts iestādei vai kompetentajai iestādei, kuru katra dalībvalsts izraudzījusi saskaņā ar Direktīvas 2004/8/EK 5. panta 2. punktu.

4.   Koģenerācijas režīmā saražotās elektroenerģijas daudzumu aprēķina saskaņā ar turpmāk aprakstītajiem posmiem.

5.   Aprēķina 1. posms

| 5.1. | Lai aprēķinātu saražotās elektroenerģijas daļu, kas netiek uzskatīta par koģenerācijas režīmā saražotu elektroenerģiju, vispirms jāaprēķina koģenerācijas stacijas kopējā efektivitāte. |
| --- | --- |

5.1.

Lai aprēķinātu saražotās elektroenerģijas daļu, kas netiek uzskatīta par koģenerācijas režīmā saražotu elektroenerģiju, vispirms jāaprēķina koģenerācijas stacijas kopējā efektivitāte.

| 5.2. | Koģenerācijas stacijas kopējo efektivitāti nosaka šādi: KOĢ stacijas saražotās enerģijas kopējo daudzumu (elektroenerģija, mehāniskā (1) enerģija un lietderīgā siltumenerģija) noteiktā pārskata periodā dala ar kurināmā daudzumu, kas izmantots koģenerācijas stacijā tajā pašā pārskata periodā, t. i.:

  kopējā efektivitāte = (saražotā enerģija)/(patērētais kurināmais) |
| --- | --- |

5.2.

Koģenerācijas stacijas kopējo efektivitāti nosaka šādi: KOĢ stacijas saražotās enerģijas kopējo daudzumu (elektroenerģija, mehāniskā (1) enerģija un lietderīgā siltumenerģija) noteiktā pārskata periodā dala ar kurināmā daudzumu, kas izmantots koģenerācijas stacijā tajā pašā pārskata periodā, t. i.:

kopējā efektivitāte = (saražotā enerģija)/(patērētais kurināmais)

| 5.3. | Kopējās efektivitātes aprēķiniem izmanto faktiskos ekspluatācijas datus, kas noteikti pēc konkrētās koģenerācijas stacijas faktiskajām/reģistrētajām mērījumu vērtībām pārskata perioda laikā. Nevar izmantot ražotāja datus par projektētajām vai sertificētajām vērtībām (atbilstīgi konkrētajai tehnoloģijai) (2). |
| --- | --- |

5.3.

Kopējās efektivitātes aprēķiniem izmanto faktiskos ekspluatācijas datus, kas noteikti pēc konkrētās koģenerācijas stacijas faktiskajām/reģistrētajām mērījumu vērtībām pārskata perioda laikā. Nevar izmantot ražotāja datus par projektētajām vai sertificētajām vērtībām (atbilstīgi konkrētajai tehnoloģijai) (2).

| 5.4. | Pārskata periods ir koģenerācijas stacijas darbības periods, kuram jānosaka saražotās elektroenerģijas daudzums. Parasti pārskata periods ir viens gads, tomēr ir arī atļauti īsāki periodi. Maksimālais periods ir viens gads, un minimālais periods ir viena stunda. Pārskata periodi var atšķirties no mērījumu veikšanas biežuma. |
| --- | --- |

5.4.

Pārskata periods ir koģenerācijas stacijas darbības periods, kuram jānosaka saražotās elektroenerģijas daudzums. Parasti pārskata periods ir viens gads, tomēr ir arī atļauti īsāki periodi. Maksimālais periods ir viens gads, un minimālais periods ir viena stunda. Pārskata periodi var atšķirties no mērījumu veikšanas biežuma.

| 5.5. | Saražotā enerģija ir pārskata periodā KOĢ stacijā saražotais kopējais elektroenerģijas (KOĢ un ne-KOĢ) un lietderīgā siltuma daudzums (HKOĢ). |
| --- | --- |

5.5.

Saražotā enerģija ir pārskata periodā KOĢ stacijā saražotais kopējais elektroenerģijas (KOĢ un ne-KOĢ) un lietderīgā siltuma daudzums (HKOĢ).

| 5.6. | Saskaņā ar Direktīvas 2004/8/EK 3. panta b) un c) punkta definīcijām par lietderīgā siltuma daudzumu (HKOĢ) var uzskatīt: siltumenerģiju, ko izmanto tehnoloģiskajā procesā vai telpu apkurei un/vai piegādā dzesēšanas procesiem; siltumu, kas piegādāts centralizētajiem apkures/dzesēšanas tīkliem; koģenerācijas procesa izplūdes gāzes, kuras tieši izmanto sildīšanai un žāvēšanai. |
| --- | --- |

5.6.

Saskaņā ar Direktīvas 2004/8/EK 3. panta b) un c) punkta definīcijām par lietderīgā siltuma daudzumu (HKOĢ) var uzskatīt: siltumenerģiju, ko izmanto tehnoloģiskajā procesā vai telpu apkurei un/vai piegādā dzesēšanas procesiem; siltumu, kas piegādāts centralizētajiem apkures/dzesēšanas tīkliem; koģenerācijas procesa izplūdes gāzes, kuras tieši izmanto sildīšanai un žāvēšanai.

| 5.7. | Nelietderīgā siltuma piemēri ir: vidē nelietderīgi novadītais neizmantotais siltuma daudzums (3); siltuma zudumi skursteņos un izplūdes caurulēs; tādu iekārtu kā kondensatori vai dzesētāji novadītais siltums; deaerācijai iekšēji izmantotais siltuma daudzums, kondensācijas apsilde, papildināšanas un barošanas ūdens sildīšana, ko izmanto apkures katlu darbībai koģenerācijas stacijā, piemēram, siltuma reģenerācijas katli. Koģenerācijas stacijā atgrieztā kondensāta siltumu (piemēram, pēc izmantošanas centralizētajā apkurē vai tehnoloģiskajā procesā) neuzskata par lietderīgā siltuma daudzumu, un to, ņemot vērā dalībvalstu praksi, var atskaitīt no siltuma plūsmas daudzuma, kas saistīts ar tvaika ražošanu. |
| --- | --- |

5.7.

Nelietderīgā siltuma piemēri ir: vidē nelietderīgi novadītais neizmantotais siltuma daudzums (3); siltuma zudumi skursteņos un izplūdes caurulēs; tādu iekārtu kā kondensatori vai dzesētāji novadītais siltums; deaerācijai iekšēji izmantotais siltuma daudzums, kondensācijas apsilde, papildināšanas un barošanas ūdens sildīšana, ko izmanto apkures katlu darbībai koģenerācijas stacijā, piemēram, siltuma reģenerācijas katli. Koģenerācijas stacijā atgrieztā kondensāta siltumu (piemēram, pēc izmantošanas centralizētajā apkurē vai tehnoloģiskajā procesā) neuzskata par lietderīgā siltuma daudzumu, un to, ņemot vērā dalībvalstu praksi, var atskaitīt no siltuma plūsmas daudzuma, kas saistīts ar tvaika ražošanu.

| 5.8. | Eksportētā siltuma daudzums, ko izmanto elektroenerģijas ģenerēšanai citās vietās, nav uzskatāms par lietderīgo siltumu, taču to uzskata par koģenerācijas stacijas iekšējās siltumapmaiņas daļu. Šādā gadījumā elektroenerģiju, ko ģenerē no šā eksportētā siltuma, ieskaita kopējā saražotās elektroenerģijas daudzumā (sk. 4. att.). |
| --- | --- |

5.8.

Eksportētā siltuma daudzums, ko izmanto elektroenerģijas ģenerēšanai citās vietās, nav uzskatāms par lietderīgo siltumu, taču to uzskata par koģenerācijas stacijas iekšējās siltumapmaiņas daļu. Šādā gadījumā elektroenerģiju, ko ģenerē no šā eksportētā siltuma, ieskaita kopējā saražotās elektroenerģijas daudzumā (sk. 4. att.).

| 5.9. | Ne-KOĢ elektroenerģija ir elektroenerģijas daudzums, kas pārskata periodā saražota koģenerācijas stacijā laikā, kad pastāv viena no šādām situācijām: koģenerācijas procesā netiek ražots siltums vai daļu no saražotā siltuma nevar uzskatīt par lietderīgā siltuma daudzumu. |
| --- | --- |

5.9.

Ne-KOĢ elektroenerģija ir elektroenerģijas daudzums, kas pārskata periodā saražota koģenerācijas stacijā laikā, kad pastāv viena no šādām situācijām: koģenerācijas procesā netiek ražots siltums vai daļu no saražotā siltuma nevar uzskatīt par lietderīgā siltuma daudzumu.

| 5.10. | Ne-KOĢ elektroenerģijas ražošana var notikt šādos gadījumos:






  a) | procesos ar nepietiekamu lietderīgā siltuma daudzuma pieprasījumu vai gadījumā, kad netiek ražota lietderīgā siltumenerģija (piemēram, gāzes turbīnas, iekšdedzes dzinēji un kurināmā elementi ar nepietiekamu siltuma izmantošanu vai bez tās); |
| --- | --- | --- |

5.10.

Ne-KOĢ elektroenerģijas ražošana var notikt šādos gadījumos:

a)

procesos ar nepietiekamu lietderīgā siltuma daudzuma pieprasījumu vai gadījumā, kad netiek ražota lietderīgā siltumenerģija (piemēram, gāzes turbīnas, iekšdedzes dzinēji un kurināmā elementi ar nepietiekamu siltuma izmantošanu vai bez tās);

| b) | procesos ar siltumu novadošām iekārtām (piemēram, tvaika cikla elektrostaciju kondensējošajā daļā un gāzes–tvaika cikla elektrostacijās ar izplūdes un tvaika kondensācijas turbīnām). |
| --- | --- |

b)

procesos ar siltumu novadošām iekārtām (piemēram, tvaika cikla elektrostaciju kondensējošajā daļā un gāzes–tvaika cikla elektrostacijās ar izplūdes un tvaika kondensācijas turbīnām).

| 5.11. | Kurināmā patēriņš ir kopējā (KOĢ un ne-KOĢ) kurināmā enerģija, kas izteikta kā tā zemākais siltumsaturs, kura nepieciešama, lai saražotu (KOĢ un ne-KOĢ) elektroenerģiju un siltumu, kurš pārskata periodā ražots koģenerācijas procesā. Izmantotā kurināmā piemēri ir: dažādu veidu kurināmais, tvaika vai cita siltumnesēja imports, kā arī koģenerācijas stacijā elektroenerģijas ražošanai lietotais siltums (4). Atgriezto kondensātu no koģenerācijas procesa (tvaika ražošanas gadījumā) neuzskata par izmantoto kurināmo. |
| --- | --- |

5.11.

Kurināmā patēriņš ir kopējā (KOĢ un ne-KOĢ) kurināmā enerģija, kas izteikta kā tā zemākais siltumsaturs, kura nepieciešama, lai saražotu (KOĢ un ne-KOĢ) elektroenerģiju un siltumu, kurš pārskata periodā ražots koģenerācijas procesā. Izmantotā kurināmā piemēri ir: dažādu veidu kurināmais, tvaika vai cita siltumnesēja imports, kā arī koģenerācijas stacijā elektroenerģijas ražošanai lietotais siltums (4). Atgriezto kondensātu no koģenerācijas procesa (tvaika ražošanas gadījumā) neuzskata par izmantoto kurināmo.

| 5.12. | KOĢ kurināmā enerģija ir kurināmā enerģija, kas izteikta kā tā zemākais siltumsaturs, kura nepieciešama koģenerācijas procesā, lai pārskata periodā koģenerētu KOĢ elektroenerģiju un lietderīgo siltumenerģiju (sk. 1. att.). |
| --- | --- |

5.12.

KOĢ kurināmā enerģija ir kurināmā enerģija, kas izteikta kā tā zemākais siltumsaturs, kura nepieciešama koģenerācijas procesā, lai pārskata periodā koģenerētu KOĢ elektroenerģiju un lietderīgo siltumenerģiju (sk. 1. att.).

| 5.13. | Ne-KOĢ kurināmā enerģija ir kurināmā enerģija, kas izteikta kā tā zemākais siltumsaturs, kura pārskata periodā KOĢ stacijā nepieciešama tāda siltuma ražošanai, ko neuzskata par lietderīgo siltumenerģiju, un/vai ne-KOĢ elektroenerģiju (sk. 1. att.). |
| --- | --- |

5.13.

Ne-KOĢ kurināmā enerģija ir kurināmā enerģija, kas izteikta kā tā zemākais siltumsaturs, kura pārskata periodā KOĢ stacijā nepieciešama tāda siltuma ražošanai, ko neuzskata par lietderīgo siltumenerģiju, un/vai ne-KOĢ elektroenerģiju (sk. 1. att.).

6.   Aprēķina 2. posms

| 6.1. | Visu izmērīto saražotās elektroenerģijas un visu izmērīto saražotās lietderīgās siltumenerģijas kopējo daudzumu var ņemt vērā, izmantojot koģenerācijas procesa efektivitātes noteikšanas metodiku, ja koģenerācijas stacijas kopējā efektivitāte ir vienāda ar vai lielāka par:






  a) | 80 % “kombinētā cikla gāzes turbīnām ar siltuma reģenerāciju” un “tvaika kondensācijas turbīnu stacijām”; un |
| --- | --- | --- |

6.1.

Visu izmērīto saražotās elektroenerģijas un visu izmērīto saražotās lietderīgās siltumenerģijas kopējo daudzumu var ņemt vērā, izmantojot koģenerācijas procesa efektivitātes noteikšanas metodiku, ja koģenerācijas stacijas kopējā efektivitāte ir vienāda ar vai lielāka par:

a)

80 % “kombinētā cikla gāzes turbīnām ar siltuma reģenerāciju” un “tvaika kondensācijas turbīnu stacijām”; un

| b) | 75 % citiem koģenerācijas staciju veidiem, |
| --- | --- |

b)

75 % citiem koģenerācijas staciju veidiem,

kā norādīts direktīvas II pielikumā.

| 6.2. | Mikrokoģenerācijas stacijām (līdz 50 kWe) ar faktisko ekspluatāciju koģenerācijas režīmā ir pieļaujams salīdzināt aprēķināto kopējo efektivitāti (saskaņā ar aprēķina 1. posmu) ar ražotāja sertificētajām vērtībām, ja primārās enerģijas ietaupījums (PES), kas aprēķināts saskaņā ar Direktīvas 2004/8/EK III pielikuma b) punktu, ir lielāks par nulli. |
| --- | --- |

6.2.

Mikrokoģenerācijas stacijām (līdz 50 kWe) ar faktisko ekspluatāciju koģenerācijas režīmā ir pieļaujams salīdzināt aprēķināto kopējo efektivitāti (saskaņā ar aprēķina 1. posmu) ar ražotāja sertificētajām vērtībām, ja primārās enerģijas ietaupījums (PES), kas aprēķināts saskaņā ar Direktīvas 2004/8/EK III pielikuma b) punktu, ir lielāks par nulli.

7.   Aprēķina 3. posms

| 7.1. | Ja koģenerācijas stacijas kopējā efektivitāte ir zemāka par robežvērtībām (75–80 %), var notikt ne-KOĢ elektroenerģijas ražošana un staciju virtuāli var sadalīt KOĢ daļā un ne-KOĢ daļā. |
| --- | --- |

7.1.

Ja koģenerācijas stacijas kopējā efektivitāte ir zemāka par robežvērtībām (75–80 %), var notikt ne-KOĢ elektroenerģijas ražošana un staciju virtuāli var sadalīt KOĢ daļā un ne-KOĢ daļā.

| 7.2. | KOĢ daļai stacijas operators pārbauda slodzi (lietderīgās siltumenerģijas pieprasījumu) un novērtē, vai stacija darbojas pilnā koģenerācijas režīmā konkrētos periodos. Ja tas tā ir, stacijas operators nosaka koģenerācijas stacijā faktiski saražotās siltumenerģijas un elektroenerģijas daudzumu attiecīgajā situācijā un konkrētajos laika periodos. Pēc šiem datiem operators aprēķina faktisko “elektroenerģijas un siltumenerģijas attiecību” (Cfakt.) (5). |
| --- | --- |

7.2.

KOĢ daļai stacijas operators pārbauda slodzi (lietderīgās siltumenerģijas pieprasījumu) un novērtē, vai stacija darbojas pilnā koģenerācijas režīmā konkrētos periodos. Ja tas tā ir, stacijas operators nosaka koģenerācijas stacijā faktiski saražotās siltumenerģijas un elektroenerģijas daudzumu attiecīgajā situācijā un konkrētajos laika periodos. Pēc šiem datiem operators aprēķina faktisko “elektroenerģijas un siltumenerģijas attiecību” (Cfakt.) (5).

| 7.3. | Pēc faktiskās “elektroenerģijas un siltumenerģijas attiecības” operators aprēķina, kādu pārskata periodā izmērītās elektroenerģijas daļu uzskata par KOĢ elektroenerģiju, pēc formulas: EKOĢ = HKOĢ × Cfakt. |
| --- | --- |

7.3.

Pēc faktiskās “elektroenerģijas un siltumenerģijas attiecības” operators aprēķina, kādu pārskata periodā izmērītās elektroenerģijas daļu uzskata par KOĢ elektroenerģiju, pēc formulas: EKOĢ = HKOĢ × Cfakt.

| 7.4. | Koģenerācijas stacijām, kuras tiek attīstītas vai darbojas pirmo gadu un kurās nevar iegūt fatiskos datus, var izmantot plānoto “elektroenerģijas un siltumenerģijas attiecību” (Cplān.) pilnā koģenerācijas režīmā. KOĢ elektroenerģiju aprēķina pēc formulas: EKOĢ = HKOĢ × Cplān. |
| --- | --- |

7.4.

Koģenerācijas stacijām, kuras tiek attīstītas vai darbojas pirmo gadu un kurās nevar iegūt fatiskos datus, var izmantot plānoto “elektroenerģijas un siltumenerģijas attiecību” (Cplān.) pilnā koģenerācijas režīmā. KOĢ elektroenerģiju aprēķina pēc formulas: EKOĢ = HKOĢ × Cplān.

8.   Aprēķina 4. posms

| 8.1. | Ja koģenerācijas stacijas faktiskā “elektroenerģijas un siltumenerģijas attiecība” nav zināma, stacijas operators KOĢ elektroenerģijas daudzuma aprēķināšanai var izmantot Direktīvas 2004/8/EK II pielikumā norādītās standarta “elektroenerģijas un siltumenerģijas attiecības” (Cstand.). KOĢ elektroenerģiju aprēķina pēc formulas: EKOĢ = HKOĢ × Cstand. |
| --- | --- |

8.1.

Ja koģenerācijas stacijas faktiskā “elektroenerģijas un siltumenerģijas attiecība” nav zināma, stacijas operators KOĢ elektroenerģijas daudzuma aprēķināšanai var izmantot Direktīvas 2004/8/EK II pielikumā norādītās standarta “elektroenerģijas un siltumenerģijas attiecības” (Cstand.). KOĢ elektroenerģiju aprēķina pēc formulas: EKOĢ = HKOĢ × Cstand.

| 8.2. | Tomēr tādā gadījumā operatoram iemesli, kāpēc nav iespējams noteikt faktisko “elektroenerģijas un siltumenerģijas attiecību”, laika periods, par kuru nav faktisko datu, un šādas situācijas novēršanai veiktie pasākumi jāpaziņo valsts iestādei vai kompetentajai iestādei, kuru dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar direktīvas 5. pantu. |
| --- | --- |

8.2.

Tomēr tādā gadījumā operatoram iemesli, kāpēc nav iespējams noteikt faktisko “elektroenerģijas un siltumenerģijas attiecību”, laika periods, par kuru nav faktisko datu, un šādas situācijas novēršanai veiktie pasākumi jāpaziņo valsts iestādei vai kompetentajai iestādei, kuru dalībvalsts izraudzījusies saskaņā ar direktīvas 5. pantu.

9.   Aprēķina 5. posms

| 9.1. | Elektroenerģijas daudzumu, kas aprēķināts 3. un 4. posmā, ņem vērā, izmantojot metodiku koģenerācijas procesa efektivitātes noteikšanai un koģenerācijas procesa primārās enerģijas ietaupījuma (PES) aprēķināšanai. |
| --- | --- |

9.1.

Elektroenerģijas daudzumu, kas aprēķināts 3. un 4. posmā, ņem vērā, izmantojot metodiku koģenerācijas procesa efektivitātes noteikšanai un koģenerācijas procesa primārās enerģijas ietaupījuma (PES) aprēķināšanai.

| 9.2. | Lai aprēķinātu primārās enerģijas ietaupījumu, jānosaka ne-KOĢ kurināmā patēriņš. Ne-KOĢ kurināmā patēriņu aprēķina kā “ne-KOĢ saražotās elektroenerģijas” daudzumu, ko dala ar “konkrētās stacijas elektroenerģijas ražošanas efektivitātes vērtību”. |
| --- | --- |

9.2.

Lai aprēķinātu primārās enerģijas ietaupījumu, jānosaka ne-KOĢ kurināmā patēriņš. Ne-KOĢ kurināmā patēriņu aprēķina kā “ne-KOĢ saražotās elektroenerģijas” daudzumu, ko dala ar “konkrētās stacijas elektroenerģijas ražošanas efektivitātes vērtību”.

II.   Koģenerācijas sistēmas robežas

1.   Koģenerācijas sistēmas robežām jāaptver tikai pats koģenerācijas process. Monitoringam izmanto izlietotā un saražotā daudzuma mērītājus, kas jānovieto uz šīm robežām.

2.   Koģenerācijas stacija piegādā enerģijas produktus patērētāju zonai. Patērētāju zona neietilpst koģenerācijas stacijā, bet patērē koģenerācijas stacijā saražoto enerģiju. Patērētājiem un stacijai nav noteikti jābūt divām ģeogrāfiski nošķirtām zonām konkrētajā atrašanās vietā, taču šīs zonas var attēlot, kā norādīts turpmāk. Patērētāju zona var būt ražošanas process, atsevišķs siltuma un elektroenerģijas patērētājs, centralizētās apkures/dzesēšanas sistēma un/vai elektroenerģijas tīkls. Visos gadījumos patērētāju zona izmanto enerģiju, kas saražota koģenerācijas stacijā (sk. 2. att.).

2.   attēls

Koģenerācijas stacijas zona

Image

3.   KOĢ saražoto elektroenerģiju mēra ģeneratora pieslēgvietās, un tiek ņemts vērā jebkāds iekšējais patēriņš koģenerācijas stacijas darbībai. Saražotās elektroenerģijas daudzumu nesamazina, no tā atņemot pašā stacijā izmantotās elektroenerģijas daudzumu.

4.   Citas siltuma vai elektroenerģijas ražošanas iekārtas, piemēram, katli un iekārtas, kuras ražo tikai elektroenerģiju, neizmantojot koģenerācijas procesu, netiek uzskatītas par koģenerācijas stacijas daļām, kā parādīts 3. attēlā.

3.   attēls

Pareiza sistēmas robežu noteikšana palīg-/rezerves katlu gadījumā (GT – gāzes turbīna; G – ģenerators; FB – kurināmais katls; HRB – siltuma reģenerācijas katls)

| NEPAREIZI | PAREIZI |
| --- | --- |
| | |

NEPAREIZI

PAREIZI

Image

Image

5.   Sekundārās tvaika turbīnas (sk. 4. att.) jāuzskata par koģenerācijas stacijas daļu. Sekundārās tvaika turbīnas saražotā elektroenerģija ietilpst koģenerācijas stacijā saražotās enerģijas kopējā daudzumā. Šā papildu elektroenerģijas daudzuma ražošanai nepieciešamo siltumenerģiju neieskaita koģenerācijas stacijā saražotās lietderīgās siltumenerģijas kopējā daudzumā.

4.   attēls

Pareiza sistēmas robežu noteikšana sekundāro tvaika turbīnu gadījumā (ST – sekundārā turbīna)

| NEPAREIZI | PAREIZI |
| --- | --- |
| | |

NEPAREIZI

PAREIZI

Image

Image

6.   Gadījumos, kad primārie dzinēji (t. i., motori vai turbīnas) ir savienoti virknē (ja siltumenerģija no viena primārā dzinēja tiek pārvērsta tvaikā, lai darbinātu tvaika turbīnu), primāros dzinējus nevar uzskatīt par atsevišķiem elementiem, pat ja tvaika turbīna atrodas citā vietā (sk. 5. att.).

5.   attēls

Robežas koģenerācijas stacijai ar virknē savienotiem primārajiem dzinējiem

Image

7.   Ja pirmais primārais dzinējs neražo elektroenerģiju vai mehānisko enerģiju, koģenerācijas stacijas robeža atrodas ap otro primāro dzinēju. Izmantotais kurināmais šim otrajam primārajam dzinējam ir pirmā primārā dzinēja ražotā siltumenerģija.

---

(1)  Mehānisko enerģiju termodinamiski uzskata par elektroenerģijas ekvivalentu (koeficients 1).

(2)  Izņemot mikrokoģenerācijas stacijas, sk. 2. posmu (6.2. punkts).

(3)  Arī neizbēgami siltumenerģijas zudumi un siltuma “pieprasījums, kas nav pamatots ekonomiski” un ko saražo koģenerācijas stacija.

(4)  Kurināmā patēriņš jāizsaka tādās pašās mērvienībās kā galvenajam kurināmā veidam, ko izmanto šo siltumnesēju ražošanai.

(5)  Attiecību starp elektroenerģiju un siltumu, ko izmanto, lai aprēķinātu KOĢ elektroenerģiju, var arī izmantot, lai noteiktu KOĢ elektroenerģijas ražošanas jaudu, ja stacija nevar darboties pilnā koģenerācijas režīmā, un to aprēķina šādi: PKOĢ = QKOĢ × C, kur PKOĢ ir KOĢ elektroenerģijas ražošanas jauda, QKOĢ ir siltumenerģijas ražošanas jauda un C ir elektroenerģijas un siltumenerģijas attiecība.

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/62 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/62

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 8. decembris),

ar ko principā atzīst par pilnīgu dokumentāciju, kura iesniegta detalizētai pārbaudei saistībā ar iespējamo Aureobasidium pullulans un dinātrija fosfīta iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7709)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/953/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (1) un jo īpaši tās 6. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvā 91/414/EEK paredzēts izstrādāt to darbīgo vielu Kopienas sarakstu, kuras atļauts izmantot augu aizsardzības līdzekļos. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvā 91/414/EEK paredzēts izstrādāt to darbīgo vielu Kopienas sarakstu, kuras atļauts izmantot augu aizsardzības līdzekļos.

| (2) | Dokumentāciju par darbīgo vielu Aureobasidium pullulans līdz ar pieteikumu panākt tās iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā Austrijas iestādēm 2008. gada 17. aprīlī iesniedza uzņēmums bio-ferm GmbH. Dokumentāciju par dinātrija fosfītu līdz ar pieteikumu panākt tā iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā Francijas iestādēm 2008. gada 21. maijā iesniedza uzņēmums ISK Biosciences Europe S.A. |
| --- | --- |

(2)

Dokumentāciju par darbīgo vielu Aureobasidium pullulans līdz ar pieteikumu panākt tās iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā Austrijas iestādēm 2008. gada 17. aprīlī iesniedza uzņēmums bio-ferm GmbH. Dokumentāciju par dinātrija fosfītu līdz ar pieteikumu panākt tā iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā Francijas iestādēm 2008. gada 21. maijā iesniedza uzņēmums ISK Biosciences Europe S.A.

| (3) | Austrijas un Francijas iestādes Komisijai norādīja, ka pēc sākotnējām pārbaudēm dokumentācija par minētajām darbīgajām vielām atzīstama par atbilstīgu Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā minētajām datu un informācijas prasībām. Dokumentācija, kas iesniegta par vienu augu aizsardzības līdzekli, kurš satur attiecīgo darbīgo vielu, atbilst arī Direktīvas 91/414/EEK III pielikumā minētajām datu un informācijas prasībām. Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu attiecīgie iesniedzēji pēc tam dokumentāciju nosūtīja Komisijai un citām dalībvalstīm un par to informēja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgo komiteju. |
| --- | --- |

(3)

Austrijas un Francijas iestādes Komisijai norādīja, ka pēc sākotnējām pārbaudēm dokumentācija par minētajām darbīgajām vielām atzīstama par atbilstīgu Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā minētajām datu un informācijas prasībām. Dokumentācija, kas iesniegta par vienu augu aizsardzības līdzekli, kurš satur attiecīgo darbīgo vielu, atbilst arī Direktīvas 91/414/EEK III pielikumā minētajām datu un informācijas prasībām. Saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 2. punktu attiecīgie iesniedzēji pēc tam dokumentāciju nosūtīja Komisijai un citām dalībvalstīm un par to informēja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgo komiteju.

| (4) | Ar šo lēmumu Kopienas līmenī oficiāli jāapstiprina, ka dokumentācija principā atbilst Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām un – vismaz attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kas satur attiecīgo darbīgo vielu, – III pielikumā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(4)

Ar šo lēmumu Kopienas līmenī oficiāli jāapstiprina, ka dokumentācija principā atbilst Direktīvas 91/414/EEK II pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām un – vismaz attiecībā uz vienu augu aizsardzības līdzekli, kas satur attiecīgo darbīgo vielu, – III pielikumā noteiktajām prasībām.

| (5) | Šis lēmums nedrīkst ierobežot Komisijas tiesības pieprasīt no pieteikuma iesniedzēja papildu datus vai informāciju, lai precizētu konkrētus jautājumus dokumentācijā. |
| --- | --- |

(5)

Šis lēmums nedrīkst ierobežot Komisijas tiesības pieprasīt no pieteikuma iesniedzēja papildu datus vai informāciju, lai precizētu konkrētus jautājumus dokumentācijā.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Neskarot Direktīvas 91/414/EEK 6. panta 4. punktu, dokumentācija, kas attiecas uz šīs direktīvas pielikumā minētajām darbīgajām vielām un kas iesniegta Komisijai un dalībvalstīm, lai panāktu šo vielu iekļaušanu minētās direktīvas I pielikumā, principā atbilst minētās direktīvas II pielikumā izklāstītajām datu un informācijas prasībām.

Ņemot vērā piedāvātos izmantošanas veidus, vienam augu aizsardzības līdzeklim, kas satur darbīgo vielu, dokumentācija atbilst arī minētās direktīvas III pielikumā noteiktajām datu un informācijas prasībām.

2. pants

Cik iespējams drīz un ne vēlāk kā viena gada laikā no šā lēmuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ziņotājas dalībvalstis detalizēti pārbauda 1. pantā minēto dokumentāciju un nosūta Komisijai pārbaužu secinājumus, pievienojot ieteikumu 1. pantā minētās darbīgās vielas iekļaut vai neiekļaut Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, un iekļaušanas nosacījumus.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 8. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

DARBĪGĀS VIELAS, UZ KURĀM ATTIECAS ŠIS LĒMUMS

| Parastais nosaukums, CIPAC identifikācijas numurs | Pieteikuma iesniedzējs | Pieteikuma iesniegšanas datums | Ziņotāja dalībvalsts |
| --- | --- | --- | --- |
| Aureobasidium pullulans


  CIPAC Nr.: nav | bio-ferm GmbH | 2008. gada 17. aprīlis | AT |
| Dinātrija fosfīts

  CIPAC Nr.: 808 | ISK Biosciences Europe S.A. | 2008. gada 21. maijs | FR |

Parastais nosaukums, CIPAC identifikācijas numurs

Pieteikuma iesniedzējs

Pieteikuma iesniegšanas datums

Ziņotāja dalībvalsts

Aureobasidium pullulans

CIPAC Nr.: nav

bio-ferm GmbH

2008. gada 17. aprīlis

AT

Dinātrija fosfīts

CIPAC Nr.: 808

ISK Biosciences Europe S.A.

2008. gada 21. maijs

FR

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/64 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/64

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 15. decembris),

ar kuru groza Komisijas Lēmumu 2006/133/EK, ar ko dalībvalstīm pieprasa veikt īslaicīgus papildu pasākumus pret Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (priedes koksnes nematode) izplatību tajās Portugāles teritorijās, kurās iespējama tās izplatība

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8298)

(2008/954/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 16. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/133/EK (2) Portugāle īsteno plānu pret priedes koksnes nematodes (PKN) izplatību tās teritorijā un pārnešanu uz citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2006/133/EK (2) Portugāle īsteno plānu pret priedes koksnes nematodes (PKN) izplatību tās teritorijā un pārnešanu uz citām dalībvalstīm.

| (2) | Zviedrija un Somija laikā no 2008. gada augusta līdz oktobrim informēja Komisiju par to, ka sūtījumos no Portugāles vairākkārt konstatēta ar PKN inficēta koksne. Ņemot vērā šos gadījumus, Zviedrija 2008. gada 18. septembrī informēja Komisiju par papildu pasākumiem, ko tā pieņēma, lai novērstu PKN ievešanu un izplatību Zviedrijas teritorijā. |
| --- | --- |

(2)

Zviedrija un Somija laikā no 2008. gada augusta līdz oktobrim informēja Komisiju par to, ka sūtījumos no Portugāles vairākkārt konstatēta ar PKN inficēta koksne. Ņemot vērā šos gadījumus, Zviedrija 2008. gada 18. septembrī informēja Komisiju par papildu pasākumiem, ko tā pieņēma, lai novērstu PKN ievešanu un izplatību Zviedrijas teritorijā.

| (3) | Spānija 2008. gada 12., 14. un 18. novembrī informēja Komisiju par gadījumiem, kad no Portugāles Spānijā tika ievesta uzņēmīga koksne un koka izstrādājumi, tostarp iepakojuma materiāli no koka, lai gan Lēmumā 2006/133/EK noteiktās prasības nebija izpildītas. Dažos gadījumos tika konstatēta PKN. |
| --- | --- |

(3)

Spānija 2008. gada 12., 14. un 18. novembrī informēja Komisiju par gadījumiem, kad no Portugāles Spānijā tika ievesta uzņēmīga koksne un koka izstrādājumi, tostarp iepakojuma materiāli no koka, lai gan Lēmumā 2006/133/EK noteiktās prasības nebija izpildītas. Dažos gadījumos tika konstatēta PKN.

| (4) | Portugāle 2008. gada 20. novembrī pieņēma Ministru kabineta lēmumu Portaria Nr. 1339-A/2008, iekļaujot tajā FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartu Nr. 15 par iepakojuma materiāliem no koka, kuru izcelsme ir kontinentālajā Portugālē un kas paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai vai eksportam. |
| --- | --- |

(4)

Portugāle 2008. gada 20. novembrī pieņēma Ministru kabineta lēmumu Portaria Nr. 1339-A/2008, iekļaujot tajā FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartu Nr. 15 par iepakojuma materiāliem no koka, kuru izcelsme ir kontinentālajā Portugālē un kas paredzēti Kopienas iekšējai tirdzniecībai vai eksportam.

| (5) | Ņemot vērā šo informāciju, visu uzņēmīgo koksni, kuras izcelsme ir norobežotajos rajonos un kas ir kastu, kārbu, redeļu kastu, mucu un līdzīgu iepakojumu, paliktņu, kastu paliktņu un citu kravu paliktņu, paliktņu apmaļu veidā, kravas stiprinājumu, starpliku un balstu veidā, tai skaitā tādu, kas nav saglabājusi savu dabīgi apaļo virsmu, pirms tās pārvietošanas no norobežotā rajona ir jāapstrādā un jāmarķē, izņemot gadījumus, ja materiāli ir tikko saražoti. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā šo informāciju, visu uzņēmīgo koksni, kuras izcelsme ir norobežotajos rajonos un kas ir kastu, kārbu, redeļu kastu, mucu un līdzīgu iepakojumu, paliktņu, kastu paliktņu un citu kravu paliktņu, paliktņu apmaļu veidā, kravas stiprinājumu, starpliku un balstu veidā, tai skaitā tādu, kas nav saglabājusi savu dabīgi apaļo virsmu, pirms tās pārvietošanas no norobežotā rajona ir jāapstrādā un jāmarķē, izņemot gadījumus, ja materiāli ir tikko saražoti.

| (6) | Minētā informācija norāda arī uz to, ka spēkā esošās prasības netiek pilnībā ievērotas, pārvietojot visu veidu uzņēmīgu koksni, kuras izcelsme ir norobežotajos rajonos, izņemot 5. apsvērumā minēto koksni. Šādos apstākļos ir lietderīgi ieviest vispārēju aizliegumu pārvietot minēto koksni no norobežotajiem rajoniem. Jāparedz izņēmumi no vispārējā aizlieguma attiecībā uz uzņēmīgu koksni, kura apstrādāta apstiprinātos kokapstrādes uzņēmumos. Atbildīgajai valsts iestādei šie uzņēmumi ir jāapstiprina un jāpārbauda, lai nodrošinātu, ka tiek veikta efektīva apstrāde. Tos iekļauj sarakstā, ko izveidojusi un atjaunina Komisija. Izmantojot augu pasi vai marķējumu, ir jānodrošina izsekojamība, kā tas noteikts attiecīgajā FAO standartā. |
| --- | --- |

(6)

Minētā informācija norāda arī uz to, ka spēkā esošās prasības netiek pilnībā ievērotas, pārvietojot visu veidu uzņēmīgu koksni, kuras izcelsme ir norobežotajos rajonos, izņemot 5. apsvērumā minēto koksni. Šādos apstākļos ir lietderīgi ieviest vispārēju aizliegumu pārvietot minēto koksni no norobežotajiem rajoniem. Jāparedz izņēmumi no vispārējā aizlieguma attiecībā uz uzņēmīgu koksni, kura apstrādāta apstiprinātos kokapstrādes uzņēmumos. Atbildīgajai valsts iestādei šie uzņēmumi ir jāapstiprina un jāpārbauda, lai nodrošinātu, ka tiek veikta efektīva apstrāde. Tos iekļauj sarakstā, ko izveidojusi un atjaunina Komisija. Izmantojot augu pasi vai marķējumu, ir jānodrošina izsekojamība, kā tas noteikts attiecīgajā FAO standartā.

| (7) | Dalībvalstīm ir jābūt iespējai pieņemt pasākumus, lai pārliecinātos, vai uzņēmīgā koksne, miza un augi, ko no norobežotajiem rajoniem ieved valstu teritorijā, nav inficēta ar PKN. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstīm ir jābūt iespējai pieņemt pasākumus, lai pārliecinātos, vai uzņēmīgā koksne, miza un augi, ko no norobežotajiem rajoniem ieved valstu teritorijā, nav inficēta ar PKN.

| (8) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/133/EK. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/133/EK.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2006/133/EK 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“3. pants

Galamērķa dalībvalstis, izņemot Portugāli,

| a) | var pārbaudīt PKN klātbūtni uzņēmīgas koksnes, mizas un augu sūtījumos, kuru izcelsme ir Portugālē un kurus ieved dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

a)

var pārbaudīt PKN klātbūtni uzņēmīgas koksnes, mizas un augu sūtījumos, kuru izcelsme ir Portugālē un kurus ieved dalībvalstu teritorijā;

| b) | var veikt piemērotus papildu pasākumus, īstenojot šādu sūtījumu oficiālo uzraudzību, lai pārliecinātos, vai tie atbilst attiecīgajiem nosacījumiem, kas paredzēti šā lēmuma pielikumā. Ja netiek konstatētas neatbilstības, veic piemērotus pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 11. pantu.” |
| --- | --- |

b)

var veikt piemērotus papildu pasākumus, īstenojot šādu sūtījumu oficiālo uzraudzību, lai pārliecinātos, vai tie atbilst attiecīgajiem nosacījumiem, kas paredzēti šā lēmuma pielikumā. Ja netiek konstatētas neatbilstības, veic piemērotus pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 11. pantu.”

2. pants

Lēmuma 2006/133/EK pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

3. pants

Dalībvalstis veic visus šā lēmuma izpildei vajadzīgos pasākumus un vajadzības gadījumā pasākumus, kurus tās pieņēmušas, lai aizsargātos pret PKN ievešanu un izplatīšanos, groza tā, lai nodrošinātu to atbilstību šā lēmuma prasībām. Dalībvalstis par šiem pasākumiem nekavējoties informē Komisiju.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 15. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 52, 23.2.2006., 34. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2006/133/EK pielikuma 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

1.   Neierobežojot 2. punktā minētos noteikumus, ja no norobežotajiem rajoniem uz dalībvalstu vai trešu valstu apgabaliem, kas nav norobežotie rajoni, kā arī no tām norobežoto rajonu daļām, par kurām ir zināms, ka tajās sastopama PKN, uz norobežoto rajonu daļām, kas noteiktas kā buferzonas, pārvieto:

| a) | uzņēmīgus augus, tad šiem uzņēmīgajiem augiem, kuru galamērķis ir Kopienā, pievieno auga pasi, kas sagatavota un izdota saskaņā ar Komisijas Direktīvas 92/105/EEK (1) noteikumiem pēc tam, kad:






  — | augi ir oficiāli pārbaudīti un nav konstatētas PKN pazīmes jeb simptomi, un |
| --- | --- | --- |

a)

uzņēmīgus augus, tad šiem uzņēmīgajiem augiem, kuru galamērķis ir Kopienā, pievieno auga pasi, kas sagatavota un izdota saskaņā ar Komisijas Direktīvas 92/105/EEK (1) noteikumiem pēc tam, kad:

—

augi ir oficiāli pārbaudīti un nav konstatētas PKN pazīmes jeb simptomi, un

| — | iestājoties pēdējam pilnam veģetācijas ciklam, audzēšanas vietā vai tās tiešā tuvumā nav novēroti PKN simptomi; |
| --- | --- |

—

iestājoties pēdējam pilnam veģetācijas ciklam, audzēšanas vietā vai tās tiešā tuvumā nav novēroti PKN simptomi;

| b) | uzņēmīgu koksni un nomizotu mizu, kas nav:






  — | šķeldas, skaidas, koksnes atkritumi vai atgriezumi, kas pilnībā vai daļēji iegūti no šiem skujkokiem, |
| --- | --- | --- |

b)

uzņēmīgu koksni un nomizotu mizu, kas nav:

—

šķeldas, skaidas, koksnes atkritumi vai atgriezumi, kas pilnībā vai daļēji iegūti no šiem skujkokiem,

| — | iepakojuma kastes, kārbas, redeļu kastes, mucas un līdzīgi iepakojumi, |
| --- | --- |

—

iepakojuma kastes, kārbas, redeļu kastes, mucas un līdzīgi iepakojumi,

| — | paliktņi, paliktņu apmales, kastu paliktņi vai citi kravu paliktņi, |
| --- | --- |

—

paliktņi, paliktņu apmales, kastu paliktņi vai citi kravu paliktņi,

| — | kravas stiprinājumi, starplikas un balsti, |
| --- | --- |

—

kravas stiprinājumi, starplikas un balsti,

bet, ieskaitot koksni, kas nav saglabājusi savu dabīgi apaļo virsmu, tad minēto koksni un nomizoto mizu nedrīkst pārvietot ārpus norobežotajiem rajoniem; atbildīgā valsts iestāde var paredzēt izņēmumu no minētā aizlieguma, ja koksnei vai nomizotai mizai, kas tiek sūtīta uz galamērķi Kopienā, ir pievienota a) apakšpunktā minētā augu pase un ir veikta atbilstoša termiska apstrāde, uz 30 minūtēm nodrošinot, ka koka kodola minimālā temperatūra sasniedz 56 °C, tādējādi atbrīvojoties no dzīvām PKN;

| c) | uzņēmīgu koksni šķeldu, skaidu, koksnes atkritumu vai atgriezumu veidā, kas pilnībā vai daļēji iegūti no šiem skujkokiem, tad šādu koksni neļauj pārvietot no norobežotā rajona; atbildīgā valsts iestāde var paredzēt izņēmumu no šī aizlieguma, ja minētajai koksnei, kas tiek sūtīta uz galamērķi Kopienā, ir pievienota a) apakšpunktā minētā augu pase un ir veikta atbilstoša fumigācijas apstrāde, atbrīvojoties no dzīvām PKN; |
| --- | --- |

c)

uzņēmīgu koksni šķeldu, skaidu, koksnes atkritumu vai atgriezumu veidā, kas pilnībā vai daļēji iegūti no šiem skujkokiem, tad šādu koksni neļauj pārvietot no norobežotā rajona; atbildīgā valsts iestāde var paredzēt izņēmumu no šī aizlieguma, ja minētajai koksnei, kas tiek sūtīta uz galamērķi Kopienā, ir pievienota a) apakšpunktā minētā augu pase un ir veikta atbilstoša fumigācijas apstrāde, atbrīvojoties no dzīvām PKN;

| d) | uzņēmīgu koksni, kuras izcelsme ir norobežotajos rajonos, kravas stiprinājumu, starpliku un balstu veidā, ieskaitot tādu, kas nav saglabājusi savu dabīgi apaļo virsmu, kā arī iepakojuma kastu, kārbu, redeļu kastu, mucu un līdzīgu iepakojumu, paliktņu, kastu paliktņu un citu kravu paliktņu, paliktņu apmaļu veidā, neatkarīgi no tā, vai to faktiski izmanto, pārvadājot jebkādus priekšmetus, tad šādu koksni neļauj pārvietot no norobežotā rajona; atbildīgā valsts iestāde var paredzēt izņēmumu no minētā aizlieguma, ja koksne ir apstrādāta saskaņā ar kādu no apstrādes veidiem, kas minēti I pielikumā FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartam Nr. 15 par “Vadlīnijām, pēc kurām regulējami starptautiskajā tirdzniecībā izmantojami koka iepakojuma materiāli”, un marķēta saskaņā ar minētā standarta II pielikumu. |
| --- | --- |

d)

uzņēmīgu koksni, kuras izcelsme ir norobežotajos rajonos, kravas stiprinājumu, starpliku un balstu veidā, ieskaitot tādu, kas nav saglabājusi savu dabīgi apaļo virsmu, kā arī iepakojuma kastu, kārbu, redeļu kastu, mucu un līdzīgu iepakojumu, paliktņu, kastu paliktņu un citu kravu paliktņu, paliktņu apmaļu veidā, neatkarīgi no tā, vai to faktiski izmanto, pārvadājot jebkādus priekšmetus, tad šādu koksni neļauj pārvietot no norobežotā rajona; atbildīgā valsts iestāde var paredzēt izņēmumu no minētā aizlieguma, ja koksne ir apstrādāta saskaņā ar kādu no apstrādes veidiem, kas minēti I pielikumā FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartam Nr. 15 par “Vadlīnijām, pēc kurām regulējami starptautiskajā tirdzniecībā izmantojami koka iepakojuma materiāli”, un marķēta saskaņā ar minētā standarta II pielikumu.

Atbildīgā valsts iestāde apstiprina kokapstrādes uzņēmumus, kuri var veikt b), c) un d) apakšpunktā minēto apstrādi un izdot a) apakšpunktā minētās augu pases attiecībā uz b) un c) apakšpunktā minēto uzņēmīgo koksni vai atbilstīgi FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartam Nr. 15 marķēt d) apakšpunktā minēto uzņēmīgo koksni. Regulāri veic apstiprināto kokapstrādes uzņēmumu oficiālas pārbaudes, lai pārliecinātos par apstrādes iedarbīgumu un koksnes izsekojamību.

Komisija izveido atbildīgās valsts iestādes apstiprināto kokapstrādes uzņēmumu sarakstu un iesniedz šo sarakstu Augu veselības pastāvīgajai komitejai un dalībvalstīm. Šo sarakstu atjaunina, ņemot vērā to oficiālo pārbaužu rezultātus, kurās pārliecinās par apstrādes iedarbīgumu un koksnes izsekojamību, un ņemot vērā konstatējumus, kas paziņoti atbilstīgi Direktīvas 2000/29/EK 16. panta 1. punktam.

Portugāle nodrošina, ka tikai minētajā sarakstā iekļautie kokapstrādes uzņēmumi ir pilnvaroti izdot a) apakšpunktā minētās augu pases b) un c) apakšpunktā minētajai uzņēmīgajai koksnei vai saskaņā ar FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartu Nr. 15 marķēt d) apakšpunktā minēto koksni.

Apstiprinātais kokapstrādes uzņēmums katrai uzņēmīgas koksnes, mizas un augu vienībai, kuru pārvieto, pievieno a) apakšpunktā minēto augu pasi vai marķē to saskaņā ar FAO Starptautisko fitosanitāro pasākumu standartu Nr. 15.

---

(1)  OV L 4, 8.1.1993., 22. lpp.”

1

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/67 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/67

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 16. decembris),

ar kuru groza Lēmumu 2006/410/EK, ar ko saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta 2. punktu, 143.d un 143.e pantu, Padomes Regulas (EK) Nr. 378/2007 4. panta 1. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 23. panta 2. punktu nosaka summas, kuras piešķir ELFLA, un summas ELGF izmaksu finansēšanai

(2008/955/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1) un īpaši tās 12. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmumā 2006/410/EK (2) ir noteiktas summas, ko piešķir ELFLA, un noteikta neto bilance ELGF izmaksu finansēšanai saskaņā ar 10. panta 2. punktu, 143.d un 143.e pantu Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (3), 4. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 378/2007 (4), ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, un 23. panta 2. punktu Padomes 2008. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju (5). |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmumā 2006/410/EK (2) ir noteiktas summas, ko piešķir ELFLA, un noteikta neto bilance ELGF izmaksu finansēšanai saskaņā ar 10. panta 2. punktu, 143.d un 143.e pantu Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (3), 4. panta 1. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 378/2007 (4), ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, un 23. panta 2. punktu Padomes 2008. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 479/2008 par vīna tirgus kopējo organizāciju (5).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 479/2008 23. panta 2. punktā, kā arī regulas II un III pielikumā norādītās summas finanšu pārvedumam no atbalsta programmām vīna nozarē lauku attīstībai ir grozītas ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1246/2008 (6). |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 479/2008 23. panta 2. punktā, kā arī regulas II un III pielikumā norādītās summas finanšu pārvedumam no atbalsta programmām vīna nozarē lauku attīstībai ir grozītas ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1246/2008 (6).

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/410/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/410/EK.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Lēmuma 2006/410/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 163, 15.6.2006., 10. lpp.

2

(3)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV L 95, 5.4.2007., 1. lpp.

4

(5)  OV L 148, 6.6.2008., 1. lpp.

5

(6)  OV L 335, 13.12.2008., 32. lpp.

6

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| (miljoni EUR) |
| --- |
| Budžeta gads | ELFLA pieejamās summas | Neto bilance ELGF izmaksu finansēšanai |
| Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta 2. punkts | Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143.d pants | Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143.e pants | Regulas (EK) Nr. 378/2007 4. panta 1. punkts | Regulas (EK) Nr. 479/2008 23. panta 2. punkts |
| 2007 | 984 | 22 | | | | 44 753 |
| 2008 | 1 241 | 22 | | 362 | | 44 592 |
| 2009 | 1 305,7 | 22 | | 424 | 40,66 | 44 886,64 |
| 2010 | 1 310,8 | 22 | | 506 | 82,11 | 45 225,09 |
| 2011 | 1 290,8 | 22 | 484 | 516,3 | 122,61 | 45 181,29 |
| 2012 | 1 292,3 | 22 | 484 | 522,4 | 122,61 | 45 649,69 |
| 2013 | 1 293 | 22 | 484 | 522,4 | 122,61 | 46 129,99” |

(miljoni EUR)

Budžeta gads

ELFLA pieejamās summas

Neto bilance ELGF izmaksu finansēšanai

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta 2. punkts

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143.d pants

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143.e pants

Regulas (EK) Nr. 378/2007 4. panta 1. punkts

Regulas (EK) Nr. 479/2008 23. panta 2. punkts

2007

984

22

44 753

2008

1 241

22

362

44 592

2009

1 305,7

22

424

40,66

44 886,64

2010

1 310,8

22

506

82,11

45 225,09

2011

1 290,8

22

484

516,3

122,61

45 181,29

2012

1 292,3

22

484

522,4

122,61

45 649,69

2013

1 293

22

484

522,4

122,61

46 129,99”

---

IETEIKUMI

Komisija

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/69

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2008. gada 4. decembris)

par kritērijiem radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas eksportam uz trešām valstīm

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7570)

(2008/956/Euratom)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 33. panta otro daļu un 124. panta otro ievilkumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. novembra Direktīvu 2006/117/Euratom par radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas pārvadājumu uzraudzību un kontroli (1) un jo īpaši tās 16. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Starptautiski pieņemti aizsardzības pret starojumu principi veido to pasākumu pamatu, kas veicami aizsardzībai pret jonizējošo starojumu, ko rada radioaktīvie atkritumi vai lietotā kodoldegviela. |
| --- | --- |

(1)

Starptautiski pieņemti aizsardzības pret starojumu principi veido to pasākumu pamatu, kas veicami aizsardzībai pret jonizējošo starojumu, ko rada radioaktīvie atkritumi vai lietotā kodoldegviela.

| (2) | Lai šādi principi būtu efektīvi, tiem jābūt iekļautiem katras valsts normatīvajā sistēmā. |
| --- | --- |

(2)

Lai šādi principi būtu efektīvi, tiem jābūt iekļautiem katras valsts normatīvajā sistēmā.

| (3) | Saskaņā ar Kopienā dominējošo drošības kultūru attiecībā uz darbībām ar radioaktīvajām vielām ir nepieciešama efektīva neatkarīgu lomu sadale valsts pārvaldes iestāžu un operatoru starpā, lai nodrošinātu atbilstīgu radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas pārvaldību. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Kopienā dominējošo drošības kultūru attiecībā uz darbībām ar radioaktīvajām vielām ir nepieciešama efektīva neatkarīgu lomu sadale valsts pārvaldes iestāžu un operatoru starpā, lai nodrošinātu atbilstīgu radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas pārvaldību.

| (4) | Lēmums par radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas pārvadājumu uz trešām valstīm atļaušanu ir eksportētājas dalībvalsts kompetento iestāžu atbildībā. |
| --- | --- |

(4)

Lēmums par radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas pārvadājumu uz trešām valstīm atļaušanu ir eksportētājas dalībvalsts kompetento iestāžu atbildībā.

| (5) | Eksportētājas dalībvalsts kompetentajām iestādēm jāpieņem atzinums saskaņā ar Direktīvas 2006/117/Euratom 16. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem attiecībā uz trešās valsts radioaktīvo atkritumu un izlietotās degvielas pārvaldības administratīvo un tehnisko kapacitāti, kā arī šo valstu pārvaldes struktūru atbilstību. |
| --- | --- |

(5)

Eksportētājas dalībvalsts kompetentajām iestādēm jāpieņem atzinums saskaņā ar Direktīvas 2006/117/Euratom 16. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem attiecībā uz trešās valsts radioaktīvo atkritumu un izlietotās degvielas pārvaldības administratīvo un tehnisko kapacitāti, kā arī šo valstu pārvaldes struktūru atbilstību.

| (6) | Īstenojot minētos kritērijus, dalībvalstīm jāņem vērā hierarhijas princips attiecībā uz šiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(6)

Īstenojot minētos kritērijus, dalībvalstīm jāņem vērā hierarhijas princips attiecībā uz šiem kritērijiem.

| (7) | Kopīgā lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas pārvaldības konvencija ir atbilstīgs starptautisks juridisks pamata instruments lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošai pārvaldībai. |
| --- | --- |

(7)

Kopīgā lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas pārvaldības konvencija ir atbilstīgs starptautisks juridisks pamata instruments lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošai pārvaldībai.

| (8) | Piešķirot atļaujas radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas pārvadājumiem uz trešām valstīm, papildus atbilstībai noteiktajiem kritērijiem var tikt ņemti vērā vēl citi apsvērumi kā, piemēram, politiski, ekonomiski, sociāli, ētiski, zinātniski un sabiedriskās drošības aspekti. |
| --- | --- |

(8)

Piešķirot atļaujas radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas pārvadājumiem uz trešām valstīm, papildus atbilstībai noteiktajiem kritērijiem var tikt ņemti vērā vēl citi apsvērumi kā, piemēram, politiski, ekonomiski, sociāli, ētiski, zinātniski un sabiedriskās drošības aspekti.

| (9) | Direktīvas 2006/117/Euratom 2. pantā ir aplūkotas dalībvalsts vai tāda dalībvalstī esoša uzņēmuma tiesības, uz kuru jānogādā radioaktīvie materiāli apstrādei, vai ir jānogādā citi materiāli ar mērķi reģenerēt radioaktīvos atkritumus, lai pēc pārstrādes radioaktīvos atkritumus nogādātu atpakaļ uz to izcelsmes valsti. Šajā pantā noteikts arī, ka Direktīva 2006/117/Euratom neietekmē dalībvalsts vai dalībvalstī esoša uzņēmuma, uz kuru pārstrādei ir jāved lietotā kodoldegviela, tiesības nogādāt atpakaļ pēc pārstrādes reģenerētos radioaktīvos atkritumus uz to izcelsmes valsti. |
| --- | --- |

(9)

Direktīvas 2006/117/Euratom 2. pantā ir aplūkotas dalībvalsts vai tāda dalībvalstī esoša uzņēmuma tiesības, uz kuru jānogādā radioaktīvie materiāli apstrādei, vai ir jānogādā citi materiāli ar mērķi reģenerēt radioaktīvos atkritumus, lai pēc pārstrādes radioaktīvos atkritumus nogādātu atpakaļ uz to izcelsmes valsti. Šajā pantā noteikts arī, ka Direktīva 2006/117/Euratom neietekmē dalībvalsts vai dalībvalstī esoša uzņēmuma, uz kuru pārstrādei ir jāved lietotā kodoldegviela, tiesības nogādāt atpakaļ pēc pārstrādes reģenerētos radioaktīvos atkritumus uz to izcelsmes valsti.

| (10) | Šā ieteikuma noteiktie kritēriji ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas atzinumu, kas pieņemts atbilstīgi Direktīvas 2006/117/Euratom 21. pantam, |
| --- | --- |

(10)

Šā ieteikuma noteiktie kritēriji ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas atzinumu, kas pieņemts atbilstīgi Direktīvas 2006/117/Euratom 21. pantam,

IESAKA.

| 1) | Galvenajām prasībām Direktīvas 2006/117/Euratom 16. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajam radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas eksportam uz trešām valstīm jābūt šādām:






  a) | jāpieņem un jāievieš atbilstīgi valsts noteikumi darbinieku, kā arī visas sabiedrības radioloģiskajai drošībai; tiem jāatbilst starptautiski atzītiem aizsardzības pret starojumu standartiem; |
| --- | --- | --- |

1)

Galvenajām prasībām Direktīvas 2006/117/Euratom 16. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajam radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas eksportam uz trešām valstīm jābūt šādām:

a)

jāpieņem un jāievieš atbilstīgi valsts noteikumi darbinieku, kā arī visas sabiedrības radioloģiskajai drošībai; tiem jāatbilst starptautiski atzītiem aizsardzības pret starojumu standartiem;

| b) | jārada saskaņots tiesiskais pamats noteikumiem attiecībā uz tādām darbībām, kas saistītas ar radioaktīvo vielu, tostarp radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas, bīstamību; |
| --- | --- |

b)

jārada saskaņots tiesiskais pamats noteikumiem attiecībā uz tādām darbībām, kas saistītas ar radioaktīvo vielu, tostarp radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas, bīstamību;

| c) | jānodibina efektīvas un neatkarīgas pārvaldes iestādes, kuras būtu kompetentas atļauju piešķiršanā un to pārskatīšanā, pieprasījumu novērtēšanā, kā arī atbildētu par pārbaudi un izpildi un kurām būtu pienācīgi resursi; |
| --- | --- |

c)

jānodibina efektīvas un neatkarīgas pārvaldes iestādes, kuras būtu kompetentas atļauju piešķiršanā un to pārskatīšanā, pieprasījumu novērtēšanā, kā arī atbildētu par pārbaudi un izpildi un kurām būtu pienācīgi resursi;

| d) | ir skaidri jānosaka atbildības sadalījums starp tām iestādēm, kuras ir iesaistītas lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu pārvaldības dažādos posmos; |
| --- | --- |

d)

ir skaidri jānosaka atbildības sadalījums starp tām iestādēm, kuras ir iesaistītas lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu pārvaldības dažādos posmos;

| e) | jārada sistēma attiecībā uz ziņošanu šīm iestādēm vai atļaujas saņemšanu no tām radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas pārvaldības organizēšanai; |
| --- | --- |

e)

jārada sistēma attiecībā uz ziņošanu šīm iestādēm vai atļaujas saņemšanu no tām radioaktīvo atkritumu vai lietotās kodoldegvielas pārvaldības organizēšanai;

| f) | ir jānodrošina, ka galvenā atbildība par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu pārvaldības drošību ir attiecīgas atļaujas īpašniekam un katrs atļaujas īpašnieks uzņemas šādu atbildību; |
| --- | --- |

f)

ir jānodrošina, ka galvenā atbildība par lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu pārvaldības drošību ir attiecīgas atļaujas īpašniekam un katrs atļaujas īpašnieks uzņemas šādu atbildību;

| g) | jānodrošina kvalificētu darbinieku pieejamība, lai tie veiktu ar drošību saistītas darbības, strādājot ar lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu pārvaldības iekārtām visā to ekspluatācijas laikā, un pietiekami finansiālie resursi, lai atbalstītu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu pārvaldības iekārtu drošību ekspluatācijas, kā arī to ekspluatācijas pārtraukšanas laikā; |
| --- | --- |

g)

jānodrošina kvalificētu darbinieku pieejamība, lai tie veiktu ar drošību saistītas darbības, strādājot ar lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu pārvaldības iekārtām visā to ekspluatācijas laikā, un pietiekami finansiālie resursi, lai atbalstītu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu pārvaldības iekārtu drošību ekspluatācijas, kā arī to ekspluatācijas pārtraukšanas laikā;

| h) | jāizveido un jāīsteno pienācīgs trešās personas atbildības režīms valstī; |
| --- | --- |

h)

jāizveido un jāīsteno pienācīgs trešās personas atbildības režīms valstī;

| i) | jāizveido un jāīsteno atbilstīgas kvalitātes nodrošināšanas programmas attiecībā uz lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu pārvaldība; |
| --- | --- |

i)

jāizveido un jāīsteno atbilstīgas kvalitātes nodrošināšanas programmas attiecībā uz lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu pārvaldība;

| j) | jāveic atbilstīgi aizsardzības un korektīvi pasākumi, ieskaitot attiecīgo iedzīvotāju grupu informēšanu, kā arī tādu operatīvās rīcības plānu pārbaudi, kuri tiks izmantoti starojumavārijas gadījumā, lai kontrolētu izplūdi un mazinātu tās radītas sekas. |
| --- | --- |

j)

jāveic atbilstīgi aizsardzības un korektīvi pasākumi, ieskaitot attiecīgo iedzīvotāju grupu informēšanu, kā arī tādu operatīvās rīcības plānu pārbaudi, kuri tiks izmantoti starojumavārijas gadījumā, lai kontrolētu izplūdi un mazinātu tās radītas sekas.

| 2) | Lai novērtētu, vai iepriekš minētās prasības attiecībā uz radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas eksportu uz trešām valstīm ir ievērotas, dalībvalstīm jāņem vērā trešo valstu atbilstība šādiem kritērijiem:






  a) | galvenie kritēriji:






  — | piederība SAEA un no tās izrietoša atbilstība attiecīgiem Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras drošības standartiem, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Lai novērtētu, vai iepriekš minētās prasības attiecībā uz radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas eksportu uz trešām valstīm ir ievērotas, dalībvalstīm jāņem vērā trešo valstu atbilstība šādiem kritērijiem:

a)

galvenie kritēriji:

—

piederība SAEA un no tās izrietoša atbilstība attiecīgiem Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras drošības standartiem,

| — | šīm valstīm jābūt parakstījušām un ratificējušām Kopīgo lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas pārvaldības konvenciju, tādējādi izrādot vēlēšanos izpildīt prasības, kas izriet no kopīgās konvencijas, kā arī apliecinot atbilstību noteikumiem attiecībā uz lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu pārvaldības drošību, |
| --- | --- |

—

šīm valstīm jābūt parakstījušām un ratificējušām Kopīgo lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas pārvaldības konvenciju, tādējādi izrādot vēlēšanos izpildīt prasības, kas izriet no kopīgās konvencijas, kā arī apliecinot atbilstību noteikumiem attiecībā uz lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu pārvaldības drošību,

| — | šīm valstīm jābūt parakstījušām un ratificējušām Konvenciju par kodolmateriālu fizisko aizsardzību un tās grozījumus, tādējādi uzņemoties saistības attiecībā uz tādu pārkāpumu, kas saistīti ar kodolmateriāliem, novēršanu, atklāšanu un sodīšanu, |
| --- | --- |

—

šīm valstīm jābūt parakstījušām un ratificējušām Konvenciju par kodolmateriālu fizisko aizsardzību un tās grozījumus, tādējādi uzņemoties saistības attiecībā uz tādu pārkāpumu, kas saistīti ar kodolmateriāliem, novēršanu, atklāšanu un sodīšanu,

| — | šīm valstīm jābūt parakstījušām un ratificējušām Konvenciju par kodoldrošību (CNS), vienu no svarīgākajiem juridiskajiem instrumentiem kodoldrošības sfērā, kas ietver arī svarīgus noteikumus attiecībā uz sagatavotību avārijas gadījumiem un aizsardzību pret starojumu, |
| --- | --- |

—

šīm valstīm jābūt parakstījušām un ratificējušām Konvenciju par kodoldrošību (CNS), vienu no svarīgākajiem juridiskajiem instrumentiem kodoldrošības sfērā, kas ietver arī svarīgus noteikumus attiecībā uz sagatavotību avārijas gadījumiem un aizsardzību pret starojumu,

| — | lietotās kodoldegvielas iekārtu pakļaušana SAEA drošības nolīgumam saistībā ar Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) un tā papildu protokolu parakstīšanu un ratificēšanu, lai apliecinātu, ka lietotās kodoldegvielas paredzētais pielietojums miermīlīgiem mērķiem nav mainījies, |
| --- | --- |

—

lietotās kodoldegvielas iekārtu pakļaušana SAEA drošības nolīgumam saistībā ar Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) un tā papildu protokolu parakstīšanu un ratificēšanu, lai apliecinātu, ka lietotās kodoldegvielas paredzētais pielietojums miermīlīgiem mērķiem nav mainījies,

| — | šīm valstīm jābūt parakstījušām un ratificējušām Vīnes konvenciju par civilo atbildību par kodolkaitējumiem vai protokolu par grozījumiem Vīnes konvencijā par civilo atbildību par kodolkaitējumiem, vai Konvenciju par papildu kompensāciju kodolkaitējuma gadījumā vai 1960. gada 29. jūlija Konvenciju par trešās puses atbildību kodolenerģijas jomā, kas grozīta ar 1964. gada 28. janvāra papildu protokolu un 1982. gada 16. novembra protokolu (Parīzes konvencija), lai apliecinātu, ka atļaujas īpašnieks ir galvenais atbildīgais kodolkaitējuma gadījumā; |
| --- | --- |

—

šīm valstīm jābūt parakstījušām un ratificējušām Vīnes konvenciju par civilo atbildību par kodolkaitējumiem vai protokolu par grozījumiem Vīnes konvencijā par civilo atbildību par kodolkaitējumiem, vai Konvenciju par papildu kompensāciju kodolkaitējuma gadījumā vai 1960. gada 29. jūlija Konvenciju par trešās puses atbildību kodolenerģijas jomā, kas grozīta ar 1964. gada 28. janvāra papildu protokolu un 1982. gada 16. novembra protokolu (Parīzes konvencija), lai apliecinātu, ka atļaujas īpašnieks ir galvenais atbildīgais kodolkaitējuma gadījumā;

| b) | papildu kritēriji:






  — | šīm valstīm jābūt parakstījušām un ratificējušām Konvenciju par palīdzību situācijā, kad notikusi kodolkatastrofa vai starojumavārija (AC), un Konvenciju par agrīno brīdināšanu kodolavārijas gadījumā (ENC), lai apliecinātu, ka starojumavārijas gadījumā tiks informētas attiecīgās iedzīvotāju grupas un tiks veikti atbilstīgi aizsardzības un korektīvi pasākumi, tostarp tādu operatīvās rīcības plānu sagatavošana un pārbaude, kuri tiks izmantoti starojumavārijas gadījumā, lai kontrolētu izplūdi un mazinātu tās radītās sekas, |
| --- | --- | --- |

b)

papildu kritēriji:

—

šīm valstīm jābūt parakstījušām un ratificējušām Konvenciju par palīdzību situācijā, kad notikusi kodolkatastrofa vai starojumavārija (AC), un Konvenciju par agrīno brīdināšanu kodolavārijas gadījumā (ENC), lai apliecinātu, ka starojumavārijas gadījumā tiks informētas attiecīgās iedzīvotāju grupas un tiks veikti atbilstīgi aizsardzības un korektīvi pasākumi, tostarp tādu operatīvās rīcības plānu sagatavošana un pārbaude, kuri tiks izmantoti starojumavārijas gadījumā, lai kontrolētu izplūdi un mazinātu tās radītās sekas,

| — | atbilstība starptautiskiem tiesību aktiem attiecībā uz bīstamas kravas pārvadāšanas drošību, īpaši atbilstība SOLAS konvencijai un Čikāgas konvencijai, lai apliecinātu, ka faktiski tiek veiktas bīstamas kravas pārbaudes jūras un gaisa transporta pārvadājumos. |
| --- | --- |

—

atbilstība starptautiskiem tiesību aktiem attiecībā uz bīstamas kravas pārvadāšanas drošību, īpaši atbilstība SOLAS konvencijai un Čikāgas konvencijai, lai apliecinātu, ka faktiski tiek veiktas bīstamas kravas pārbaudes jūras un gaisa transporta pārvadājumos.

| 3) | Neskarot 1. punktu, lēmumu pieņemšanā attiecībā uz radioaktīvo atkritumu pārvadājumu uz trešām valstīm dalībvalstu kompetentās iestādes var ņemt vērā vēl citus apsvērumus kā, piemēram, politiskus, ekonomiskus, sociālus, ētiskus, zinātniskus un sabiedriskās drošības jautājumus. |
| --- | --- |

3)

Neskarot 1. punktu, lēmumu pieņemšanā attiecībā uz radioaktīvo atkritumu pārvadājumu uz trešām valstīm dalībvalstu kompetentās iestādes var ņemt vērā vēl citus apsvērumus kā, piemēram, politiskus, ekonomiskus, sociālus, ētiskus, zinātniskus un sabiedriskās drošības jautājumus.

| 4) | Dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbojas, veicot informācijas apmaiņu attiecībā uz šā ieteikuma piemērošanu. |
| --- | --- |

4)

Dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbojas, veicot informācijas apmaiņu attiecībā uz šā ieteikuma piemērošanu.

Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 4. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Andris PIEBALGS

---

(1)  OV L 337, 5.12.2006., 21. lpp.

1

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/72 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/72

---

EK/DĀNIJAS–FĒRU SALU APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/2008

(2008. gada 20. novembris),

ar ko groza 1. protokola pielikuma I un II tabulu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Fēru salu autonomijas valdību, no otras puses

(2008/957/EK)

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Fēru salu autonomijas valdību, no otras puses (1), turpmāk “Nolīgums”, un jo īpaši tā 34. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Nolīguma 1. protokola pielikumā precizēti muitas nodokļi un citi nosacījumi, ko piemēro tādu noteiktu zivju un zivsaimniecības produktu importam Kopienā, kuru izcelsme ir Fēru salās un kurus importē no Fēru salām. |
| --- | --- |

(1)

Nolīguma 1. protokola pielikumā precizēti muitas nodokļi un citi nosacījumi, ko piemēro tādu noteiktu zivju un zivsaimniecības produktu importam Kopienā, kuru izcelsme ir Fēru salās un kurus importē no Fēru salām.

| (2) | Šajā pielikumā Kopiena piešķīrusi koncesijas vairākiem Fēru salu zivsaimniecības produktiem. |
| --- | --- |

(2)

Šajā pielikumā Kopiena piešķīrusi koncesijas vairākiem Fēru salu zivsaimniecības produktiem.

| (3) | Fēru salu iestādes ir lūgušas, lai sālītas un kaltētas saidas (Pollachius virens), parastās bukcīnijas (Buccinum undatum) un krabji (Geryon affinis) tiktu iekļauti to zivsaimniecības produktu sarakstā 1. protokola pielikuma I tabulā, kurus var importēt Kopienā, nemaksājot muitas nodokli. |
| --- | --- |

(3)

Fēru salu iestādes ir lūgušas, lai sālītas un kaltētas saidas (Pollachius virens), parastās bukcīnijas (Buccinum undatum) un krabji (Geryon affinis) tiktu iekļauti to zivsaimniecības produktu sarakstā 1. protokola pielikuma I tabulā, kurus var importēt Kopienā, nemaksājot muitas nodokli.

| (4) | Ir pamatoti iekļaut šajā tabulā minētos zivsaimniecības produktus. Taču minētajiem produktiem būtu jāpiemēro tarifu kvota, kas jāpievieno 1. protokola pielikuma II tabulā, |
| --- | --- |

(4)

Ir pamatoti iekļaut šajā tabulā minētos zivsaimniecības produktus. Taču minētajiem produktiem būtu jāpiemēro tarifu kvota, kas jāpievieno 1. protokola pielikuma II tabulā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Nolīguma 1. protokola pielikuma I tabulu groza, iekļaujot šādas rindas:

| “0305 | Uzturā lietojamas zivis – kaltētas, sālītas vai sālījumā, auksti vai karsti kūpinātas zivis; zivju milti, rupja maluma milti un granulas: | | |
| --- | --- | --- | --- |
| – kaltētas zivis, sālītas vai nesālītas, bet ne kūpinātas: | | |
| 0305 59 | – – citi: | | |
| 0305 59 80 | – – – citi: | | |
| ex 0305 59 80 | – – – – saida (Pollachius virens) | 0 | TK Nr. 5 |
| 0306 | Uzturā lietojami vēžveidīgie, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgie čaulā, tvaicēti vai vārīti ūdenī, atdzesēti vai neatdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgo milti, rupja maluma milti un granulas: | | |
| – saldēti: | | |
| 0306 14 | – – krabji: | | |
| 0306 14 90 | – – – citi: | | |
| ex 0306 14 90 | – – – – Geryon affinis sugas krabji | 0 | TK Nr. 6 |
| 0307 | Uzturā lietojami gliemji, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; citi ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot vēžveidīgos un gliemjus, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; citu ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgo, milti, rupja maluma milti un granulas: | | |
| – citi uzturā lietojami ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgo, milti, rupja maluma milti un granulas: | | |
| 0307 91 00 | – – dzīvi, svaigi vai atdzesēti: | | |
| ex 0307 91 00 | – – – parastā bukcīnija (Buccinum undatum) | 0 | TK Nr. 7 |
| 0307 99 | – – citi: | | |
| – – – saldēti: | | |
| 0307 99 18 | – – – – citi: | | |
| ex 0307 99 18 | – – – – – parastā bukcīnija (Buccinum undatum) | 0 | TK Nr. 7 |
| 1605 | Vēžveidīgie, gliemji un citi ūdens bezmugurkaulnieki, sagatavoti vai konservēti: | | |
| 1605 90 | – citi: | | |
| – – gliemji: | | |
| 1605 90 30 | – – – citi: | | |
| ex 1605 90 30 | – – – – parastā bukcīnija (Buccinum undatum) | 0 | TK Nr. 7” |

“0305

Uzturā lietojamas zivis – kaltētas, sālītas vai sālījumā, auksti vai karsti kūpinātas zivis; zivju milti, rupja maluma milti un granulas:

– kaltētas zivis, sālītas vai nesālītas, bet ne kūpinātas:

0305 59

– – citi:

0305 59 80

– – – citi:

ex 0305 59 80

– – – – saida (Pollachius virens)

0

TK Nr. 5

0306

Uzturā lietojami vēžveidīgie, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgie čaulā, tvaicēti vai vārīti ūdenī, atdzesēti vai neatdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgo milti, rupja maluma milti un granulas:

– saldēti:

0306 14

– – krabji:

0306 14 90

– – – citi:

ex 0306 14 90

– – – – Geryon affinis sugas krabji

0

TK Nr. 6

0307

Uzturā lietojami gliemji, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; citi ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot vēžveidīgos un gliemjus, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; citu ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgo, milti, rupja maluma milti un granulas:

– citi uzturā lietojami ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgo, milti, rupja maluma milti un granulas:

0307 91 00

– – dzīvi, svaigi vai atdzesēti:

ex 0307 91 00

– – – parastā bukcīnija (Buccinum undatum)

0

TK Nr. 7

0307 99

– – citi:

– – – saldēti:

0307 99 18

– – – – citi:

ex 0307 99 18

– – – – – parastā bukcīnija (Buccinum undatum)

0

TK Nr. 7

1605

Vēžveidīgie, gliemji un citi ūdens bezmugurkaulnieki, sagatavoti vai konservēti:

1605 90

– citi:

– – gliemji:

1605 90 30

– – – citi:

ex 1605 90 30

– – – – parastā bukcīnija (Buccinum undatum)

0

TK Nr. 7”

2. pants

Nolīguma 1. protokola pielikuma II tabulu groza, iekļaujot šādas rindas:

| “0305 | Uzturā lietojamas zivis – kaltētas, sālītas vai sālījumā, auksti vai karsti kūpinātas zivis; zivju milti, rupja maluma milti un granulas: | | |
| --- | --- | --- | --- |
| – kaltētas zivis, sālītas vai nesālītas, bet ne kūpinātas: | | |
| 0305 59 | – – citi: | | |
| 0305 59 80 | – – – citi: | | |
| ex 0305 59 80 | – – – – saida (Pollachius virens) | 0 | TK Nr. 5 (2)

  750 |
| 0306 | Uzturā lietojami vēžveidīgie, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgie čaulā, tvaicēti vai vārīti ūdenī, atdzesēti vai neatdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgo milti, rupja maluma milti un granulas: | | |
| – saldēti: | | |
| 0306 14 | – – krabji: | | |
| 0306 14 90 | – – – citi: | | |
| ex 0306 14 90 | – – – – Geryon affinis sugas krabji | 0 | TK Nr. 6 (2)

  750 |
| 0307 | Uzturā lietojami gliemji, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; citi ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot vēžveidīgos un gliemjus, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; citu ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgo, milti, rupja maluma milti un granulas: | | |
| – citi uzturā lietojami ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgo, milti, rupja maluma milti un granulas: | | |
| 0307 91 00 | – – dzīvi, svaigi vai atdzesēti: | | |
| ex 0307 91 00 | – – – parastā bukcīnija (Buccinum undatum) | 0 | TK Nr. 7 (2)

  1 200 |
| 0307 99 | – – citi: | | |
| – – – saldēti: | | |
| 0307 99 18 | – – – – citi: | | |
| ex 0307 99 18 | – – – – – parastā bukcīnija (Buccinum undatum) | 0 | TK Nr. 7 (2)

  1 200 |
| 1605 | Vēžveidīgie, gliemji un citi ūdens bezmugurkaulnieki, sagatavoti vai konservēti: | | |
| 1605 90 | – citi: | | |
| – – gliemji: | | |
| 1605 90 30 | – – – citi: | | |
| ex 1605 90 30 | – – – – parastā bukcīnija (Buccinum undatum) | 0 | TK Nr. 7 (2)

  1 200 |

“0305

Uzturā lietojamas zivis – kaltētas, sālītas vai sālījumā, auksti vai karsti kūpinātas zivis; zivju milti, rupja maluma milti un granulas:

– kaltētas zivis, sālītas vai nesālītas, bet ne kūpinātas:

0305 59

– – citi:

0305 59 80

– – – citi:

ex 0305 59 80

– – – – saida (Pollachius virens)

0

TK Nr. 5 (2)

750

0306

Uzturā lietojami vēžveidīgie, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgie čaulā, tvaicēti vai vārīti ūdenī, atdzesēti vai neatdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgo milti, rupja maluma milti un granulas:

– saldēti:

0306 14

– – krabji:

0306 14 90

– – – citi:

ex 0306 14 90

– – – – Geryon affinis sugas krabji

0

TK Nr. 6 (2)

750

0307

Uzturā lietojami gliemji, čaulā vai bez tās, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; citi ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot vēžveidīgos un gliemjus, dzīvi, svaigi, atdzesēti, saldēti, kaltēti, sālīti vai sālījumā; citu ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgo, milti, rupja maluma milti un granulas:

– citi uzturā lietojami ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgo, milti, rupja maluma milti un granulas:

0307 91 00

– – dzīvi, svaigi vai atdzesēti:

ex 0307 91 00

– – – parastā bukcīnija (Buccinum undatum)

0

TK Nr. 7 (2)

1 200

0307 99

– – citi:

– – – saldēti:

0307 99 18

– – – – citi:

ex 0307 99 18

– – – – – parastā bukcīnija (Buccinum undatum)

0

TK Nr. 7 (2)

1 200

1605

Vēžveidīgie, gliemji un citi ūdens bezmugurkaulnieki, sagatavoti vai konservēti:

1605 90

– citi:

– – gliemji:

1605 90 30

– – – citi:

ex 1605 90 30

– – – – parastā bukcīnija (Buccinum undatum)

0

TK Nr. 7 (2)

1 200

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2008. gada 1. septembra.

Torshavnā, 2008. gada 5. novembrī

Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

Herluf SIGVALDSSON

---

(1)  OV L 53, 22.2.1997., 2. lpp.

1

(2)  Tarifu kvotas apjomi 2008. gadam būtu jāaprēķina pro rata pamata apjomiem proporcionāli minētā gada daļai, kas aizritējusi pirms tarifu kvotu piemērošanas.”

2

pro rata

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/75 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/75

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2008/958/KĀDP

(2008. gada 16. decembris),

ar ko groza Vienoto rīcību 2005/797/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju palestīniešu teritorijās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2005. gada 14. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2005/797/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju palestīniešu teritorijās (1) (EUPOL COPPS) uz trijiem gadiem. EUPOL COPPS operatīvā fāze sākās 2006. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 14. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2005/797/KĀDP par Eiropas Savienības policijas misiju palestīniešu teritorijās (1) (EUPOL COPPS) uz trijiem gadiem. EUPOL COPPS operatīvā fāze sākās 2006. gada 1. janvārī.

| (2) | Finanšu atsauces summa ar EUPOL COPPS saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2005. gada 14. novembra līdz 2008. gada 31. decembrim ir EUR 14 900 000. |
| --- | --- |

(2)

Finanšu atsauces summa ar EUPOL COPPS saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2005. gada 14. novembra līdz 2008. gada 31. decembrim ir EUR 14 900 000.

| (3) | EUPOL COPPS pilnvaras būtu jāpagarina par diviem gadiem un jānosaka finanšu atsauces summa ar EUPOL COPPS saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

EUPOL COPPS pilnvaras būtu jāpagarina par diviem gadiem un jānosaka finanšu atsauces summa ar EUPOL COPPS saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim.

| (4) | Misijas struktūrā vajadzētu ņemt vērā arī pastiprinātas darbības tiesiskuma jomā, |
| --- | --- |

(4)

Misijas struktūrā vajadzētu ņemt vērā arī pastiprinātas darbības tiesiskuma jomā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Ar šo Vienoto rīcību 2005/797/KĀDP groza šādi.

| 1) | Vienotās rīcības 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “3. pants
  Ilgums
  Misijas ilgums ir pieci gadi.” |
| --- | --- |

1)

Vienotās rīcības 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“3. pants

Ilgums

Misijas ilgums ir pieci gadi.”

| 2) | Vienotās rīcības 5. pantam pievieno šādu apakšpunktu:






  “5) | nodaļa “Tiesiskums”.” |
| --- | --- | --- |

2)

Vienotās rīcības 5. pantam pievieno šādu apakšpunktu:

“5)

nodaļa “Tiesiskums”.”

| 3) | Vienotās rīcības 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Finanšu atsauces summas ar EUPOL COPPS saistīto izdevumu segšanai 2006., 2007., 2008., 2009. un 2010. gadam katru gadu nosaka Padome.” |
| --- | --- |

3)

Vienotās rīcības 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Finanšu atsauces summas ar EUPOL COPPS saistīto izdevumu segšanai 2006., 2007., 2008., 2009. un 2010. gadam katru gadu nosaka Padome.”

| 4) | Vienotās rīcības 17. panta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Tās darbība beidzas 2010. gada 31. decembrī.” |
| --- | --- |

4)

Vienotās rīcības 17. panta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Tās darbība beidzas 2010. gada 31. decembrī.”

2. pants

Finanšu atsauces summa ar EUPOL COPPS saistīto izdevumu segšanai laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. decembrim ir EUR 6 200 000.

3. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  OV L 300, 17.11.2005., 65. lpp.

1

---

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/77 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/77

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2008/959/KĀDP

(2008. gada 16. decembris),

ar kuru groza Kopējo nostāju 2008/586/KĀDP, ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 15. un 34. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2001. gada 27. decembrī pieņēma Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2001. gada 27. decembrī pieņēma Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP par konkrētu pasākumu īstenošanu cīņā pret terorismu (1).

| (2) | Padome 2008. gada 15. jūlijā pieņēma Kopējo nostāju 2008/586/KĀDP, ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP (2). |
| --- | --- |

(2)

Padome 2008. gada 15. jūlijā pieņēma Kopējo nostāju 2008/586/KĀDP, ar ko atjaunina Kopējo nostāju 2001/931/KĀDP (2).

| (3) | Padome ir konstatējusi, ka vairākas citas personas ir bijušas iesaistītas terora aktos nozīmē, kas paredzēta Kopējā nostājā 2001/931/KĀDP, un tādēļ tās būtu jāiekļauj to personu, grupu un organizāciju sarakstā, uz kurām attiecas minētā Kopējā nostāja (turpmāk “saraksts”), atbilstīgi kritērijiem, kas izklāstīti tās 1. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Padome ir konstatējusi, ka vairākas citas personas ir bijušas iesaistītas terora aktos nozīmē, kas paredzēta Kopējā nostājā 2001/931/KĀDP, un tādēļ tās būtu jāiekļauj to personu, grupu un organizāciju sarakstā, uz kurām attiecas minētā Kopējā nostāja (turpmāk “saraksts”), atbilstīgi kritērijiem, kas izklāstīti tās 1. panta 4. punktā.

| (4) | Padome arī secināja, ka sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts attiecībā uz vienu grupu. |
| --- | --- |

(4)

Padome arī secināja, ka sarakstā būtu jāiekļauj ieraksts attiecībā uz vienu grupu.

| (5) | Tādēļ saraksts būtu jāatjaunina, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ saraksts būtu jāatjaunina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

To personu, grupu un organizāciju sarakstu, kurām piemēro Kopējā nostāju 2001/931/KĀDP, papildina ar pielikumā iekļauto personu vārdiem.

2. pants

Kopējās nostājas 2008/586/KĀDP pielikuma 2. punktā 13. ierakstu aizstāj ar šādu ierakstu:

| “13. | Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Basku tēvzeme un brīvība (ETA)) (Teroristu grupējumā ETA ir šādas organizācijas: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (pazīstama arī kā Herri Batasuna, Euskal Herritarrok), Acción Nacionalista Vasca/Euskal Abertzale Ekintza (ANV/EAE), Partido Comunista de las Tierras Vascas / Euskal Herrialdeetako Alderdi Komunista (PCTV/EHAK)).”. |
| --- | --- |

“13.

Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/Basku tēvzeme un brīvība (ETA)) (Teroristu grupējumā ETA ir šādas organizācijas: K.a.s., Xaki, Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro-amnistía, Askatasuna, Batasuna (pazīstama arī kā Herri Batasuna, Euskal Herritarrok), Acción Nacionalista Vasca/Euskal Abertzale Ekintza (ANV/EAE), Partido Comunista de las Tierras Vascas / Euskal Herrialdeetako Alderdi Komunista (PCTV/EHAK)).”.

3. pants

Šī kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Briselē, 2008. gada 16. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  OV L 344, 28.12.2001., 93. lpp.

1

(2)  OV L 188, 16.7.2008., 71. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Kopējās nostājas 1. pantā minēto personu saraksts

1.   PERSONAS

| 1. | * ALEGRÍA LOINAZ, Xavier, dzimšanas datums 1958. gada 26. novembrisSan Sebastián (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15 239 620 – “E.T.A.” aktīvists, “K.a.s.”/“Ekin” loceklis |
| --- | --- |

1.

- ALEGRÍA LOINAZ, Xavier, dzimšanas datums 1958. gada 26. novembrisSan Sebastián (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 15 239 620 – “E.T.A.” aktīvists, “K.a.s.”/“Ekin” loceklis

| 2. | * ASPIAZU RUBINA, Miguel de Garikoitz, dzimšanas datums 1973. gada 6. jūlijsBilbao (Vizcaya), identitātes karte Nr. 14.257.455 – “E.T.A.” aktīvists |
| --- | --- |

2.

- ASPIAZU RUBINA, Miguel de Garikoitz, dzimšanas datums 1973. gada 6. jūlijsBilbao (Vizcaya), identitātes karte Nr. 14.257.455 – “E.T.A.” aktīvists

| 3. | * BELOQUI RESA, María Elena, dzimšanas datums 1961. gada 12. jūnijsAreta (Álava) identitātes karte Nr. 14 956 327 – “E.T.A.” aktīviste, “Xaki” locekle |
| --- | --- |

3.

- BELOQUI RESA, María Elena, dzimšanas datums 1961. gada 12. jūnijsAreta (Álava) identitātes karte Nr. 14 956 327 – “E.T.A.” aktīviste, “Xaki” locekle

| 4. | * CAMPOS ALONSO, Miriam, dzimšanas datums 1971. gada 2. septembrisBilbao (Vizcaya), identitātes kartes Nr. 30.652.316 – “E.T.A.” aktīviste, “Xaki” locekle |
| --- | --- |

4.

- CAMPOS ALONSO, Miriam, dzimšanas datums 1971. gada 2. septembrisBilbao (Vizcaya), identitātes kartes Nr. 30.652.316 – “E.T.A.” aktīviste, “Xaki” locekle

| 5. | * CORTA CARRION, Mikel, dzimšanas datums 1959. gada 15.maijsVillafranca de Ordicia (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 08.902.967 – “E.T.A.” aktīvists, “Xaki” loceklis |
| --- | --- |

5.

- CORTA CARRION, Mikel, dzimšanas datums 1959. gada 15.maijsVillafranca de Ordicia (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 08.902.967 – “E.T.A.” aktīvists, “Xaki” loceklis

| 6. | * EGUIBAR MICHELENA, Mikel, dzimšanas datums 1963. gada 14. novembrisSan Sebastián (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 44 151 825 – “E.T.A.” aktīvists, “Xaki” loceklis |
| --- | --- |

6.

- EGUIBAR MICHELENA, Mikel, dzimšanas datums 1963. gada 14. novembrisSan Sebastián (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 44 151 825 – “E.T.A.” aktīvists, “Xaki” loceklis

| 7. | * IRIONDO YARZA, Aitzol, dzimšanas datums 1977. gada 8. martsSan Sebastián (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 72.467.565 – “E.T.A.” aktīvists |
| --- | --- |

7.

- IRIONDO YARZA, Aitzol, dzimšanas datums 1977. gada 8. martsSan Sebastián (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 72.467.565 – “E.T.A.” aktīvists

| 8. | * MARTITEGUI LIZASO, Jurdan, dzimšanas datums 1980. gada 10. maijsDurango (Vizcaya), identitātes karte Nr. 45.626.584 – “E.T.A.” aktīvists |
| --- | --- |

8.

- MARTITEGUI LIZASO, Jurdan, dzimšanas datums 1980. gada 10. maijsDurango (Vizcaya), identitātes karte Nr. 45.626.584 – “E.T.A.” aktīvists

| 9. | * OLANO OLANO, Juan Mariá, dzimšanas datums 1955. gada 25.martsGainza (Guipúzcoa), identitātes kartes Nr. 15 919 168 – “E.T.A.” aktīvists, “Gestoras Pro-amnistía”/“Askatasuna” loceklis |
| --- | --- |

9.

- OLANO OLANO, Juan Mariá, dzimšanas datums 1955. gada 25.martsGainza (Guipúzcoa), identitātes kartes Nr. 15 919 168 – “E.T.A.” aktīvists, “Gestoras Pro-amnistía”/“Askatasuna” loceklis

| 10. | * OLARRA AGUIRIANO, José María, dzimšanas datums 1957. gada 27. jūlijsTolosa (Guipúzcoa) identitātes karte Nr. 72 428 996 – “E.T.A.” aktīvists, “Xaki” loceklis |
| --- | --- |

10.

- OLARRA AGUIRIANO, José María, dzimšanas datums 1957. gada 27. jūlijsTolosa (Guipúzcoa) identitātes karte Nr. 72 428 996 – “E.T.A.” aktīvists, “Xaki” loceklis

| 11. | * RETA DE FRUTOS, José Ignacio, dzimšanas datums 1959. gada 3. jūlijsElorrio (Vizcaya), identitātes kartes Nr. 72.253.056 – “E.T.A.” aktīvists, “Gestoras Pro-amnistía”/“Askatasuna” loceklis |
| --- | --- |

11.

- RETA DE FRUTOS, José Ignacio, dzimšanas datums 1959. gada 3. jūlijsElorrio (Vizcaya), identitātes kartes Nr. 72.253.056 – “E.T.A.” aktīvists, “Gestoras Pro-amnistía”/“Askatasuna” loceklis

| 12. | * TXAPARTEGI NIEVES, Nekane, dzimšanas datums 1973. gada 8. janvārisAsteasu (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 44.140.578 – “E.T.A.” aktīvists, “Xaki” loceklis |
| --- | --- |

12.

- TXAPARTEGI NIEVES, Nekane, dzimšanas datums 1973. gada 8. janvārisAsteasu (Guipúzcoa), identitātes karte Nr. 44.140.578 – “E.T.A.” aktīvists, “Xaki” loceklis

| 13. | * URRUTICOECHEA BENGOECHEA, José Antonio, dzimšanas datums 1950. gada 24. decembrisMiravalles (Vizcaya), identitātes karte Nr. 14.884.849 – “E.T.A.” aktīvists |
| --- | --- |

13.

- URRUTICOECHEA BENGOECHEA, José Antonio, dzimšanas datums 1950. gada 24. decembrisMiravalles (Vizcaya), identitātes karte Nr. 14.884.849 – “E.T.A.” aktīvists

---

Labojums

| 17.12.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 338/79 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 338/79

---

Labojums Komisijas Direktīvā 2007/72/EK (2007. gada 13. decembris), ar ko groza Padomes Direktīvu 66/401/EEK attiecībā uz Galega orientalis Lam. sugas iekļaušanu

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 329, 2007. gada 14. decembris
  )

38. lappusē pielikumā 1. punkta a) apakšpunktā 14. ailē:

tekstu:

“10 (e)”

lasīt šādi:

“10 (n)”;

39. lappusē pielikumā 1. punkta b) apakšpunktā 7. ailē:

tekstu:

“(e)”,

lasīt šādi:

“0 (e)”.

---