# Euroopa Liidu L 49/2009

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 49 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide20. veebruar 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 49

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide20. veebruar 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 139/2009, 19. veebruar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 140/2009, 19. veebruar 2009, millega määratakse kindlaks eksporditoetused piima ja piimatoodete sektoris | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 141/2009, 19. veebruar 2009, millega määratakse kindlaks või eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 142/2009, 19. veebruar 2009, millega määratakse kindlaks lõssipulbri eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 143/2009, 19. veebruar 2009, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 144/2009, 19. veebruar 2009, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditava piima ja piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 12 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 139/2009, 19. veebruar 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 140/2009, 19. veebruar 2009, millega määratakse kindlaks eksporditoetused piima ja piimatoodete sektoris

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 141/2009, 19. veebruar 2009, millega määratakse kindlaks või eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 142/2009, 19. veebruar 2009, millega määratakse kindlaks lõssipulbri eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 143/2009, 19. veebruar 2009, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 144/2009, 19. veebruar 2009, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditava piima ja piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

12

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/144/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 19. veebruar 2009, millega pikendatakse otsuses 2002/148/EÜ, millega lõpetatakse AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 kohased konsultatsioonid Zimbabwega, sätestatud meetmete kohaldamisaega | 15 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/145/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 10. detsember 2008, riigiabi C 15/06 (ex N 291/2000) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda projektile Pilkington/Interpane
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 7799 all)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2009/146/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 19. veebruar 2009, otsusega 2008/721/EÜ loodud komiteede ja reservi liikmete ja nõustajate nimetamise kohta | 33 |
| | | 2009/147/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 19. veebruar 2009, ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Saksamaa, Madalmaade ja Sloveenia poolt 2008. aastal taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide vastu võitlemiseks tehtud kulutuste katmiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 1013 all) | 43 |
| | | 2009/148/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 19. veebruar 2009, millega muudetakse otsust 2008/883/EÜ seoses kuupäevaga, millest alates on lubatud Brasiiliast ühendusse importida teatavat värsket liha
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 1040 all)

   (
  1
  ) | 46 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/144/EÜ

*

Nõukogu otsus, 19. veebruar 2009, millega pikendatakse otsuses 2002/148/EÜ, millega lõpetatakse AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 kohased konsultatsioonid Zimbabwega, sätestatud meetmete kohaldamisaega

15

Komisjon

2009/145/EÜ

*

Komisjoni otsus, 10. detsember 2008, riigiabi C 15/06 (ex N 291/2000) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda projektile Pilkington/Interpane
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 7799 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 7799 all)

1

18

2009/146/EÜ

*

Komisjoni otsus, 19. veebruar 2009, otsusega 2008/721/EÜ loodud komiteede ja reservi liikmete ja nõustajate nimetamise kohta

33

2009/147/EÜ

*

Komisjoni otsus, 19. veebruar 2009, ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Saksamaa, Madalmaade ja Sloveenia poolt 2008. aastal taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide vastu võitlemiseks tehtud kulutuste katmiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 1013 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 1013 all)

43

2009/148/EÜ

*

Komisjoni otsus, 19. veebruar 2009, millega muudetakse otsust 2008/883/EÜ seoses kuupäevaga, millest alates on lubatud Brasiiliast ühendusse importida teatavat värsket liha
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 1040 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 1040 all)

1

46

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse) parandus (EÜT L 268, 14.9.1992) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 03. Põllumajandus, 13. köide, lk 154) | 48 |

Parandused

*

Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse) parandus (EÜT L 268, 14.9.1992) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 03. Põllumajandus, 13. köide, lk 154)

48

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 20.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 139/2009,

19. veebruar 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. veebruaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. veebruar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 129,4 |
| JO | 62,0 |
| MA | 46,5 |
| TN | 132,6 |
| TR | 75,4 |
| ZZ | 89,2 |
| 0707 00 05 | JO | 161,3 |
| MA | 88,2 |
| TR | 177,4 |
| ZZ | 142,3 |
| 0709 90 70 | JO | 239,8 |
| MA | 69,2 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 142,7 |
| 0709 90 80 | EG | 94,1 |
| ZZ | 94,1 |
| 0805 10 20 | EG | 41,1 |
| IL | 53,2 |
| MA | 53,4 |
| TN | 44,6 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 51,5 |
| 0805 20 10 | IL | 145,4 |
| MA | 99,4 |
| TR | 73,0 |
| ZZ | 105,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 75,3 |
| IL | 82,3 |
| JM | 119,0 |
| MA | 112,2 |
| PK | 52,7 |
| TR | 62,2 |
| ZZ | 84,0 |
| 0805 50 10 | EG | 81,5 |
| MA | 44,0 |
| TR | 60,2 |
| ZZ | 61,9 |
| 0808 10 80 | CA | 89,7 |
| CL | 67,7 |
| CN | 93,5 |
| MK | 25,2 |
| US | 118,0 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 20 50 | AR | 112,5 |
| CL | 73,7 |
| CN | 75,9 |
| US | 119,1 |
| ZA | 109,2 |
| ZZ | 98,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

129,4

JO

62,0

MA

46,5

TN

132,6

TR

75,4

ZZ

89,2

0707 00 05

JO

161,3

MA

88,2

TR

177,4

ZZ

142,3

0709 90 70

JO

239,8

MA

69,2

TR

119,2

ZZ

142,7

0709 90 80

EG

94,1

ZZ

94,1

0805 10 20

EG

41,1

IL

53,2

MA

53,4

TN

44,6

TR

65,3

ZZ

51,5

0805 20 10

IL

145,4

MA

99,4

TR

73,0

ZZ

105,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

75,3

IL

82,3

JM

119,0

MA

112,2

PK

52,7

TR

62,2

ZZ

84,0

0805 50 10

EG

81,5

MA

44,0

TR

60,2

ZZ

61,9

0808 10 80

CA

89,7

CL

67,7

CN

93,5

MK

25,2

US

118,0

ZZ

78,8

0808 20 50

AR

112,5

CL

73,7

CN

75,9

US

119,1

ZA

109,2

ZZ

98,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 20.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 140/2009,

19. veebruar 2009,

millega määratakse kindlaks eksporditoetused piima ja piimatoodete sektoris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa XVI osas loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa XVI osas loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades piima- ja piimatooteturu praegust olukorda, tuleks eksporditoetused kindlaks määrata kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167, 169 ja 170 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades piima- ja piimatooteturu praegust olukorda, tuleks eksporditoetused kindlaks määrata kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167, 169 ja 170 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikes 1 on sätestatud, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikes 1 on sätestatud, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

| (4) | Kooskõlas nõukogu otsusega 98/486/EÜ (2) heaks kiidetud vastastikuse mõistmise memorandumiga Euroopa Ühenduse ja Dominikaani Vabariigi vahel seoses piimapulbri impordi kaitsega Dominikaani Vabariigis (3) kohaldatakse teatavate Dominikaani Vabariiki eksporditavate ühenduse piimatoodete suhtes vähendatud tollimakse. Seepärast tuleks selle kava alusel eksporditavatele toodetele makstavat eksporditoetust teatava protsendi võrra vähendada. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas nõukogu otsusega 98/486/EÜ (2) heaks kiidetud vastastikuse mõistmise memorandumiga Euroopa Ühenduse ja Dominikaani Vabariigi vahel seoses piimapulbri impordi kaitsega Dominikaani Vabariigis (3) kohaldatakse teatavate Dominikaani Vabariiki eksporditavate ühenduse piimatoodete suhtes vähendatud tollimakse. Seepärast tuleks selle kava alusel eksporditavatele toodetele makstavat eksporditoetust teatava protsendi võrra vähendada.

| (5) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 164 ette nähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas osutatud toodetele käesoleva määruse lisas kindlaks määratud toetussumma ulatuses, kui tooted vastavad komisjoni määruse (EÜ) nr 1282/2006 (4) artikli 3 lõikega 2 ette nähtud tingimusele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. veebruaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. veebruar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 218, 6.8.1998, lk 45.

2

(3)  EÜT L 218, 6.8.1998, lk 46.

3

(4)  ELT L 234, 29.8.2006, lk 4.

4

---

LISA

Alates 20. februarist 2009 piimale ja piimatoodetele kohaldatavad eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L20 | EUR/100 kg | 10,43 |
| 0401 30 31 9400 | L20 | EUR/100 kg | 16,34 |
| 0401 30 31 9700 | L20 | EUR/100 kg | 18,02 |
| 0401 30 39 9100 | L20 | EUR/100 kg | 10,43 |
| 0401 30 39 9400 | L20 | EUR/100 kg | 16,34 |
| 0401 30 39 9700 | L20 | EUR/100 kg | 18,02 |
| 0401 30 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 20,56 |
| 0401 30 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 20,56 |
| 0401 30 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 30,26 |
| 0402 10 11 9000 | L20 (1) | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 10 19 9000 | L20 (1) | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 10 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 21 11 9200 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 21 11 9300 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0402 21 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0402 21 11 9900 | L20 (1) | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0402 21 17 9000 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 21 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0402 21 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0402 21 19 9900 | L20 (1) | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0402 21 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 29,16 |
| 0402 21 91 9200 | L20 (1) | EUR/100 kg | 29,32 |
| 0402 21 91 9350 | L20 | EUR/100 kg | 29,59 |
| 0402 21 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 29,16 |
| 0402 21 99 9200 | L20 (1) | EUR/100 kg | 29,32 |
| 0402 21 99 9300 | L20 | EUR/100 kg | 29,59 |
| 0402 21 99 9400 | L20 | EUR/100 kg | 30,99 |
| 0402 21 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 31,49 |
| 0402 21 99 9600 | L20 | EUR/100 kg | 33,46 |
| 0402 21 99 9700 | L20 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 0402 29 15 9200 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 29 15 9300 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0402 29 15 9500 | L20 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0402 29 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0402 29 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0402 29 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0402 29 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 29,16 |
| 0402 29 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 30,99 |
| 0402 91 10 9370 | L20 | EUR/100 kg | 2,88 |
| 0402 91 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 3,41 |
| 0402 91 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 20,56 |
| 0402 99 10 9350 | L20 | EUR/100 kg | 7,41 |
| 0402 99 31 9300 | L20 | EUR/100 kg | 10,43 |
| 0403 90 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0403 90 13 9200 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0403 90 13 9300 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0403 90 13 9500 | L20 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0403 90 13 9900 | L20 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0403 90 33 9400 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0403 90 59 9310 | L20 | EUR/100 kg | 10,43 |
| 0403 90 59 9340 | L20 | EUR/100 kg | 16,34 |
| 0403 90 59 9370 | L20 | EUR/100 kg | 18,02 |
| 0404 90 21 9120 | L20 | EUR/100 kg | 16,21 |
| 0404 90 21 9160 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0404 90 23 9120 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0404 90 23 9130 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0404 90 23 9140 | L20 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0404 90 23 9150 | L20 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0404 90 81 9100 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0404 90 83 9110 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0404 90 83 9130 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0404 90 83 9150 | L20 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0404 90 83 9170 | L20 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0405 10 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 53,66 |
| 0405 10 11 9700 | L20 | EUR/100 kg | 55,00 |
| 0405 10 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 53,66 |
| 0405 10 19 9700 | L20 | EUR/100 kg | 55,00 |
| 0405 10 30 9100 | L20 | EUR/100 kg | 53,66 |
| 0405 10 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 55,00 |
| 0405 10 30 9700 | L20 | EUR/100 kg | 55,00 |
| 0405 10 50 9500 | L20 | EUR/100 kg | 53,66 |
| 0405 10 50 9700 | L20 | EUR/100 kg | 55,00 |
| 0405 10 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 57,01 |
| 0405 20 90 9500 | L20 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0405 20 90 9700 | L20 | EUR/100 kg | 52,32 |
| 0405 90 10 9000 | L20 | EUR/100 kg | 66,60 |
| 0405 90 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 55,00 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 11,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 14,72 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 9,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,27 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 7,03 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,79 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 6,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,56 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 8,54 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,68 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 11,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 14,51 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 12,34 |
| L40 | EUR/100 kg | 15,42 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 13,79 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,24 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 5,29 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,61 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,11 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,46 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 4,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,77 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 4,96 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,20 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,64 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,11 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,39 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 12,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 15,59 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 13,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,28 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,58 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,98 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,71 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,71 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 17,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,00 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,91 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,41 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 14,06 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,58 |
| 0406 90 32 9119 | L04 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,28 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 18,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 18,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,58 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,98 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 20,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,39 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 19,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,91 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 19,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,91 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 19,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,45 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,20 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,25 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,76 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 14,65 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,31 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 16,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,51 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 15,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,77 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 16,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,66 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 15,87 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,84 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 13,22 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,53 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,51 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 18,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,65 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 16,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,76 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 17,30 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,63 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 17,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,00 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 18,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,65 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 15,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,86 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 15,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,51 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 16,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,15 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 16,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,15 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 15,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,78 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 16,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,06 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 16,50 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,63 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 15,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,91 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 13,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,28 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 13,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,90 |
| Sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  L20 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud:






  a) | kolmandad riigid: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein ja Ameerika Ühendriigid; |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

0401 30 31 9100

L20

EUR/100 kg

10,43

0401 30 31 9400

L20

EUR/100 kg

16,34

0401 30 31 9700

L20

EUR/100 kg

18,02

0401 30 39 9100

L20

EUR/100 kg

10,43

0401 30 39 9400

L20

EUR/100 kg

16,34

0401 30 39 9700

L20

EUR/100 kg

18,02

0401 30 91 9100

L20

EUR/100 kg

20,56

0401 30 99 9100

L20

EUR/100 kg

20,56

0401 30 99 9500

L20

EUR/100 kg

30,26

0402 10 11 9000

L20 (1)

EUR/100 kg

19,00

0402 10 19 9000

L20 (1)

EUR/100 kg

19,00

0402 10 99 9000

L20

EUR/100 kg

19,00

0402 21 11 9200

L20

EUR/100 kg

19,00

0402 21 11 9300

L20

EUR/100 kg

26,35

0402 21 11 9500

L20

EUR/100 kg

27,36

0402 21 11 9900

L20 (1)

EUR/100 kg

29,00

0402 21 17 9000

L20

EUR/100 kg

19,00

0402 21 19 9300

L20

EUR/100 kg

26,35

0402 21 19 9500

L20

EUR/100 kg

27,36

0402 21 19 9900

L20 (1)

EUR/100 kg

29,00

0402 21 91 9100

L20

EUR/100 kg

29,16

0402 21 91 9200

L20 (1)

EUR/100 kg

29,32

0402 21 91 9350

L20

EUR/100 kg

29,59

0402 21 99 9100

L20

EUR/100 kg

29,16

0402 21 99 9200

L20 (1)

EUR/100 kg

29,32

0402 21 99 9300

L20

EUR/100 kg

29,59

0402 21 99 9400

L20

EUR/100 kg

30,99

0402 21 99 9500

L20

EUR/100 kg

31,49

0402 21 99 9600

L20

EUR/100 kg

33,46

0402 21 99 9700

L20

EUR/100 kg

34,55

0402 29 15 9200

L20

EUR/100 kg

19,00

0402 29 15 9300

L20

EUR/100 kg

26,35

0402 29 15 9500

L20

EUR/100 kg

27,36

0402 29 19 9300

L20

EUR/100 kg

26,35

0402 29 19 9500

L20

EUR/100 kg

27,36

0402 29 19 9900

L20

EUR/100 kg

29,00

0402 29 99 9100

L20

EUR/100 kg

29,16

0402 29 99 9500

L20

EUR/100 kg

30,99

0402 91 10 9370

L20

EUR/100 kg

2,88

0402 91 30 9300

L20

EUR/100 kg

3,41

0402 91 99 9000

L20

EUR/100 kg

20,56

0402 99 10 9350

L20

EUR/100 kg

7,41

0402 99 31 9300

L20

EUR/100 kg

10,43

0403 90 11 9000

L20

EUR/100 kg

19,00

0403 90 13 9200

L20

EUR/100 kg

19,00

0403 90 13 9300

L20

EUR/100 kg

26,35

0403 90 13 9500

L20

EUR/100 kg

27,36

0403 90 13 9900

L20

EUR/100 kg

29,00

0403 90 33 9400

L20

EUR/100 kg

26,35

0403 90 59 9310

L20

EUR/100 kg

10,43

0403 90 59 9340

L20

EUR/100 kg

16,34

0403 90 59 9370

L20

EUR/100 kg

18,02

0404 90 21 9120

L20

EUR/100 kg

16,21

0404 90 21 9160

L20

EUR/100 kg

19,00

0404 90 23 9120

L20

EUR/100 kg

19,00

0404 90 23 9130

L20

EUR/100 kg

26,35

0404 90 23 9140

L20

EUR/100 kg

27,36

0404 90 23 9150

L20

EUR/100 kg

29,00

0404 90 81 9100

L20

EUR/100 kg

19,00

0404 90 83 9110

L20

EUR/100 kg

19,00

0404 90 83 9130

L20

EUR/100 kg

26,35

0404 90 83 9150

L20

EUR/100 kg

27,36

0404 90 83 9170

L20

EUR/100 kg

29,00

0405 10 11 9500

L20

EUR/100 kg

53,66

0405 10 11 9700

L20

EUR/100 kg

55,00

0405 10 19 9500

L20

EUR/100 kg

53,66

0405 10 19 9700

L20

EUR/100 kg

55,00

0405 10 30 9100

L20

EUR/100 kg

53,66

0405 10 30 9300

L20

EUR/100 kg

55,00

0405 10 30 9700

L20

EUR/100 kg

55,00

0405 10 50 9500

L20

EUR/100 kg

53,66

0405 10 50 9700

L20

EUR/100 kg

55,00

0405 10 90 9000

L20

EUR/100 kg

57,01

0405 20 90 9500

L20

EUR/100 kg

50,30

0405 20 90 9700

L20

EUR/100 kg

52,32

0405 90 10 9000

L20

EUR/100 kg

66,60

0405 90 90 9000

L20

EUR/100 kg

55,00

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

11,78

L40

EUR/100 kg

14,72

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

9,82

L40

EUR/100 kg

12,27

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

7,03

L40

EUR/100 kg

8,79

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

6,85

L40

EUR/100 kg

8,56

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

8,54

L40

EUR/100 kg

10,68

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

11,61

L40

EUR/100 kg

14,51

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

12,34

L40

EUR/100 kg

15,42

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

13,79

L40

EUR/100 kg

17,24

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

5,29

L40

EUR/100 kg

6,61

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

5,69

L40

EUR/100 kg

7,11

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

5,17

L40

EUR/100 kg

6,46

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

4,62

L40

EUR/100 kg

5,77

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

4,96

L40

EUR/100 kg

6,20

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

5,31

L40

EUR/100 kg

6,64

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

5,11

L40

EUR/100 kg

6,39

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

12,47

L40

EUR/100 kg

15,59

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

13,82

L40

EUR/100 kg

17,28

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

17,58

L40

EUR/100 kg

21,98

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

18,17

L40

EUR/100 kg

22,71

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

18,17

L40

EUR/100 kg

22,71

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

17,60

L40

EUR/100 kg

22,00

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

15,93

L40

EUR/100 kg

19,91

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

15,53

L40

EUR/100 kg

19,41

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

14,06

L40

EUR/100 kg

17,58

0406 90 32 9119

L04

EUR/100 kg

13,02

L40

EUR/100 kg

16,28

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

18,63

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

18,63

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

17,58

L40

EUR/100 kg

21,98

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

20,31

L40

EUR/100 kg

25,39

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

19,93

L40

EUR/100 kg

24,91

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

19,93

L40

EUR/100 kg

24,91

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

19,56

L40

EUR/100 kg

24,45

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

16,20

L40

EUR/100 kg

20,25

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

16,61

L40

EUR/100 kg

20,76

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

14,65

L40

EUR/100 kg

18,31

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

16,41

L40

EUR/100 kg

20,51

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

15,02

L40

EUR/100 kg

18,77

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

16,53

L40

EUR/100 kg

20,66

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

15,87

L40

EUR/100 kg

19,84

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

13,22

L40

EUR/100 kg

16,53

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

16,41

L40

EUR/100 kg

20,51

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

18,12

L40

EUR/100 kg

22,65

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

16,61

L40

EUR/100 kg

20,76

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

17,30

L40

EUR/100 kg

21,63

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

17,60

L40

EUR/100 kg

22,00

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

18,12

L40

EUR/100 kg

22,65

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

15,89

L40

EUR/100 kg

19,86

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

15,61

L40

EUR/100 kg

19,51

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

16,12

L40

EUR/100 kg

20,15

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

16,12

L40

EUR/100 kg

20,15

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

15,82

L40

EUR/100 kg

19,78

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

16,85

L40

EUR/100 kg

21,06

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

16,50

L40

EUR/100 kg

20,63

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

15,93

L40

EUR/100 kg

19,91

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

13,82

L40

EUR/100 kg

17,28

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

13,52

L40

EUR/100 kg

16,90

Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

L20

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud:

a)

kolmandad riigid: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein ja Ameerika Ühendriigid;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

| d) | komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 36 lõike 1, artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 lõike 1 kohane eksport (ELT L 102, 17.4.1999, lk 11). |
| --- | --- |

d)

komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 36 lõike 1, artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 lõike 1 kohane eksport (ELT L 102, 17.4.1999, lk 11).

L04

:

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo (), Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

L40

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud:

| a) | kolmandad riigid: L04, Andorra, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus-Meremaa ja Lõuna-Aafrika; |
| --- | --- |

a)

kolmandad riigid: L04, Andorra, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus-Meremaa ja Lõuna-Aafrika;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

| d) | komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 36 lõike 1, artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 lõike 1 kohane eksport (ELT L 102, 17.4.1999, lk 11). |
| --- | --- |

d)

komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 36 lõike 1, artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 lõike 1 kohane eksport (ELT L 102, 17.4.1999, lk 11).

---

(1)  Otsuses 98/486/EÜ nimetatud asjaomastele toodetele, mis on ette nähtud eksportimiseks Dominikaani Vabariiki 2008/2009. aasta kvoodi alusel ning mis vastavad määruse (EÜ) nr 1282/2006 III peatüki 3. jaos kindlaksmääratud tingimustele, kohaldatakse järgmisi määrasid:

| a) | CN-koodide 0402 10 11 9000 ja 0402 10 19 9000 alla kuuluvad tooted |
| --- | --- |

a)

CN-koodide 0402 10 11 9000 ja 0402 10 19 9000 alla kuuluvad tooted

0,00 EUR/100 kg

| b) | CN-koodide 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 ja 0402 21 99 9200 alla kuuluvad tooted |
| --- | --- |

b)

CN-koodide 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 ja 0402 21 99 9200 alla kuuluvad tooted

0,00 EUR/100 kg

Sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| L20 | : | Kõik sihtkohad, välja arvatud:






  a) | kolmandad riigid: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein ja Ameerika Ühendriigid; |
| --- | --- | --- | --- |

L20

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud:

a)

kolmandad riigid: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein ja Ameerika Ühendriigid;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

| d) | komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 36 lõike 1, artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 lõike 1 kohane eksport (ELT L 102, 17.4.1999, lk 11). |
| --- | --- |

d)

komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 36 lõike 1, artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 lõike 1 kohane eksport (ELT L 102, 17.4.1999, lk 11).

L04

:

Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Kosovo (), Serbia, Montenegro ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik.

L40

:

Kõik sihtkohad, välja arvatud:

| a) | kolmandad riigid: L04, Andorra, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus-Meremaa ja Lõuna-Aafrika; |
| --- | --- |

a)

kolmandad riigid: L04, Andorra, Island, Liechtenstein, Norra, Šveits, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Ameerika Ühendriigid, Horvaatia, Türgi, Austraalia, Kanada, Uus-Meremaa ja Lõuna-Aafrika;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumid, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumid, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Gibraltar.

| d) | komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 36 lõike 1, artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 lõike 1 kohane eksport (ELT L 102, 17.4.1999, lk 11). |
| --- | --- |

d)

komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 36 lõike 1, artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 lõike 1 kohane eksport (ELT L 102, 17.4.1999, lk 11).

(2)  Nii nagu määratletud ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244.

---

| 20.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 141/2009,

19. veebruar 2009,

millega määratakse kindlaks või eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 17. veebruaril 2009. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 17. veebruaril 2009.

| (3) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 619/2008 välja kuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 17. veebruaril 2009, kehtestatakse kõnealuse määruse artikli 1 punktides a ja b osutatud toodete ning artiklis 2 osutatud sihtkohtade puhul toetuse ülempiir vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. veebruaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. veebruar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 69.

3

---

LISA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Toode | Eksporditoetuste nomenklatuuri kood | Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 619/2008 artiklis 2 nimetatud sihtkohtadesse |
| Või | ex ex 0405 10 19 9700 | 60,00 |
| Võiõli | ex ex 0405 90 10 9000 | 73,00 |

(EUR/100 kg)

Toode

Eksporditoetuste nomenklatuuri kood

Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 619/2008 artiklis 2 nimetatud sihtkohtadesse

Või

ex ex 0405 10 19 9700

60,00

Võiõli

ex ex 0405 90 10 9000

73,00

---

| 20.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 142/2009,

19. veebruar 2009,

millega määratakse kindlaks lõssipulbri eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 17. veebruaril 2009. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 17. veebruaril 2009.

| (3) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 619/2008 välja kuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 17. veebruaril 2009, on vastavalt kõnealuse määruse artikli 1 punktis c ja artiklis 2 osutatud toote ja sihtkohtade puhul toetuse ülempiir 21,98 eurot 100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. veebruaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. veebruar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 69.

3

---

| 20.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 143/2009,

19. veebruar 2009,

millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 143,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2783/75 ovoalbumiini ja laktalbumiini ühise kaubandussüsteemi kohta, eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (2) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (2) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada.

| (3) | Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(3)

Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. veebruar 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu akenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47.

2

---

LISA

Komisjoni 19. veebruar 2009. aesta määrusele, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (EUR/100 kg) | Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis
  (EUR/100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 114,6 | 0 | BR |
| 116,4 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 129,4 | 0 | BR |
| 124,6 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Kanade kondita jaotustükid, külmutatud | 213,4 | 26 | BR |
| 252,7 | 14 | AR |
| 282,7 | 5 | CL |
| 0207 14 50 | Kana rinnatükid, külmutatud | 192,0 | 6 | BR |
| 0207 14 60 | Kana koivad, külmutatud | 125,5 | 5 | BR |
| 0207 25 10 | Nn 80 % kalkunirümbad, külmutatud | 213,5 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud | 194,6 | 31 | BR |
| 251,3 | 14 | CL |
| 0408 11 80 | Munakollased | 422,1 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Kooreta linnumunad, kuivatatud | 426,2 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata valmistised kanast | 234,8 | 16 | BR |
| 3502 11 90 | Munaalbumiin, kuivatatud | 602,4 | 0 | AR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(EUR/100 kg)

Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis

(EUR/100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

114,6

0

BR

116,4

0

AR

0207 12 90

Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

129,4

0

BR

124,6

0

AR

0207 14 10

Kanade kondita jaotustükid, külmutatud

213,4

26

BR

252,7

14

AR

282,7

5

CL

0207 14 50

Kana rinnatükid, külmutatud

192,0

6

BR

0207 14 60

Kana koivad, külmutatud

125,5

5

BR

0207 25 10

Nn 80 % kalkunirümbad, külmutatud

213,5

0

BR

0207 27 10

Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud

194,6

31

BR

251,3

14

CL

0408 11 80

Munakollased

422,1

0

AR

0408 91 80

Kooreta linnumunad, kuivatatud

426,2

0

AR

1602 32 11

Kuumtöötlemata valmistised kanast

234,8

16

BR

3502 11 90

Munaalbumiin, kuivatatud

602,4

0

AR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.”

1

---

| 20.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 144/2009,

19. veebruar 2009,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditava piima ja piimasaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõike 1 punktis b nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis p viidatud ning I lisa XVI osas loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse XX lisa IV osas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõike 1 punktis b nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis p viidatud ning I lisa XVI osas loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse XX lisa IV osas loetletud kaupadena.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa IV osas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 seoses teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemiga ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumidega, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa IV osas loetletud kaupadena.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 teise lõigu punkti a kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 teise lõigu punkti a kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul.

| (4) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 11 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta. |
| --- | --- |

(4)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 11 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

| (5) | Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ära hoidmiseks on seetõttu vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma, et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita, on kehtestada kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(5)

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste puhul võib kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine siiski ohtu seada nende toetustega seoses võetud kohustused. Selle ohu ära hoidmiseks on seetõttu vaja võtta tarvitusele asjakohased ettevaatusabinõud, kuid ilma, et see takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis peaks võimaldama neid kaht eesmärki täita, on kehtestada kõnealuste toodete toetuste eelkinnitamiseks toetuse erimäär.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt põllumajandusturgude ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 15 lõikes 2 on sätestatud, et toetusemäära kehtestamisel tuleb vajaduse korral arvesse võtta tootmistoetusi, abi või muid samaväärse toimega meetmeid, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides vastavalt põllumajandusturgude ühist korraldust käsitlevale määrusele määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas loetletud põhisaaduste või samalaadsete toodete suhtes.

| (7) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 100 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 100 lõikes 1 sätestatakse toetuse maksmine ühenduses toodetud lõssi puhul, mis on töödeldud kaseiiniks, kui selline piim ja sellest toodetud kaseiin vastavad teatavatele tingimustele.

| (8) | Komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (3) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavatele tööstusettevõtetele tuleks anda võimalus saada võid ja koort alandatud hindadega. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni 9. novembri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1898/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses koore, või ja kontsentreeritud või realiseerimise meetmetega ühenduse turul, (3) on sätestatud, et teatavaid kaupu valmistavatele tööstusettevõtetele tuleks anda võimalus saada võid ja koort alandatud hindadega.

| (9) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(9)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 I lisa XVI osas loetletud ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa IV osas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. veebruaril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. veebruar 2009

Komisjoni nimel

ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

2

(3)  ELT L 308, 25.11.2005, lk 1.

3

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate teatavate piimasaaduste suhtes alates 20. veebruarist 2009 kohaldatavad toetusemäärad (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| ex 0402 10 19 | Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2): | | |
| a) | CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

ex 0402 10 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti (TR 2):

a)

CN-koodiga 3501 kauba eksportimisel

—

—

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

19,00

19,00

ex 0402 21 19

Piim pulbrina, graanulitena või muul tahkel kujul, suhkru- või muu magusainelisandita, rasvasisaldusega 26 massiprotsenti (TR 3):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 alusel saadud alandatud hinnaga võid või koort TR 3-ga samalaadsete toodete kujul

31,50

31,50

| b) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

muu kauba eksportimisel

29,00

29,00

ex 0405 10

Või, rasvasisaldusega 82 massiprotsenti (TR 6):

| a) | sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort |
| --- | --- |

a)

sellise kauba eksportimisel, mis sisaldab määruse (EÜ) nr 1898/2005 nõuetele vastavalt toodetud alandatud hinnaga võid või koort

55,00

55,00

| b) | CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist |
| --- | --- |

b)

CN-koodiga 2106 90 98 kauba eksportimisel, mis sisaldab piimarasva vähemalt 40 % massist

56,28

56,28

| c) | muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

c)

muu kauba eksportimisel

55,00

55,00

---

(1)  Käesolevas lisas sätestatud määrasid ei kohaldata ekspordi puhul

| a) | kolmandatesse riikidesse: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein, Ameerika Ühendriigid ning Šveitsi Konföderatsiooni eksporditava kauba suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepingu 2. protokolli I ja II tabelis; |
| --- | --- |

a)

kolmandatesse riikidesse: Andorra, Püha Tool (Vatikani Linnriik), Liechtenstein, Ameerika Ühendriigid ning Šveitsi Konföderatsiooni eksporditava kauba suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972. aastal sõlmitud lepingu 2. protokolli I ja II tabelis;

| b) | ELi liikmesriikide territooriumidele, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territooriumidele, mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osad: Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused, Helgoland, Gröönimaa, Fääri saared ja need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territooriumidele, mille välissuhete eest liikmesriik on vastutav ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osa: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territooriumidele, mille välissuhete eest liikmesriik on vastutav ja mis ei ole ühenduse tolliterritooriumi osa: Gibraltar.

| d) | komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 36 lõike 1, artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 lõike 1 kohased sihtkohad (ELT L 102, 17.4.1999, lk 11). |
| --- | --- |

d)

komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 36 lõike 1, artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 lõike 1 kohased sihtkohad (ELT L 102, 17.4.1999, lk 11).

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 20.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/15

---

NÕUKOGU OTSUS,

19. veebruar 2009,

millega pikendatakse otsuses 2002/148/EÜ, millega lõpetatakse AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 kohased konsultatsioonid Zimbabwega, sätestatud meetmete kohaldamisaega

(2009/144/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 300 lõiget 2,

võttes arvesse AKV-EÜ partnerluslepingut, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (1) ja mis on läbi vaadatud Luxembourgis 25. juunil 2005, (2)

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet AKV–EÜ partnerluslepingu rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta, (3) eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2002/148/EÜ (4) viidi lõpule Zimbabwe Vabariigiga AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 lõike 2 punkti c alusel peetud konsultatsioonid ning võeti nimetatud otsuse lisas sätestatud asjakohased meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2002/148/EÜ (4) viidi lõpule Zimbabwe Vabariigiga AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 lõike 2 punkti c alusel peetud konsultatsioonid ning võeti nimetatud otsuse lisas sätestatud asjakohased meetmed.

| (2) | Otsusega 2008/158/EÜ (5) pikendati otsuse 2002/148/EÜ artiklis 2 viidatud meetmete kohaldamisaega (mida oli eelnevalt otsuse 2003/112/EÜ (6) artikli 1 alusel pikendatud kuni 20. veebruarini 2004, otsuse 2004/157/EÜ (7) artikliga 1 kuni 20. veebruarini 2005, otsuse 2005/139/EÜ (8) artikliga 1 kuni 20. veebruarini 2006, otsuse 2006/114/EÜ (9) artikliga 1 kuni 20. veebruarini 2007 ning otsuse 2007/127/EÜ (10) artikliga 1 kuni 18. veebruarini 2008) täiendavalt 12 kuu võrra kuni 20. veebruarini 2009. |
| --- | --- |

(2)

Otsusega 2008/158/EÜ (5) pikendati otsuse 2002/148/EÜ artiklis 2 viidatud meetmete kohaldamisaega (mida oli eelnevalt otsuse 2003/112/EÜ (6) artikli 1 alusel pikendatud kuni 20. veebruarini 2004, otsuse 2004/157/EÜ (7) artikliga 1 kuni 20. veebruarini 2005, otsuse 2005/139/EÜ (8) artikliga 1 kuni 20. veebruarini 2006, otsuse 2006/114/EÜ (9) artikliga 1 kuni 20. veebruarini 2007 ning otsuse 2007/127/EÜ (10) artikliga 1 kuni 18. veebruarini 2008) täiendavalt 12 kuu võrra kuni 20. veebruarini 2009.

| (3) | Zimbabwe valitsus rikub jätkuvalt AKV-EÜ partnerluslepingu artiklis 9 nimetatud olulisi põhimõtteid ning praegune olukord Zimbabwes ei taga inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi põhimõtete järgimist. |
| --- | --- |

(3)

Zimbabwe valitsus rikub jätkuvalt AKV-EÜ partnerluslepingu artiklis 9 nimetatud olulisi põhimõtteid ning praegune olukord Zimbabwes ei taga inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ja õigusriigi põhimõtete järgimist.

| (4) | Seetõttu tuleb meetmete kohaldamisaega pikendada, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleb meetmete kohaldamisaega pikendada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2002/148/EÜ artiklis 2 nimetatud meetmete kohaldamisaega pikendatakse kuni 20. veebruarini 2010. Meetmeid vaadatakse pidevalt uuesti läbi.

Käesoleva otsuse lisas esitatud kiri adresseeritakse Zimbabwe presidendile.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 19. veebruar 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ŘÍMAN

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

1

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 26.

2

(3)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376.

3

(4)  EÜT L 50, 21.2.2002, lk 64.

4

(5)  ELT L 51, 26.2.2008, lk 19.

5

(6)  ELT L 46, 20.2.2003, lk 25.

6

(7)  ELT L 50, 20.2.2004, lk 60.

7

(8)  ELT L 48, 19.2.2005, lk 28.

8

(9)  ELT L 48, 18.2.2006, lk 26.

9

(10)  ELT L 53, 22.2.2007, lk 23.

10

---

LISA

Brüssel,

Euroopa Liit omistab AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 9 sätetele ülimat tähtsust. Partnerluslepingu oluliste osadena on inimõiguste, demokraatlike institutsioonide ja õigusriigi põhimõtte austamine meie omavaheliste suhete alus.

19. veebruaril 2002 teavitas Euroopa Liit Teid kirja teel oma otsusest viia lõpule AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 96 kohased konsultatsioonid ning võtta teatavaid asjakohaseid meetmeid selle lepingu artikli 96 lõike 2 punkti c tähenduses.

19. veebruaril 2003, 19. veebruaril 2004, 18. veebruaril 2005, 15. veebruaril 2006, 21. veebruaril 2007 ja 19. veebruaril 2008 saadetud kirjadega teavitas Euroopa Liit Teid oma otsusest mitte tühistada asjakohaste meetmete kohaldamist ning pikendada nende kohaldamisaega vastavalt 20. veebruarini 2004, 20. veebruarini 2005, 20. veebruarini 2006, 20. veebruarini 2007, 20. veebruarini 2008 ja 20. veebruarini 2009.

Euroopa Liit tervitab, et Zimbabwes on Lõuna-Aafrika Arenguühenduse juhendamisel saavutatud erakondade vahel kokkulepe. EL loodab, et uus valitsus näitab oma pühendumust reformidele, sealhulgas õigusriigi põhimõtetele, inimõigustele ja demokratiseerimisele.

Kuigi viimase asjakohaseid meetmeid käsitleva otsuse vastuvõtmisest on möödunud 12 kuud, on Euroopa Liit arvamusel, et nõukogu 18. veebruari 2002. aasta otsuses osutatud viies valdkonnas ei ole toimunud märkimisväärset edasiminekut.

Eelnevat silmas pidades ei pea Euroopa Liit võimalikuks asjakohaste meetmete tühistamist ning on otsustanud pikendada nende kohaldamisaega kuni 20. veebruarini 2010, konsultatsioonide taasavamiseni.

Euroopa Liit rõhutab veel kord, et ei soovi Zimbabwe rahvast karistada ning et ta jätkab oma panuse andmist humanitaarabialasesse tegevusse ja otseselt elanikkonda toetavatesse projektidesse, eelkõige seoses sotsiaalvaldkonna, demokratiseerimise ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamisega, sest neid projekte kõnealused meetmed ei mõjuta.

Euroopa Liit soovib rõhutada, et AKV-EÜ partnerluslepingu artiklist 96 tulenevate asjakohaste meetmete kohaldamine ei takista nimetatud lepingu artikliga 8 ettenähtud poliitilist dialoogi.

Eelnevat silmas pidades soovib Euroopa Liit veel kord rõhutada, kui tähtsaks ta peab tulevast EÜ ja Zimbabwe koostööd, ning kinnitada oma valmisolekut jätkata dialoogi ja astuda lähitulevikus samme olukorra suunas, mis võimaldaks täieliku koostöö juurde tagasi pöörduda.

Lugupidamisega,

Komisjoni nimel

Nõukogu nimel

---

Komisjon

| 20.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/18

---

KOMISJONI OTSUS,

10. detsember 2008,

riigiabi C 15/06 (ex N 291/2000) kohta, mida Prantsusmaa kavatseb anda projektile Pilkington/Interpane

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 7799 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/145/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eelkõige selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (1) (edaspidi „menetlusmäärus”), eriti selle artiklit 9,

olles kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (2) ja võttes neid arvesse,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Vastavalt korrale, mis on ette nähtud mitut valdkonda hõlmavas raamprogrammis regionaalabi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele (3) (edaspidi „MSF 1998”), teatas Prantsusmaa 22. mai 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 25. mail 2000 (A/34298), abi eraldamisest kahele Prantsusmaal registreeritud aktsiaseltsile, Pilkington France SAS ja Interpane Glass Coating France SAS, mis kuuluvad ühiselt kahte rahvusvahelisse klaasitööstuskontserni, Interpane’i ja Pilkingtoni. 7. juunil 2000 küsis komisjon lisateavet. Prantsusmaa andis lisateavet 13. juuni 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 14. juunil 2000 (A/34798), 30. juuni 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 3. juulil 2000 (A/35410), ja 30. juuni 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 3. juulil 2000 (A/35411). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt korrale, mis on ette nähtud mitut valdkonda hõlmavas raamprogrammis regionaalabi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele (3) (edaspidi „MSF 1998”), teatas Prantsusmaa 22. mai 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 25. mail 2000 (A/34298), abi eraldamisest kahele Prantsusmaal registreeritud aktsiaseltsile, Pilkington France SAS ja Interpane Glass Coating France SAS, mis kuuluvad ühiselt kahte rahvusvahelisse klaasitööstuskontserni, Interpane’i ja Pilkingtoni. 7. juunil 2000 küsis komisjon lisateavet. Prantsusmaa andis lisateavet 13. juuni 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 14. juunil 2000 (A/34798), 30. juuni 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 3. juulil 2000 (A/35410), ja 30. juuni 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 3. juulil 2000 (A/35411).

| (2) | 17. augusti 2000. aasta otsusega (4) (viitenumber SG(2000) D/106264), edaspidi „2000. aasta otsus”, kiitis komisjon heaks projektile Pilkington/Interpane eraldatud abi osatähtsuse, millest oli teatatud MSF 1998 kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

17. augusti 2000. aasta otsusega (4) (viitenumber SG(2000) D/106264), edaspidi „2000. aasta otsus”, kiitis komisjon heaks projektile Pilkington/Interpane eraldatud abi osatähtsuse, millest oli teatatud MSF 1998 kohaselt.

| (3) | MSF 1998 punkti 6.4 alusel tehtud otsuste nõuetekohase kohaldamise järelkontrolli raames ja 2000. aasta otsuse kohaselt esitas Prantsusmaa koostöös abi saanud ettevõtetega iga-aastased aruanded 17. oktoobril 2002, 18. augustil 2003 ja 31. augustil 2004. |
| --- | --- |

(3)

MSF 1998 punkti 6.4 alusel tehtud otsuste nõuetekohase kohaldamise järelkontrolli raames ja 2000. aasta otsuse kohaselt esitas Prantsusmaa koostöös abi saanud ettevõtetega iga-aastased aruanded 17. oktoobril 2002, 18. augustil 2003 ja 31. augustil 2004.

| (4) | 13. jaanuari 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval (A/30447), ja 13. juuni 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 14. juunil 2005 (A/34734), teatasid Prantsuse ametiasutused komisjonile, et teave, mille nad olid esitanud 2000. aasta otsuse aluseks olnud teatises, täpsemalt ettevõtlusmaksu vabastuse summa arvutuskäik, ei olnud õige, ning palusid komisjonil 2000. aasta otsust muuta. |
| --- | --- |

(4)

13. jaanuari 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti samal päeval (A/30447), ja 13. juuni 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 14. juunil 2005 (A/34734), teatasid Prantsuse ametiasutused komisjonile, et teave, mille nad olid esitanud 2000. aasta otsuse aluseks olnud teatises, täpsemalt ettevõtlusmaksu vabastuse summa arvutuskäik, ei olnud õige, ning palusid komisjonil 2000. aasta otsust muuta.

| (5) | 6. märtsi 2006. aasta kirjaga (D/57979) kutsus komisjon vastavalt menetlusmääruse artiklile 9 Prantsuse ametiasutusi üles esitama märkusi komisjoni kavatsuse kohta tühistada 2000. aasta otsus. Prantsuse ametiasutused esitasid oma märkused 16. märtsi 2006. aasta e-kirjaga, mis registreeriti 17. märtsil 2006 (A/32057). |
| --- | --- |

(5)

6. märtsi 2006. aasta kirjaga (D/57979) kutsus komisjon vastavalt menetlusmääruse artiklile 9 Prantsuse ametiasutusi üles esitama märkusi komisjoni kavatsuse kohta tühistada 2000. aasta otsus. Prantsuse ametiasutused esitasid oma märkused 16. märtsi 2006. aasta e-kirjaga, mis registreeriti 17. märtsil 2006 (A/32057).

| (6) | Komisjon teatas 26. aprilli 2006. aasta kirjaga Prantsusmaale oma otsusest algatada kõnealuse abi kohta EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetlus, et tühistada oma 17. augusti 2000. aasta otsus ja võtta vastu uus otsus. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta ilmus Euroopa Liidu Teatajas. (5) Komisjon kutsus huvitatud isikuid kõnealuse abi kohta märkusi esitama. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas 26. aprilli 2006. aasta kirjaga Prantsusmaale oma otsusest algatada kõnealuse abi kohta EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetlus, et tühistada oma 17. augusti 2000. aasta otsus ja võtta vastu uus otsus. Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta ilmus Euroopa Liidu Teatajas. (5) Komisjon kutsus huvitatud isikuid kõnealuse abi kohta märkusi esitama.

| (7) | Prantsusmaa esitas oma märkused 2. juuni 2006. aasta e-kirjaga. |
| --- | --- |

(7)

Prantsusmaa esitas oma märkused 2. juuni 2006. aasta e-kirjaga.

| (8) | Komisjonile huvitatud isikutelt märkusi ei laekunud. |
| --- | --- |

(8)

Komisjonile huvitatud isikutelt märkusi ei laekunud.

| (9) | Komisjon küsis 12. septembri 2007. aasta kirjaga (D/53668) lisateavet. Prantsusmaa andis osalise vastuse 21. detsembri 2007. aasta kirjaga (A/40607) ja täiendas seda 30. mai 2008. aasta e-kirjaga (A/10204). |
| --- | --- |

(9)

Komisjon küsis 12. septembri 2007. aasta kirjaga (D/53668) lisateavet. Prantsusmaa andis osalise vastuse 21. detsembri 2007. aasta kirjaga (A/40607) ja täiendas seda 30. mai 2008. aasta e-kirjaga (A/10204).

| (10) | Prantsusmaa andis veel teavet 2008. aasta 16. septembri ja 19. septembri e-kirjadega (A/19328 ja A/19263), mida ta täiendas 24. oktoobri 2008. aasta e-kirjaga (A/22746). |
| --- | --- |

(10)

Prantsusmaa andis veel teavet 2008. aasta 16. septembri ja 19. septembri e-kirjadega (A/19328 ja A/19263), mida ta täiendas 24. oktoobri 2008. aasta e-kirjaga (A/22746).

2.   ABI KIRJELDUS

2.1.   Abisaajad

| (11) | Järgnev abisaajate kirjeldus käsitleb olukorda 2000. aasta seisuga. |
| --- | --- |

(11)

Järgnev abisaajate kirjeldus käsitleb olukorda 2000. aasta seisuga.

2.1.1.   Asjaomased äriühingud

| (12) | 2000. aastal teatas Prantsusmaa komisjonile kavatsusest anda investeeringuteks ettenähtud regionaalabi kahele Prantsusmaal registreeritud aktsiaseltsile (lihtsustatud kapitaliühingud), mis kuuluvad ühiselt kahte klaasikontserni, Interpane’i ja Pilkingtoni, ning mille ärinimed on vastavalt Pilkington Glass France SAS ja Interpane Glass Coating France SAS (edaspidi „PGF/IGCF”). |
| --- | --- |

(12)

2000. aastal teatas Prantsusmaa komisjonile kavatsusest anda investeeringuteks ettenähtud regionaalabi kahele Prantsusmaal registreeritud aktsiaseltsile (lihtsustatud kapitaliühingud), mis kuuluvad ühiselt kahte klaasikontserni, Interpane’i ja Pilkingtoni, ning mille ärinimed on vastavalt Pilkington Glass France SAS ja Interpane Glass Coating France SAS (edaspidi „PGF/IGCF”).

| (13) | Ühisettevõtete omandus jaguneb emaettevõtete vahel erinevalt (vt joonis 1):






  — | PGF kuulub 51 % ulatuses Pilkingtonile ja 49 % ulatuses Interpane’ile; |
| --- | --- | --- |

(13)

Ühisettevõtete omandus jaguneb emaettevõtete vahel erinevalt (vt joonis 1):

—

PGF kuulub 51 % ulatuses Pilkingtonile ja 49 % ulatuses Interpane’ile;

| — | IGCF kuulub 51 % ulatuses Interpane’ile ja 49 % ulatuses Pilkingtonile. |
| --- | --- |

—

IGCF kuulub 51 % ulatuses Interpane’ile ja 49 % ulatuses Pilkingtonile.

Joonis 1

Äriühingute õiguslik struktuur

Image

| (14) | Mõlemad uued äriühingud, millele abi eraldatakse, on tootmisettevõtted. Nad ei tegutse turul iseseisvalt, vaid üksnes varustavad emaettevõtteid töötlemata ja esmase töötlemise läbinud kuumpoleeritud lehtklaasiga, mida emaettevõtted kasutavad ise või müüvad turul edasi. |
| --- | --- |

(14)

Mõlemad uued äriühingud, millele abi eraldatakse, on tootmisettevõtted. Nad ei tegutse turul iseseisvalt, vaid üksnes varustavad emaettevõtteid töötlemata ja esmase töötlemise läbinud kuumpoleeritud lehtklaasiga, mida emaettevõtted kasutavad ise või müüvad turul edasi.

2.1.2.   Ühisettevõtete loomine

| (15) | 7. aprilli 2000. aasta kirjaga teatati asutamislepingu artikli 81 (6) alusel ühisettevõtete loomisest, et taotleda asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 sätestatud üksikerandit. |
| --- | --- |

(15)

7. aprilli 2000. aasta kirjaga teatati asutamislepingu artikli 81 (6) alusel ühisettevõtete loomisest, et taotleda asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 sätestatud üksikerandit.

| (16) | Teatise esitanud pooled avaldasid nõusolekut, et teatise kohta väljastatakse esmahinnang. |
| --- | --- |

(16)

Teatise esitanud pooled avaldasid nõusolekut, et teatise kohta väljastatakse esmahinnang.

| (17) | 29. juunil 2000 saatis komisjon mõlemale teatise esitanud poolele esmahinnangu, teatades neile, et:






  — | kokkulepped sisaldavad konkurentsi piiravaid sätteid, mis on keelatud EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikega 1; |
| --- | --- | --- |

(17)

29. juunil 2000 saatis komisjon mõlemale teatise esitanud poolele esmahinnangu, teatades neile, et:

—

kokkulepped sisaldavad konkurentsi piiravaid sätteid, mis on keelatud EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikega 1;

| — | konkurentsi peadirektoraat leiab, et teatise esitanud pooled on esitanud piisavad põhjendused, et pidada asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise tingimusi täidetuks; |
| --- | --- |

—

konkurentsi peadirektoraat leiab, et teatise esitanud pooled on esitanud piisavad põhjendused, et pidada asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise tingimusi täidetuks;

| — | seega leiab konkurentsi peadirektoraat, et menetlust ei pea sulgema, tehes ettepaneku, et komisjon otsustaks anda asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 ettenähtud üksikerandi vastavalt vanas määruses nr 17 (7) sätestatud menetlusele. |
| --- | --- |

—

seega leiab konkurentsi peadirektoraat, et menetlust ei pea sulgema, tehes ettepaneku, et komisjon otsustaks anda asutamislepingu artikli 81 lõikes 3 ettenähtud üksikerandi vastavalt vanas määruses nr 17 (7) sätestatud menetlusele.

| (18) | Esmahinnangud saadeti välja pärast olukorra majandusanalüüsi, mille võib kokku võtta järgnevalt:






  — | operatsioon, millest teatati, seisneb kahe koostööd tegeva ühisettevõtte loomises; |
| --- | --- | --- |

(18)

Esmahinnangud saadeti välja pärast olukorra majandusanalüüsi, mille võib kokku võtta järgnevalt:

—

operatsioon, millest teatati, seisneb kahe koostööd tegeva ühisettevõtte loomises;

| — | teatatud kokkulepetes nähakse ette, et:






  a) | ühisettevõtted toodavad pooltooteid või vahesaadusi, mis töödeldakse emaettevõtetes ümber valmistoodeteks või müüakse nende turustusvõrgustike kaudu; |
| --- | --- | --- |

—

teatatud kokkulepetes nähakse ette, et:

a)

ühisettevõtted toodavad pooltooteid või vahesaadusi, mis töödeldakse emaettevõtetes ümber valmistoodeteks või müüakse nende turustusvõrgustike kaudu;

| b) | ühisettevõtted varustavad ainult emaettevõtteid; see kokkulepe kaasneb ühisettevõtete loomisega, kuivõrd seda ei saa ühisettevõtetest lahutada ilma nende olemasolu ohtu seadmata; |
| --- | --- |

b)

ühisettevõtted varustavad ainult emaettevõtteid; see kokkulepe kaasneb ühisettevõtete loomisega, kuivõrd seda ei saa ühisettevõtetest lahutada ilma nende olemasolu ohtu seadmata;

| — | on tõsiselt alust eeldada, et ühisettevõtete kohta kehtib asutamislepingu artikli 81 lõige 1, sest:






  a) | on tõenäoline, et ühisettevõtete vahel vahetatakse tundlikku teavet; |
| --- | --- | --- |

—

on tõsiselt alust eeldada, et ühisettevõtete kohta kehtib asutamislepingu artikli 81 lõige 1, sest:

a)

on tõenäoline, et ühisettevõtete vahel vahetatakse tundlikku teavet;

| b) | kahe suure konkureeriva ettevõtte koostöö võib tuua kaasa poolte kooskõlastatud tegevuse pinnatud klaasi väga kontsentreeritud turul. |
| --- | --- |

b)

kahe suure konkureeriva ettevõtte koostöö võib tuua kaasa poolte kooskõlastatud tegevuse pinnatud klaasi väga kontsentreeritud turul.

| — | konkurentsi peadirektoraat analüüsis kokkuleppeid asutamislepingu artikli 81 lõike 3 valguses ja jõudis järeldusele, et artikli 81 lõike 3 kohaldamise tingimused on täidetud, pärast seda, kui pooled olid kinnitanud, et kokkuleppe punkt 2 ainult emaettevõtete varustamise kohta on välja jäetud. See punkt, mille lisandväärtuses oli põhjust kahelda, nägi ette, et Pilkington ja Interpane võivad vastavalt vajadusele saada igal ajal tarneid mõlema ühisettevõtte tehastest. |
| --- | --- |

—

konkurentsi peadirektoraat analüüsis kokkuleppeid asutamislepingu artikli 81 lõike 3 valguses ja jõudis järeldusele, et artikli 81 lõike 3 kohaldamise tingimused on täidetud, pärast seda, kui pooled olid kinnitanud, et kokkuleppe punkt 2 ainult emaettevõtete varustamise kohta on välja jäetud. See punkt, mille lisandväärtuses oli põhjust kahelda, nägi ette, et Pilkington ja Interpane võivad vastavalt vajadusele saada igal ajal tarneid mõlema ühisettevõtte tehastest.

2.1.3.   Partnerid

| (19) | Abi saavad ettevõtted kuuluvad kahe rahvusvahelise klaasikontserni, Interpane’i ja Pilkingtoni ühisomandisse. |
| --- | --- |

(19)

Abi saavad ettevõtted kuuluvad kahe rahvusvahelise klaasikontserni, Interpane’i ja Pilkingtoni ühisomandisse.

| (20) | Interpane’i asutas 1971. aastal Georg Hesselbach, praegune enamusomanik ja Interpane’i kontserni juhatuse esimees. Praegu tegutseb kontsern kogu maailmas ehitusklaasitööstuses ja sellega seotud valdkondades (akende tootmine Saksamaal ja Ühendriikides, klaasitööstuse seadmete tootmine Saksamaal). |
| --- | --- |

(20)

Interpane’i asutas 1971. aastal Georg Hesselbach, praegune enamusomanik ja Interpane’i kontserni juhatuse esimees. Praegu tegutseb kontsern kogu maailmas ehitusklaasitööstuses ja sellega seotud valdkondades (akende tootmine Saksamaal ja Ühendriikides, klaasitööstuse seadmete tootmine Saksamaal).

| (21) | Euroopas on kontserni tegevus (15 ettevõtet 1999. aastal) keskendunud ehitusklaasi töötlemisele, ümbertöötlemisele ja vääristamisele. Prantsusmaal tegutseb Interpane alates 1998. aastast, kui ta ostis kaks klaasitöötlemisettevõtet (Hoerdtis Alsace’is ja Mitry-Morys Pariisi regioonis). Euroopa tütarettevõtteid koondab valdusettevõte Interpane Glas Industrie AG asukohaga Lauenfördes, Saksamaal. Valdusfirma kuulub 88 % ulatuses perekond Hesselbachile ja 12 % ulatuses Saksa riiklikule pangale Nord/LB. |
| --- | --- |

(21)

Euroopas on kontserni tegevus (15 ettevõtet 1999. aastal) keskendunud ehitusklaasi töötlemisele, ümbertöötlemisele ja vääristamisele. Prantsusmaal tegutseb Interpane alates 1998. aastast, kui ta ostis kaks klaasitöötlemisettevõtet (Hoerdtis Alsace’is ja Mitry-Morys Pariisi regioonis). Euroopa tütarettevõtteid koondab valdusettevõte Interpane Glas Industrie AG asukohaga Lauenfördes, Saksamaal. Valdusfirma kuulub 88 % ulatuses perekond Hesselbachile ja 12 % ulatuses Saksa riiklikule pangale Nord/LB.

| (22) | Sellele valdusettevõttele koos Madalmaade valdusettevõttega Interpane NV kuuluvad valdusettevõtte Interpane Glass Manufacturing BV kaudu Interpane’i kontserni osalused abi saavates ühisettevõtetes. Interpane NV ja Interpane Glass Manufacturing BV loodi spetsiaalselt selle operatsiooni jaoks. Nende omanik on perekond Hesselbach üksi või koos Nord/LB-ga. |
| --- | --- |

(22)

Sellele valdusettevõttele koos Madalmaade valdusettevõttega Interpane NV kuuluvad valdusettevõtte Interpane Glass Manufacturing BV kaudu Interpane’i kontserni osalused abi saavates ühisettevõtetes. Interpane NV ja Interpane Glass Manufacturing BV loodi spetsiaalselt selle operatsiooni jaoks. Nende omanik on perekond Hesselbach üksi või koos Nord/LB-ga.

| (23) | Pilkingtoni kontsern on klaasisektoris üks maailma juhtivaid ettevõtteid. Ta tegutseb kõigis sektori tööstusharudes: klaasi tootmine, töötlemine ja ümbertöötlemine ehitustööstusele (49 % tegevusest) ja autotööstusele (44 %) ning eriklaaside tootmine. Kontserni peakontor asub Suurbritannias. Kontsernil on 24 tootmisfiliaali üle kogu maailma (Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas). |
| --- | --- |

(23)

Pilkingtoni kontsern on klaasisektoris üks maailma juhtivaid ettevõtteid. Ta tegutseb kõigis sektori tööstusharudes: klaasi tootmine, töötlemine ja ümbertöötlemine ehitustööstusele (49 % tegevusest) ja autotööstusele (44 %) ning eriklaaside tootmine. Kontserni peakontor asub Suurbritannias. Kontsernil on 24 tootmisfiliaali üle kogu maailma (Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas).

| (24) | Kontserni osalused Freyming-Merlebachis asuvates ühisettevõtetes kuuluvad Madalmaade valdusettevõttele Pilkington BV.
  Tabel 1
  Käibed

  NB:. Interpane’i käibed on arvutatud kursiga 3,35 Prantsuse franki ühe Saksa marga kohta (kurss 1999. aastal). Pilkingtoni käibed on arvutatud kursiga 10,60 Prantsuse franki ühe Suurbritannia naelsterlingi kohta (kurss jaanuaris 2000).







  (Miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| Interpane’i kontsern |
| | Maailm/Euroopa (8) | Prantsusmaa (9) |
| 1996 | 107 | 0 |
| 1997 | 114 | 0 |
| 1998 | 118 | 0 |

(24)

Kontserni osalused Freyming-Merlebachis asuvates ühisettevõtetes kuuluvad Madalmaade valdusettevõttele Pilkington BV.

Tabel 1

Käibed

NB:. Interpane’i käibed on arvutatud kursiga 3,35 Prantsuse franki ühe Saksa marga kohta (kurss 1999. aastal). Pilkingtoni käibed on arvutatud kursiga 10,60 Prantsuse franki ühe Suurbritannia naelsterlingi kohta (kurss jaanuaris 2000).

(Miljonites eurodes)

Interpane’i kontsern

Maailm/Euroopa (8)

Prantsusmaa (9)

1996

107

0

1997

114

0

1998

118

0

| Pilkingtoni kontsern |
| --- |
| | Maailm | Euroopa | Prantsusmaa |
| 1996/1997 | 4 380 | 2 730 | 69,5 |
| 1997/1998 | 4 830 | 2 500 | 75,0 |
| 1998/1999 | 5 000 | 2 410 | 73,0 |

Pilkingtoni kontsern

Maailm

Euroopa

Prantsusmaa

1996/1997

4 380

2 730

69,5

1997/1998

4 830

2 500

75,0

1998/1999

5 000

2 410

73,0

Tabel 2

Kontsernide personal

| (Miljonites eurodes) |
| --- |
| Interpane’i kontsern |
| | Maailm | Euroopa (10) | Prantsusmaa (11) |
| 1996 | puudub | 703 | 0 |
| 1997 | puudub | 721 | 0 |
| 1998 | 1 748 | 732 | 65 |

(Miljonites eurodes)

Interpane’i kontsern

Maailm

Euroopa (10)

Prantsusmaa (11)

1996

puudub

703

0

1997

puudub

721

0

1998

1 748

732

65

| Pilkingtoni kontsern |
| --- |
| | Maailm | Euroopa | Prantsusmaa |
| 1996/1997 | 39 100 | 24 200 | 537 |
| 1997/1998 | 37 800 | 23 500 | 524 |
| 1998/1999 | 32 300 | 20 500 | 497 |

Pilkingtoni kontsern

Maailm

Euroopa

Prantsusmaa

1996/1997

39 100

24 200

537

1997/1998

37 800

23 500

524

1998/1999

32 300

20 500

497

2.2.   Investeerimiskava

| (25) | Ühisettevõtted asuvad Freyming-Merlebachi tööturupiirkonnas, mis oli ajavahemikus 2000–2006 asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses toetatav piirkond, (12) kus investeeringuteks antava riigiabi netoekvivalendi osatähtsus võib olla kuni 15 %. |
| --- | --- |

(25)

Ühisettevõtted asuvad Freyming-Merlebachi tööturupiirkonnas, mis oli ajavahemikus 2000–2006 asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses toetatav piirkond, (12) kus investeeringuteks antava riigiabi netoekvivalendi osatähtsus võib olla kuni 15 %.

| (26) | Prantsusmaa teatel hõlmab investeerimiskava kaht ühisettevõtet seetõttu, et tootmisrajatised kuuluvad kahele omanikule. Sellest hoolimata on tegemist ühtse ja tervikliku investeerimiskavaga: lehtklaasi tootev üksus on algusest peale kavandatud osaliselt varustama klaasitöötlemisüksust, mis on loodud üksnes seetõttu, et juurdekuuluv üksus varustab seda kuumpoleeritud klaasiga. Samuti väljendub projekti ühtsus Prantsusmaa teatel selles, et kuumpoleerimis-, lamineerimis- ja pindamisliinid asuvad samas hoones. Seetõttu leiab Prantsusmaa, et ühine investeerimiskava Lorraine’is on „investeering materiaalsesse varasse uue käitise rajamiseks” MSF 1998 punkti 7.2 tähenduses. Abisaajaid on küll kaks, kuid abi antakse üheleainsale investeerimiskavale. |
| --- | --- |

(26)

Prantsusmaa teatel hõlmab investeerimiskava kaht ühisettevõtet seetõttu, et tootmisrajatised kuuluvad kahele omanikule. Sellest hoolimata on tegemist ühtse ja tervikliku investeerimiskavaga: lehtklaasi tootev üksus on algusest peale kavandatud osaliselt varustama klaasitöötlemisüksust, mis on loodud üksnes seetõttu, et juurdekuuluv üksus varustab seda kuumpoleeritud klaasiga. Samuti väljendub projekti ühtsus Prantsusmaa teatel selles, et kuumpoleerimis-, lamineerimis- ja pindamisliinid asuvad samas hoones. Seetõttu leiab Prantsusmaa, et ühine investeerimiskava Lorraine’is on „investeering materiaalsesse varasse uue käitise rajamiseks” MSF 1998 punkti 7.2 tähenduses. Abisaajaid on küll kaks, kuid abi antakse üheleainsale investeerimiskavale.

| (27) | Tootmine pidi algama 2001. aasta esimese poolaasta lõpus. Täisvõimsusel tootmine oli kavas käivitada pärast viit tegevusaastat, st 2006–2007. Kavandatud lehtklaasi toodang oli 147 000 tonni esimesel täisaastal 2001–2002 ning 260 000 tonni müügikõlblikku toodangut aastas täisvõimsusel alates 2006. aastast. |
| --- | --- |

(27)

Tootmine pidi algama 2001. aasta esimese poolaasta lõpus. Täisvõimsusel tootmine oli kavas käivitada pärast viit tegevusaastat, st 2006–2007. Kavandatud lehtklaasi toodang oli 147 000 tonni esimesel täisaastal 2001–2002 ning 260 000 tonni müügikõlblikku toodangut aastas täisvõimsusel alates 2006. aastast.

| (28) | Projekti eesmärk on rajada ehituses kasutatava lehtklaasi tootmise kompleks, kuhu on koondatud alusklaasi (float-klaasi) tootmine, lõikamine, töötlemine (pindamine) ja lamineerimine. Klaasitoodangu tsükkel on kavandatud järgmiselt:
  Joonis 2 |
| --- | --- |

(28)

Projekti eesmärk on rajada ehituses kasutatava lehtklaasi tootmise kompleks, kuhu on koondatud alusklaasi (float-klaasi) tootmine, lõikamine, töötlemine (pindamine) ja lamineerimine. Klaasitoodangu tsükkel on kavandatud järgmiselt:

Joonis 2

Image

| (29) | 13. jaanuari 2005. aasta kirjaga teatasid Prantsuse ametiasutused komisjonile, et projekti on muudetud. Abikõlblike kulude nimiväärtus on nüüd 158,5 miljonit eurot. Loodavate otseste töökohtade arv on 176 ja kaudsete töökohtade arv 150 (vt ka punkti 5.2). |
| --- | --- |

(29)

13. jaanuari 2005. aasta kirjaga teatasid Prantsuse ametiasutused komisjonile, et projekti on muudetud. Abikõlblike kulude nimiväärtus on nüüd 158,5 miljonit eurot. Loodavate otseste töökohtade arv on 176 ja kaudsete töökohtade arv 150 (vt ka punkti 5.2).

2.3.   Abimeetmed

| (30) | Kavandatud riigiabi koosneb mitmest meetmest, mida antakse kas heakskiidetud abikavade raames või sihtotstarbeliste üksiktoetustena:






  — | ruumilise planeerimise toetus (PAT) tööstusprojektidele; |
| --- | --- | --- |

(30)

Kavandatud riigiabi koosneb mitmest meetmest, mida antakse kas heakskiidetud abikavade raames või sihtotstarbeliste üksiktoetustena:

—

ruumilise planeerimise toetus (PAT) tööstusprojektidele;

| — | Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF); |
| --- | --- |

—

Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF);

| — | sihtotstarbeline üksiktoetus krundi ostuks (soodustus müügihinnalt); |
| --- | --- |

—

sihtotstarbeline üksiktoetus krundi ostuks (soodustus müügihinnalt);

| — | sihtotstarbeline üksiktoetus kinnisvaraarenduseks; |
| --- | --- |

—

sihtotstarbeline üksiktoetus kinnisvaraarenduseks;

| — | vabastus ettevõtlusmaksust; |
| --- | --- |

—

vabastus ettevõtlusmaksust;

| — | subsideeritud laen organisatsioonilt Société Financière pour favoriser l’industrialisation des Régions Minières (SOFIREM). |
| --- | --- |

—

subsideeritud laen organisatsioonilt Société Financière pour favoriser l’industrialisation des Régions Minières (SOFIREM).

| (31) | PAT on heaks kiidetud komisjoni 28. juuni 2000. aasta otsusega (N 782/1999). SOFIREMi laene hõlmav abikava on heaks kiidetud 15. juuni 1989. aasta otsusega (NN 2/89, mida on muudetud vajalike meetmete lisamisega, et viia abikava vastavusse 1998. aasta piirkondliku riigiabi andmise juhendiga). (13) |
| --- | --- |

(31)

PAT on heaks kiidetud komisjoni 28. juuni 2000. aasta otsusega (N 782/1999). SOFIREMi laene hõlmav abikava on heaks kiidetud 15. juuni 1989. aasta otsusega (NN 2/89, mida on muudetud vajalike meetmete lisamisega, et viia abikava vastavusse 1998. aasta piirkondliku riigiabi andmise juhendiga). (13)

| (32) | Vabastus ettevõtlusmaksust tuleneb üldise maksuseadustiku (Code Général des Impôts, CGI) artiklitest 1464 B ja 1465, 16. detsembri 1993. aasta ja 24. novembri 1980. aasta korraldustest ning määrustest nr 86/225, nr 80/921 ja nr 80/922. |
| --- | --- |

(32)

Vabastus ettevõtlusmaksust tuleneb üldise maksuseadustiku (Code Général des Impôts, CGI) artiklitest 1464 B ja 1465, 16. detsembri 1993. aasta ja 24. novembri 1980. aasta korraldustest ning määrustest nr 86/225, nr 80/921 ja nr 80/922.

| (33) | Abi kogusumma tegelik nimiväärtus on 17 106 280 eurot (vt ka punkti 5.2). |
| --- | --- |

(33)

Abi kogusumma tegelik nimiväärtus on 17 106 280 eurot (vt ka punkti 5.2).

3.   MENETLUSE ALGATAMINE

3.1.   Prantsuse ametiasutuste edastatud uus teave

| (34) | 13. jaanuari 2005. aasta kirjaga teatasid Prantsuse ametiasutused komisjonile esiteks, et projekti on muudetud, ning teiseks, et Prantsusmaa oli alahinnanud ettevõtlusmaksuvabastusega seotud abisummat. |
| --- | --- |

(34)

13. jaanuari 2005. aasta kirjaga teatasid Prantsuse ametiasutused komisjonile esiteks, et projekti on muudetud, ning teiseks, et Prantsusmaa oli alahinnanud ettevõtlusmaksuvabastusega seotud abisummat.

| (35) | Abikõlblike kulude kogusumma nimiväärtus oli nüüd 158,5 miljonit eurot (2000. aasta otsuses 164,7 miljonit eurot). Abikõlblike kulude nüüdispuhasväärtus oli 149,97 miljonit eurot. Projekt lõppes 2005. aasta märtsis ning kõik kavandatud investeeringud on tehtud. 2005. aasta märtsis oli loodud 176 otsest töökohta ja 150 kaudset töökohta (2000. aasta otsuses vastavalt 245 ja 260). |
| --- | --- |

(35)

Abikõlblike kulude kogusumma nimiväärtus oli nüüd 158,5 miljonit eurot (2000. aasta otsuses 164,7 miljonit eurot). Abikõlblike kulude nüüdispuhasväärtus oli 149,97 miljonit eurot. Projekt lõppes 2005. aasta märtsis ning kõik kavandatud investeeringud on tehtud. 2005. aasta märtsis oli loodud 176 otsest töökohta ja 150 kaudset töökohta (2000. aasta otsuses vastavalt 245 ja 260).

| (36) | 13. jaanuari 2005. aasta kirjas täpsustavad Prantsuse ametiasutused, et ettevõtlusmaksuvabastuse määra oli algselt alahinnatud. See oli nüüd 6,28 miljonit eurot, millest 2,14 miljonit eurot on Prantsuse riik juba välja maksnud (osana juba väljamakstud 17,89 miljoni euro suurusest riigiabist). Sellest summast ei ole maha arvatud makse, st tegemist on toetuse brutoekvivalendiga. |
| --- | --- |

(36)

13. jaanuari 2005. aasta kirjas täpsustavad Prantsuse ametiasutused, et ettevõtlusmaksuvabastuse määra oli algselt alahinnatud. See oli nüüd 6,28 miljonit eurot, millest 2,14 miljonit eurot on Prantsuse riik juba välja maksnud (osana juba väljamakstud 17,89 miljoni euro suurusest riigiabist). Sellest summast ei ole maha arvatud makse, st tegemist on toetuse brutoekvivalendiga.

| (37) | 4,14 miljoni euro suurune ettevõtlusmaksuvabastuse jääk on osa 5,19 miljonist eurost, mida Prantsuse riik ei ole projekti toetuseks veel välja maksnud ja mis moodustab abi viimase osa, milleks on vaja komisjoni eelnevat luba, nagu on ette nähtud MSF 1998 punktiga 6.2 ja 2000. aasta otsusega, millega sätestatakse, et viimane suurem osa abisummast (näiteks 25 %) makstakse välja alles siis, kui Prantsuse ametiasutused on kontrollinud, kas ettevõtted on viinud investeerimiskava ellu vastavalt komisjoni otsusele. |
| --- | --- |

(37)

4,14 miljoni euro suurune ettevõtlusmaksuvabastuse jääk on osa 5,19 miljonist eurost, mida Prantsuse riik ei ole projekti toetuseks veel välja maksnud ja mis moodustab abi viimase osa, milleks on vaja komisjoni eelnevat luba, nagu on ette nähtud MSF 1998 punktiga 6.2 ja 2000. aasta otsusega, millega sätestatakse, et viimane suurem osa abisummast (näiteks 25 %) makstakse välja alles siis, kui Prantsuse ametiasutused on kontrollinud, kas ettevõtted on viinud investeerimiskava ellu vastavalt komisjoni otsusele.

| (38) | Prantsusmaa selgitab, et erinevus 2000. aastal teatatud abisummast on põhjendatud ettevõtlusmaksuvabastuse määra algse hinnangu korrigeerimisega suuremaks. |
| --- | --- |

(38)

Prantsusmaa selgitab, et erinevus 2000. aastal teatatud abisummast on põhjendatud ettevõtlusmaksuvabastuse määra algse hinnangu korrigeerimisega suuremaks.

| (39) | Lõpliku abisumma nimiväärtus oleks 23,09 miljonit eurot (nüüdispuhasväärtus 14,65 miljonit eurot). Projektile Pilkington/Interpane antud abi netoekvivalendi osatähtsus oleks seega 14,65/149,97 = 9,77 %. Prantsusmaa väitel jääb see osatähtsus alla lubatud maksimaalse osatähtsuse ümberarvestatuna (9,82 % MSF 1998 alusel), et võtta arvesse muutusi projekti parameetrites. |
| --- | --- |

(39)

Lõpliku abisumma nimiväärtus oleks 23,09 miljonit eurot (nüüdispuhasväärtus 14,65 miljonit eurot). Projektile Pilkington/Interpane antud abi netoekvivalendi osatähtsus oleks seega 14,65/149,97 = 9,77 %. Prantsusmaa väitel jääb see osatähtsus alla lubatud maksimaalse osatähtsuse ümberarvestatuna (9,82 % MSF 1998 alusel), et võtta arvesse muutusi projekti parameetrites.

3.2.   Menetluse algatamise põhjused

| (40) | Prantsusmaa ametiasutuste esitatud uuest teabest tulenevalt on lubatud maksimaalne abi osatähtsus teistsugune. (14) Komisjon on seisukohal, et osatähtsuse küsimus võib olla otsuse tegemisel määrav ning seega ei piisa 2000. aasta otsuse parandamisest nagu trükivigade puhul. Tegelikult põhineb 2000. aasta otsus Prantsuse ametiasutuste esitatud ebaõigel teabel. |
| --- | --- |

(40)

Prantsusmaa ametiasutuste esitatud uuest teabest tulenevalt on lubatud maksimaalne abi osatähtsus teistsugune. (14) Komisjon on seisukohal, et osatähtsuse küsimus võib olla otsuse tegemisel määrav ning seega ei piisa 2000. aasta otsuse parandamisest nagu trükivigade puhul. Tegelikult põhineb 2000. aasta otsus Prantsuse ametiasutuste esitatud ebaõigel teabel.

| (41) | Seetõttu peab komisjon 2000. aasta otsuse tühistama vastavalt menetlusmääruse artiklile 9, milles on ette nähtud, et „Komisjon võib pärast seda, kui ta on andnud kõnealusele liikmesriigile võimaluse esitada omapoolseid märkusi, tühistada [...] otsuse, kui see põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav. Enne otsuse tühistamist ja uue otsuse tegemist algatab komisjon ametliku uurimismenetluse vastavalt artikli 4 lõikele 4.” |
| --- | --- |

(41)

Seetõttu peab komisjon 2000. aasta otsuse tühistama vastavalt menetlusmääruse artiklile 9, milles on ette nähtud, et „Komisjon võib pärast seda, kui ta on andnud kõnealusele liikmesriigile võimaluse esitada omapoolseid märkusi, tühistada [...] otsuse, kui see põhines menetluse käigus esitatud ebaõigel teabel, mis oli otsuse tegemisel määrav. Enne otsuse tühistamist ja uue otsuse tegemist algatab komisjon ametliku uurimismenetluse vastavalt artikli 4 lõikele 4.”

| (42) | Prantsuse ametiasutused leiavad 16. märtsi 2006. aasta kirjas, et tööstusprojekti ega abi tasandil lisanduvad andmed ei muuda 2000. aasta otsuse põhimõtteid ning et juhtumi kohta uue otsuse tegemine ei mõjutaks oluliselt selle käiku. Samas kirjas annavad Prantsuse ametiasutused nõusoleku menetlusmääruse artiklis 9 osutatud menetluseks, mis kohustab komisjoni tühistama 2000. aasta otsuse ja võtma selle asemel vastu uue otsuse, milles võtab arvesse temani jõudnud korrigeeritud teavet, olles enne algatanud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud ametliku menetluse. |
| --- | --- |

(42)

Prantsuse ametiasutused leiavad 16. märtsi 2006. aasta kirjas, et tööstusprojekti ega abi tasandil lisanduvad andmed ei muuda 2000. aasta otsuse põhimõtteid ning et juhtumi kohta uue otsuse tegemine ei mõjutaks oluliselt selle käiku. Samas kirjas annavad Prantsuse ametiasutused nõusoleku menetlusmääruse artiklis 9 osutatud menetluseks, mis kohustab komisjoni tühistama 2000. aasta otsuse ja võtma selle asemel vastu uue otsuse, milles võtab arvesse temani jõudnud korrigeeritud teavet, olles enne algatanud EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud ametliku menetluse.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (43) | Komisjonile ei laekunud huvitatud isikutelt sel teemal märkusi. |
| --- | --- |

(43)

Komisjonile ei laekunud huvitatud isikutelt sel teemal märkusi.

5.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

5.1.   2. juuni 2006. aasta kiri

| (44) | Prantsusmaa esitas menetluse algatamise otsuse kohta märkusi 2. juuni 2006. aasta e-kirjaga. |
| --- | --- |

(44)

Prantsusmaa esitas menetluse algatamise otsuse kohta märkusi 2. juuni 2006. aasta e-kirjaga.

| (45) | Prantsusmaa selgitab, et komisjoni teavitati nii tööstusprojekti muudatustest, mis olid tingitud turutingimuste muutumisest, kui ka abi suuruse esialgse hinnangu muutumisest. Tööstusprojektiga seotud andmeid ja abi käsitlevaid andmeid täpsustati Prantsusmaa 13. jaanuari 2005. aasta kirjas. Prantsusmaa rõhutab, et kõik need muudatused ei muuda sellegipoolest 2000. aasta otsuse üldisi põhimõtteid ning et kahele ettevõttele eraldatud abi ei ületa MSF 1998 alusel lubatud maksimaalset osatähtsust. |
| --- | --- |

(45)

Prantsusmaa selgitab, et komisjoni teavitati nii tööstusprojekti muudatustest, mis olid tingitud turutingimuste muutumisest, kui ka abi suuruse esialgse hinnangu muutumisest. Tööstusprojektiga seotud andmeid ja abi käsitlevaid andmeid täpsustati Prantsusmaa 13. jaanuari 2005. aasta kirjas. Prantsusmaa rõhutab, et kõik need muudatused ei muuda sellegipoolest 2000. aasta otsuse üldisi põhimõtteid ning et kahele ettevõttele eraldatud abi ei ületa MSF 1998 alusel lubatud maksimaalset osatähtsust.

| (46) | 2000. aasta otsuse kontrollaruannete koostamise käigus vaatasid Prantsusmaa ametiasutused üle kõik selle otsuse aluseks olnud andmed. Läbivaatamise tulemusena tõdesid Prantsusmaa ametiasutused, et järgmised kaks abi puudutavat asjaolu muudavad komisjonile algselt edastatud teavet:






  — | ettevõtlusmaksu vabastuse hinnang tuleb üle vaadata; |
| --- | --- | --- |

(46)

2000. aasta otsuse kontrollaruannete koostamise käigus vaatasid Prantsusmaa ametiasutused üle kõik selle otsuse aluseks olnud andmed. Läbivaatamise tulemusena tõdesid Prantsusmaa ametiasutused, et järgmised kaks abi puudutavat asjaolu muudavad komisjonile algselt edastatud teavet:

—

ettevõtlusmaksu vabastuse hinnang tuleb üle vaadata;

| — | samuti tuleb üle vaadata abi netoekvivalendi arvutuskäik, et võtta arvesse investeeringute tegelikku jaotumist (maa, ehitised ja seadmed) ja maksude mõju abi kogusummale, mida polnud abist teatamise ajal arvestatud. |
| --- | --- |

—

samuti tuleb üle vaadata abi netoekvivalendi arvutuskäik, et võtta arvesse investeeringute tegelikku jaotumist (maa, ehitised ja seadmed) ja maksude mõju abi kogusummale, mida polnud abist teatamise ajal arvestatud.

| (47) | Need kaks muudatust ei ole omavahel seotud. Siiski muudab nende mõlema arvestamine nii abi nimisummat kui ka netoekvivalenti. |
| --- | --- |

(47)

Need kaks muudatust ei ole omavahel seotud. Siiski muudab nende mõlema arvestamine nii abi nimisummat kui ka netoekvivalenti.

| (48) | 2000. aastal, kui projekti dokumentatsioon koostati, oli ettevõtlusmaksuvabastuse baasiks materiaalse põhivara (krundid, ehitised, rajatised, seadmed, sisustus jne) rendiväärtus ning makstavate palkade ja töötasude summa murdosa. 2003. aasta ettevõtlusmaksu reformiga arvati palgad selle maksu baasist välja ning ettevõtlusmaksu aluseks jäi üksnes põhivara. |
| --- | --- |

(48)

2000. aastal, kui projekti dokumentatsioon koostati, oli ettevõtlusmaksuvabastuse baasiks materiaalse põhivara (krundid, ehitised, rajatised, seadmed, sisustus jne) rendiväärtus ning makstavate palkade ja töötasude summa murdosa. 2003. aasta ettevõtlusmaksu reformiga arvati palgad selle maksu baasist välja ning ettevõtlusmaksu aluseks jäi üksnes põhivara.

| (49) | Prantsusmaa selgitab, et ettevõtlusmaksuvabastuse arvutamisel tehti algselt sisuline viga, mis tekkis tööstusprojekti elluviimise erinevate eeldatavate ajakavade arvutamisest. Esialgset hinnangut ei korrigeeritud enne 2005. aastat, mis oli tingitud ühelt poolt sellest, et ettevõtte toimiku koostamise ja haldamisega tegelesid eri asutused, ning teiselt poolt maksuvabastuse mõju ajalisest viitest. Pärast kontrollimist teatasid Prantsuse ametiasutused 2005. aastal komisjonile esialgse hinnangu muutmisest. |
| --- | --- |

(49)

Prantsusmaa selgitab, et ettevõtlusmaksuvabastuse arvutamisel tehti algselt sisuline viga, mis tekkis tööstusprojekti elluviimise erinevate eeldatavate ajakavade arvutamisest. Esialgset hinnangut ei korrigeeritud enne 2005. aastat, mis oli tingitud ühelt poolt sellest, et ettevõtte toimiku koostamise ja haldamisega tegelesid eri asutused, ning teiselt poolt maksuvabastuse mõju ajalisest viitest. Pärast kontrollimist teatasid Prantsuse ametiasutused 2005. aastal komisjonile esialgse hinnangu muutmisest.

5.2.   Lisateave

| (50) | Komisjon küsis 12. septembri 2007. aasta kirjaga lisateavet, et selgitada projekti üksikasju ja sellele eraldatud abi arvestamist. Prantsusmaa palus nõutud teabe esitamise tähtaega korduvalt pikendada ning andis seejärel 21. detsembri 2007. aasta kirjaga osalise vastuse. Kirjas kinnitab Prantsusmaa, et 2005. aasta märtsis lõppenud projekt on tõepoolest seesama projekt, mida abist teatamise ajal algselt kavandati. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon küsis 12. septembri 2007. aasta kirjaga lisateavet, et selgitada projekti üksikasju ja sellele eraldatud abi arvestamist. Prantsusmaa palus nõutud teabe esitamise tähtaega korduvalt pikendada ning andis seejärel 21. detsembri 2007. aasta kirjaga osalise vastuse. Kirjas kinnitab Prantsusmaa, et 2005. aasta märtsis lõppenud projekt on tõepoolest seesama projekt, mida abist teatamise ajal algselt kavandati.

| (51) | Puuduv teave esitati pärast mitut tähtajapikendust 30. mai 2008. aasta e-kirjaga. Lisateavet anti veel 2008. aasta 16. ja 19. septembri ja 24. oktoobri e-kirjadega. Teave saadi projekti lõplike andmete väljaarvutamisega ning see käsitleb nii investeeringuid kui ka loodud töökohti. Töökohtade loomisega seotud abi arvutati alates 2006. aastast ümber, et võtta arvesse loodud töökohtade prognoositust väiksemat arvu. |
| --- | --- |

(51)

Puuduv teave esitati pärast mitut tähtajapikendust 30. mai 2008. aasta e-kirjaga. Lisateavet anti veel 2008. aasta 16. ja 19. septembri ja 24. oktoobri e-kirjadega. Teave saadi projekti lõplike andmete väljaarvutamisega ning see käsitleb nii investeeringuid kui ka loodud töökohti. Töökohtade loomisega seotud abi arvutati alates 2006. aastast ümber, et võtta arvesse loodud töökohtade prognoositust väiksemat arvu.

| (52) | Pärast kõigi nende uute andmete arvestamist on eraldatud abi suurus 2000. ja 2005. aastal kavandatust väiksem. Projekti abikõlblikud kulud on 158,5 miljonit eurot (150,165 miljonit eurot nüüdispuhasväärtuses). Eraldatud abi kogusumma on 17 106 280 eurot (nüüdispuhasväärtus 12 985 610 eurot), mis teeb abi netoekvivalendi osatähtsuseks 8,65 %. |
| --- | --- |

(52)

Pärast kõigi nende uute andmete arvestamist on eraldatud abi suurus 2000. ja 2005. aastal kavandatust väiksem. Projekti abikõlblikud kulud on 158,5 miljonit eurot (150,165 miljonit eurot nüüdispuhasväärtuses). Eraldatud abi kogusumma on 17 106 280 eurot (nüüdispuhasväärtus 12 985 610 eurot), mis teeb abi netoekvivalendi osatähtsuseks 8,65 %.

| (53) | Abisumma viimane osa (nimiväärtuses), mis tuleks välja maksta alles pärast komisjonilt loa saamist, (15) on 4 276 570 eurot. Prantsusmaa teatas aga komisjonile, et 4/5 sellest summast on juba välja makstud ning jääk on 727 389 eurot (nimiväärtuses). Prantsusmaa tunnistab seega abi viimase 25 % osa enneaegset väljamaksmist, kuid selle põhjuseks olid vead ettevõtlusmaksuvabastuse arvutamisel. Prantsusmaa ametiasutused kinnitavad, et nad ei ole kunagi püüdnud komisjoni ettekirjutustest mööda minna. |
| --- | --- |

(53)

Abisumma viimane osa (nimiväärtuses), mis tuleks välja maksta alles pärast komisjonilt loa saamist, (15) on 4 276 570 eurot. Prantsusmaa teatas aga komisjonile, et 4/5 sellest summast on juba välja makstud ning jääk on 727 389 eurot (nimiväärtuses). Prantsusmaa tunnistab seega abi viimase 25 % osa enneaegset väljamaksmist, kuid selle põhjuseks olid vead ettevõtlusmaksuvabastuse arvutamisel. Prantsusmaa ametiasutused kinnitavad, et nad ei ole kunagi püüdnud komisjoni ettekirjutustest mööda minna.

| (54) | Tulenevalt muutustest (loodud töökohtade ettenähtust väiksem arv) tuli mõningaid ettenähtud abisummasid vähendada. Ka pidi Pilkington 2007. aasta septembris tagastama PATi abikava alusel enam makstud 146 430 eurot. Kolme meetme alusel eraldatud abisummad on pärast ülevaatamist järgmised: PAT 993 968 eurot (millest on välja maksmata 34 561 eurot), FIL (16)1 532 765 eurot (PATiga seotud abi, millest on välja maksmata 399 851 eurot) ja FIBM (17)694 426 eurot (kinnisvaraarenduseks mõeldud abi, millest on välja maksmata 64 304 eurot). Kokku on välja maksmata 498 716 eurot, millele tuleb lisada departemanguvalitsuse abi 228 673 eurot; see teeb abisumma viimaseks osaks, mille väljamaksmiseks oodatakse komisjoni lubavat otsust, 727 389 eurot. |
| --- | --- |

(54)

Tulenevalt muutustest (loodud töökohtade ettenähtust väiksem arv) tuli mõningaid ettenähtud abisummasid vähendada. Ka pidi Pilkington 2007. aasta septembris tagastama PATi abikava alusel enam makstud 146 430 eurot. Kolme meetme alusel eraldatud abisummad on pärast ülevaatamist järgmised: PAT 993 968 eurot (millest on välja maksmata 34 561 eurot), FIL (16)1 532 765 eurot (PATiga seotud abi, millest on välja maksmata 399 851 eurot) ja FIBM (17)694 426 eurot (kinnisvaraarenduseks mõeldud abi, millest on välja maksmata 64 304 eurot). Kokku on välja maksmata 498 716 eurot, millele tuleb lisada departemanguvalitsuse abi 228 673 eurot; see teeb abisumma viimaseks osaks, mille väljamaksmiseks oodatakse komisjoni lubavat otsust, 727 389 eurot.

| (55) | Prantsusmaa selgitab, et ettevõtlusmaksust oli ajavahemikus 2001–2005 vabastatud üksnes ettevõtte PGF Seingbouse’is asuv käitis (IGCF ei saanud vaatlusalusel perioodil nimetatud maksuvabastust). |
| --- | --- |

(55)

Prantsusmaa selgitab, et ettevõtlusmaksust oli ajavahemikus 2001–2005 vabastatud üksnes ettevõtte PGF Seingbouse’is asuv käitis (IGCF ei saanud vaatlusalusel perioodil nimetatud maksuvabastust).

| (56) | Abi, mille PGF sai üldise maksuseadustiku artiklis 1465 ettenähtud maksuvabastusena, võrdub äriühingu reaalselt tasutud maksusumma ja selle summa vahega, mille ta oleks pidanud tasuma ilma maksuvabastuseta; need summad võetakse netoväärtuses pärast lisandväärtusest sõltuva ülempiiri (18) rakendamist, kui selleks on alust. See summa on 986 170 eurot (ettevõtte PGF Seingbouse’i käitisele 2001–2005 antud ettevõtlusmaksuvabastus). |
| --- | --- |

(56)

Abi, mille PGF sai üldise maksuseadustiku artiklis 1465 ettenähtud maksuvabastusena, võrdub äriühingu reaalselt tasutud maksusumma ja selle summa vahega, mille ta oleks pidanud tasuma ilma maksuvabastuseta; need summad võetakse netoväärtuses pärast lisandväärtusest sõltuva ülempiiri (18) rakendamist, kui selleks on alust. See summa on 986 170 eurot (ettevõtte PGF Seingbouse’i käitisele 2001–2005 antud ettevõtlusmaksuvabastus).

| (57) | Prantsuse ametiasutuste kinnitusel ei oska nad seletada 2005. aastal summa ülehindamisega tehtud viga teisiti, kui et kaks riigiametit mõistsid erinevalt teavet, mida aastaaruandes tuleb esitada, ning et segi aeti ülempiirist tulenev maksuvähendus (üldine meede) ja maksuvabastus (abimeede). |
| --- | --- |

(57)

Prantsuse ametiasutuste kinnitusel ei oska nad seletada 2005. aastal summa ülehindamisega tehtud viga teisiti, kui et kaks riigiametit mõistsid erinevalt teavet, mida aastaaruandes tuleb esitada, ning et segi aeti ülempiirist tulenev maksuvähendus (üldine meede) ja maksuvabastus (abimeede).

| (58) | Prantsusmaa arvutas ümber abi netoekvivalendi kogu summa kohta ja iga abimeetme kohta eraldi, võttes aluseks kehtiva diskontomäära ehk 5,70 %. Iga abimeede (välja arvatud abi maa ostuks, mida ei maksustata) jagati ehitiste (19,24 %) ja seadmete (78,82 %) vahel. Ka see jaotus põhineb tegelikul investeeringul, samas kui abist teatamise ajal tehti see arvutus abisumma tüüpjaotuse alusel (5 % maa, 50 % ehitised, 45 % seadmed). Seejärel arvutati iga abimeetme jaoks iga-aastane abisumma olenevalt amortisatsiooniperioodist (20 aastat ehitistele ja 7 aastat seadmetele). Arvutustulemused on esitatud järgnevas tabelis.
  Tabel 3









  Abimeede | Abisumma
  (nimiväärtus eurodes) | Abisumma
  (netoekvivalent eurodes) |
| --- | --- | --- | --- |
| PAT (ja FIL) | 2 526 740 | | 1 623 160 | |
| ERF | 2 667 570 | | 1 761 250 | |
| Abi maa ostuks | 2 816 000 | | 2 816 000 | |
| Kinnisvaraarendus | 7 974 690 | | 6 100 300 | |
| — | sellest piirkonnavalitsus |

(58)

Prantsusmaa arvutas ümber abi netoekvivalendi kogu summa kohta ja iga abimeetme kohta eraldi, võttes aluseks kehtiva diskontomäära ehk 5,70 %. Iga abimeede (välja arvatud abi maa ostuks, mida ei maksustata) jagati ehitiste (19,24 %) ja seadmete (78,82 %) vahel. Ka see jaotus põhineb tegelikul investeeringul, samas kui abist teatamise ajal tehti see arvutus abisumma tüüpjaotuse alusel (5 % maa, 50 % ehitised, 45 % seadmed). Seejärel arvutati iga abimeetme jaoks iga-aastane abisumma olenevalt amortisatsiooniperioodist (20 aastat ehitistele ja 7 aastat seadmetele). Arvutustulemused on esitatud järgnevas tabelis.

Tabel 3

Abimeede

Abisumma

(nimiväärtus eurodes)

Abisumma

(netoekvivalent eurodes)

PAT (ja FIL)

2 526 740

1 623 160

ERF

2 667 570

1 761 250

Abi maa ostuks

2 816 000

2 816 000

Kinnisvaraarendus

7 974 690

6 100 300

—

sellest piirkonnavalitsus

2 988 100

1 983 190

| — | sellest departemanguvalitsus |
| --- | --- |

—

sellest departemanguvalitsus

1 753 160

1 126 820

| — | sellest ringkond |
| --- | --- |

—

sellest ringkond

2 539 000

2 539 000

| — | sellest riik (FIBM) |
| --- | --- |

—

sellest riik (FIBM)

694 430

451 290

Ettevõtlusmaksu vabastus

986 170

593 730

SOFIREM

135 110

91 170

Kokku

17 106 280

12 985 610

Abi osatähtsus

10,79 %

8,65 %

6.   ABI HINDAMINE

6.1.   Sissejuhatavad märkused

| (59) | 17. augustil 2000 kiitis komisjon heaks projektile Pilkington/Interpane antud abi osatähtsuse, nii nagu Prantsusmaa sellest teatas 22. mail 2000. Hiljem teatas Prantsusmaa komisjonile, et oli andnud esialgses teatises ebaõiget teavet, ning kuivõrd see teave oli otsuse seisukohast määrav, otsustas komisjon 26. aprillil 2006 algatada asjaomase abi suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse, et tühistada 2000. aasta otsus ja võtta vastu uus otsus. |
| --- | --- |

(59)

17. augustil 2000 kiitis komisjon heaks projektile Pilkington/Interpane antud abi osatähtsuse, nii nagu Prantsusmaa sellest teatas 22. mail 2000. Hiljem teatas Prantsusmaa komisjonile, et oli andnud esialgses teatises ebaõiget teavet, ning kuivõrd see teave oli otsuse seisukohast määrav, otsustas komisjon 26. aprillil 2006 algatada asjaomase abi suhtes asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetluse, et tühistada 2000. aasta otsus ja võtta vastu uus otsus.

| (60) | 2000. aasta otsus sisaldab teatise täielikku hinnangut. Käesolev otsus säilitab 2000. aasta otsuse hinnangu, välja arvatud nendes aspektides, mida tuleb parandada selle teabe põhjal, mille Prantsusmaa edastas 13. jaanuaril 2005 ja mille alusel tehti 26. aprillil 2006 menetluse algatamise otsus, ning hiljem komisjonile antud teabe põhjal. |
| --- | --- |

(60)

2000. aasta otsus sisaldab teatise täielikku hinnangut. Käesolev otsus säilitab 2000. aasta otsuse hinnangu, välja arvatud nendes aspektides, mida tuleb parandada selle teabe põhjal, mille Prantsusmaa edastas 13. jaanuaril 2005 ja mille alusel tehti 26. aprillil 2006 menetluse algatamise otsus, ning hiljem komisjonile antud teabe põhjal.

6.1.1   Kohaldatavad suunised

| (61) | Prantsusmaa teatas äriühingutele PGF/IGCF antavast abist 22. mai 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 25. mail 2000. Regionaalabi suunistes aastateks 2007–2013 (19) on sätestatud (joonealune märkus 58), et „Eraldi teatamisele kuuluvaid investeerimisprojekte hinnatakse vastavalt teatamise ajal kehtivatele eeskirjadele”. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune projekt kuulub MSF 1998 rakendusalasse ning seda tuleb analüüsida nimetatud programmi valguses. |
| --- | --- |

(61)

Prantsusmaa teatas äriühingutele PGF/IGCF antavast abist 22. mai 2000. aasta kirjaga, mis registreeriti 25. mail 2000. Regionaalabi suunistes aastateks 2007–2013 (19) on sätestatud (joonealune märkus 58), et „Eraldi teatamisele kuuluvaid investeerimisprojekte hinnatakse vastavalt teatamise ajal kehtivatele eeskirjadele”. Seetõttu leiab komisjon, et kõnealune projekt kuulub MSF 1998 rakendusalasse ning seda tuleb analüüsida nimetatud programmi valguses.

6.1.2   Asjakohased faktid

| (62) | Käesolev hindamine põhineb faktidel ja olukordadel, nii nagu need eksisteerisid teatamise ajal 22. mail 2000. aastal. |
| --- | --- |

(62)

Käesolev hindamine põhineb faktidel ja olukordadel, nii nagu need eksisteerisid teatamise ajal 22. mail 2000. aastal.

| (63) | Komisjon peab langetama otsuse arengute ja turuosade eelhinnangu põhjal. Abi osatähtsust ei korrigeerita, kui mõni aasta hiljem tagantjärele selgub, et näiteks turg on muutunud algsest prognoosist erinevalt. Ehkki käesoleval juhul peab komisjon langetama otsuse kaheksa aastat pärast abist teatamist, peab ta toetuma oma hinnangus faktidele ja olukordadele, nii nagu need eksisteerisid teatamise ajal. |
| --- | --- |

(63)

Komisjon peab langetama otsuse arengute ja turuosade eelhinnangu põhjal. Abi osatähtsust ei korrigeerita, kui mõni aasta hiljem tagantjärele selgub, et näiteks turg on muutunud algsest prognoosist erinevalt. Ehkki käesoleval juhul peab komisjon langetama otsuse kaheksa aastat pärast abist teatamist, peab ta toetuma oma hinnangus faktidele ja olukordadele, nii nagu need eksisteerisid teatamise ajal.

| (64) | Maksimaalse osatähtsuse arvutamisel võtab komisjon Prantsusmaa esitatud uut teavet siiski arvesse. Prantsusmaa vähendas eraldatud abisummat, et viia see vastavusse investeeringuga loodud töökohtade tegeliku arvuga (mis oli teatises esitatust väiksem) ning parandada 2000. aastal teatatud ettevõtlusmaksuvabastuse summa arvutamisel tehtud viga. |
| --- | --- |

(64)

Maksimaalse osatähtsuse arvutamisel võtab komisjon Prantsusmaa esitatud uut teavet siiski arvesse. Prantsusmaa vähendas eraldatud abisummat, et viia see vastavusse investeeringuga loodud töökohtade tegeliku arvuga (mis oli teatises esitatust väiksem) ning parandada 2000. aastal teatatud ettevõtlusmaksuvabastuse summa arvutamisel tehtud viga.

6.2.   Ühisettevõtete loomine asutamislepingu artikli 81 lõike 3 valguses

| (65) | Sissejuhatuseks tuleb meenutada, et ehkki artiklites 87 ja 88 ettenähtud menetlus jätab komisjonile ja teatud tingimustel ka nõukogule küllalt suure vabaduse hindamisel, kas riiklik abikava on kooskõlas ühisturu nõuetega, tuleneb lepingu üldisest raamistikust siiski, et menetlus ei tohi kunagi viia tulemuseni, mis on vastuolus asutamislepingu konkreetsete sätetega. (20) |
| --- | --- |

(65)

Sissejuhatuseks tuleb meenutada, et ehkki artiklites 87 ja 88 ettenähtud menetlus jätab komisjonile ja teatud tingimustel ka nõukogule küllalt suure vabaduse hindamisel, kas riiklik abikava on kooskõlas ühisturu nõuetega, tuleneb lepingu üldisest raamistikust siiski, et menetlus ei tohi kunagi viia tulemuseni, mis on vastuolus asutamislepingu konkreetsete sätetega. (20)

| (66) | Samuti on Euroopa Kohus otsustanud, et riigiabi aspektid, mis on vastuolus lepingu muude sätetega peale artiklite 87 ja 88, võivad olla abi esemega nii lahutamatult seotud, et neid ei oleks võimalik eraldi hinnata. (21) |
| --- | --- |

(66)

Samuti on Euroopa Kohus otsustanud, et riigiabi aspektid, mis on vastuolus lepingu muude sätetega peale artiklite 87 ja 88, võivad olla abi esemega nii lahutamatult seotud, et neid ei oleks võimalik eraldi hinnata. (21)

| (67) | Eriti on komisjon kohustatud järgima artiklite 87 ja 88 kooskõla lepingu teiste sätetega juhul, kui ka nende teiste sätete eesmärk on, nagu antud juhul, moonutamata konkurents ühisturul. Langetades otsuse mõne abimeetme kokkusobivuse kohta ühisturuga, ei saa komisjon ju eirata võimalust, et konkreetsed majandusagendid võivad ohustada konkurentsi ühisturul. |
| --- | --- |

(67)

Eriti on komisjon kohustatud järgima artiklite 87 ja 88 kooskõla lepingu teiste sätetega juhul, kui ka nende teiste sätete eesmärk on, nagu antud juhul, moonutamata konkurents ühisturul. Langetades otsuse mõne abimeetme kokkusobivuse kohta ühisturuga, ei saa komisjon ju eirata võimalust, et konkreetsed majandusagendid võivad ohustada konkurentsi ühisturul.

| (68) | Sellest hoolimata on artiklites 81 ja järgnevad ning 87 ja järgnevad ettenähtud menetlused sõltumatud toimingud, mille jaoks kehtivad oma eeskirjad. |
| --- | --- |

(68)

Sellest hoolimata on artiklites 81 ja järgnevad ning 87 ja järgnevad ettenähtud menetlused sõltumatud toimingud, mille jaoks kehtivad oma eeskirjad.

| (69) | Seega kui komisjon otsustab mõne riikliku abimeetme kokkusobivuse üle ühisturuga, ei ole ta kohustatud ootama eelnimetatud määruse nr 17 alusel algatatud paralleelse menetluse tulemusi, juhul kui ta on olukorra majandusanalüüsi põhjal ja oma otsustusõiguse piires jõudnud veendumusele, et abisaaja ei lähe vastuollu asutamislepingu artiklitega 81 ja 82. |
| --- | --- |

(69)

Seega kui komisjon otsustab mõne riikliku abimeetme kokkusobivuse üle ühisturuga, ei ole ta kohustatud ootama eelnimetatud määruse nr 17 alusel algatatud paralleelse menetluse tulemusi, juhul kui ta on olukorra majandusanalüüsi põhjal ja oma otsustusõiguse piires jõudnud veendumusele, et abisaaja ei lähe vastuollu asutamislepingu artiklitega 81 ja 82.

| (70) | Pidades silmas punktis 3.1.2 kirjeldatud asjaolusid ning võttes arvesse eespool viidatud kohtupraktikat, leiab komisjon, et ettevõtetele PGF/IGCF kavandatud abi lubamiseks ei ole takistusi. |
| --- | --- |

(70)

Pidades silmas punktis 3.1.2 kirjeldatud asjaolusid ning võttes arvesse eespool viidatud kohtupraktikat, leiab komisjon, et ettevõtetele PGF/IGCF kavandatud abi lubamiseks ei ole takistusi.

6.3.   Abi olemasolu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses

| (71) | Kõnealuse abi eraldas liikmesriik riigi ressurssidest asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses (vt käesoleva otsuse punkti 2.3). Abi annab ettevõtetele PGF/IGCF eelise, sest ilma selleta oleksid nad pidanud kandma kogu investeeringu maksumuse üksi. Kuivõrd töötlemata klaasi veetakse suures mahus üle riigipiiride, eksisteerib töötlemata klaasi turul rahvusvaheline kaubandus. Seetõttu võivad neile ettevõtetele antud rahalised eelised moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega leiab komisjon oma hinnangus, et meede, millest teatati, on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(71)

Kõnealuse abi eraldas liikmesriik riigi ressurssidest asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses (vt käesoleva otsuse punkti 2.3). Abi annab ettevõtetele PGF/IGCF eelise, sest ilma selleta oleksid nad pidanud kandma kogu investeeringu maksumuse üksi. Kuivõrd töötlemata klaasi veetakse suures mahus üle riigipiiride, eksisteerib töötlemata klaasi turul rahvusvaheline kaubandus. Seetõttu võivad neile ettevõtetele antud rahalised eelised moonutada konkurentsi ja kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega leiab komisjon oma hinnangus, et meede, millest teatati, on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

6.4.   Teatamiskohustus

| (72) | Juhul kui MSF 1998 punkti 2.1 alapunktis i kehtestatud kolm kumulatiivset tingimust on täidetud, tuleb kavandatavast abist teatada ning määrata MSF 1998 alusel kindlaks eraldatava abi maksimaalne osatähtsus. Tulenevalt asutamislepingu artikli 88 lõikest 3 tuleb komisjonile teatada ka sihtotstarbelistest üksiktoetustest. |
| --- | --- |

(72)

Juhul kui MSF 1998 punkti 2.1 alapunktis i kehtestatud kolm kumulatiivset tingimust on täidetud, tuleb kavandatavast abist teatada ning määrata MSF 1998 alusel kindlaks eraldatava abi maksimaalne osatähtsus. Tulenevalt asutamislepingu artikli 88 lõikest 3 tuleb komisjonile teatada ka sihtotstarbelistest üksiktoetustest.

6.5.   Mõningate abimeetmete õiguslik alus

| (73) | Osa abist on eraldatud investeeringuteks ettenähtud regionaalabi kavade alusel, mille komisjon on heaks kiitnud ja mis olid abist teatamise ajal jõus (vt käesoleva otsuse punkti 2.3), osa aga on eraldatud sihtotstarbeliste üksiktoetustena. |
| --- | --- |

(73)

Osa abist on eraldatud investeeringuteks ettenähtud regionaalabi kavade alusel, mille komisjon on heaks kiitnud ja mis olid abist teatamise ajal jõus (vt käesoleva otsuse punkti 2.3), osa aga on eraldatud sihtotstarbeliste üksiktoetustena.

| (74) | ERFi abi puhul sätestatakse nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta) (22) artiklis 25, et struktuurifondidest võib rahastada kulutusi, mis on seotud suurte majandusprojektidega maksumusega üle 50 miljoni euro. ERF võib seega täiendada selliseid riiklikke meetmeid nagu PAT ja ettevõtete kinnisvara toetus, kui see on ette nähtud asjaomase piirkonna ühtsetes programmdokumentides (SPD). Freyming-Merlebachi piirkond kuulub komisjoni 16. jaanuaril 2000 heaks kiidetud 2. eesmärgi (struktuuriliste raskustega piirkondade majanduslik ja sotsiaalne ümberkorraldamine) Prantsusmaa kaardile. |
| --- | --- |

(74)

ERFi abi puhul sätestatakse nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta) (22) artiklis 25, et struktuurifondidest võib rahastada kulutusi, mis on seotud suurte majandusprojektidega maksumusega üle 50 miljoni euro. ERF võib seega täiendada selliseid riiklikke meetmeid nagu PAT ja ettevõtete kinnisvara toetus, kui see on ette nähtud asjaomase piirkonna ühtsetes programmdokumentides (SPD). Freyming-Merlebachi piirkond kuulub komisjoni 16. jaanuaril 2000 heaks kiidetud 2. eesmärgi (struktuuriliste raskustega piirkondade majanduslik ja sotsiaalne ümberkorraldamine) Prantsusmaa kaardile.

| (75) | Sihtotstarbelisi üksiktoetusi maa ostu ja kinnisvara jaoks võivad anda omavalitsused, mis asuvad seaduse järgi regionaalabi piirkonnas. |
| --- | --- |

(75)

Sihtotstarbelisi üksiktoetusi maa ostu ja kinnisvara jaoks võivad anda omavalitsused, mis asuvad seaduse järgi regionaalabi piirkonnas.

| (76) | 30. juuni 2000. aasta kirjaga (A/35411) edastasid Prantsuse ametiasutused ettevõtlusmaksuvabastuse summa üksikasjaliku arvutuskäigu, millest nähtub, et maksuvabastuse arvutamise aluseks oli nii investeeringute kui ka loodavate alaliste töökohtade maksumus. 2003. aasta ettevõtlusmaksu reformiga aga arvati palgad selle maksu baasist välja ning ettevõtlusmaksu aluseks jäi üksnes põhivara. Seega võib seda abi pidada investeeringuteks ettenähtud abiks 1998. aasta piirkondliku riigiabi andmise juhendi tähenduses. |
| --- | --- |

(76)

30. juuni 2000. aasta kirjaga (A/35411) edastasid Prantsuse ametiasutused ettevõtlusmaksuvabastuse summa üksikasjaliku arvutuskäigu, millest nähtub, et maksuvabastuse arvutamise aluseks oli nii investeeringute kui ka loodavate alaliste töökohtade maksumus. 2003. aasta ettevõtlusmaksu reformiga aga arvati palgad selle maksu baasist välja ning ettevõtlusmaksu aluseks jäi üksnes põhivara. Seega võib seda abi pidada investeeringuteks ettenähtud abiks 1998. aasta piirkondliku riigiabi andmise juhendi tähenduses.

| (77) | Sihtotstarbelisi üksiktoetusi eraldatakse tingimusel, et ettevõte kohustub säilitama töökohti ja toetatud investeeringut piirkonnas vähemalt viis aastat. |
| --- | --- |

(77)

Sihtotstarbelisi üksiktoetusi eraldatakse tingimusel, et ettevõte kohustub säilitama töökohti ja toetatud investeeringut piirkonnas vähemalt viis aastat.

| (78) | Käesolevas otsuses uurib komisjon ainult seda, kas teatatud abi osatähtsus (8,65 %) on vastavuses MSF 1998 kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(78)

Käesolevas otsuses uurib komisjon ainult seda, kas teatatud abi osatähtsus (8,65 %) on vastavuses MSF 1998 kriteeriumidega.

6.6.   Hindamine MSF 1998 valguses

| (79) | MSF 1998 raames lubatud abi maksimaalne osatähtsus määratakse kindlaks regionaalabi maksimaalse osatähtsuse taseme põhjal, mis kehtib toetatavas piirkonnas abist teatamise ajal. |
| --- | --- |

(79)

MSF 1998 raames lubatud abi maksimaalne osatähtsus määratakse kindlaks regionaalabi maksimaalse osatähtsuse taseme põhjal, mis kehtib toetatavas piirkonnas abist teatamise ajal.

| (80) | Komisjon leiab, et uued asjaolud ei sea kahtluse alla 2000. aasta otsuses antud üldist hinnangut turule ja selle arengule. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon leiab, et uued asjaolud ei sea kahtluse alla 2000. aasta otsuses antud üldist hinnangut turule ja selle arengule.

| (81) | Komisjon meenutab, et ühelgi kõnealuses projektis osaleval ettevõttel ei olnud projektist teatamise ajal suurt turuosa MSF 1998 punkti 3.6 tähenduses. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon meenutab, et ühelgi kõnealuses projektis osaleval ettevõttel ei olnud projektist teatamise ajal suurt turuosa MSF 1998 punkti 3.6 tähenduses.

6.6.1.   Toode ja asjaomane turg

| (82) | Kuumpoleeritud lehtklaasi (float-klaasi) võib kasutada klaaside tootmiseks ehitustööstuse ja sõidukite tarbeks. Teavituse esemeks olev tehas on seadmestatud klaasi tootmiseks ehitustööstusele. 2000. aasta otsuses esitatud toote ja turu määratlust ei ole kahtluse alla seatud ega muudetud ning seda ei käsitleta 26. aprilli 2006. aasta menetluse algatamise otsuses. |
| --- | --- |

(82)

Kuumpoleeritud lehtklaasi (float-klaasi) võib kasutada klaaside tootmiseks ehitustööstuse ja sõidukite tarbeks. Teavituse esemeks olev tehas on seadmestatud klaasi tootmiseks ehitustööstusele. 2000. aasta otsuses esitatud toote ja turu määratlust ei ole kahtluse alla seatud ega muudetud ning seda ei käsitleta 26. aprilli 2006. aasta menetluse algatamise otsuses.

| (83) | Lehtklaasi valmistamiseks valatakse klaasimass lämmastikukeskkonnas sulatina vanni (seda tehnoloogiat nimetatakse kuumpoleerimiseks (float) ja selle töötas välja Pilkington 1960. aastatel). |
| --- | --- |

(83)

Lehtklaasi valmistamiseks valatakse klaasimass lämmastikukeskkonnas sulatina vanni (seda tehnoloogiat nimetatakse kuumpoleerimiseks (float) ja selle töötas välja Pilkington 1960. aastatel).

| (84) | Pinnatud klaas on töödeldud või kaetud pinnaga alusklaas (pinnakate kantakse klaasile vaakumis elektromagnetilise tehnoloogiaga), (23) mille eesmärk on peegelduse kõrvaldamine või soojusisolatsioon. Tulemuseks on selektiivklaas (madala emissiivsusega ehk nn Low-E klaas: Interpane’i kaubamärk Iplus) või päikesekaitseklaas (päikesekiirgust tagasipeegeldav klaas: Interpane’i kaubamärk Ipasol). Kavas on toota 90 % madala emissiivsusega klaasi ja 10 % päikesekaitseklaasi paksusega 4,6 mm või 8 mm. |
| --- | --- |

(84)

Pinnatud klaas on töödeldud või kaetud pinnaga alusklaas (pinnakate kantakse klaasile vaakumis elektromagnetilise tehnoloogiaga), (23) mille eesmärk on peegelduse kõrvaldamine või soojusisolatsioon. Tulemuseks on selektiivklaas (madala emissiivsusega ehk nn Low-E klaas: Interpane’i kaubamärk Iplus) või päikesekaitseklaas (päikesekiirgust tagasipeegeldav klaas: Interpane’i kaubamärk Ipasol). Kavas on toota 90 % madala emissiivsusega klaasi ja 10 % päikesekaitseklaasi paksusega 4,6 mm või 8 mm.

| (85) | Lamineeritud klaas on kildumatu klaas, mis koosneb vähemalt kahest klaasikihist, mille vahel on PVB (polüvinüülbuturaali) või vaigukihid. (24) |
| --- | --- |

(85)

Lamineeritud klaas on kildumatu klaas, mis koosneb vähemalt kahest klaasikihist, mille vahel on PVB (polüvinüülbuturaali) või vaigukihid. (24)

| (86) | Kuumpoleeritud lehtklaas ja esmase töötlemise läbinud pinnakattega klaas kuuluvad statistikanomenklatuuris samade koodide alla:






  — | KN 7005: kuumpoleeritud klaas (float-klaas) ja lihvitud või poleeritud pealispinnaga klaas (peegelklaas), lehtedena, absorbeeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga või ilma, ent muul viisil töötlemata; |
| --- | --- | --- |

(86)

Kuumpoleeritud lehtklaas ja esmase töötlemise läbinud pinnakattega klaas kuuluvad statistikanomenklatuuris samade koodide alla:

—

KN 7005: kuumpoleeritud klaas (float-klaas) ja lihvitud või poleeritud pealispinnaga klaas (peegelklaas), lehtedena, absorbeeriva, peegeldava või mittepeegeldava kihiga või ilma, ent muul viisil töötlemata;

| — | NACE 26.1.A: lehtklaasi tootmine. |
| --- | --- |

—

NACE 26.1.A: lehtklaasi tootmine.

| (87) | Töötlemata kuumpoleeritud klaasi kasutatakse ehitus- või autotööstuses. GEPVP (Euroopa Lehtklaasitootjate Ühenduse) andmetel toodetakse 80 % Euroopa kuumpoleeritud klaasi toodangust ehitustööstusele. Investorid hakkavad Freyming-Merlebachi tootmisüksuses tootma üksnes ehitusklaasi. Seda tüüpi tootmise eripära on väikeste partiide valmistamine, mis vastavad tellimuste tingimustele (mahud, paksus ja teised klaasi parameetrid). |
| --- | --- |

(87)

Töötlemata kuumpoleeritud klaasi kasutatakse ehitus- või autotööstuses. GEPVP (Euroopa Lehtklaasitootjate Ühenduse) andmetel toodetakse 80 % Euroopa kuumpoleeritud klaasi toodangust ehitustööstusele. Investorid hakkavad Freyming-Merlebachi tootmisüksuses tootma üksnes ehitusklaasi. Seda tüüpi tootmise eripära on väikeste partiide valmistamine, mis vastavad tellimuste tingimustele (mahud, paksus ja teised klaasi parameetrid).

| (88) | Lehtklaasi esmase töötlemise vahesaadustest toodetakse kildumatut klaasi (kood KN 7007 – see on karastatud või mitmekihiline klaas) ja mitmekihilisi klaaspakette ehitustööstuse tarbeks (kood KN 7008 – need koosnevad kahest või enamast klaasist, mille vahel on dehüdreeritud õhk või gaas, mis tagab akna isolatsioonivõime). Klaaspakette toodetakse peamiselt pinnatud klaasist. |
| --- | --- |

(88)

Lehtklaasi esmase töötlemise vahesaadustest toodetakse kildumatut klaasi (kood KN 7007 – see on karastatud või mitmekihiline klaas) ja mitmekihilisi klaaspakette ehitustööstuse tarbeks (kood KN 7008 – need koosnevad kahest või enamast klaasist, mille vahel on dehüdreeritud õhk või gaas, mis tagab akna isolatsioonivõime). Klaaspakette toodetakse peamiselt pinnatud klaasist.

| (89) | Ettevõtted hakkavad Lorraine’i tootmisüksuses tootma ka lamineeritud ehitusklaasi. Selle toote statistiline kood on KN 7007 29 00 – lamineeritud kildumatu klaas – muud. Teisi lamineeritud klaasi tüüpe selles kategoorias kasutatakse autotööstuses, kuhu läheb suurem osa Euroopas toodetud lamineeritud klaasist (tuuleklaaside tootmiseks). |
| --- | --- |

(89)

Ettevõtted hakkavad Lorraine’i tootmisüksuses tootma ka lamineeritud ehitusklaasi. Selle toote statistiline kood on KN 7007 29 00 – lamineeritud kildumatu klaas – muud. Teisi lamineeritud klaasi tüüpe selles kategoorias kasutatakse autotööstuses, kuhu läheb suurem osa Euroopas toodetud lamineeritud klaasist (tuuleklaaside tootmiseks).

| (90) | Lehtklaasi kasutatakse klaaside tootmiseks ehituse ja sõidukite tarbeks. Komisjon märgib, et Freyming-Merlebachi tehas on seadmestatud ehitusklaasi tootmiseks tulenevalt investorite soovist vastata suurenevale ehitusklaasi nõudlusele. See valdkond ongi praegu Interpane’i ainuke tegevusala. Kontsernil ei ole võimsusi klaasi töötlemiseks autoklaasi tootmise eesmärgil ning tal puuduvad kaubandussuhted autotootjatega. Uues tootmisüksuses toodetava pinnatud klaasi omadused vastavad üksnes ehitustööstuse nõudmistele. (25) Ka lamineeritud klaas läheb kildumatu ehitusklaasi tootmiseks. Ehitusklaasi tootmine Freyming-Merlebachis näib seega olevat investorite lõplik otsus. |
| --- | --- |

(90)

Lehtklaasi kasutatakse klaaside tootmiseks ehituse ja sõidukite tarbeks. Komisjon märgib, et Freyming-Merlebachi tehas on seadmestatud ehitusklaasi tootmiseks tulenevalt investorite soovist vastata suurenevale ehitusklaasi nõudlusele. See valdkond ongi praegu Interpane’i ainuke tegevusala. Kontsernil ei ole võimsusi klaasi töötlemiseks autoklaasi tootmise eesmärgil ning tal puuduvad kaubandussuhted autotootjatega. Uues tootmisüksuses toodetava pinnatud klaasi omadused vastavad üksnes ehitustööstuse nõudmistele. (25) Ka lamineeritud klaas läheb kildumatu ehitusklaasi tootmiseks. Ehitusklaasi tootmine Freyming-Merlebachis näib seega olevat investorite lõplik otsus.

| (91) | Eespool mainitut silmas pidades ning turu arengu võrdlemise eesmärgil leiab komisjon, et arengut tuleb vaadelda eraldi töötlemata kuumpoleeritud klaasi (raw float glass) ja vahesaaduste puhul, nagu lamineeritud klaas (laminated glass) või pinnatud klaas (coated glass), mis läbivad veel ühe töötlemisetapi lõppkasutuseks arhitektuur- või ehitusklaasina (architectural or building glass). See eristus on kooskõlas komisjoni analüüsiga ühisettevõtete asutamise kokkulepete raames asjakohase turu kohta, milles eristatakse töötlemata kuumpoleeritud klaasi (raw float glass) turgu ja eri tüüpi klaaside (kaasa arvatud lamineeritud ja pinnatud klaasi (laminated and coated glasses)) lõppkasutust arhitektuur- või ehitusklaasina (architectural or building glass). |
| --- | --- |

(91)

Eespool mainitut silmas pidades ning turu arengu võrdlemise eesmärgil leiab komisjon, et arengut tuleb vaadelda eraldi töötlemata kuumpoleeritud klaasi (raw float glass) ja vahesaaduste puhul, nagu lamineeritud klaas (laminated glass) või pinnatud klaas (coated glass), mis läbivad veel ühe töötlemisetapi lõppkasutuseks arhitektuur- või ehitusklaasina (architectural or building glass). See eristus on kooskõlas komisjoni analüüsiga ühisettevõtete asutamise kokkulepete raames asjakohase turu kohta, milles eristatakse töötlemata kuumpoleeritud klaasi (raw float glass) turgu ja eri tüüpi klaaside (kaasa arvatud lamineeritud ja pinnatud klaasi (laminated and coated glasses)) lõppkasutust arhitektuur- või ehitusklaasina (architectural or building glass).

| (92) | Geograafiline turg hõlmab põhimõtteliselt EMPd või, olenevalt juhust, EMP territooriumi olulist osa, kui konkurentsitingimused erinevad seal märkimisväärselt tingimustest EMP ülejäänud osas. |
| --- | --- |

(92)

Geograafiline turg hõlmab põhimõtteliselt EMPd või, olenevalt juhust, EMP territooriumi olulist osa, kui konkurentsitingimused erinevad seal märkimisväärselt tingimustest EMP ülejäänud osas.

| (93) | Käesoleval juhul ei ilmnenud uurimise käigus mingeid asjaolusid, mis annaksid alust pidada geograafilist turgu EMPst erinevaks. Seega tuleb asjaomase geograafilise turuna määratleda EMP. |
| --- | --- |

(93)

Käesoleval juhul ei ilmnenud uurimise käigus mingeid asjaolusid, mis annaksid alust pidada geograafilist turgu EMPst erinevaks. Seega tuleb asjaomase geograafilise turuna määratleda EMP.

| (94) | Komisjon ei tahaks nõustuda teatises esitatud andmetega, mille järgi on tootmisvõimsuse kasutamismäär kõrge. Need andmed pärinevad klaasitööstusest (GEPVP) (26) ning vastavad sellele, mida seal nimetatakse „müügivõimsuseks” (saleable capacities). (27) Selline arvestus on sektori raames kindlasti põhjendatud, kuid raskendab tootmisvõimsuse andmete võrdlemist teiste tööstusharude andmetega. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon ei tahaks nõustuda teatises esitatud andmetega, mille järgi on tootmisvõimsuse kasutamismäär kõrge. Need andmed pärinevad klaasitööstusest (GEPVP) (26) ning vastavad sellele, mida seal nimetatakse „müügivõimsuseks” (saleable capacities). (27) Selline arvestus on sektori raames kindlasti põhjendatud, kuid raskendab tootmisvõimsuse andmete võrdlemist teiste tööstusharude andmetega.

| (95) | Seetõttu võttis komisjon 2000. aasta otsuses analüüsi aluseks nähtava tarbimise arengu. |
| --- | --- |

(95)

Seetõttu võttis komisjon 2000. aasta otsuses analüüsi aluseks nähtava tarbimise arengu.

| (96) | Teatises on esitatud andmed kuumpoleeritud klaasi (KN 7005) nähtava tarbimise mahtude arengu kohta ajavahemikus 1993–1998. |
| --- | --- |

(96)

Teatises on esitatud andmed kuumpoleeritud klaasi (KN 7005) nähtava tarbimise mahtude arengu kohta ajavahemikus 1993–1998.

| (97) | Tulemused näitavad hinnataseme langust. (28) Selline langus koos mahu 4,89 % suurenemisega näitab, et keskmine kasv on allpool EMP töötleva tööstuse aasta keskmist, mis on 5,78 %. Seega on tegemist langeva turuga MSF 1998 mõistes. |
| --- | --- |

(97)

Tulemused näitavad hinnataseme langust. (28) Selline langus koos mahu 4,89 % suurenemisega näitab, et keskmine kasv on allpool EMP töötleva tööstuse aasta keskmist, mis on 5,78 %. Seega on tegemist langeva turuga MSF 1998 mõistes.

| (98) | Kuid nagu eespool öeldud, peab komisjon vajalikuks vaadelda arenguid eraldi töötlemata kuumpoleeritud klaasi (raw float glass) ja vahesaaduste puhul, nagu lamineeritud klaas (laminated glass) või pinnatud klaas (coated glass), mis läbivad veel ühe töötlemisetapi lõppkasutuseks arhitektuur- või ehitusklaasina (architectural or building glass). |
| --- | --- |

(98)

Kuid nagu eespool öeldud, peab komisjon vajalikuks vaadelda arenguid eraldi töötlemata kuumpoleeritud klaasi (raw float glass) ja vahesaaduste puhul, nagu lamineeritud klaas (laminated glass) või pinnatud klaas (coated glass), mis läbivad veel ühe töötlemisetapi lõppkasutuseks arhitektuur- või ehitusklaasina (architectural or building glass).

| (99) | Eelkõige märgib komisjon, et klaaspakettide (sealed units, KN 7008) (29) hind on ajavahemikus 1993–1998 oluliselt tõusnud. Tõus on seletatav sellega, et Euroopas on kehtestatud uued normid isolatsioonimaterjalide kasutamiseks ehituses, samuti tööstuse tendentsiga kasutada isolatsioonitooteid ja -materjale pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(99)

Eelkõige märgib komisjon, et klaaspakettide (sealed units, KN 7008) (29) hind on ajavahemikus 1993–1998 oluliselt tõusnud. Tõus on seletatav sellega, et Euroopas on kehtestatud uued normid isolatsioonimaterjalide kasutamiseks ehituses, samuti tööstuse tendentsiga kasutada isolatsioonitooteid ja -materjale pikas perspektiivis.

| (100) | Samuti tõdeb komisjon, et isolatsioonitoodete (sh ehituses kasutatava isoleerklaasi) tarbimise keskmine kasv hakkab tugevalt tõusma tänu süsinikdioksiidiheitmete rangemale kontrollile pärast ÜRO kliimamuutuste konventsioonile lisatud 1997. aasta Kyoto protokolli vastuvõtmist. Elamumajanduses ja ehitussektoris on soojusisolatsioon tõhus tehnoloogia energia säästmiseks ja seega ka süsinikdioksiidi heitmete vähendamiseks. Uute standardite kehtestamine isolatsioonitüüpidele (ISO 10456) ja soojuskadudele (ISO 832) toob kaasa suuremad soojuskadude määrad, mis nõuavad suuremat energiasäästlikkust. |
| --- | --- |

(100)

Samuti tõdeb komisjon, et isolatsioonitoodete (sh ehituses kasutatava isoleerklaasi) tarbimise keskmine kasv hakkab tugevalt tõusma tänu süsinikdioksiidiheitmete rangemale kontrollile pärast ÜRO kliimamuutuste konventsioonile lisatud 1997. aasta Kyoto protokolli vastuvõtmist. Elamumajanduses ja ehitussektoris on soojusisolatsioon tõhus tehnoloogia energia säästmiseks ja seega ka süsinikdioksiidi heitmete vähendamiseks. Uute standardite kehtestamine isolatsioonitüüpidele (ISO 10456) ja soojuskadudele (ISO 832) toob kaasa suuremad soojuskadude määrad, mis nõuavad suuremat energiasäästlikkust.

| (101) | Märgatav tõususuund klaasitööstuse vahesaaduste puhul, mis läbivad veel ühe töötlemisetapi lõppkasutuseks arhitektuur- või ehitusklaasina, lubab seega järeldada – nagu näitas ka komisjoni analüüs Rockwooli juhtumit käsitlevas otsuses (30) – et see ei ole langev turg. (31) |
| --- | --- |

(101)

Märgatav tõususuund klaasitööstuse vahesaaduste puhul, mis läbivad veel ühe töötlemisetapi lõppkasutuseks arhitektuur- või ehitusklaasina, lubab seega järeldada – nagu näitas ka komisjoni analüüs Rockwooli juhtumit käsitlevas otsuses (30) – et see ei ole langev turg. (31)

| (102) | Kokkuvõtteks, hinnang ennustab erinevat arengut i) töötlemata kuumpoleeritud klaasile (raw float glass) ja ii) vahesaadustele, mis läbivad veel ühe töötlemisetapi lõppkasutuseks arhitektuur- või ehitusklaasina (nagu lamineeritud klaas või pinnatud klaas): esimene turg on komisjoni hinnangul mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi tähenduses langev; teine turg ei ole langev. |
| --- | --- |

(102)

Kokkuvõtteks, hinnang ennustab erinevat arengut i) töötlemata kuumpoleeritud klaasile (raw float glass) ja ii) vahesaadustele, mis läbivad veel ühe töötlemisetapi lõppkasutuseks arhitektuur- või ehitusklaasina (nagu lamineeritud klaas või pinnatud klaas): esimene turg on komisjoni hinnangul mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi tähenduses langev; teine turg ei ole langev.

| (103) | Kui projekt suurendab tootmisvõimsust sektoris, mida iseloomustab struktuuriline ülevõimsus või langev turg, ning võib samal ajal kasvatada suurt turuosa, (32) võib piirkonnas lubatud maksimaalse abisumma eraldamine tuua kaasa lubamatuid konkurentsimoonutusi. Sellistel juhtudel tuleb MSF 1998 järgi rakendada koefitsienti 0,50. |
| --- | --- |

(103)

Kui projekt suurendab tootmisvõimsust sektoris, mida iseloomustab struktuuriline ülevõimsus või langev turg, ning võib samal ajal kasvatada suurt turuosa, (32) võib piirkonnas lubatud maksimaalse abisumma eraldamine tuua kaasa lubamatuid konkurentsimoonutusi. Sellistel juhtudel tuleb MSF 1998 järgi rakendada koefitsienti 0,50.

| (104) | Antud juhtumil leidis komisjon, et kuumpoleeritud klaasi turg on langev turg. Kahe ühisettevõtte asutajatest ei ole kellegi turuosa 40 % või suurem. |
| --- | --- |

(104)

Antud juhtumil leidis komisjon, et kuumpoleeritud klaasi turg on langev turg. Kahe ühisettevõtte asutajatest ei ole kellegi turuosa 40 % või suurem.

6.6.2.   Lubatud maksimaalse abi kindlaksmääramine

| (105) | MSF 1998 kohaselt arvutatakse teatatud abi maksimaalne lubatud osatähtsus valemi alusel, milles võetakse arvesse eri tegureid. Kõigepealt määratakse kindlaks maksimaalne osatähtsus (piirkondlik ülemmäär), mille võib saada suur ettevõte asjaomases toetatavas piirkonnas teatamise ajal kehtiva heakskiidetud regionaalabi kava alusel. Saadud protsendile rakendatakse eri koefitsiente vastavalt kolmele hindamiskriteeriumile, et arvutada välja konkreetsele projektile lubatav maksimaalne osatähtsus: konkurentsiolukord, kapitali/tööjõu suhtarv ja piirkonnale avaldatav mõju. |
| --- | --- |

(105)

MSF 1998 kohaselt arvutatakse teatatud abi maksimaalne lubatud osatähtsus valemi alusel, milles võetakse arvesse eri tegureid. Kõigepealt määratakse kindlaks maksimaalne osatähtsus (piirkondlik ülemmäär), mille võib saada suur ettevõte asjaomases toetatavas piirkonnas teatamise ajal kehtiva heakskiidetud regionaalabi kava alusel. Saadud protsendile rakendatakse eri koefitsiente vastavalt kolmele hindamiskriteeriumile, et arvutada välja konkreetsele projektile lubatav maksimaalne osatähtsus: konkurentsiolukord, kapitali/tööjõu suhtarv ja piirkonnale avaldatav mõju.

| (106) | Prantsusmaa regionaalabikaardil aastateks 2000–2006 on Freyming-Merlebachi tööturupiirkond asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses toetatav piirkond, kus investeeringuteks antava riigiabi netoekvivalendi osatähtsus võib olla kuni 15 %. |
| --- | --- |

(106)

Prantsusmaa regionaalabikaardil aastateks 2000–2006 on Freyming-Merlebachi tööturupiirkond asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses toetatav piirkond, kus investeeringuteks antava riigiabi netoekvivalendi osatähtsus võib olla kuni 15 %.

| (107) | 2000. aasta otsuses määratletud konkurentsiolukorra tegurit (MSF 1998 punktid 3.2–3.6) ei ole kahtluse alla seatud ega muudetud ning seda ei käsitleta 26. aprilli 2006. aasta menetluse algatamise otsuses. Järgnev hinnang on seetõttu üle võetud 2000. aasta otsusest. |
| --- | --- |

(107)

2000. aasta otsuses määratletud konkurentsiolukorra tegurit (MSF 1998 punktid 3.2–3.6) ei ole kahtluse alla seatud ega muudetud ning seda ei käsitleta 26. aprilli 2006. aasta menetluse algatamise otsuses. Järgnev hinnang on seetõttu üle võetud 2000. aasta otsusest.

| (108) | Konkurentsiteguri määramiseks analüüsitakse, kas projekt, millest on teatatud, viiakse ellu struktuurilise ülevõimsusega sektoris või allsektoris. |
| --- | --- |

(108)

Konkurentsiteguri määramiseks analüüsitakse, kas projekt, millest on teatatud, viiakse ellu struktuurilise ülevõimsusega sektoris või allsektoris.

| (109) | Struktuurilise ülevõimsuse hindamiseks võrreldakse MSF 1998 sätete (punkt 3.3) kohaselt kogu töötleva tööstuse tootmisvõimsuse keskmist kasutamismäära võimsuse kasutamismääraga vaatlusaluses (all)sektoris. Kui tootmisvõimsuse kasutamise kohta ei ole piisavalt andmeid, uurib komisjon, ega investeeringuid ei tehta langevale turule. Selleks võrreldakse asjaomase toodangu nähtava tarbimise arenguid kogu EMP töötleva tööstuse kasvutasemega. |
| --- | --- |

(109)

Struktuurilise ülevõimsuse hindamiseks võrreldakse MSF 1998 sätete (punkt 3.3) kohaselt kogu töötleva tööstuse tootmisvõimsuse keskmist kasutamismäära võimsuse kasutamismääraga vaatlusaluses (all)sektoris. Kui tootmisvõimsuse kasutamise kohta ei ole piisavalt andmeid, uurib komisjon, ega investeeringuid ei tehta langevale turule. Selleks võrreldakse asjaomase toodangu nähtava tarbimise arenguid kogu EMP töötleva tööstuse kasvutasemega.

| (110) | Nagu eespool öeldud, puuduvad komisjonil asjaomase sektori kohta usaldusväärsed andmed. Seega ei ole võimalik välja arvutada ei tootmisvõimsuse kasutamist ega nähtavat tarbimist selles sektoris. |
| --- | --- |

(110)

Nagu eespool öeldud, puuduvad komisjonil asjaomase sektori kohta usaldusväärsed andmed. Seega ei ole võimalik välja arvutada ei tootmisvõimsuse kasutamist ega nähtavat tarbimist selles sektoris.

| (111) | Turu arengu analüüsi põhjal tuleb töötlemata kuumpoleeritud klaasi (raw float glass – KN 7005) tootmisse tehtud investeeringuosale rakendada tegurit 0,75. Kategooriatesse KN 7007 ja 7008 kuuluva lamineeritud või pinnatud ehitusklaasi (laminated or coated building glass) tootmisse minevale investeeringuosale tuleks rakendada konkurentsitegurit 1. |
| --- | --- |

(111)

Turu arengu analüüsi põhjal tuleb töötlemata kuumpoleeritud klaasi (raw float glass – KN 7005) tootmisse tehtud investeeringuosale rakendada tegurit 0,75. Kategooriatesse KN 7007 ja 7008 kuuluva lamineeritud või pinnatud ehitusklaasi (laminated or coated building glass) tootmisse minevale investeeringuosale tuleks rakendada konkurentsitegurit 1.

| (112) | MSF 1998 ei nähta ette olukorda, kus võiks rakendada kaht või enamat konkurentsitegurit ühele ja samale investeeringule, mille puhul on iga asjassepuutuva toote kohta antud erinev turu arengu hinnang. Rakendada kogu investeeringule ainult üht neist teguritest ei oleks antud juhul mitte ainult ebaproportsionaalne, vaid ka ebatäpne. Seetõttu leiab komisjon, et konkurentsitegur peab olema tasakaalustatud nii, et see kajastaks turu arengut mõlema toote puhul. |
| --- | --- |

(112)

MSF 1998 ei nähta ette olukorda, kus võiks rakendada kaht või enamat konkurentsitegurit ühele ja samale investeeringule, mille puhul on iga asjassepuutuva toote kohta antud erinev turu arengu hinnang. Rakendada kogu investeeringule ainult üht neist teguritest ei oleks antud juhul mitte ainult ebaproportsionaalne, vaid ka ebatäpne. Seetõttu leiab komisjon, et konkurentsitegur peab olema tasakaalustatud nii, et see kajastaks turu arengut mõlema toote puhul.

| (113) | Kuivõrd projektis on tegemist ühtse tehasekompleksiga, oleks kunstlik arvutada kaalutegur kumbagi tootesse tehtud investeeringute suhte alusel. Seetõttu kasutas komisjon kaalutegurit 40/60, mis põhineb kummagi toote turustamismahul. |
| --- | --- |

(113)

Kuivõrd projektis on tegemist ühtse tehasekompleksiga, oleks kunstlik arvutada kaalutegur kumbagi tootesse tehtud investeeringute suhte alusel. Seetõttu kasutas komisjon kaalutegurit 40/60, mis põhineb kummagi toote turustamismahul.

| (114) | See annab koefitsiendi T väärtuseks 0,85, (33) mis kajastab konkurentsitegureid mõlemal turul (1 ja 0,75). |
| --- | --- |

(114)

See annab koefitsiendi T väärtuseks 0,85, (33) mis kajastab konkurentsitegureid mõlemal turul (1 ja 0,75).

| (115) | Prantsuse ametiasutuste edastatud uued andmed muudavad kapitali/tööjõu suhtarvu tegurit. Abikõlblik investeering on 158,5 miljonit eurot ning loodud otseste töökohtade lõplik arv on Prantsusmaa teatel 176. Kapitali/tööjõu suhtarv on seega 900. Kuna suhtarv jääb vahemikku 701–1 000, tuleb tegurit I rakendada väärtuses 0,7 algselt ettenähtud 0,8 asemel (MSF 1998 punkti 3.10 alapunkt 2). |
| --- | --- |

(115)

Prantsuse ametiasutuste edastatud uued andmed muudavad kapitali/tööjõu suhtarvu tegurit. Abikõlblik investeering on 158,5 miljonit eurot ning loodud otseste töökohtade lõplik arv on Prantsusmaa teatel 176. Kapitali/tööjõu suhtarv on seega 900. Kuna suhtarv jääb vahemikku 701–1 000, tuleb tegurit I rakendada väärtuses 0,7 algselt ettenähtud 0,8 asemel (MSF 1998 punkti 3.10 alapunkt 2).

| (116) | Prantsuse ametiasutuste edastatud uued andmed muudavad kaudsete ja otseste töökohtade suhtarvu tegurit. Prantsusmaa teatel on loodud kaudsete töökohtade arv 150, mis moodustab 85 % otseste töökohtade arvust. Kuna see jääb vahemikku 50–100 %, tuleb tegurit M rakendada väärtuses 1,1 algselt ettenähtud 1,2 asemel (MSF 1998 punkti 3.10 alapunkt 3). |
| --- | --- |

(116)

Prantsuse ametiasutuste edastatud uued andmed muudavad kaudsete ja otseste töökohtade suhtarvu tegurit. Prantsusmaa teatel on loodud kaudsete töökohtade arv 150, mis moodustab 85 % otseste töökohtade arvust. Kuna see jääb vahemikku 50–100 %, tuleb tegurit M rakendada väärtuses 1,1 algselt ettenähtud 1,2 asemel (MSF 1998 punkti 3.10 alapunkt 3).

| (117) | Eelöeldut arvestades on abi maksimaalne lubatud osatähtsus seega ümberarvestatult: R × T × I × M = 15 % × 0,85 × 0,7 × 1,1 = 9,82 % (2000. aasta otsuses 12,24 %). |
| --- | --- |

(117)

Eelöeldut arvestades on abi maksimaalne lubatud osatähtsus seega ümberarvestatult: R × T × I × M = 15 % × 0,85 × 0,7 × 1,1 = 9,82 % (2000. aasta otsuses 12,24 %).

6.7.   Kokkuvõte eraldatud abi kokkusobivuse kohta

| (118) | Kõiki neid uusi andmeid arvestades on eraldatud abi määr 2000. aastal kavandatust väiksem. Projekti abikõlblikud kulud on 158,5 miljonit eurot (nüüdispuhasväärtuses 150,165 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(118)

Kõiki neid uusi andmeid arvestades on eraldatud abi määr 2000. aastal kavandatust väiksem. Projekti abikõlblikud kulud on 158,5 miljonit eurot (nüüdispuhasväärtuses 150,165 miljonit eurot).

| (119) | Prantsuse ametiasutused teatavad, et 1998. aasta piirkondliku riigiabi andmise juhendi I lisas kirjeldatud meetodi kohaselt annab see abi netoekvivalendiks 12 985 610 eurot 17 106 280 euro suuruse nimiväärtuse kohta. |
| --- | --- |

(119)

Prantsuse ametiasutused teatavad, et 1998. aasta piirkondliku riigiabi andmise juhendi I lisas kirjeldatud meetodi kohaselt annab see abi netoekvivalendiks 12 985 610 eurot 17 106 280 euro suuruse nimiväärtuse kohta.

| (120) | Prantsuse ametiasutuste teatel on ettevõtetele PGF/IGCF eraldatud abi netoekvivalendi osatähtsus seega 8,65 % (12 985 610/150 165 000), mis on madalam kui projekti parameetrite muutumise põhjal ümber arvutatud maksimaalne lubatud osatähtsus (9,82 % abi netoekvivalendis). |
| --- | --- |

(120)

Prantsuse ametiasutuste teatel on ettevõtetele PGF/IGCF eraldatud abi netoekvivalendi osatähtsus seega 8,65 % (12 985 610/150 165 000), mis on madalam kui projekti parameetrite muutumise põhjal ümber arvutatud maksimaalne lubatud osatähtsus (9,82 % abi netoekvivalendis).

| (121) | Prantsusmaa teatatud abi ettevõtetele PGF/IGCF netoekvivalendi osatähtsusega 8,65 % vastab tingimustele, mille alusel võib seda pidada kokkusobivaks MSF 1998-ga. |
| --- | --- |

(121)

Prantsusmaa teatatud abi ettevõtetele PGF/IGCF netoekvivalendi osatähtsusega 8,65 % vastab tingimustele, mille alusel võib seda pidada kokkusobivaks MSF 1998-ga.

| (122) | Kuna investeerimisprojekt on lõppenud, ei ole alust rakendada MSF 1998 punktis 6 ettenähtud järelkontrolli tingimusi. Seega võib Prantsusmaa saada loa maksta ettevõtetele PGF/IGCF välja abi viimase osa jäägi ehk 727 389 eurot (nimiväärtuses), |
| --- | --- |

(122)

Kuna investeerimisprojekt on lõppenud, ei ole alust rakendada MSF 1998 punktis 6 ettenähtud järelkontrolli tingimusi. Seega võib Prantsusmaa saada loa maksta ettevõtetele PGF/IGCF välja abi viimase osa jäägi ehk 727 389 eurot (nimiväärtuses),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

17. augustil 2000. aastal juhtumis N 291/2000 vastu võetud otsus tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Riigiabi, mida Prantsusmaa kavatseb anda ettevõtetele PGF/IGCF ja mille osatähtsus on 8,65 % (netoekvivalendist), on ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tähenduses.

Seega on abi andmine lubatud.

Prantsusmaa võib maksta ettevõtetele PGF/IGCF välja abi viimase osa jäägi ehk 727 389 eurot (nimiväärtuses).

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsusmaale.

Brüssel, 10. detsember 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

1

(2)  ELT C 196, 19.8.2006, lk 3.

2

(3)  EÜT C 107, 7.4.1998, lk 7.

3

(4)  EÜT C 293, 14.10.2000, lk 7.

4

(5)  ELT C 196, 19.8.2006, lk 3.

5

(6)  Vastavalt nõukogu määruse nr 17 (EÜT 13, 21.2.1962, lk 204/62) artiklile 4.

6

(7)  Esimene EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 (enne artiklid 85 ja 86) rakendusmäärus.

7

(8)  Valdusettevõte Interpane Glas Industrie AG.

8

(9)  Prantsusmaal tegutseb 1998. aastast isoleerklaasi sektoris kaks Interpane’i kontserni tütarettevõtet: Interpane Hoerdt SA (67) ja Interpane Ile-de-France Mitry-Morys (77). Neis tütarettevõtetes töötas 1999. aastal 97 inimest.

9

(10)  Valdusettevõte Interpane Glas Industrie AG.

10

(11)  Prantsusmaal tegutseb 1998. aastast isoleerklaasi sektoris kaks Interpane’i kontserni tütarettevõtet: Interpane Hoerdt SA (67) ja Interpane Ile-de-France Mitry-Morys (77). Neis tütarettevõtetes töötas 1999. aastal 97 inimest.

11

(12)  Komisjoni 15. märtsi 2000. aasta otsus, millega määratakse kindlaks Prantsusmaa regionaalabi kaart aastateks 2000–2006 (N 45/2000).

12

(13)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

13

(14)  Arvutatuna MSF 1998 punkti 3.10 alusel.

14

(15)  Vastavalt MSF 1998 punktile 6.

15

(16)  Fonds d’Industrialisation de la Lorraine.

16

(17)  Fonds d’Industrialisation des Bassins Miniers.

17

(18)  Üldises maksuseadustikus on kehtestatud ettevõtlusmaksu ülempiir, mis sõltub lisandväärtusest. See on üldine säte, mida ei saa pidada riigiabiks (CGI artikkel 1 647 B e).

18

(19)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

19

(20)  21. mai 1980. aasta kohtuotsus, komisjon v. Itaalia, punkt 11, 73/79, EKL, lk 1533.

20

(21)  22. märtsi 1977. aasta kohtuotsus, Iannelli, 74/76, EKL, lk 557.

21

(22)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1.

22

(23)  Seda meetodit nimetatakse magnetronprotsessiks, see nõuab alusklaasi töötlemist eraldi tootmisliinil. On olemas ka pürolüütiline meetod (pihustuspindamine), mis võimaldab töödelda klaasi otse kuumpoleerimisliinil.

23

(24)  Kõik definitsioonid pärinevad teosest „L’industrie du verre”, Secrétariat d’Etat à l’industrie, Service des Etudes et des Statistiques Industrielles (SESSI), 1999.

24

(25)  Autotööstuses on teistsugused normid ja vajadused päikese- ja soojuskiirguse tagasipeegeldamisele.

25

(26)  Groupement européen de producteurs de verre plat (Euroopa lehtklaasi tootjate ühendus).

26

(27)  Müügivõimsuse arvutamise aluseks on sulatusvõimsus (melt capacity), millest on maha arvatud kaod (ligikaudu 15 % lehtklaasitoodangust hävib tootmisprotsessi käigus) ja ahjude seiskamised toonide ja paksuse muutmiseks või suuremateks regulaarseteks parandustöödeks.

27

melt capacity

(28)  366,9 eurot tonni kohta 1993. aastal ja 338,19 eurot tonni kohta 1995. aastal, sh järsk langus 1995. aastal.

28

(29)  Mitmekihilised klaaspaketid ühe või mitme õhk- või gaasvahekihiga.

29

(30)  Komisjoni 21. aprilli 1999. aasta otsus juhtumis N 94/99 (Rockwool Peninsular SA).

30

(31)  Vrd MSF 1998 punkti 7.8.

31

(32)  MSF 1998 raames vähemalt 40 %.

32

(33)  (0,4 × 1) + (0,6 × 0,75).

33

---

| 20.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/33

---

KOMISJONI OTSUS,

19. veebruar 2009,

otsusega 2008/721/EÜ loodud komiteede ja reservi liikmete ja nõustajate nimetamise kohta

(2009/146/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2008. aasta otsust 2008/721/EÜ, millega luuakse teaduskomiteede ja ekspertide nõuandev struktuur tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2004/210/EÜ, (1) eriti selle artikleid 3 ja 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2008/721/EÜ kohaselt moodustas komisjon tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades kolm teaduskomiteed (tarbijaohutuse komitee, tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee, tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee) ning riskihindamise teadusnõustajate reservi. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2008/721/EÜ kohaselt moodustas komisjon tarbijaohutuse, rahvatervise ja keskkonnaga seotud valdkondades kolm teaduskomiteed (tarbijaohutuse komitee, tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee, tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee) ning riskihindamise teadusnõustajate reservi.

| (2) | Nii tarbijaohutuse komitee, tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee kui ka tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee koosseisu kuulub kuni 17 liiget ning reservi kuuluvate teadusnõustajate arvu üle otsustab komisjon iga kord vastavalt oma vajadusele teadusnõustamise järele. Selleks et katta piisaval määral mitmesuguseid teadusvaldkondi, milles on kavas teaduskomiteedega nende ametiaja jooksul konsulteerida, on asjakohane kehtestada iga teaduskomitee liikmete arvuks 17 ja teadusnõustajate reservi liikmete arvuks 189. |
| --- | --- |

(2)

Nii tarbijaohutuse komitee, tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee kui ka tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee koosseisu kuulub kuni 17 liiget ning reservi kuuluvate teadusnõustajate arvu üle otsustab komisjon iga kord vastavalt oma vajadusele teadusnõustamise järele. Selleks et katta piisaval määral mitmesuguseid teadusvaldkondi, milles on kavas teaduskomiteedega nende ametiaja jooksul konsulteerida, on asjakohane kehtestada iga teaduskomitee liikmete arvuks 17 ja teadusnõustajate reservi liikmete arvuks 189.

| (3) | Kooskõlas otsuse 2008/721/EÜ artikli 3 lõikega 4 ja artikli 4 lõikega 2 avaldati osalemiskutse, milles sätestati valikukriteeriumid ja hindamismenetlus, ning mille alusel koostati sobivate kandidaatide nimekiri, millest komisjon nimetab teaduskomiteede ja teadusnõustajate reservi liikmed. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas otsuse 2008/721/EÜ artikli 3 lõikega 4 ja artikli 4 lõikega 2 avaldati osalemiskutse, milles sätestati valikukriteeriumid ja hindamismenetlus, ning mille alusel koostati sobivate kandidaatide nimekiri, millest komisjon nimetab teaduskomiteede ja teadusnõustajate reservi liikmed.

| (4) | Kooskõlas otsuse 2008/721/EÜ artikli 3 lõikega 2 nimetas komisjon teaduskomitee liikmed ametisse nende asjatundlikkuse põhjal ning kooskõlas geograafilise esindatusega, mis väljendab eelkõige Euroopas valitsevat teadusküsimuste ja lähenemisviiside mitmekesisust ning kooskõlas kõnealuse otsuse artikli 4 lõikega 1 on teadusnõustajate valikul võetud arvesse, et kaetud oleks võimalikult palju eri teadusharusid, |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas otsuse 2008/721/EÜ artikli 3 lõikega 2 nimetas komisjon teaduskomitee liikmed ametisse nende asjatundlikkuse põhjal ning kooskõlas geograafilise esindatusega, mis väljendab eelkõige Euroopas valitsevat teadusküsimuste ja lähenemisviiside mitmekesisust ning kooskõlas kõnealuse otsuse artikli 4 lõikega 1 on teadusnõustajate valikul võetud arvesse, et kaetud oleks võimalikult palju eri teadusharusid,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Otsusega 2008/721/EÜ moodustatud kolme teaduskomitee koosseisu kuulub iga komitee puhul 17 liiget. Käesoleva otsuse I lisas loetletud eksperdid nimetatakse kõnealuste komiteede liikmeteks.

Reservi kuulub 189 teadusnõustajat ning käesoleva otsuse II lisas loetletud eksperdid nimetatakse komisjoni otsuse 2008/721/EÜ kohaselt loodud riskihindamise teadusnõustajate reservi liikmeteks.

Brüssel, 19. veebruar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 241, 10.9.2008, lk 21.

1

---

I LISA

Teaduskomiteede liikmeteks nimetatud ekspertide nimekiri

Otsusega 2008/721/EÜ moodustatud teaduskomiteede liikmeteks nimetatud ekspertide nimekiri (tähestikulises järjekorras)

Tarbijaohutuse komitee

| Perekonnanimi | Eesnimi | Asutus või organisatsioon |
| --- | --- | --- |
| Angerer | Jürgen | Institute for Occupational and Environmental Medicine, Erlagen, Germany |
| Bernauer | Ulrike | Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany |
| Chambers | Claire | Chambers Toxicological Consulting, Wicklow, Ireland |
| Chaudhry | Mohammad | Central Science Laboratory, Sand Hutton, York, United Kingdom |
| Degen | Gisela | Leibniz Research Centre for Working Environment and Human Factors (IfADo), Dortmund, Germany |
| Eisenbrand | Gerhard | University of Kaiserslautern, Kaiserslautern, Germany |
| Galli | Corrado | University of Milan, Milan, Italy |
| Platzek | Thomas | Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany |
| Rastogi | Suresh | Pensionil |
| Rogiers | Vera | Vrije Universiteit Brussel, Brussels, Belgium |
| Rousselle | Christophe | French Agency for Environmental and Occupationnal Health Safety (Afsset), Maisons-Alfort, France |
| Sanner | Tore | Pensionil |
| Savolainen | Kai | Finnish Institute of Occupational Health, Helsinki, Finland |
| Van Engelen | Jacqueline | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Vinardell | Maria | University of Barcelona, Barcelona, Spain |
| Waring | Rosemary | University of Birmingham, Edgbaston Birmingham, United Kingdom |
| White | Ian | Guy’s & St Thomas’ NHS Hospitals, London, United Kingdom |

Perekonnanimi

Eesnimi

Asutus või organisatsioon

Angerer

Jürgen

Institute for Occupational and Environmental Medicine, Erlagen, Germany

Bernauer

Ulrike

Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany

Chambers

Claire

Chambers Toxicological Consulting, Wicklow, Ireland

Chaudhry

Mohammad

Central Science Laboratory, Sand Hutton, York, United Kingdom

Degen

Gisela

Leibniz Research Centre for Working Environment and Human Factors (IfADo), Dortmund, Germany

Eisenbrand

Gerhard

University of Kaiserslautern, Kaiserslautern, Germany

Galli

Corrado

University of Milan, Milan, Italy

Platzek

Thomas

Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany

Rastogi

Suresh

Pensionil

Rogiers

Vera

Vrije Universiteit Brussel, Brussels, Belgium

Rousselle

Christophe

French Agency for Environmental and Occupationnal Health Safety (Afsset), Maisons-Alfort, France

Sanner

Tore

Pensionil

Savolainen

Kai

Finnish Institute of Occupational Health, Helsinki, Finland

Van Engelen

Jacqueline

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Vinardell

Maria

University of Barcelona, Barcelona, Spain

Waring

Rosemary

University of Birmingham, Edgbaston Birmingham, United Kingdom

White

Ian

Guy’s & St Thomas’ NHS Hospitals, London, United Kingdom

Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee

| Perekonnanimi | Eesnimi | Asutus või organisatsioon |
| --- | --- | --- |
| Ackermann-Liebrich | Ursula | Swiss School of Public Health, Zürich, Switzerland |
| Autrup | Herman | University of Aarhus, Aarhus, Denmark |
| Bard | Denis | École des Hautes Études en Santé Publique (EHESP), Rennes, France |
| Calow | Peter | Roskilde University, Roskilde, Denmark |
| Canna-Michaelidou | Stella | State General Laboratory, Nicosia, Cyprus |
| Davison | John | French National Institute for Agricultural Research (INRA), Paris, France |
| Dekant | Wolfgang | University of Würzburg, Würzburg, Germany |
| De Voogt | Pim | University of Amsterdam, Amsterdam, The Netherlands |
| Gard | Arielle | University of Montpellier, Montpellier, France |
| Greim | Helmut | Pensionil |
| Hirvonen | Ari | Finnish Institute of Occupational Health, Helsinki, Finland |
| Janssen | Colin | Ghent University, Ghent, Belgium |
| Linders | Jan | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Peterlin | Borut | University Medical Center Ljubljana, Ljubljana, Slovenia |
| Tarazona | Jose | Spanish National Institute for Agriculture and Food Research and Technology, Madrid, Spain |
| Testai | Emanuela | Istituto Superiore di Sanità, Rome, Italy |
| Vighi | Marco | University of Milano Bicocca, Milan, Italy |

Perekonnanimi

Eesnimi

Asutus või organisatsioon

Ackermann-Liebrich

Ursula

Swiss School of Public Health, Zürich, Switzerland

Autrup

Herman

University of Aarhus, Aarhus, Denmark

Bard

Denis

École des Hautes Études en Santé Publique (EHESP), Rennes, France

Calow

Peter

Roskilde University, Roskilde, Denmark

Canna-Michaelidou

Stella

State General Laboratory, Nicosia, Cyprus

Davison

John

French National Institute for Agricultural Research (INRA), Paris, France

Dekant

Wolfgang

University of Würzburg, Würzburg, Germany

De Voogt

Pim

University of Amsterdam, Amsterdam, The Netherlands

Gard

Arielle

University of Montpellier, Montpellier, France

Greim

Helmut

Pensionil

Hirvonen

Ari

Finnish Institute of Occupational Health, Helsinki, Finland

Janssen

Colin

Ghent University, Ghent, Belgium

Linders

Jan

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Peterlin

Borut

University Medical Center Ljubljana, Ljubljana, Slovenia

Tarazona

Jose

Spanish National Institute for Agriculture and Food Research and Technology, Madrid, Spain

Testai

Emanuela

Istituto Superiore di Sanità, Rome, Italy

Vighi

Marco

University of Milano Bicocca, Milan, Italy

Tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee

| Perekonnanimi | Eesnimi | Asutus või organisatsioon |
| --- | --- | --- |
| Auvinen | Anssi | University of Tampere, Tampere, Finland |
| Bridges | James | Pensionil |
| Dawson | Kenneth | University College Dublin, Belfield, Ireland |
| De Jong | Wim | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Hartemann | Philippe | Université Henri Poincaré, Nancy, France |
| Hoet | Peter | Katholieke Universiteit Leuven, Leuven, Belgium |
| Jung | Thomas | Paul Scherrer Institute, Villigen PSI, Switzerland |
| Mattsson | Mats-Olof | Örebro University, Örebro, Sweden |
| Norppa | Hannu | Finnish Institute of Occupational Health, Helsinki, Finland |
| Pagès | Jean-Marie | Inserm and Université de la Méditerranée, Marseille, France |
| Proykova | Ana | University of Sofia, Sofia, Bulgaria |
| Rodríguez-Farré | Eduardo | Consejo Superior de Investigaciones Cientificas (CSIC), Madrid, Spain |
| Schulze-Osthoff | Klaus | University Clinics Tübingen, Tübingen, Germany |
| Schüz | Joachim | Danish Cancer Society, Institute of Cancer Epidemiology, Copenhagen, Denmark |
| Stahl | Dorothea | Paracelsus Private Medical University, Salzburg, Austria |
| Thomsen | Mogens | Pensionil |
| Vermeire | Theodorus | National Institute of Public Health and the Environment (RIVM), The Netherlands |

Perekonnanimi

Eesnimi

Asutus või organisatsioon

Auvinen

Anssi

University of Tampere, Tampere, Finland

Bridges

James

Pensionil

Dawson

Kenneth

University College Dublin, Belfield, Ireland

De Jong

Wim

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Hartemann

Philippe

Université Henri Poincaré, Nancy, France

Hoet

Peter

Katholieke Universiteit Leuven, Leuven, Belgium

Jung

Thomas

Paul Scherrer Institute, Villigen PSI, Switzerland

Mattsson

Mats-Olof

Örebro University, Örebro, Sweden

Norppa

Hannu

Finnish Institute of Occupational Health, Helsinki, Finland

Pagès

Jean-Marie

Inserm and Université de la Méditerranée, Marseille, France

Proykova

Ana

University of Sofia, Sofia, Bulgaria

Rodríguez-Farré

Eduardo

Consejo Superior de Investigaciones Cientificas (CSIC), Madrid, Spain

Schulze-Osthoff

Klaus

University Clinics Tübingen, Tübingen, Germany

Schüz

Joachim

Danish Cancer Society, Institute of Cancer Epidemiology, Copenhagen, Denmark

Stahl

Dorothea

Paracelsus Private Medical University, Salzburg, Austria

Thomsen

Mogens

Pensionil

Vermeire

Theodorus

National Institute of Public Health and the Environment (RIVM), The Netherlands

---

II LISA

Riskihindamise teadusnõustajate reservi liikmeteks nimetatud ekspertide nimekiri

Komisjoni poolt komisjoni 5. septembri 2008. aasta otsusega 2008/721/EÜ moodustatud riskihindamise teadusnõustajate reservi liikmeteks nimetatud ekspertide nimekiri (tähestikulises järjekorras).

| Perekonnanimi | Eesnimi | Asutus või organisatsioon |
| --- | --- | --- |
| Ahlers | Jan | Pensionil |
| Algorta | Jaime | Progenika Biopharma Group, Derio, Spain |
| Altenburger | Rolf | Helmholtz Centre for Environmental Research, Leipzig, Germany |
| Ambrogi | Nicoletta | Department of pharmaceutical assistance Local Public Health Unit 4, Terni, Italy |
| André | Jean-Claude | Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Paris, France |
| Assmuth | Timo | Finnish Environment Institute (SYKE), Helsinki, Finland |
| Baars | Aalbert | Pensionil |
| Bailey | Andrew | ViruSure GmbH, Vienna, Austria |
| Balicer | Ran | Clalit Health Services, Tel-Aviv, Israel |
| Bell | David | University of Nottingham, Nottingham, United Kingdom |
| Bernard | Alfred | Université Catholique de Louvain (UCL), Louvain-la-Neuve, Belgium |
| Berry | Bernard | Berry Environmental Ltd., Shepperton, United Kingdom |
| Bommelaer | Jean | Laboratoire Shadeline France, Mouans-Sartoux, France |
| Boogaard | Pieter | Shell, The Hague, The Netherlands |
| Borrego | Carlos | University of Aveiro, Aveiro, Portugal |
| Breckenridge | Ross | University College London, London, United Kingdom |
| Broschard | Thomas | Merck KGaA, Darmstadt, Germany |
| Brunnhuber | Stefan | University of Essen, Essen, Germany |
| Bubenheim | Michael | University Hospital of Rouen, Rouen, France |
| Cabanes | Pierre-André | Électricité de France, Paris, France |
| Calvo Rojas | Gonzalo | Hospital Clinic i Provincial of Barcelona, Barcelona, Spain |
| Carroquino | Maria | Instituto de Salud Carlos III, Madrid, Spain |
| Cazals | Yves | Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM), Paris, France |
| Colbeck | Ian | University of Essex, Colchester, United Kingdom |
| Coleman | Michael | Aston University, Birmingham, United Kingdom |
| Cooke | Allan Melvin | Alchemy Compliance Ltd., Nottinghamshire, United Kingdom |
| Cotrim | Teresa | Technical University of Lisbon, Lisbon, Portugal |
| Crawford-Brown | Douglas | Pell Frischmann, London, United Kingdom |
| Cuypers | Ann | Hasselt University, Diepenbeek, Belgium |
| Dal Negro | Gianni | GlaxoSmithKline, Verona, Italy |
| Darbre | Philippa | University of Reading, Reading, United Kingdom |
| De Gaetano | Giovanni | Catholic University, Campobasso, Italy |
| Del Mazo | Jesus | Consejo Superior de Investigaciones Cientificas (CSIC), Madrid, Spain |
| De Paepe | Boel | Ghent University Hospital, Ghent, Belgium |
| De Sutter | Petra | Ghent University, Ghent, Belgium |
| Di Guardo | Antonio | University of Insubria, Varese, Italy |
| Dorigan | Lee | Public Health - Seattle & King County, Seattle, US |
| Dreher | Jean-Claude | Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Bron, France |
| Duffus | John | John H Duffus, Edinburgh, United Kingdom |
| Ellerbrok | Heinz | Robert-Koch-Institut, Berlin, Germany |
| Emmanouil-Nikoloussi | Elpida-Niki | Aristotle University of Thessaloniki (AUTH), Thessaloniki, Greece |
| Fernandes | Teresa | Napier University, Edinburgh, United Kingdom |
| Figueras | Maria | University Rovira I Virgili, Tarragona, Spain |
| Fillet | Anne-Marie | Électricité de France, Paris, France |
| Floc’h | François | ITEConsult, Genay, France |
| Fruijtier-pölloth | Claudia | CATS Consultants GmbH, Grfelfing, Germany |
| Fustinoni | Silvia | Fondazione IRCCS Ospedale Maggiore Policlicnico Mangiagalli e Regina Elena, Milan, Italy |
| Galley-Taylor | Magdalen | Leicestershire County and Rutland Primary Care Trust, Enderby, United Kingdom |
| Garrigue | Jean-Luc | ImmunoSearch, Grasse, France |
| Gheber | Levi | Ben-Gurion University of the Negev, Beer-Sheva, Israel |
| Gibb | Herman | Tetra Tech Sciences, Arlington, US |
| Giménez-arnau | Ana | Hospital del Mar. IMAS., Barcelona, Spain |
| Gjomarkaj | Mark | Consiglio Nazionale delle Ricerche, Rome, Italy |
| Goldberg | Michel | Pensionil |
| Gordts | Bart | Algemeen ziekenhuis Sint Jan, Bruges, Belgium |
| Gorski | Andrzej | Warsaw Medical University/Polish Academy of Sciences, Warsaw, Poland |
| Grandjean | Philippe | University of Southern Denmark, Odense, Denmark |
| Greil | Gerald | King’s College London, London, United Kingdom |
| Griem | Peter | Clariant Produkte (Deutschland) GmbH, Sulzbach, Germany |
| Gushulak | Brian | Government of Kanada - Citizenship and Immigration Kanada, Ottawa, Kanada |
| Håkansson | Helen | Karolinska Institutet, Stockholm, Sweden |
| Hanke | Wojciech | Nofer Institute of Occupational Medicine (NIOM), Lodz, Poland |
| Harrison | Paul | PTCH Consultancy Limited, Market Harborough, United Kingdom |
| Hassenzahl | David | University of Nevada, Las Vegas, US |
| Hauptmann | Michael | Netherlands Cancer Institute, Amsterdam, The Netherlands |
| Hayward | Gordon | Consumer Risk Limited, London, United Kingdom |
| Heederik | Dirk | Utrecht University, Utrecht, The Netherlands |
| Hellebek | Annemarie | Hvidovre Hospital, Hvidovre, Denmark |
| Hensten | Arne | University of Tromsö, Tromsö, Norway |
| Hurley | John Fintan | Institute of Occupational Medicine, Edinburgh, United Kingdom |
| Jacobsen | Hans-Jörg | Leibniz-University Hannover, Hannover, Germany |
| Jaźwiec-Kanyion | Bożena | Medical Center OMEGA, Sosnowiec, Poland |
| Jensen | Allan | Force Technology, Brøndby, Denmark |
| Jobling | Susan | Brunel University, Uxbridge, United Kingdom |
| Johansen | Jeanne Duus | Gentofte Hospital, Hellerup, Denmark |
| Kneuer | Carsten | Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany |
| Koennecker | Gustav | Fraunhofer Institute of Toxicology and Experimental Medicine (ITEM), Hannover, Germany |
| Komulainen | Hannu | National Public Health Institute, Helsinki, Finland |
| Koppe | Janna | Pensionil |
| Krätke | Renate | Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany |
| Kreyling | Wolfgang | Helmholtz Zentrum München, German Research Center for Environmental Health, Neuherberg/München, Germany |
| Kruize | Hanneke | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Lambré | Claude | Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM), Paris, France |
| Lambrozo | Jacques | Électricité de France, Paris, France |
| Landsiedel | Robert | BASF, Ludwigshafen, Germany |
| Latini | Giuseppe | Perrino Hospital, Brindisi, Italy |
| Laurent | Christian | Vabakutseline |
| Lebret | Erik | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Lens | Piet | Unesco-IHE, Delft, The Netherlands |
| Lichtenbeld | Hera | NanoTox BV and Biomedbooster BV, Maastricht, The Netherlands |
| Lilienblum | Werner | LiCoTox (Lilienblum Consulting Toxicology), Hemmingen/Hannovel ,Germany |
| Liu | Qintao | AstraZeneca UK Ltd., Brixham, United Kingdom |
| Lopes | Isabel | University of Aveiro, Aveiro, Portugal |
| Luches | Armando | University of Salento, Lecce, Italy |
| Macpherson | Douglas | Faculty of Health Sciences, McMaster University, Hamilton, Ontario, Kanada |
| Maillard | Jean-Yves | Welsh School of Pharmacy, Cardiff University, Cardiff, United Kingdom |
| Mamo | Julian | University of Malta, Msida, Malta |
| Mangelsdorf | Inge | Fraunhofer Institute of Toxicology and Experimental Medicine (ITEM), Hannover, Germany |
| Marti | Amelia | University of Navarra, Pamplona, Spain |
| Marti-Mestres | Gilberte | University of Montpellier I, Montpellier, France |
| Martínez Serrano | Alberto | Autonomous University of Madrid (UAM), Madrid, Spain |
| Melhus | Äsa | Uppsala University, Uppsala University Hospital, Uppsala, Sweden |
| Melissos | Dimitrios | QACS Ltd, Athens, Greece |
| Minor | Philip | National Institute for Biological Standards and Control, Blanche Lane, South Mimms, Potters Bar, United Kingdom |
| Mølhave | Lars | University of Århus, Aarhus, Denmark |
| Montanaro | Fabio | Fabio Montanaro, Genova, Italy |
| Moseley | Harry | University of Dundee Ninewells Hospital & Medical School, Dundee, United Kingdom |
| Moulin | Gérard | National agency for veterinary medicinal products, Fougères, France |
| Mühlemann | Marc | Agroscope Liebefeld-Posieux Research Station ALP, Berne, Switzerland |
| Mulon | Laurence | Mulon Conseil, Saint-Maurice, France |
| Navas | José | Spanish National Institute for Agricultural and Food Research and Technology, Madrid, Spain |
| Nemery de Bellevaux | Benoit | Katholieke Universiteit Leuven, Leuven, Belgium |
| Nielsen | Elsa | Technical University of Denmark, Søborg, Denmark |
| Nogueira | António | University of Aveiro, Aveiro, Portugal |
| Nohynek | Gerhard | L’Oreal Research and Development, Asniéres, France |
| Nordberg | Monica | Karolinska Institutet, Stockholm, Sweden |
| Nübling | Claudius | Paul-Ehrlich-Institut, Langen, Germany |
| Nychas | George-John | Agricultural University of Athens, Athens, Greece |
| Pallapies | Dirk | Forschungsinstitut für Arbeitsmedizin der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung (BGFA), Bochum, Germany |
| Papadopoulou | Chrissanthy | University of Ioannina, Ioannina, Greece |
| Pandiella | Atanasio | Consejo Superior de Investigaciones Cientificas (CSIC), Madrid, Spain |
| Pauwels | Marleen | Vrije Universiteit Brussel, Brussels, Belgium |
| Peijnenburg | Willie | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Peltonen | Kimmo | Finnish Food Safety Authority (Evira), Helsinki, Finland |
| Pereira | Ruth | University of Aveiro, Aveiro, Portugal |
| Petrova | Rumiana | Pensionil |
| Pickup | Roger | Natural Environment Research Council, Centre for Ecology and Hydrology, Bailrigg, United Kingdom |
| Pirnay | Jean-Paul | Queen Astrid Military Hospital, Brussels, Belgium |
| Pitard | Alexandre | Fédération des Réseaux de Santé de Franche-Comté, Besançon, France |
| Polettini | Aldo | University of Verona, Verona, Italy |
| Popov | Todor | Pensionil |
| Porzsolt | Franz | University of Ulm, Ulm, Germany |
| Pratt | Iona | Food Safety Authority of Ireland, Dublin, Ireland |
| Pukkala | Eero | Finnish Cancer Registry, Helsinki, Finland |
| Quesniaux | Valérie | Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Paris, France |
| Ramsden | David | Pensionil |
| Richert | Susann | Industriepark Wolfgang GmbH, Hanau, Germany |
| Riese | Hans | Instituto de Salud Carlos III, Madrid, Spain |
| Robbins | Anthony | Pensionil |
| Ryffel | Bernhard | Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Orléans, France |
| Sacile | Roberto | University of Genova, Genova, Italy |
| Sakellaris | George | National Hellenic Research Foundation (NHRF), Athens, Greece |
| Salifoglou | Athanasios | Aristotle University of Thessaloniki, Thessaloniki, Greece |
| Salman | Mo | Colorado State University, Colorado, US |
| Sans Menéndez | Susana | Institute of Health Studies – Generalitat of Catalonia, Barcelona, Spain |
| Santos-Sanches | Ilda | Universidade Nova de Lisboa, Lisbon, Portugal |
| Saravanane | Raman | Pondicherry Engineering College, Pondicherry, India |
| Schnekenburger | Jürgen | Westfälische Wilhelms-Universität, Münster, Germany |
| Schowanek | Diederik | Procter & Gamble Eurocor, Strombeek-Bever, Belgium |
| Schulte | Stefan | BASF, Ludwigshafen, Germany |
| Scialli | Anthony | Tetra Tech Sciences, Arlington, US |
| Sharp | Stephen | Medical Research Council, Cambridge, United Kingdom |
| Simms | Ian | Health Protection Agency (HPA), London, United Kingdom |
| Simkó | Myrtill | Austrian Academy of Sciences, Institute of Technology Assessment, Vienna, Austria |
| Straif | Kurt | International Agency for Research on Cancer (IARC), Lyon, France |
| Stück | Wolfgang | Wolfgang Stück, Koblenz, Germany |
| Spindler | Per | University of Copenhagen, Copenhagen, Denmark |
| Suh Macintosh | Helen | Harvard School of Public Health, Boston, US |
| Sweet | Jeremy | Sweet Environmental Consultants, Cambridge, UK |
| Tchepel | Oxana | University of Aveiro, Aveiro, Portugal |
| Torok | Andrea | National Institute for Environmental Health, Budapest, Hungary |
| Torrence | Mary | Department of Agriculture - Agricultural Research Service, Beltsville, US |
| Trevisan | Marco | Università Cattolica del Sacro Cuore, Piacenza, Italy |
| Tribsch | Andreas | University of Salzburg, Salzburg, Austria |
| Tytgat | Jan | Katholieke Universiteit Leuven, Leuven, Belgium |
| Uter | Wolfgang | Friedrich-Alexander University (FAU), Erlangen, Germany |
| Vallaeys | Tatiana | University of Montpellier II, Montpellier, France |
| Van Beelen | Patrick | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Van Benthem | Jan | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Van de Meent | Dirk | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Van den Hazel | Peter | Public Health Services Gelderland Midden, Arnhem, The Netherlands |
| Van der Laan | Jan willem | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Vanhaecke | Tamara | Vrije Universiteit Brussel, Brussels, Belgium |
| Van Rongen | Eric | Health Council of the Netherlands, The Hague, The Netherlands |
| Verbeken | Gilbert | Ministry of Defence, Brussels, Belgium |
| Viluksela | Matti | National Public Health Institute, Kuopio, Finland |
| Virtanen | Jorma | University of Helsinki, Helsinki, Finland |
| Voncina | Ernest | Institute of Public Health, Maribor, Slovenia |
| Von Stackelberg | Katherine | Harvard School of Public Health, Boston, US |
| Wallet | France | Electricité de France, Paris, France |
| Walochnik | Julia | Medical University of Vienna, Vienna, Austria |
| Wester | Piet | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Widén | Frederik | Statens Veterinärmedicinska Anstalt, Uppsala, Sweden |
| Willing | Andreas | Cognis GmbH, Düsseldorf, Germany |
| Wu | Qinglan | Det Norske Veritas As, Hoevik, Norway |
| Yang | Hong | US Food and Drug Administration, Rockville, Maryland, US |
| Yu | Il Je | Korea Environment & Merchandise Testing Institute, Incheon, Korea |
| Zappa | Giovanna | Italian National Agency for New Technology, Energy and the Environment (ENEA), Rome, Italy |
| Zouali | Moncef | Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM), Paris, France |

Perekonnanimi

Eesnimi

Asutus või organisatsioon

Ahlers

Jan

Pensionil

Algorta

Jaime

Progenika Biopharma Group, Derio, Spain

Altenburger

Rolf

Helmholtz Centre for Environmental Research, Leipzig, Germany

Ambrogi

Nicoletta

Department of pharmaceutical assistance Local Public Health Unit 4, Terni, Italy

André

Jean-Claude

Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Paris, France

Assmuth

Timo

Finnish Environment Institute (SYKE), Helsinki, Finland

Baars

Aalbert

Pensionil

Bailey

Andrew

ViruSure GmbH, Vienna, Austria

Balicer

Ran

Clalit Health Services, Tel-Aviv, Israel

Bell

David

University of Nottingham, Nottingham, United Kingdom

Bernard

Alfred

Université Catholique de Louvain (UCL), Louvain-la-Neuve, Belgium

Berry

Bernard

Berry Environmental Ltd., Shepperton, United Kingdom

Bommelaer

Jean

Laboratoire Shadeline France, Mouans-Sartoux, France

Boogaard

Pieter

Shell, The Hague, The Netherlands

Borrego

Carlos

University of Aveiro, Aveiro, Portugal

Breckenridge

Ross

University College London, London, United Kingdom

Broschard

Thomas

Merck KGaA, Darmstadt, Germany

Brunnhuber

Stefan

University of Essen, Essen, Germany

Bubenheim

Michael

University Hospital of Rouen, Rouen, France

Cabanes

Pierre-André

Électricité de France, Paris, France

Calvo Rojas

Gonzalo

Hospital Clinic i Provincial of Barcelona, Barcelona, Spain

Carroquino

Maria

Instituto de Salud Carlos III, Madrid, Spain

Cazals

Yves

Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM), Paris, France

Colbeck

Ian

University of Essex, Colchester, United Kingdom

Coleman

Michael

Aston University, Birmingham, United Kingdom

Cooke

Allan Melvin

Alchemy Compliance Ltd., Nottinghamshire, United Kingdom

Cotrim

Teresa

Technical University of Lisbon, Lisbon, Portugal

Crawford-Brown

Douglas

Pell Frischmann, London, United Kingdom

Cuypers

Ann

Hasselt University, Diepenbeek, Belgium

Dal Negro

Gianni

GlaxoSmithKline, Verona, Italy

Darbre

Philippa

University of Reading, Reading, United Kingdom

De Gaetano

Giovanni

Catholic University, Campobasso, Italy

Del Mazo

Jesus

Consejo Superior de Investigaciones Cientificas (CSIC), Madrid, Spain

De Paepe

Boel

Ghent University Hospital, Ghent, Belgium

De Sutter

Petra

Ghent University, Ghent, Belgium

Di Guardo

Antonio

University of Insubria, Varese, Italy

Dorigan

Lee

Public Health - Seattle & King County, Seattle, US

Dreher

Jean-Claude

Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Bron, France

Duffus

John

John H Duffus, Edinburgh, United Kingdom

Ellerbrok

Heinz

Robert-Koch-Institut, Berlin, Germany

Emmanouil-Nikoloussi

Elpida-Niki

Aristotle University of Thessaloniki (AUTH), Thessaloniki, Greece

Fernandes

Teresa

Napier University, Edinburgh, United Kingdom

Figueras

Maria

University Rovira I Virgili, Tarragona, Spain

Fillet

Anne-Marie

Électricité de France, Paris, France

Floc’h

François

ITEConsult, Genay, France

Fruijtier-pölloth

Claudia

CATS Consultants GmbH, Grfelfing, Germany

Fustinoni

Silvia

Fondazione IRCCS Ospedale Maggiore Policlicnico Mangiagalli e Regina Elena, Milan, Italy

Galley-Taylor

Magdalen

Leicestershire County and Rutland Primary Care Trust, Enderby, United Kingdom

Garrigue

Jean-Luc

ImmunoSearch, Grasse, France

Gheber

Levi

Ben-Gurion University of the Negev, Beer-Sheva, Israel

Gibb

Herman

Tetra Tech Sciences, Arlington, US

Giménez-arnau

Ana

Hospital del Mar. IMAS., Barcelona, Spain

Gjomarkaj

Mark

Consiglio Nazionale delle Ricerche, Rome, Italy

Goldberg

Michel

Pensionil

Gordts

Bart

Algemeen ziekenhuis Sint Jan, Bruges, Belgium

Gorski

Andrzej

Warsaw Medical University/Polish Academy of Sciences, Warsaw, Poland

Grandjean

Philippe

University of Southern Denmark, Odense, Denmark

Greil

Gerald

King’s College London, London, United Kingdom

Griem

Peter

Clariant Produkte (Deutschland) GmbH, Sulzbach, Germany

Gushulak

Brian

Government of Kanada - Citizenship and Immigration Kanada, Ottawa, Kanada

Håkansson

Helen

Karolinska Institutet, Stockholm, Sweden

Hanke

Wojciech

Nofer Institute of Occupational Medicine (NIOM), Lodz, Poland

Harrison

Paul

PTCH Consultancy Limited, Market Harborough, United Kingdom

Hassenzahl

David

University of Nevada, Las Vegas, US

Hauptmann

Michael

Netherlands Cancer Institute, Amsterdam, The Netherlands

Hayward

Gordon

Consumer Risk Limited, London, United Kingdom

Heederik

Dirk

Utrecht University, Utrecht, The Netherlands

Hellebek

Annemarie

Hvidovre Hospital, Hvidovre, Denmark

Hensten

Arne

University of Tromsö, Tromsö, Norway

Hurley

John Fintan

Institute of Occupational Medicine, Edinburgh, United Kingdom

Jacobsen

Hans-Jörg

Leibniz-University Hannover, Hannover, Germany

Jaźwiec-Kanyion

Bożena

Medical Center OMEGA, Sosnowiec, Poland

Jensen

Allan

Force Technology, Brøndby, Denmark

Jobling

Susan

Brunel University, Uxbridge, United Kingdom

Johansen

Jeanne Duus

Gentofte Hospital, Hellerup, Denmark

Kneuer

Carsten

Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany

Koennecker

Gustav

Fraunhofer Institute of Toxicology and Experimental Medicine (ITEM), Hannover, Germany

Komulainen

Hannu

National Public Health Institute, Helsinki, Finland

Koppe

Janna

Pensionil

Krätke

Renate

Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany

Kreyling

Wolfgang

Helmholtz Zentrum München, German Research Center for Environmental Health, Neuherberg/München, Germany

Kruize

Hanneke

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Lambré

Claude

Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM), Paris, France

Lambrozo

Jacques

Électricité de France, Paris, France

Landsiedel

Robert

BASF, Ludwigshafen, Germany

Latini

Giuseppe

Perrino Hospital, Brindisi, Italy

Laurent

Christian

Vabakutseline

Lebret

Erik

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Lens

Piet

Unesco-IHE, Delft, The Netherlands

Lichtenbeld

Hera

NanoTox BV and Biomedbooster BV, Maastricht, The Netherlands

Lilienblum

Werner

LiCoTox (Lilienblum Consulting Toxicology), Hemmingen/Hannovel ,Germany

Liu

Qintao

AstraZeneca UK Ltd., Brixham, United Kingdom

Lopes

Isabel

University of Aveiro, Aveiro, Portugal

Luches

Armando

University of Salento, Lecce, Italy

Macpherson

Douglas

Faculty of Health Sciences, McMaster University, Hamilton, Ontario, Kanada

Maillard

Jean-Yves

Welsh School of Pharmacy, Cardiff University, Cardiff, United Kingdom

Mamo

Julian

University of Malta, Msida, Malta

Mangelsdorf

Inge

Fraunhofer Institute of Toxicology and Experimental Medicine (ITEM), Hannover, Germany

Marti

Amelia

University of Navarra, Pamplona, Spain

Marti-Mestres

Gilberte

University of Montpellier I, Montpellier, France

Martínez Serrano

Alberto

Autonomous University of Madrid (UAM), Madrid, Spain

Melhus

Äsa

Uppsala University, Uppsala University Hospital, Uppsala, Sweden

Melissos

Dimitrios

QACS Ltd, Athens, Greece

Minor

Philip

National Institute for Biological Standards and Control, Blanche Lane, South Mimms, Potters Bar, United Kingdom

Mølhave

Lars

University of Århus, Aarhus, Denmark

Montanaro

Fabio

Fabio Montanaro, Genova, Italy

Moseley

Harry

University of Dundee Ninewells Hospital & Medical School, Dundee, United Kingdom

Moulin

Gérard

National agency for veterinary medicinal products, Fougères, France

Mühlemann

Marc

Agroscope Liebefeld-Posieux Research Station ALP, Berne, Switzerland

Mulon

Laurence

Mulon Conseil, Saint-Maurice, France

Navas

José

Spanish National Institute for Agricultural and Food Research and Technology, Madrid, Spain

Nemery de Bellevaux

Benoit

Katholieke Universiteit Leuven, Leuven, Belgium

Nielsen

Elsa

Technical University of Denmark, Søborg, Denmark

Nogueira

António

University of Aveiro, Aveiro, Portugal

Nohynek

Gerhard

L’Oreal Research and Development, Asniéres, France

Nordberg

Monica

Karolinska Institutet, Stockholm, Sweden

Nübling

Claudius

Paul-Ehrlich-Institut, Langen, Germany

Nychas

George-John

Agricultural University of Athens, Athens, Greece

Pallapies

Dirk

Forschungsinstitut für Arbeitsmedizin der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung (BGFA), Bochum, Germany

Papadopoulou

Chrissanthy

University of Ioannina, Ioannina, Greece

Pandiella

Atanasio

Consejo Superior de Investigaciones Cientificas (CSIC), Madrid, Spain

Pauwels

Marleen

Vrije Universiteit Brussel, Brussels, Belgium

Peijnenburg

Willie

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Peltonen

Kimmo

Finnish Food Safety Authority (Evira), Helsinki, Finland

Pereira

Ruth

University of Aveiro, Aveiro, Portugal

Petrova

Rumiana

Pensionil

Pickup

Roger

Natural Environment Research Council, Centre for Ecology and Hydrology, Bailrigg, United Kingdom

Pirnay

Jean-Paul

Queen Astrid Military Hospital, Brussels, Belgium

Pitard

Alexandre

Fédération des Réseaux de Santé de Franche-Comté, Besançon, France

Polettini

Aldo

University of Verona, Verona, Italy

Popov

Todor

Pensionil

Porzsolt

Franz

University of Ulm, Ulm, Germany

Pratt

Iona

Food Safety Authority of Ireland, Dublin, Ireland

Pukkala

Eero

Finnish Cancer Registry, Helsinki, Finland

Quesniaux

Valérie

Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Paris, France

Ramsden

David

Pensionil

Richert

Susann

Industriepark Wolfgang GmbH, Hanau, Germany

Riese

Hans

Instituto de Salud Carlos III, Madrid, Spain

Robbins

Anthony

Pensionil

Ryffel

Bernhard

Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Orléans, France

Sacile

Roberto

University of Genova, Genova, Italy

Sakellaris

George

National Hellenic Research Foundation (NHRF), Athens, Greece

Salifoglou

Athanasios

Aristotle University of Thessaloniki, Thessaloniki, Greece

Salman

Mo

Colorado State University, Colorado, US

Sans Menéndez

Susana

Institute of Health Studies – Generalitat of Catalonia, Barcelona, Spain

Santos-Sanches

Ilda

Universidade Nova de Lisboa, Lisbon, Portugal

Saravanane

Raman

Pondicherry Engineering College, Pondicherry, India

Schnekenburger

Jürgen

Westfälische Wilhelms-Universität, Münster, Germany

Schowanek

Diederik

Procter & Gamble Eurocor, Strombeek-Bever, Belgium

Schulte

Stefan

BASF, Ludwigshafen, Germany

Scialli

Anthony

Tetra Tech Sciences, Arlington, US

Sharp

Stephen

Medical Research Council, Cambridge, United Kingdom

Simms

Ian

Health Protection Agency (HPA), London, United Kingdom

Simkó

Myrtill

Austrian Academy of Sciences, Institute of Technology Assessment, Vienna, Austria

Straif

Kurt

International Agency for Research on Cancer (IARC), Lyon, France

Stück

Wolfgang

Wolfgang Stück, Koblenz, Germany

Spindler

Per

University of Copenhagen, Copenhagen, Denmark

Suh Macintosh

Helen

Harvard School of Public Health, Boston, US

Sweet

Jeremy

Sweet Environmental Consultants, Cambridge, UK

Tchepel

Oxana

University of Aveiro, Aveiro, Portugal

Torok

Andrea

National Institute for Environmental Health, Budapest, Hungary

Torrence

Mary

Department of Agriculture - Agricultural Research Service, Beltsville, US

Trevisan

Marco

Università Cattolica del Sacro Cuore, Piacenza, Italy

Tribsch

Andreas

University of Salzburg, Salzburg, Austria

Tytgat

Jan

Katholieke Universiteit Leuven, Leuven, Belgium

Uter

Wolfgang

Friedrich-Alexander University (FAU), Erlangen, Germany

Vallaeys

Tatiana

University of Montpellier II, Montpellier, France

Van Beelen

Patrick

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Van Benthem

Jan

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Van de Meent

Dirk

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Van den Hazel

Peter

Public Health Services Gelderland Midden, Arnhem, The Netherlands

Van der Laan

Jan willem

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Vanhaecke

Tamara

Vrije Universiteit Brussel, Brussels, Belgium

Van Rongen

Eric

Health Council of the Netherlands, The Hague, The Netherlands

Verbeken

Gilbert

Ministry of Defence, Brussels, Belgium

Viluksela

Matti

National Public Health Institute, Kuopio, Finland

Virtanen

Jorma

University of Helsinki, Helsinki, Finland

Voncina

Ernest

Institute of Public Health, Maribor, Slovenia

Von Stackelberg

Katherine

Harvard School of Public Health, Boston, US

Wallet

France

Electricité de France, Paris, France

Walochnik

Julia

Medical University of Vienna, Vienna, Austria

Wester

Piet

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Widén

Frederik

Statens Veterinärmedicinska Anstalt, Uppsala, Sweden

Willing

Andreas

Cognis GmbH, Düsseldorf, Germany

Wu

Qinglan

Det Norske Veritas As, Hoevik, Norway

Yang

Hong

US Food and Drug Administration, Rockville, Maryland, US

Yu

Il Je

Korea Environment & Merchandise Testing Institute, Incheon, Korea

Zappa

Giovanna

Italian National Agency for New Technology, Energy and the Environment (ENEA), Rome, Italy

Zouali

Moncef

Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM), Paris, France

---

| 20.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/43

---

KOMISJONI OTSUS,

19. veebruar 2009,

ühenduse rahalise toetuse kohta seoses Saksamaa, Madalmaade ja Sloveenia poolt 2008. aastal taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide vastu võitlemiseks tehtud kulutuste katmiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 1013 all)

(Ainult hollandi-, saksa- ja sloveenikeelne tekst on autentsed)

(2009/147/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artiklit 23,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivile 2000/29/EÜ võib liikmesriikidele anda ühenduse rahalist toetust nende kulutuste katmiseks, mis on otseselt seotud kolmandatest riikidest või teistelt ühenduse aladelt sissetoodud kahjulike organismide likvideerimiseks või, kui see ei ole võimalik, nende leviku piiramiseks võetud või kavandatud vajalike meetmetega. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivile 2000/29/EÜ võib liikmesriikidele anda ühenduse rahalist toetust nende kulutuste katmiseks, mis on otseselt seotud kolmandatest riikidest või teistelt ühenduse aladelt sissetoodud kahjulike organismide likvideerimiseks või, kui see ei ole võimalik, nende leviku piiramiseks võetud või kavandatud vajalike meetmetega.

| (2) | Saksamaa, Madalmaad ja Sloveenia on kehtestanud tegevusprogrammi selliste oma territooriumile toodud organismide likvideerimiseks, mis on taimedele kahjulikud. Kõnealustes programmides täpsustatakse taotletavad eesmärgid, võetavad meetmed, nende kestus ja kulud. Saksamaa, Madalmaad ja Sloveenia on taotlenud kõnealuste programmide jaoks ühenduse rahalise toetuse eraldamist direktiivis 2000/29/EÜ sätestatud tähtaja jooksul vastavalt komisjoni 14. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1040/2002, milles sätestatakse ühenduse fütosanitaarkontrolliks ettenähtud rahalise toetuse jaotamist käsitlevate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2051/97. (2) |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa, Madalmaad ja Sloveenia on kehtestanud tegevusprogrammi selliste oma territooriumile toodud organismide likvideerimiseks, mis on taimedele kahjulikud. Kõnealustes programmides täpsustatakse taotletavad eesmärgid, võetavad meetmed, nende kestus ja kulud. Saksamaa, Madalmaad ja Sloveenia on taotlenud kõnealuste programmide jaoks ühenduse rahalise toetuse eraldamist direktiivis 2000/29/EÜ sätestatud tähtaja jooksul vastavalt komisjoni 14. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1040/2002, milles sätestatakse ühenduse fütosanitaarkontrolliks ettenähtud rahalise toetuse jaotamist käsitlevate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2051/97. (2)

| (3) | Saksamaa, Madalmaade ja Sloveenia esitatud tehniline teave on võimaldanud komisjonil olukorda täpselt ja ulatuslikult analüüsida ning jõuda järeldusele, et direktiivi 2000/29/EÜ artiklis 23 sätestatud ühenduse rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. Järelikult on asjakohane anda ühenduse toetust kõnealuste programmidega seotud kulutuste katmiseks. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa, Madalmaade ja Sloveenia esitatud tehniline teave on võimaldanud komisjonil olukorda täpselt ja ulatuslikult analüüsida ning jõuda järeldusele, et direktiivi 2000/29/EÜ artiklis 23 sätestatud ühenduse rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud. Järelikult on asjakohane anda ühenduse toetust kõnealuste programmidega seotud kulutuste katmiseks.

| (4) | Ühenduse rahaline toetus võib katta kuni 50 % toetuse saamise tingimustele vastavatest kulutustest. Siiski tuleks vastavalt kõnealuse direktiivi 2000/29/EÜ artikli 23 lõike 5 kolmandale lõigule vähendada ühenduse rahalist toetust osale Madalmaade esitatud programmist, mis käsitleb Diabrotica virgifera virgifera Le Conte kontrolli, kuna nimetatud liikmesriigi teatatud programmile on juba antud ühenduse toetust komisjoni otsuse 2007/877/EÜ (3) alusel. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse rahaline toetus võib katta kuni 50 % toetuse saamise tingimustele vastavatest kulutustest. Siiski tuleks vastavalt kõnealuse direktiivi 2000/29/EÜ artikli 23 lõike 5 kolmandale lõigule vähendada ühenduse rahalist toetust osale Madalmaade esitatud programmist, mis käsitleb Diabrotica virgifera virgifera Le Conte kontrolli, kuna nimetatud liikmesriigi teatatud programmile on juba antud ühenduse toetust komisjoni otsuse 2007/877/EÜ (3) alusel.

| (5) | Vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artiklile 24 teeb komisjon kindlaks, kas asjaomase kahjuliku organismi sissetoomise põhjuseks on olnud ebapiisavad uuringud või kontrollimised, ning võtab sellest tõendamisest tulenevatele järeldustele vastavad meetmed. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artiklile 24 teeb komisjon kindlaks, kas asjaomase kahjuliku organismi sissetoomise põhjuseks on olnud ebapiisavad uuringud või kontrollimised, ning võtab sellest tõendamisest tulenevatele järeldustele vastavad meetmed.

| (6) | Kooskõlas nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) artikli 3 lõike 2 punktiga a rahastatakse taimetervisemeetmeid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist. Kõnealuste meetmete finantskontrolli suhtes kohaldatakse eespool nimetatud määruse artikleid 9, 36 ja 37. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) artikli 3 lõike 2 punktiga a rahastatakse taimetervisemeetmeid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist. Kõnealuste meetmete finantskontrolli suhtes kohaldatakse eespool nimetatud määruse artikleid 9, 36 ja 37.

| (7) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas taimetervise alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas taimetervise alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks ühenduse rahalise toetuse eraldamine 2008. aastaks, et katta Saksamaa, Madalmaade ja Sloveenia tehtud kulutused, mis on seotud direktiivi 2000/29/EÜ artikli 23 lõikes 2 nimetatud vajalike meetmetega, mis on võetud käesoleva otsuse lisas loetletud likvideerimisprogrammidega hõlmatud organismide vastu võitlemiseks.

Artikkel 2

1.   Artiklis 1 osutatud rahalise toetuse kogusumma on 871 953 eurot.

2.   Ühenduse rahalise toetuse ülemmäärad iga programmi kohta on sätestatud lisas.

Artikkel 3

Lisas kindlaksmääratud ühenduse rahalist toetust makstakse järgmistel tingimustel:

| a) | võetud meetmete tõendamiseks on esitatud asjakohased dokumendid määruses (EÜ) nr 1040/2002 sätestatud korras; |
| --- | --- |

a)

võetud meetmete tõendamiseks on esitatud asjakohased dokumendid määruses (EÜ) nr 1040/2002 sätestatud korras;

| b) | asjaomane liikmesriik on komisjonile esitanud rahalise toetuse väljamakse taotluse määruse (EÜ) nr 1040/2002 artiklis 5 sätestatud korras. |
| --- | --- |

b)

asjaomane liikmesriik on komisjonile esitanud rahalise toetuse väljamakse taotluse määruse (EÜ) nr 1040/2002 artiklis 5 sätestatud korras.

Rahalise toetuse maksmine ei piira direktiivi 2000/29/EÜ artikli 24 raames komisjoni teostatavaid kontrollimisi.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile, Madalmaade Kuningriigile ja Sloveenia Vabariigile.

Brüssel, 19. veebruar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  EÜT L 157, 15.6.2002, lk 38.

2

(3)  ELT L 344, 28.12.2007, lk 51.

3

(4)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

4

---

LISA

LIKVIDEERIMISPROGRAMMID

Legend:

a= Likvideerimisprogrammi rakendusaasta.

I jaotis –   programmid, mille puhul ühenduse rahaline toetus on 50 % toetuse saamise tingimustele vastavatest kulutustest

| Liikmesriik | Kahjulikud organismid, mille vastu võideldakse | Nakatunud taimed | Aasta | Toetuse saamise tingimustele vastavad kulutused
  (eurodes) | Ühenduse toetuse ülemmäär
  (eurodes) programmi kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa, Baden-Württemberg | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2007 | 481 817 | 240 908 |
| Saksamaa, Baier | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2007 | 197 319 | 98 659 |
| Madalmaad | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2006 | 125 320 | 62 660 |
| Madalmaad | PSTVd | Brugmansia spp, Solanum jasminoides | 2006, 2007 | 687 606 | 343 803 |
| Madalmaad | TRSV | Hemerocallis spp, Iris spp. | 2006 | 148 589 | 74 294 |
| Sloveenia | Dryocosmus kuriphilus | Castanea sp. | 2007 | 41 307 | 20 653 |

Liikmesriik

Kahjulikud organismid, mille vastu võideldakse

Nakatunud taimed

Aasta

Toetuse saamise tingimustele vastavad kulutused

(eurodes)

Ühenduse toetuse ülemmäär

(eurodes) programmi kohta

Saksamaa, Baden-Württemberg

Diabrotica virgifera

Zea mays

2007

481 817

240 908

Saksamaa, Baier

Diabrotica virgifera

Zea mays

2007

197 319

98 659

Madalmaad

Diabrotica virgifera

Zea mays

2006

125 320

62 660

Madalmaad

PSTVd

Brugmansia spp, Solanum jasminoides

2006, 2007

687 606

343 803

Madalmaad

TRSV

Hemerocallis spp, Iris spp.

2006

148 589

74 294

Sloveenia

Dryocosmus kuriphilus

Castanea sp.

2007

41 307

20 653

II jaotis –   programmid, mille puhul ühenduse rahaline toetus varieerub sõltuvalt vähendamise kohaldamisest

| Liikmesriik | Kahjulikud organismid, mille vastu võideldakse | Nakatunud taimed | Aasta | a | Toetuse saamise tingimustele vastavad kulutused
  (eurodes) | Määr
  (%) | Ühenduse toetuse ülemmäär
  (eurodes) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Madalmaad | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2007 | 3 | 68 837 | 45 | 30 976 |

Liikmesriik

Kahjulikud organismid, mille vastu võideldakse

Nakatunud taimed

Aasta

a

Toetuse saamise tingimustele vastavad kulutused

(eurodes)

Määr

(%)

Ühenduse toetuse ülemmäär

(eurodes)

Madalmaad

Diabrotica virgifera

Zea mays

2007

3

68 837

45

30 976

| Ühenduse rahaline toetus kokku (eurodes) | 871 953 |
| --- | --- |

Ühenduse rahaline toetus kokku (eurodes)

871 953

---

| 20.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/46

---

KOMISJONI OTSUS,

19. veebruar 2009,

millega muudetakse otsust 2008/883/EÜ seoses kuupäevaga, millest alates on lubatud Brasiiliast ühendusse importida teatavat värsket liha

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 1040 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/148/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (1) eriti selle artikli 8 sissejuhatavat lauset, punkti 1 esimest lõiku ja punkti 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 1976. aasta otsusega 79/542/EMÜ (millega koostatakse loetelu kolmandate riikide või nende osade kohta ja sätestatakse loomatervishoiu ja tervisekaitsenõuded ning veterinaarsertifitseerimise tingimused teatavate elusloomade ja nende värske liha importimisel ühendusse) (2) on kehtestatud sanitaarnõuded elusloomade (välja arvatud hobuslaste) ning kõnealuste loomade (sealhulgas hobuslaste) värske liha (välja arvatud lihavalmististe) impordiks ühendusse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 1976. aasta otsusega 79/542/EMÜ (millega koostatakse loetelu kolmandate riikide või nende osade kohta ja sätestatakse loomatervishoiu ja tervisekaitsenõuded ning veterinaarsertifitseerimise tingimused teatavate elusloomade ja nende värske liha importimisel ühendusse) (2) on kehtestatud sanitaarnõuded elusloomade (välja arvatud hobuslaste) ning kõnealuste loomade (sealhulgas hobuslaste) värske liha (välja arvatud lihavalmististe) impordiks ühendusse.

| (2) | Otsuses 79/542/EMÜ on sätestatud, et inimtoiduks ette nähtud värske liha import on lubatud üksnes juhul, kui sellist liha tuuakse kõnealuse otsuse II lisa 1. osas esitatud loetelus nimetatud kolmandate riikide või nende osade territooriumilt ning kui see värske liha vastab selle liha kohta kõnealuse lisa 2. osas sätestatud näidiste alusel väljastatud veterinaarsertifikaadis sätestatud nõuetele, võttes arvesse sellise liha puhul nõutavaid mis tahes eritingimusi või täiendavaid tagatisi. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 79/542/EMÜ on sätestatud, et inimtoiduks ette nähtud värske liha import on lubatud üksnes juhul, kui sellist liha tuuakse kõnealuse otsuse II lisa 1. osas esitatud loetelus nimetatud kolmandate riikide või nende osade territooriumilt ning kui see värske liha vastab selle liha kohta kõnealuse lisa 2. osas sätestatud näidiste alusel väljastatud veterinaarsertifikaadis sätestatud nõuetele, võttes arvesse sellise liha puhul nõutavaid mis tahes eritingimusi või täiendavaid tagatisi.

| (3) | Otsusega 79/542/EMÜ, mida on muudetud komisjoni otsusega 2008/642/EÜ, (3) on muu hulgas otsuse 79/542/EMÜ II lisa 1. osa Brasiiliat käsitlevasse kandesse territooriumi koodiga BR-3 lisatud taas Paraná ja São Paulo osariigid ning lubatud importida sealt ühendusse 1. augustil 2008 või pärast seda tapetud veiste konditustatud ja laagerdunud liha. |
| --- | --- |

(3)

Otsusega 79/542/EMÜ, mida on muudetud komisjoni otsusega 2008/642/EÜ, (3) on muu hulgas otsuse 79/542/EMÜ II lisa 1. osa Brasiiliat käsitlevasse kandesse territooriumi koodiga BR-3 lisatud taas Paraná ja São Paulo osariigid ning lubatud importida sealt ühendusse 1. augustil 2008 või pärast seda tapetud veiste konditustatud ja laagerdunud liha.

| (4) | Otsusega 79/542/EMÜ, mida on muudetud komisjoni otsusega 2008/883/EÜ, (4) on muudetud kõnealuse lisa Brasiiliat käsitlevat kannet territooriumi koodiga BR-1 ja ennistatud sinna osariik Mato Grosso do Sul ning lisatud ülejäänud osa osariikide Minas Gerais ja Mato Grosso territooriumist, et lubada importida sealt ühendusse 1. detsembril 2008 või pärast seda tapetud veiste konditustatud ja laagerdunud liha. Otsuse 2008/883/EÜ artikli 2 kohaselt on aga kuni 14. jaanuarini 2009 lubatud importida ühendusse enne 1. detsembrit 2008 tapetud loomadelt saadud värske konditustatud ja laagerdunud veiseliha territooriumilt koodiga BR-1, nagu on määratletud otsuses 2008/642/EÜ. |
| --- | --- |

(4)

Otsusega 79/542/EMÜ, mida on muudetud komisjoni otsusega 2008/883/EÜ, (4) on muudetud kõnealuse lisa Brasiiliat käsitlevat kannet territooriumi koodiga BR-1 ja ennistatud sinna osariik Mato Grosso do Sul ning lisatud ülejäänud osa osariikide Minas Gerais ja Mato Grosso territooriumist, et lubada importida sealt ühendusse 1. detsembril 2008 või pärast seda tapetud veiste konditustatud ja laagerdunud liha. Otsuse 2008/883/EÜ artikli 2 kohaselt on aga kuni 14. jaanuarini 2009 lubatud importida ühendusse enne 1. detsembrit 2008 tapetud loomadelt saadud värske konditustatud ja laagerdunud veiseliha territooriumilt koodiga BR-1, nagu on määratletud otsuses 2008/642/EÜ.

| (5) | Kuna loomade tervis ei kujuta enam ohtu ning kuna nendelt territooriumidelt on varem lubatud värsket liha ühendusse importida, tuleks Brasiilia territooriumil koodiga BR-1, nagu on määratletud otsuse 79/542/EMÜ (mida on muudetud komisjoni otsusega 2008/642/EÜ) II lisa 1. osa seda riiki käsitlevas kandes, enne 1. detsembrit 2008 tapetud loomadelt saadud veiseliha varusid lubada ühendusse importida pikema perioodi jooksul. Seepärast tuleks otsuse 2008/883/EÜ artiklit 2 muuta, et võimaldada kõnealust importi kuni 30. juunini 2009. |
| --- | --- |

(5)

Kuna loomade tervis ei kujuta enam ohtu ning kuna nendelt territooriumidelt on varem lubatud värsket liha ühendusse importida, tuleks Brasiilia territooriumil koodiga BR-1, nagu on määratletud otsuse 79/542/EMÜ (mida on muudetud komisjoni otsusega 2008/642/EÜ) II lisa 1. osa seda riiki käsitlevas kandes, enne 1. detsembrit 2008 tapetud loomadelt saadud veiseliha varusid lubada ühendusse importida pikema perioodi jooksul. Seepärast tuleks otsuse 2008/883/EÜ artiklit 2 muuta, et võimaldada kõnealust importi kuni 30. juunini 2009.

| (6) | Seepärast tuleks otsust 2008/883/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks otsust 2008/883/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/883/EÜ artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Brasiilia territooriumilt koodiga BR-1, nagu on määratletud otsuse 79/542/EMÜ (mida on muudetud komisjoni otsusega 2008/642/EÜ (5)) II lisa 1. osas, võib ühendusse importida enne 1. detsembrit 2008 tapetud loomadelt saadud värsket konditustatud ja laagerdunud veiseliha kuni 30. juunini 2009.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. veebruar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  ELT L 18, 23.1.2003, lk 11.

1

(2)  EÜT L 146, 14.6.1979, lk 15.

2

(3)  ELT L 207, 5.8.2008, lk 36.

3

(4)  ELT L 316, 26.11.2008, lk 14.

4

(5)  ELT L 207, 5.8.2008, lk 36.”

5

---

Parandused

| 20.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/48

---

Nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ (milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A (I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse) parandus

(
  Euroopa Ühenduste Teataja L 268, 14. september 1992
  )

(Eestikeelne eriväljaanne 2004, 03. Põllumajandus, 13. köide, lk 154)

Leheküljel 16 artikli 17 lõikes 2

asendatakse

„2.   Ühendusse võib importida üksnes artiklis 1 osutatud loomi, spermat, munarakke ja embrüoid, mis vastavad järgmistele nõuetele:”

järgmisega:

„2.   Ühendusse võib importida üksnes artiklis 11 osutatud loomi ning spermat, munarakke ja embrüoid, mis vastavad järgmistele nõuetele:”.

---

20.2.2009

| 20.2.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---