# Euroopan unionin L 50/2009

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 50 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta21. helmikuu 2009 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 50

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta21. helmikuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 145/2009, annettu 20 päivänä helmikuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 146/2009, annettu 20 päivänä helmikuuta 2009, asetuksen (EY) N:o 2076/2005 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kalastustuotteiden tuonnista Kamerunista (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 147/2009, annettu 20 päivänä helmikuuta 2009, määrävyöhykkeiden asettamisesta vilja- ja riisialan vientitukia, vientimaksuja ja tiettyjä vientitodistuksia varten (Kodifioitu toisinto) | 5 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 148/2009, annettu 20 päivänä helmikuuta 2009, yhteisen kalastuspolitiikan alalla annettujen 11 vanhentuneen asetuksen kumoamisesta | 10 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 149/2009, annettu 20 päivänä helmikuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rasvattoman maitojauheen markkinoilla toteutettavien interventiotoimenpiteiden osalta annetun asetuksen (EY) N:o 214/2001 muuttamisesta | 12 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 150/2009, annettu 20 päivänä helmikuuta 2009, eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 619/2008 muuttamisesta | 19 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 151/2009, annettu 20 päivänä helmikuuta 2009, eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 619/2008 muuttamisesta | 20 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 145/2009, annettu 20 päivänä helmikuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 146/2009, annettu 20 päivänä helmikuuta 2009, asetuksen (EY) N:o 2076/2005 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kalastustuotteiden tuonnista Kamerunista (
  1
  )

1

3

*

Komission asetus (EY) N:o 147/2009, annettu 20 päivänä helmikuuta 2009, määrävyöhykkeiden asettamisesta vilja- ja riisialan vientitukia, vientimaksuja ja tiettyjä vientitodistuksia varten (Kodifioitu toisinto)

5

*

Komission asetus (EY) N:o 148/2009, annettu 20 päivänä helmikuuta 2009, yhteisen kalastuspolitiikan alalla annettujen 11 vanhentuneen asetuksen kumoamisesta

10

*

Komission asetus (EY) N:o 149/2009, annettu 20 päivänä helmikuuta 2009, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rasvattoman maitojauheen markkinoilla toteutettavien interventiotoimenpiteiden osalta annetun asetuksen (EY) N:o 214/2001 muuttamisesta

12

*

Komission asetus (EY) N:o 150/2009, annettu 20 päivänä helmikuuta 2009, eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 619/2008 muuttamisesta

19

*

Komission asetus (EY) N:o 151/2009, annettu 20 päivänä helmikuuta 2009, eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 619/2008 muuttamisesta

20

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Neuvosto |
| | | 2009/149/EY |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä marraskuuta 2008, Euroopan yhteisön ja Armenian tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta | 21 |
| Euroopan yhteisön ja Armenian tasavallan sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista | 22 |
| | | Komissio |
| | | 2009/150/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 25 päivänä tammikuuta 2006, valtiontuesta C 54/03 (ex N 194/02), jonka Saksan liittotasavalta aikoo toteuttaa raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen tiemaksujärjestelmän käyttöönottoon Saksan moottoriteillä liittyvän korvausmekanismin osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 89)

   (
  1
  ) | 30 |
| | | 2009/151/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä helmikuuta 2009, neuvoston päätöksen 79/542/ETY liitteen II muuttamisesta Botswanaa koskevien merkintöjen osalta sellaisten kolmansien maiden ja niiden osien luettelossa, joista tietyn tuoreen lihan tuonti yhteisöön on sallittua
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1031)

   (
  1
  ) | 45 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

2009/149/EY

*

Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä marraskuuta 2008, Euroopan yhteisön ja Armenian tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta

21

Euroopan yhteisön ja Armenian tasavallan sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista

22

Komissio

2009/150/EY

*

Komission päätös, tehty 25 päivänä tammikuuta 2006, valtiontuesta C 54/03 (ex N 194/02), jonka Saksan liittotasavalta aikoo toteuttaa raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen tiemaksujärjestelmän käyttöönottoon Saksan moottoriteillä liittyvän korvausmekanismin osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2006) 89)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 89)

1

30

2009/151/EY

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä helmikuuta 2009, neuvoston päätöksen 79/542/ETY liitteen II muuttamisesta Botswanaa koskevien merkintöjen osalta sellaisten kolmansien maiden ja niiden osien luettelossa, joista tietyn tuoreen lihan tuonti yhteisöön on sallittua
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1031)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1031)

1

45

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 124/2009, annettu 10 päivänä helmikuuta 2009, enimmäispitoisuuksien asettamisesta kokkidiostaattien tai histomonostaattien väistämättömästä siirtymisestä muihin kuin kohderehuihin johtuvalle esiintymiselle elintarvikkeissa (EUVL L 40, 11.2.2009) | 52 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 124/2009, annettu 10 päivänä helmikuuta 2009, enimmäispitoisuuksien asettamisesta kokkidiostaattien tai histomonostaattien väistämättömästä siirtymisestä muihin kuin kohderehuihin johtuvalle esiintymiselle elintarvikkeissa (EUVL L 40, 11.2.2009)

52

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 21.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 145/2009,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä helmikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 129,4 |
| JO | 62,0 |
| MA | 42,1 |
| TN | 132,6 |
| TR | 82,6 |
| ZZ | 89,7 |
| 0707 00 05 | JO | 161,3 |
| MA | 77,9 |
| MK | 147,9 |
| TR | 164,7 |
| ZZ | 138,0 |
| 0709 90 70 | JO | 239,8 |
| MA | 71,3 |
| TR | 125,2 |
| ZZ | 145,4 |
| 0709 90 80 | EG | 94,1 |
| ZZ | 94,1 |
| 0805 10 20 | EG | 45,6 |
| IL | 55,3 |
| MA | 50,4 |
| TN | 47,6 |
| TR | 61,5 |
| ZZ | 52,1 |
| 0805 20 10 | IL | 144,4 |
| MA | 84,5 |
| TR | 73,0 |
| ZZ | 100,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 75,3 |
| IL | 94,8 |
| JM | 95,1 |
| MA | 69,5 |
| PK | 50,6 |
| TR | 60,8 |
| ZZ | 74,4 |
| 0805 50 10 | EG | 81,5 |
| MA | 44,0 |
| TR | 61,0 |
| ZZ | 62,2 |
| 0808 10 80 | CA | 89,7 |
| CL | 67,7 |
| CN | 83,1 |
| MK | 25,7 |
| US | 107,9 |
| ZZ | 74,8 |
| 0808 20 50 | AR | 103,4 |
| CL | 73,7 |
| CN | 73,7 |
| US | 112,7 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 94,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

129,4

JO

62,0

MA

42,1

TN

132,6

TR

82,6

ZZ

89,7

0707 00 05

JO

161,3

MA

77,9

MK

147,9

TR

164,7

ZZ

138,0

0709 90 70

JO

239,8

MA

71,3

TR

125,2

ZZ

145,4

0709 90 80

EG

94,1

ZZ

94,1

0805 10 20

EG

45,6

IL

55,3

MA

50,4

TN

47,6

TR

61,5

ZZ

52,1

0805 20 10

IL

144,4

MA

84,5

TR

73,0

ZZ

100,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

75,3

IL

94,8

JM

95,1

MA

69,5

PK

50,6

TR

60,8

ZZ

74,4

0805 50 10

EG

81,5

MA

44,0

TR

61,0

ZZ

62,2

0808 10 80

CA

89,7

CL

67,7

CN

83,1

MK

25,7

US

107,9

ZZ

74,8

0808 20 50

AR

103,4

CL

73,7

CN

73,7

US

112,7

ZA

109,7

ZZ

94,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 21.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 146/2009,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2009,

asetuksen (EY) N:o 2076/2005 liitteen II muuttamisesta siltä osin kuin on kyse kalastustuotteiden tuonnista Kamerunista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 854/2004 (2) ja erityisesti sen 16 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 854/2004 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, että eläinperäisiä tuotteita voidaan tuoda ainoastaan sellaisesta kolmannesta maasta tai kolmannen maan osasta, joka on kyseisen asetuksen mukaisesti laaditussa luettelossa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 854/2004 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, että eläinperäisiä tuotteita voidaan tuoda ainoastaan sellaisesta kolmannesta maasta tai kolmannen maan osasta, joka on kyseisen asetuksen mukaisesti laaditussa luettelossa.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 853/2004, (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanoa koskevista siirtymäjärjestelyistä 5 päivänä joulukuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2076/2005 (3) säädetään, että poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 854/2004 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat tietyin edellytyksin sallia kalastustuotteiden tuonnin kolmansista maista, jotka on lueteltu kyseisen asetuksen liitteessä II. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 853/2004, (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanoa koskevista siirtymäjärjestelyistä 5 päivänä joulukuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2076/2005 (3) säädetään, että poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 854/2004 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat tietyin edellytyksin sallia kalastustuotteiden tuonnin kolmansista maista, jotka on lueteltu kyseisen asetuksen liitteessä II.

| (3) | Kyseiset kolmannet maat, joissa ei vielä ollut tehty yhteisön tarkastusta maiden hygieniaolosuhteiden tarkastamiseksi ja sen toteamiseksi, että maiden toimivaltaisten viranomaisten tekemät tarkastukset vastaavat yhteisön lainsäädännön vaatimuksia, luetellaan asetuksen (EY) N:o 2076/2005 liitteessä II. Kamerun sisältyy nykyään asetuksen (EY) N:o 2076/2005 liitteeseen II. |
| --- | --- |

(3)

Kyseiset kolmannet maat, joissa ei vielä ollut tehty yhteisön tarkastusta maiden hygieniaolosuhteiden tarkastamiseksi ja sen toteamiseksi, että maiden toimivaltaisten viranomaisten tekemät tarkastukset vastaavat yhteisön lainsäädännön vaatimuksia, luetellaan asetuksen (EY) N:o 2076/2005 liitteessä II. Kamerun sisältyy nykyään asetuksen (EY) N:o 2076/2005 liitteeseen II.

| (4) | Yhteisön Kameruniin tekemä tarkastuskäynti vuonna 2003 paljasti vakavia puutteita kalastustuotteiden käsittelyn hygieniassa ja kyseisen kolmannen maan toimivaltaisten viranomaisten valmiudessa toteuttaa luotettavat kalastustuotteiden tarkastukset. Kamerun ei näin ollen pysty antamaan tarvittavia takeita siitä, että kalastustuotteet on hankittu edellytyksin, jotka vastaavat vähintään yhteisössä kalastustuotteiden tuotantoon ja markkinoille saattamiseen sovellettavia edellytyksiä. Tarkastuskäynnin jälkeen Kamerun keskeytti kalastustuotteiden viennin Euroopan unioniin. |
| --- | --- |

(4)

Yhteisön Kameruniin tekemä tarkastuskäynti vuonna 2003 paljasti vakavia puutteita kalastustuotteiden käsittelyn hygieniassa ja kyseisen kolmannen maan toimivaltaisten viranomaisten valmiudessa toteuttaa luotettavat kalastustuotteiden tarkastukset. Kamerun ei näin ollen pysty antamaan tarvittavia takeita siitä, että kalastustuotteet on hankittu edellytyksin, jotka vastaavat vähintään yhteisössä kalastustuotteiden tuotantoon ja markkinoille saattamiseen sovellettavia edellytyksiä. Tarkastuskäynnin jälkeen Kamerun keskeytti kalastustuotteiden viennin Euroopan unioniin.

| (5) | Kamerunin toimivaltainen viranomainen ei ole vuoden 2004 jälkeen ilmoittanut yhteisölle korjaavien toimenpiteiden toteuttamisesta vuonna 2003 todettujen puutteiden korjaamiseksi. Vuonna 2008 Kamerun kieltäytyi yhteisön suorittamasta paikalla tehtävästä tarkastuksesta sillä perusteella, että kamerunilaisilla kalatehtailla tai kalastusaluksilla ei ole aikomusta viedä kalastustuotteita Euroopan unioniin lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

(5)

Kamerunin toimivaltainen viranomainen ei ole vuoden 2004 jälkeen ilmoittanut yhteisölle korjaavien toimenpiteiden toteuttamisesta vuonna 2003 todettujen puutteiden korjaamiseksi. Vuonna 2008 Kamerun kieltäytyi yhteisön suorittamasta paikalla tehtävästä tarkastuksesta sillä perusteella, että kamerunilaisilla kalatehtailla tai kalastusaluksilla ei ole aikomusta viedä kalastustuotteita Euroopan unioniin lyhyellä aikavälillä.

| (6) | Kalastustuotteiden tuontia yhteisöön Kamerunista ei tämän vuoksi pitäisi enää sallia. |
| --- | --- |

(6)

Kalastustuotteiden tuontia yhteisöön Kamerunista ei tämän vuoksi pitäisi enää sallia.

| (7) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2076/2005 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2076/2005 olisi muutettava.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 2076/2005 liite II tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2009.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55, oikaisu EUVL L 226, 25.6.2004, s. 22.

1

(2)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206, oikaisu EUVL L 226, 25.6.2004, s. 83.

2

(3)  EUVL L 338, 22.12.2005, s. 83.

3

---

LIITE

”LIITE II

Luettelo kolmansista maista ja alueista, joista voidaan sallia ihmisravinnoksi tarkoitettujen missä tahansa muodossa olevien kalastustuotteiden tuonti

| | AO – ANGOLA |
| --- | --- |

AO – ANGOLA

| | AZ — AZERBAIDŽAN (1) |
| --- | --- |

AZ — AZERBAIDŽAN (1)

| | BJ – BENIN |
| --- | --- |

BJ – BENIN

| | CG – KONGON TASAVALTA (2) |
| --- | --- |

CG – KONGON TASAVALTA (2)

| | ER – ERITREA |
| --- | --- |

ER – ERITREA

| | IL – ISRAEL |
| --- | --- |

IL – ISRAEL

| | MM – MYANMAR |
| --- | --- |

MM – MYANMAR

| | SB – SALOMONSAARET |
| --- | --- |

SB – SALOMONSAARET

| | SH – SAINT HELENA |
| --- | --- |

SH – SAINT HELENA

| | TG – TOGO |
| --- | --- |

TG – TOGO

---

(1)  Ainoastaan kaviaarin tuonti sallittu.

1

(2)  Ainoastaan merellä pyydettyjen, jäädytettyjen ja lopulliseen pakkaukseen pakattujen kalastustuotteiden tuonti sallittu.”

2

---

| 21.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 147/2009,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2009,

määrävyöhykkeiden asettamisesta vilja- ja riisialan vientitukia, vientimaksuja ja tiettyjä vientitodistuksia varten

(Kodifioitu toisinto)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 170 artiklan yhdessä 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Määrävyöhykkeiden uudelleen asettamisesta vilja- ja riisialan vientitukia, vientimaksuja ja tiettyjä vientitodistuksia varten 29 päivänä heinäkuuta 1992 annettua komission asetusta (ETY) N:o 2145/92 (2) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (3). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu asetus. |
| --- | --- |

(1)

Määrävyöhykkeiden uudelleen asettamisesta vilja- ja riisialan vientitukia, vientimaksuja ja tiettyjä vientitodistuksia varten 29 päivänä heinäkuuta 1992 annettua komission asetusta (ETY) N:o 2145/92 (2) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osilta (3). Sen vuoksi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava mainittu asetus.

| (2) | Olisi määriteltävä vilja- ja riisialan vientitukien tai -maksujen vahvistamisessa käytettävät määrävyöhykkeet. |
| --- | --- |

(2)

Olisi määriteltävä vilja- ja riisialan vientitukien tai -maksujen vahvistamisessa käytettävät määrävyöhykkeet.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä I olevan I osan a, b ja c kohdassa ja II osan a ja b kohdassa tarkoitettujen tuotteiden eriteltyjen vientitukien ja -maksujen vahvistamisessa käytetyt määrävyöhykkeet määritellään tämän asetuksen liitteessä I.

2 artikla

Kumotaan asetus (ETY) N:o 2145/92.

Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä III olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2009.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EYVL L 214, 30.7.1992, s. 20.

2

(3)  Katso liite II.

3

---

LIITE I

I Vyöhyke

| a) | Marokko
  Algeria
  Tunisia |
| --- | --- |

a)

Marokko

Algeria

Tunisia

| b) | Egypti
  Israel
  Libanon
  Syyria
  Turkki
  Länsi-Sahara |
| --- | --- |

b)

Egypti

Israel

Libanon

Syyria

Turkki

Länsi-Sahara

| c) | Libya |
| --- | --- |

c)

Libya

II Vyöhyke

| a) | Norja
  Färsaaret
  Islanti |
| --- | --- |

a)

Norja

Färsaaret

Islanti

| b) | Venäjä (pohjoinen)
  Valko-Venäjä |
| --- | --- |

b)

Venäjä (pohjoinen)

Valko-Venäjä

III Vyöhyke

| a) | Bosnia ja Hertsegovina
  Kroatia
  Entisen Jugoslavian alueet lukuun ottamatta Sloveniaa, Kroatiaa ja Bosnia-Hertsegovinaa |
| --- | --- |

a)

Bosnia ja Hertsegovina

Kroatia

Entisen Jugoslavian alueet lukuun ottamatta Sloveniaa, Kroatiaa ja Bosnia-Hertsegovinaa

| b) | Albania |
| --- | --- |

b)

Albania

| c) | Venäjä (eteläinen)
  Armenia
  Georgia
  Azerbaidžan
  Moldovan tasavalta
  Ukraina
  Kazakstan
  Kirgisia
  Uzbekistan
  Tadžikistan
  Turkmenistan |
| --- | --- |

c)

Venäjä (eteläinen)

Armenia

Georgia

Azerbaidžan

Moldovan tasavalta

Ukraina

Kazakstan

Kirgisia

Uzbekistan

Tadžikistan

Turkmenistan

IV Vyöhyke

| a) | Meksiko
  Keski-Amerikan maat ja alueet (muut kuin AKT-maat) |
| --- | --- |

a)

Meksiko

Keski-Amerikan maat ja alueet (muut kuin AKT-maat)

| b) | Suuret Antillit ja Pienet Antillit (muut kuin AKT-maat, Puerto Rico ja merentakaiset maat ja alueet) ja Bermuda |
| --- | --- |

b)

Suuret Antillit ja Pienet Antillit (muut kuin AKT-maat, Puerto Rico ja merentakaiset maat ja alueet) ja Bermuda

| c) | Etelä-Amerikan maat ja alueet (Atlantin rannikko, muut kuin merentakaiset maat ja alueet) |
| --- | --- |

c)

Etelä-Amerikan maat ja alueet (Atlantin rannikko, muut kuin merentakaiset maat ja alueet)

| d) | Etelä-Amerikan maat ja alueet (Tyynenmeren rannikko) |
| --- | --- |

d)

Etelä-Amerikan maat ja alueet (Tyynenmeren rannikko)

V Vyöhyke

Etelä-Afrikka

VI Vyöhyke

Arabian niemimaan maat ja alueet

Jordania

Irak

Iran

VII Vyöhyke

| a) | Afganistan
  Pakistan
  Intia (mukaan lukien Sikkim)
  Nepal
  Sri Lanka
  Bangladesh
  Myanmar
  Bhutan
  Intian valtameren saaret (muut kuin AKT-maat ja merentakaiset maat ja alueet) |
| --- | --- |

a)

Afganistan

Pakistan

Intia (mukaan lukien Sikkim)

Nepal

Sri Lanka

Bangladesh

Myanmar

Bhutan

Intian valtameren saaret (muut kuin AKT-maat ja merentakaiset maat ja alueet)

| b) | Thaimaa
  Kambodža
  Laos
  Japani
  Indonesia
  Malesia
  Filippiinit |
| --- | --- |

b)

Thaimaa

Kambodža

Laos

Japani

Indonesia

Malesia

Filippiinit

| c) | Muut Aasian ja Oseanian maat ja alueet (muut kuin merentakaiset maat ja alueet)
  Australia
  Uusi-Seelanti |
| --- | --- |

c)

Muut Aasian ja Oseanian maat ja alueet (muut kuin merentakaiset maat ja alueet)

Australia

Uusi-Seelanti

VIII Vyöhyke

| a) | (Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot eli AKT-maat)
  Angola
  Antigua ja Barbuda
  Bahama
  Barbados
  Belize
  Benin
  Botswana
  Burkina Faso
  Burundi
  Kamerun
  Kap Verde
  Keski-Afrikka
  Komorit (lukuun ottamatta Mayottea)
  Kongo
  Norsunluurannikko
  Djibouti
  Dominica
  Etiopia
  Fidži
  Gabon
  Gambia
  Ghana
  Grenada
  Guinea
  Guinea-Bissau
  Päiväntasaajan Guinea
  Guyana
  Haiti
  Jamaika
  Kenia
  Kiribati
  Lesotho
  Liberia
  Madagaskar
  Malawi
  Mali
  Mauritius
  Mauritania
  Mosambik
  Namibia
  Niger
  Nigeria
  Uganda
  Papua-Uusi-Guinea
  Dominikaaninen tasavalta
  Ruanda
  Saint Kitts ja Nevis
  Saint Vincent ja Grenadiinit
  Saint Lucia
  Salomonsaaret
  Samoa
  São Tomé ja Príncipe
  Senegal
  Seychellit
  Sierra Leone
  Somalia
  Sudan
  Suriname
  Swazimaa
  Tansania
  Tšad
  Togo
  Tonga
  Trinidad ja Tobago
  Tuvalu
  Vanuatu
  Kongon demokraattinen tasavalta
  Sambia
  Zimbabwe |
| --- | --- |

a)

(Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot eli AKT-maat)

Angola

Antigua ja Barbuda

Bahama

Barbados

Belize

Benin

Botswana

Burkina Faso

Burundi

Kamerun

Kap Verde

Keski-Afrikka

Komorit (lukuun ottamatta Mayottea)

Kongo

Norsunluurannikko

Djibouti

Dominica

Etiopia

Fidži

Gabon

Gambia

Ghana

Grenada

Guinea

Guinea-Bissau

Päiväntasaajan Guinea

Guyana

Haiti

Jamaika

Kenia

Kiribati

Lesotho

Liberia

Madagaskar

Malawi

Mali

Mauritius

Mauritania

Mosambik

Namibia

Niger

Nigeria

Uganda

Papua-Uusi-Guinea

Dominikaaninen tasavalta

Ruanda

Saint Kitts ja Nevis

Saint Vincent ja Grenadiinit

Saint Lucia

Salomonsaaret

Samoa

São Tomé ja Príncipe

Senegal

Seychellit

Sierra Leone

Somalia

Sudan

Suriname

Swazimaa

Tansania

Tšad

Togo

Tonga

Trinidad ja Tobago

Tuvalu

Vanuatu

Kongon demokraattinen tasavalta

Sambia

Zimbabwe

| b) | (merentakaiset maat ja alueet)
  Ranskan Polynesia
  Uusi-Kaledonia ja siihen kuuluvat alueet
  Wallis ja Futuna
  Ranskan eteläiset ja antarktiset alueet
  Saint-Pierre ja Miquelon
  Mayotte
  Alankomaiden Antillit
  Aruba
  Grönlanti
  Anguilla
  Caymansaaret
  Falklandinsaaret
  Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret
  Turks- ja Caicossaaret
  Brittiläiset Neitsytsaaret
  Montserrat
  Pitcairn
  Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet
  Antarktiksen brittiläiset alueet
  Brittiläinen Intian valtameren alue |
| --- | --- |

b)

(merentakaiset maat ja alueet)

Ranskan Polynesia

Uusi-Kaledonia ja siihen kuuluvat alueet

Wallis ja Futuna

Ranskan eteläiset ja antarktiset alueet

Saint-Pierre ja Miquelon

Mayotte

Alankomaiden Antillit

Aruba

Grönlanti

Anguilla

Caymansaaret

Falklandinsaaret

Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret

Turks- ja Caicossaaret

Brittiläiset Neitsytsaaret

Montserrat

Pitcairn

Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet

Antarktiksen brittiläiset alueet

Brittiläinen Intian valtameren alue

---

LIITE II

Kumottu asetus ja luettelo sen muutoksista

| Komission asetus (ETY) N:o 2145/92
  (EYVL L 214, 30.7.1992, s. 20). | |
| --- | --- |
| Komission asetus (EY) N:o 3304/94
  (EYVL L 341, 30.12.1994, s. 48). | ainoastaan 1 artiklan 2 kohta |
| Komission asetus (EY) N:o 1950/2005
  (EUVL L 312, 29.11.2005, s. 18). | ainoastaan 3 artikla |
| Komission asetus (EY) N:o 1996/2006
  (EUVL L 398, 30.12.2006, s. 1). | ainoastaan 2 artikla |

Komission asetus (ETY) N:o 2145/92

(EYVL L 214, 30.7.1992, s. 20).

Komission asetus (EY) N:o 3304/94

(EYVL L 341, 30.12.1994, s. 48).

ainoastaan 1 artiklan 2 kohta

Komission asetus (EY) N:o 1950/2005

(EUVL L 312, 29.11.2005, s. 18).

ainoastaan 3 artikla

Komission asetus (EY) N:o 1996/2006

(EUVL L 398, 30.12.2006, s. 1).

ainoastaan 2 artikla

---

LIITE III

Vastaavuustaulukko

| Asetus (ETY) N:o 2145/92 | Tämä asetus |
| --- | --- |
| 1 artiklan ensimmäinen kohta | 1 artikla |
| 1 artiklan toinen kohta | — |
| — | 2 artikla |
| 2 artiklan ensimmäinen kohta | 3 artikla |
| 2 artiklan toinen kohta | — |
| Liite | Liite I |
| — | Liite II |
| — | Liite III |

Asetus (ETY) N:o 2145/92

Tämä asetus

1 artiklan ensimmäinen kohta

1 artikla

1 artiklan toinen kohta

—

—

2 artikla

2 artiklan ensimmäinen kohta

3 artikla

2 artiklan toinen kohta

—

Liite

Liite I

—

Liite II

—

Liite III

---

| 21.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/10

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 148/2009,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2009,

yhteisen kalastuspolitiikan alalla annettujen 11 vanhentuneen asetuksen kumoamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 175 artiklan,

ottaa huomioon sardiinien tasaushyvitysten myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä 4 päivänä marraskuuta 1985 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3117/85 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan ja 21 artiklan 3 ja 4 kohdan,

ottaa huomioon tiettyjen kalastustuotteiden kaupan pitämistä koskevien yhteisten vaatimusten vahvistamisesta 26 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2406/96 (3) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 (4) ja erityisesti sen 25 artiklan, 27 artiklan 6 kohdan ja 37 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön lainsäädännön avoimuuden lisääminen on olennainen osa parempaa lainsäädäntöstrategiaa, jota yhteisön toimielimet soveltavat. Sen vuoksi on aiheellista poistaa sovellettavasta lainsäädännöstä säädökset, joilla ei ole enää todellista vaikutusta. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön lainsäädännön avoimuuden lisääminen on olennainen osa parempaa lainsäädäntöstrategiaa, jota yhteisön toimielimet soveltavat. Sen vuoksi on aiheellista poistaa sovellettavasta lainsäädännöstä säädökset, joilla ei ole enää todellista vaikutusta.

| (2) | Seuraavat yhteisen kalastuspolitiikan alaan liittyvät asetukset ovat vanhentuneet, vaikka ne muodollisesti ovatkin vielä voimassa:






  — | komission asetus (ETY) N:o 3459/85 (5), annettu 6 päivänä joulukuuta 1985, Atlantin sardiineista myönnettävän tasaushyvityksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, koska perussäädöksiin on tehty muutoksia, jotka ovat ristiriidassa mainitun säädöksen soveltamisen kanssa, |
| --- | --- | --- |

(2)

Seuraavat yhteisen kalastuspolitiikan alaan liittyvät asetukset ovat vanhentuneet, vaikka ne muodollisesti ovatkin vielä voimassa:

—

komission asetus (ETY) N:o 3459/85 (5), annettu 6 päivänä joulukuuta 1985, Atlantin sardiineista myönnettävän tasaushyvityksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, koska perussäädöksiin on tehty muutoksia, jotka ovat ristiriidassa mainitun säädöksen soveltamisen kanssa,

| — | komission asetus (ETY) N:o 254/86 (6), annettu 4 päivänä helmikuuta 1986, espanjalaista alkuperää olevia sardiini- ja tonnikalasäilykkeitä koskevien jäsenvaltioissa Espanjaa ja Portugalia lukuun ottamatta sovellettavien määrällisten rajoitusten asteittaisen poistamisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, sillä se kattoi siirtymäajan, joka on päättynyt, |
| --- | --- |

—

komission asetus (ETY) N:o 254/86 (6), annettu 4 päivänä helmikuuta 1986, espanjalaista alkuperää olevia sardiini- ja tonnikalasäilykkeitä koskevien jäsenvaltioissa Espanjaa ja Portugalia lukuun ottamatta sovellettavien määrällisten rajoitusten asteittaisen poistamisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, sillä se kattoi siirtymäajan, joka on päättynyt,

| — | Commission Regulation (EEC) No 3599/90 (7) of 13 December 1990 remedying the prejudice caused by the halting of fishing for common sole by vessels flying the flag of a Member State in 1989. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, sillä se kattoi ainoastaan vuoden 1989, |
| --- | --- |

—

Commission Regulation (EEC) No 3599/90 (7) of 13 December 1990 remedying the prejudice caused by the halting of fishing for common sole by vessels flying the flag of a Member State in 1989. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, sillä se kattoi ainoastaan vuoden 1989,

| — | komission asetus (ETY) N:o 3863/91 (8), annettu 16 päivänä joulukuuta 1991, tietyillä Yhdistyneen kuningaskunnan rannikkoalueilla sovellettavan taskuravun kaupan pitämiseksi vaadittavan vähimmäiskoon määrittämisestä. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, koska perussäädöksiin on tehty muutoksia, jotka ovat ristiriidassa mainitun säädöksen soveltamisen kanssa, |
| --- | --- |

—

komission asetus (ETY) N:o 3863/91 (8), annettu 16 päivänä joulukuuta 1991, tietyillä Yhdistyneen kuningaskunnan rannikkoalueilla sovellettavan taskuravun kaupan pitämiseksi vaadittavan vähimmäiskoon määrittämisestä. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, koska perussäädöksiin on tehty muutoksia, jotka ovat ristiriidassa mainitun säädöksen soveltamisen kanssa,

| — | komission asetus (EY) N:o 897/94 (9), annettu 22 päivänä huhtikuuta 1994, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä yhteisön kalastusalusten jatkuvaan paikantamisjärjestelmään liittyvien koehankkeiden osalta. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, koska perussäädöksiin on tehty muutoksia, jotka ovat ristiriidassa mainitun säädöksen soveltamisen kanssa, |
| --- | --- |

—

komission asetus (EY) N:o 897/94 (9), annettu 22 päivänä huhtikuuta 1994, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä yhteisön kalastusalusten jatkuvaan paikantamisjärjestelmään liittyvien koehankkeiden osalta. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, koska perussäädöksiin on tehty muutoksia, jotka ovat ristiriidassa mainitun säädöksen soveltamisen kanssa,

| — | komission asetus (EY) N:o 1419/96 (10), annettu 22 päivänä heinäkuuta 1996, Loligo patagonica -lajin kalmarin yksityisen varastoinnin tuen määrän vahvistamisesta. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, koska perussäädöksiin on tehty muutoksia, jotka ovat ristiriidassa mainitun säädöksen soveltamisen kanssa, |
| --- | --- |

—

komission asetus (EY) N:o 1419/96 (10), annettu 22 päivänä heinäkuuta 1996, Loligo patagonica -lajin kalmarin yksityisen varastoinnin tuen määrän vahvistamisesta. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, koska perussäädöksiin on tehty muutoksia, jotka ovat ristiriidassa mainitun säädöksen soveltamisen kanssa,

| — | komission asetus (EY) N:o 2378/1999 (11), annettu 9 päivänä marraskuuta 1999, jalostusteollisuudelle ajanjaksolla 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 1998 toimitettuja tonnikaloja koskevan tasaushyvityksen myöntämisestä tuottajaorganisaatioille annetun asetuksen (EY) N:o 1282/1999 muuttamisesta. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, sillä se kattoi ainoastaan vuoden 1998, |
| --- | --- |

—

komission asetus (EY) N:o 2378/1999 (11), annettu 9 päivänä marraskuuta 1999, jalostusteollisuudelle ajanjaksolla 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 1998 toimitettuja tonnikaloja koskevan tasaushyvityksen myöntämisestä tuottajaorganisaatioille annetun asetuksen (EY) N:o 1282/1999 muuttamisesta. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, sillä se kattoi ainoastaan vuoden 1998,

| — | komission asetus (EY) N:o 1103/2000 (12), annettu 25 päivänä toukokuuta 2000, jalostusteollisuudelle ajanjaksolla 1 päivästä heinäkuuta30 päivään syyskuuta 1999 toimitettuja tonnikaloja koskevan hyvityksen myöntämisestä tuottajajärjestöille. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, sillä se kattoi ainoastaan vuoden 1999, |
| --- | --- |

—

komission asetus (EY) N:o 1103/2000 (12), annettu 25 päivänä toukokuuta 2000, jalostusteollisuudelle ajanjaksolla 1 päivästä heinäkuuta30 päivään syyskuuta 1999 toimitettuja tonnikaloja koskevan hyvityksen myöntämisestä tuottajajärjestöille. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, sillä se kattoi ainoastaan vuoden 1999,

| — | komission asetus (EY) N:o 1702/2000 (13), annettu 31 päivänä heinäkuuta 2000, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen lopettamisesta. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, sillä sitä sovellettiin kiintiöiden jakamiseen vuodeksi 2000, |
| --- | --- |

—

komission asetus (EY) N:o 1702/2000 (13), annettu 31 päivänä heinäkuuta 2000, Espanjan lipun alla purjehtivien alusten turskan kalastuksen lopettamisesta. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, sillä sitä sovellettiin kiintiöiden jakamiseen vuodeksi 2000,

| — | komission asetus (EY) N:o 585/2001 (14), annettu 26 päivänä maaliskuuta 2001, jalostusteollisuudelle ajanjaksolla 1 päivästä tammikuuta31 päivään maaliskuuta 2000 toimitettuja tonnikaloja koskevan hyvityksen myöntämisestä tuottajajärjestöille. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, sillä se kattoi ainoastaan vuoden 2000, |
| --- | --- |

—

komission asetus (EY) N:o 585/2001 (14), annettu 26 päivänä maaliskuuta 2001, jalostusteollisuudelle ajanjaksolla 1 päivästä tammikuuta31 päivään maaliskuuta 2000 toimitettuja tonnikaloja koskevan hyvityksen myöntämisestä tuottajajärjestöille. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, sillä se kattoi ainoastaan vuoden 2000,

| — | komission asetus (EY) N:o 2496/2001 (15), annettu 19 päivänä joulukuuta 2001, jalostusteollisuudelle ajanjaksolla 1 päivästä tammikuuta31 päivään maaliskuuta 2001 toimitettuja tonnikaloja koskevan hyvityksen myöntämisestä tuottajajärjestöille. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, sillä se kattoi ainoastaan vuoden 2001. |
| --- | --- |

—

komission asetus (EY) N:o 2496/2001 (15), annettu 19 päivänä joulukuuta 2001, jalostusteollisuudelle ajanjaksolla 1 päivästä tammikuuta31 päivään maaliskuuta 2001 toimitettuja tonnikaloja koskevan hyvityksen myöntämisestä tuottajajärjestöille. Kyseisen asetuksen oikeusvaikutukset ovat lakanneet, sillä se kattoi ainoastaan vuoden 2001.

| (3) | Oikeusvarmuuden ja oikeudellisen selkeyden syistä johdanto-osan 2 kappaleessa tarkoitetut asetukset olisi kumottava. |
| --- | --- |

(3)

Oikeusvarmuuden ja oikeudellisen selkeyden syistä johdanto-osan 2 kappaleessa tarkoitetut asetukset olisi kumottava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kumottavat asetukset

Kumotaan asetukset (ETY) N:o 3459/85, (ETY) N:o 254/86, (ETY) N:o 3599/90, (ETY) N:o 3863/91, (EY) N:o 897/94, (EY) N:o 1419/96, (EY) N:o 2378/1999, (EY) N:o 1103/2000, (EY) N:o 1702/2000, (EY) N:o 585/2001 ja (EY) N:o 2496/2001.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2009.

Komission puolesta

Joe BORG

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 297, 9.11.1985, s. 1.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EYVL L 334, 23.12.1996, s. 1.

3

(4)  EYVL L 17, 21.1.2000, s. 22.

4

(5)  EYVL L 332, 10.12.1985, s. 16.

5

(6)  EYVL L 31, 6.2.1986, s. 13.

6

(7)  EYVL L 350, 14.12.1990, s. 50.

7

(8)  EYVL L 363, 31.12.1991, s. 1.

8

(9)  EYVL L 104, 23.4.1994, s. 18.

9

(10)  EYVL L 182, 23.7.1996, s. 11.

10

(11)  EYVL L 287, 10.11.1999, s. 12.

11

(12)  EYVL L 125, 26.5.2000, s. 18.

12

(13)  EYVL L 195, 1.8.2000, s. 21.

13

(14)  EYVL L 86, 27.3.2001, s. 8.

14

(15)  EYVL L 337, 20.12.2001, s. 25.

15

---

| 21.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/12

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 149/2009,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2009,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rasvattoman maitojauheen markkinoilla toteutettavien interventiotoimenpiteiden osalta annetun asetuksen (EY) N:o 214/2001 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 43 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 10 artiklan 1 kohdan f alakohdassa säädetään rasvattoman maitojauheen julkisesta interventiosta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 10 artiklan 1 kohdan f alakohdassa säädetään rasvattoman maitojauheen julkisesta interventiosta.

| (2) | Komission asetuksessa (EY) N:o 214/2001 (2) säädetään rasvattoman maitojauheen julkista interventiota koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksessa (EY) N:o 214/2001 (2) säädetään rasvattoman maitojauheen julkista interventiota koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.

| (3) | Uuden järjestelmän ja saadun kokemuksen perusteella rasvattoman maitojauheen markkinoiden interventiota olisi muutettava ja tarvittaessa yksinkertaistettava. |
| --- | --- |

(3)

Uuden järjestelmän ja saadun kokemuksen perusteella rasvattoman maitojauheen markkinoiden interventiota olisi muutettava ja tarvittaessa yksinkertaistettava.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 10 artiklan 1 kohdan f alakohdassa asetetaan uusi vaatimus, jonka mukaan rasvattoman maitojauheen valkuaisainepitoisuuden on oltava 34 painoprosenttia rasvattomasta kuiva-aineesta, ja sen vuoksi tukikelpoisen tuotteen määritelmää olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 10 artiklan 1 kohdan f alakohdassa asetetaan uusi vaatimus, jonka mukaan rasvattoman maitojauheen valkuaisainepitoisuuden on oltava 34 painoprosenttia rasvattomasta kuiva-aineesta, ja sen vuoksi tukikelpoisen tuotteen määritelmää olisi muutettava.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklan 1 kohdan d alakohdassa rajoitetaan yhdessä 18 artiklan 2 kohdan e alakohdan kanssa rasvattoman maitojauheen julkinen interventio kiinteään hintaan 109 000 tonnin tarjottuun määrään 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän elokuuta välisenä aikana. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklan 1 kohdan d alakohdassa rajoitetaan yhdessä 18 artiklan 2 kohdan e alakohdan kanssa rasvattoman maitojauheen julkinen interventio kiinteään hintaan 109 000 tonnin tarjottuun määrään 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän elokuuta välisenä aikana.

| (6) | Kyseisen 109 000 tonnin enimmäismäärän noudattamiseksi on aiheellista säätää harkinta-ajasta, jolloin voidaan ennen tarjouksia koskevan päätöksen tekemistä toteuttaa erityistoimenpiteitä, joita sovelletaan erityisesti käsiteltävinä oleviin tarjouksiin. Kyseisiin toimenpiteisiin voi sisältyä intervention lopettaminen, jakokertoimen soveltaminen ja käsiteltävinä olevien tarjousten hylkääminen. Ne edellyttävät nopeita toimia, ja komission olisi voitava toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet viipymättä. Vuoden 2009 huhtikuun vapaapäivistä johtuen olisi poikettava tarjousten jättöpäivää koskevista päivämääristä, jotta varmistetaan, että kiinteään hintaan ostettavaa 109 000 tonnin enimmäismäärää noudatetaan. |
| --- | --- |

(6)

Kyseisen 109 000 tonnin enimmäismäärän noudattamiseksi on aiheellista säätää harkinta-ajasta, jolloin voidaan ennen tarjouksia koskevan päätöksen tekemistä toteuttaa erityistoimenpiteitä, joita sovelletaan erityisesti käsiteltävinä oleviin tarjouksiin. Kyseisiin toimenpiteisiin voi sisältyä intervention lopettaminen, jakokertoimen soveltaminen ja käsiteltävinä olevien tarjousten hylkääminen. Ne edellyttävät nopeita toimia, ja komission olisi voitava toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet viipymättä. Vuoden 2009 huhtikuun vapaapäivistä johtuen olisi poikettava tarjousten jättöpäivää koskevista päivämääristä, jotta varmistetaan, että kiinteään hintaan ostettavaa 109 000 tonnin enimmäismäärää noudatetaan.

| (7) | Vakuuden määrällä olisi varmistettava, että jätettyjä tarjouksia ei peruta, ja sen vuoksi kaikkiin tämän asetuksen mukaisesti jätettyihin tarjouksiin sovelletaan vakuutta, jonka suuruus on 5 euroa 100:aa kilogrammaa kohti. |
| --- | --- |

(7)

Vakuuden määrällä olisi varmistettava, että jätettyjä tarjouksia ei peruta, ja sen vuoksi kaikkiin tämän asetuksen mukaisesti jätettyihin tarjouksiin sovelletaan vakuutta, jonka suuruus on 5 euroa 100:aa kilogrammaa kohti.

| (8) | Rasvattoman maitojauheen yksityinen varastointi on lakkautettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 1152/2007 (3), ja viittaukset kyseiseen järjestelmään olisi poistettava. |
| --- | --- |

(8)

Rasvattoman maitojauheen yksityinen varastointi on lakkautettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 1152/2007 (3), ja viittaukset kyseiseen järjestelmään olisi poistettava.

| (9) | Pienten määrien jäämistä varastoihin olisi vältettävä, ja tarjouskilpailun voittajille olisi tarjottava enintään 5 000 kilogramman suuruisia määriä. |
| --- | --- |

(9)

Pienten määrien jäämistä varastoihin olisi vältettävä, ja tarjouskilpailun voittajille olisi tarjottava enintään 5 000 kilogramman suuruisia määriä.

| (10) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 214/2001 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(10)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 214/2001 olisi muutettava.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 214/2001 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla
  Tässä asetuksessa vahvistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (4) 10 artiklan 1 kohdan f alakohdassa säädettyjen rasvattoman maitojauheen markkinoiden interventiotoimenpiteiden soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt seuraavien osalta:






  a) | asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 18 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu osto kiinteään hintaan; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Tässä asetuksessa vahvistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (4) 10 artiklan 1 kohdan f alakohdassa säädettyjen rasvattoman maitojauheen markkinoiden interventiotoimenpiteiden soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt seuraavien osalta:

a)

asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja 18 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu osto kiinteään hintaan;

| b) | asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu osto pysyvällä tarjouskilpailulla; |
| --- | --- |

b)

asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu osto pysyvällä tarjouskilpailulla;

| c) | rasvattoman maitojauheen myynti julkisesta varastosta pysyvällä tarjouskilpailulla. |
| --- | --- |

c)

rasvattoman maitojauheen myynti julkisesta varastosta pysyvällä tarjouskilpailulla.

| 2) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | Muutetaan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Interventioelimet saavat ostaa ainoastaan sellaista rasvatonta maitojauhetta, joka on asetuksen (EY) N:o 1234/2007 10 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja tämän artiklan 2–7 kohdan säännösten mukaista ja jota tarjotaan niille interventioon 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän elokuuta välisenä aikana.” |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

Muutetaan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Interventioelimet saavat ostaa ainoastaan sellaista rasvatonta maitojauhetta, joka on asetuksen (EY) N:o 1234/2007 10 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja tämän artiklan 2–7 kohdan säännösten mukaista ja jota tarjotaan niille interventioon 1 päivän maaliskuuta ja 31 päivän elokuuta välisenä aikana.”

| b) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Toimivaltaisten viranomaisten on tarkastettava rasvattoman maitojauheen laatu tämän asetuksen liitteessä I tarkoitetuilla määritysmenetelmillä ja tämän asetuksen liitteessä III tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti otettujen näytteiden perusteella. Tarkastuksissa on vahvistettava, että neuvoston direktiivin 2001/114/EY (5) liitteessä I olevan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja valkuaisainepitoisuuden mukauttamisessa käytettäviä sallittuja raaka-aineita lukuun ottamatta rasvaton maitojauhe ei sisällä muita tuotteita, etenkään tämän asetuksen liitteessä I määriteltyä kirnupiimää tai heraa.
  Valkuaisainepitoisuuden mukauttamisen on tarvittaessa tapahduttava nestefaasissa.
  Jäsenvaltiot saavat komission suostumuksella kuitenkin tiettyjen laatuvaatimusten ja tiettyjen hyväksyttyjen yritysten osalta laatia jäsenvaltioiden valvonnassa toimivan omavalvontajärjestelmän. |
| --- | --- |

b)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Toimivaltaisten viranomaisten on tarkastettava rasvattoman maitojauheen laatu tämän asetuksen liitteessä I tarkoitetuilla määritysmenetelmillä ja tämän asetuksen liitteessä III tarkoitettujen menettelyjen mukaisesti otettujen näytteiden perusteella. Tarkastuksissa on vahvistettava, että neuvoston direktiivin 2001/114/EY (5) liitteessä I olevan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja valkuaisainepitoisuuden mukauttamisessa käytettäviä sallittuja raaka-aineita lukuun ottamatta rasvaton maitojauhe ei sisällä muita tuotteita, etenkään tämän asetuksen liitteessä I määriteltyä kirnupiimää tai heraa.

Valkuaisainepitoisuuden mukauttamisen on tarvittaessa tapahduttava nestefaasissa.

Jäsenvaltiot saavat komission suostumuksella kuitenkin tiettyjen laatuvaatimusten ja tiettyjen hyväksyttyjen yritysten osalta laatia jäsenvaltioiden valvonnassa toimivan omavalvontajärjestelmän.

| 3) | Korvataan 4 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Todistuksessa on oltava 2 artiklan 6 kohdan a, b ja c alakohdassa säädetyt merkinnät ja vahvistus siitä, että rasvaton maitojauhe on tuotettu rasvattomasta maidosta yhteisössä hyväksytyssä laitoksessa ja tarvittaessa, että valkuaisainepitoisuuden mukauttaminen on tapahtunut nestefaasissa, asetuksen (EY) N:o 1234/2007 10 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 4 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Todistuksessa on oltava 2 artiklan 6 kohdan a, b ja c alakohdassa säädetyt merkinnät ja vahvistus siitä, että rasvaton maitojauhe on tuotettu rasvattomasta maidosta yhteisössä hyväksytyssä laitoksessa ja tarvittaessa, että valkuaisainepitoisuuden mukauttaminen on tapahtunut nestefaasissa, asetuksen (EY) N:o 1234/2007 10 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti.”

| 4) | Muutetaan 2 jakson otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

4)

Muutetaan 2 jakson otsikko seuraavasti:

| 5) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | Muutetaan 2 kohta seuraavasti:






  i) | Poistetaan toinen alakohta. |
| --- | --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

Muutetaan 2 kohta seuraavasti:

i)

Poistetaan toinen alakohta.

| ii) | Lisätään uusi alakohta seuraavasti:
  ”Interventioelimen on katsottava lauantaisin, sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä jätetyt hakemukset vastaanotetuiksi niiden jättämispäivää seuraavana työpäivänä.
  Interventioelimen on katsottava 6 päivän huhtikuuta ja 13 päivän huhtikuuta 2009 välisenä aikana jätetyt tarjoukset vastaanotetuiksi 14 päivänä huhtikuuta 2009.” |
| --- | --- |

ii)

Lisätään uusi alakohta seuraavasti:

”Interventioelimen on katsottava lauantaisin, sunnuntaisin tai yleisinä vapaapäivinä jätetyt hakemukset vastaanotetuiksi niiden jättämispäivää seuraavana työpäivänä.

Interventioelimen on katsottava 6 päivän huhtikuuta ja 13 päivän huhtikuuta 2009 välisenä aikana jätetyt tarjoukset vastaanotetuiksi 14 päivänä huhtikuuta 2009.”

| b) | Korvataan 3 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | esitetään todiste, jonka mukaan myyjä on asettanut siinä jäsenvaltiossa, jossa tarjous on jätetty, viimeistään tarjouksen vastaanottopäivänä vakuuden, joka on 5 euroa 100:aa kilogrammaa kohden.” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

esitetään todiste, jonka mukaan myyjä on asettanut siinä jäsenvaltiossa, jossa tarjous on jätetty, viimeistään tarjouksen vastaanottopäivänä vakuuden, joka on 5 euroa 100:aa kilogrammaa kohden.”

| c) | Lisätään uusi alakohta seuraavasti:
  ”5.   Tarjouksia ei voi peruuttaa sen jälkeen, kun interventioelin on ne vastaanottanut.” |
| --- | --- |

c)

Lisätään uusi alakohta seuraavasti:

”5.   Tarjouksia ei voi peruuttaa sen jälkeen, kun interventioelin on ne vastaanottanut.”

| 6) | Korvataan 6 artikla seuraavasti:
  ”6 artikla
  Komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 (6) 20 artiklassa tarkoitetut ensisijaiset vaatimukset ovat tarjousten voimassapitäminen, rasvattoman maitojauheen toimittaminen interventioelimen osoittamaan varastoon tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyssä määräajassa ja tämän asetuksen 2 artiklan vaatimusten noudattaminen. |
| --- | --- |

6)

Korvataan 6 artikla seuraavasti:

”6 artikla

Komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 (6) 20 artiklassa tarkoitetut ensisijaiset vaatimukset ovat tarjousten voimassapitäminen, rasvattoman maitojauheen toimittaminen interventioelimen osoittamaan varastoon tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyssä määräajassa ja tämän asetuksen 2 artiklan vaatimusten noudattaminen.

| 7) | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Kun tarjouksen tiedot on tarkistettu, interventioelimen on annettava viiden työpäivän kuluessa myyntitarjouksen vastaanottopäivästä toimitusvahvistus edellyttäen, että komissio ei toteuta 9 a artiklan 3 kohdan mukaisia erityistoimenpiteitä.
  Toimitusvahvistus on päivättävä ja numeroitava, ja siinä on oltava seuraavat tiedot:






  a) | toimitettavan rasvattoman maitojauheen määrä; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kun tarjouksen tiedot on tarkistettu, interventioelimen on annettava viiden työpäivän kuluessa myyntitarjouksen vastaanottopäivästä toimitusvahvistus edellyttäen, että komissio ei toteuta 9 a artiklan 3 kohdan mukaisia erityistoimenpiteitä.

Toimitusvahvistus on päivättävä ja numeroitava, ja siinä on oltava seuraavat tiedot:

a)

toimitettavan rasvattoman maitojauheen määrä;

| b) | viimeinen toimituspäivä; |
| --- | --- |

b)

viimeinen toimituspäivä;

| c) | varasto, johon rasvaton maitojauhe on toimitettava. |
| --- | --- |

c)

varasto, johon rasvaton maitojauhe on toimitettava.

Toimitusvahvistuksia ei myönnetä määrille, joita ei ole ilmoitettu 9 a artiklan 1 kohdan mukaisesti.”

| b) | Korvataan 3 ja 4 kohta seuraavasti:
  ”3.   Edellä 5 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetty vakuus vapautetaan, kun myyjä on toimittanut toimitusvahvistuksessa mainitun määrän siinä vahvistetussa määräajassa ja on todettu, että 2 artiklassa säädettyjä vaatimuksia noudatetaan.
  Jos rasvaton maitojauhe ei ole 2 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaista, se hylätään ja vakuus pidätetään suhteessa hylättyihin määriin.
  4.   Interventioelin ottaa rasvattoman maitojauheen haltuunsa päivästä, jona toimitusvahvistuksen kattaman rasvattoman maitojauheen määrä on kokonaisuudessaan viety interventioelimen osoittamaan varastoon, mutta aikaisintaan toimitusvahvistuksen myöntämispäivää seuraavana päivänä.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 3 ja 4 kohta seuraavasti:

”3.   Edellä 5 artiklan 3 kohdan c alakohdassa säädetty vakuus vapautetaan, kun myyjä on toimittanut toimitusvahvistuksessa mainitun määrän siinä vahvistetussa määräajassa ja on todettu, että 2 artiklassa säädettyjä vaatimuksia noudatetaan.

Jos rasvaton maitojauhe ei ole 2 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaista, se hylätään ja vakuus pidätetään suhteessa hylättyihin määriin.

4.   Interventioelin ottaa rasvattoman maitojauheen haltuunsa päivästä, jona toimitusvahvistuksen kattaman rasvattoman maitojauheen määrä on kokonaisuudessaan viety interventioelimen osoittamaan varastoon, mutta aikaisintaan toimitusvahvistuksen myöntämispäivää seuraavana päivänä.”

| 8) | Poistetaan 8 artiklan 2 kohta. |
| --- | --- |

8)

Poistetaan 8 artiklan 2 kohta.

| 9) | Lisätään 2 jaksoon 9 a artikla seuraavasti:
  ”9 a artikla
  1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään jokaisen viikon maanantaina kello 14.00 (Brysselin aikaa) rasvattoman maitojauheen määrät, joista on edeltävän viikon aikana tehty myyntitarjous 5 artiklan mukaisesti.
  2.   Jos todetaan, että 5 artiklassa tarkoitetut tarjoukset lähenevät tiettynä vuonna 80 000:ta tonnia, komissio ilmoittaa jäsenvaltioille, mistä päivästä alkaen niiden on ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitetut tiedot edellisenä päivänä tarjotuista rasvattoman maitojauheen määristä päivittäin viimeistään kello 14.00 (Brysselin aikaa).
  3.   Komissio päättää asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien noudattamiseksi ilman mainitun asetuksen 195 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean apua






  a) | interventio-oston lopettamisesta kiinteään hintaan; |
| --- | --- | --- |

9)

Lisätään 2 jaksoon 9 a artikla seuraavasti:

”9 a artikla

1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään jokaisen viikon maanantaina kello 14.00 (Brysselin aikaa) rasvattoman maitojauheen määrät, joista on edeltävän viikon aikana tehty myyntitarjous 5 artiklan mukaisesti.

2.   Jos todetaan, että 5 artiklassa tarkoitetut tarjoukset lähenevät tiettynä vuonna 80 000:ta tonnia, komissio ilmoittaa jäsenvaltioille, mistä päivästä alkaen niiden on ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitetut tiedot edellisenä päivänä tarjotuista rasvattoman maitojauheen määristä päivittäin viimeistään kello 14.00 (Brysselin aikaa).

3.   Komissio päättää asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen enimmäismäärien noudattamiseksi ilman mainitun asetuksen 195 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean apua

a)

interventio-oston lopettamisesta kiinteään hintaan;

| b) | jos tiettynä päivänä tarjotun koko määrän hyväksyminen johtaisi enimmäismäärän ylittymiseen, yhtenäisestä prosenttimäärästä, jolla kyseisenä päivänä kultakin myyjältä vastaanotettujen tarjousten kokonaismäärää vähennetään; |
| --- | --- |

b)

jos tiettynä päivänä tarjotun koko määrän hyväksyminen johtaisi enimmäismäärän ylittymiseen, yhtenäisestä prosenttimäärästä, jolla kyseisenä päivänä kultakin myyjältä vastaanotettujen tarjousten kokonaismäärää vähennetään;

| c) | tarvittaessa sellaisten tarjousten hylkäämisestä, joille ei ole myönnetty toimitusvahvistusta. |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa sellaisten tarjousten hylkäämisestä, joille ei ole myönnetty toimitusvahvistusta.

Poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 5 artiklan 5 kohdassa säädetään, myyjä, jonka tarjouksen vastaanottamista koskee tämän kohdan b alakohdassa tarkoitettu vähennys, voi päättää perua tarjouksensa viiden työpäivän kuluessa vähennysprosentin vahvistamisesta annetun asetuksen julkaisemisesta.”

| 10) | Korvataan 11 artikla seuraavasti:
  ”11 artikla
  1.   Interventioelimen on valittava käytettävissä olevista varastoista se, joka sijaitsee lähinnä paikkaa, johon rasvaton maitojauhe on varastoitu.
  Interventioelin voi kuitenkin valita toisen varaston, joka sijaitsee enintään 350 kilometrin etäisyydellä edellyttäen, ettei kyseisen varaston valinta aiheuta varastoinnin lisäkustannuksia.
  Interventioelin voi valita edellä mainittua etäisyyttä kauempana sijaitsevan varaston, jos sen valinta vähentää kustannuksia, kun otetaan huomioon varastoinnista ja kuljetuksesta aiheutuvat kustannukset. Siinä tapauksessa interventioelimen on viipymättä ilmoitettava valintansa komissiolle.
  2.   Jos ostava interventioelin on jossakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jonka alueelle tarjottu rasvaton maitojauhe on varastoitu, 1 kohdassa tarkoitettua enimmäisetäisyyttä laskettaessa ei oteta huomioon myyjän varaston ja ostavan interventioelimen jäsenvaltion rajan välistä etäisyyttä.
  3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun enimmäisetäisyyden ylittävältä osalta interventioelimen kannettaviksi lisäkuljetuskustannuksiksi vahvistetaan 0,05 euroa tonnia ja kilometriä kohden.” |
| --- | --- |

10)

Korvataan 11 artikla seuraavasti:

”11 artikla

1.   Interventioelimen on valittava käytettävissä olevista varastoista se, joka sijaitsee lähinnä paikkaa, johon rasvaton maitojauhe on varastoitu.

Interventioelin voi kuitenkin valita toisen varaston, joka sijaitsee enintään 350 kilometrin etäisyydellä edellyttäen, ettei kyseisen varaston valinta aiheuta varastoinnin lisäkustannuksia.

Interventioelin voi valita edellä mainittua etäisyyttä kauempana sijaitsevan varaston, jos sen valinta vähentää kustannuksia, kun otetaan huomioon varastoinnista ja kuljetuksesta aiheutuvat kustannukset. Siinä tapauksessa interventioelimen on viipymättä ilmoitettava valintansa komissiolle.

2.   Jos ostava interventioelin on jossakin muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jonka alueelle tarjottu rasvaton maitojauhe on varastoitu, 1 kohdassa tarkoitettua enimmäisetäisyyttä laskettaessa ei oteta huomioon myyjän varaston ja ostavan interventioelimen jäsenvaltion rajan välistä etäisyyttä.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun enimmäisetäisyyden ylittävältä osalta interventioelimen kannettaviksi lisäkuljetuskustannuksiksi vahvistetaan 0,05 euroa tonnia ja kilometriä kohden.”

| 11) | Korvataan 13 artikla seuraavasti:
  ”13 artikla
  Jos komissio päättää rasvattoman maitojauheen ostojen toteuttamisesta pysyvällä tarjouskilpailulla asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklan 3 kohdan ja mainitun asetuksen 18 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaisesti ja 195 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, sovelletaan tämän asetuksen 2, 3, 4, 10, 11 ja 12 artiklan säännöksiä, jollei tässä jaksossa toisin säädetä.” |
| --- | --- |

11)

Korvataan 13 artikla seuraavasti:

”13 artikla

Jos komissio päättää rasvattoman maitojauheen ostojen toteuttamisesta pysyvällä tarjouskilpailulla asetuksen (EY) N:o 1234/2007 13 artiklan 3 kohdan ja mainitun asetuksen 18 artiklan 2 kohdan e alakohdan mukaisesti ja 195 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, sovelletaan tämän asetuksen 2, 3, 4, 10, 11 ja 12 artiklan säännöksiä, jollei tässä jaksossa toisin säädetä.”

| 12) | Korvataan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Kunkin yksittäisen tarjouskilpailun tarjousten jättöaika päättyy kunkin kuukauden kolmantena tiistaina kello 11.00 (Brysselin aikaa), lukuun ottamatta elokuun neljättä tiistaita. Jos tiistai on yleinen vapaapäivä, määräaika päättyy sitä edeltävänä työpäivänä kello 11.00 (Brysselin aikaa).” |
| --- | --- |

12)

Korvataan 14 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Kunkin yksittäisen tarjouskilpailun tarjousten jättöaika päättyy kunkin kuukauden kolmantena tiistaina kello 11.00 (Brysselin aikaa), lukuun ottamatta elokuun neljättä tiistaita. Jos tiistai on yleinen vapaapäivä, määräaika päättyy sitä edeltävänä työpäivänä kello 11.00 (Brysselin aikaa).”

| 13) | Muutetaan 15 artiklan 3 kohta seuraavasti:






  a) | Korvataan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | se koskee 14 artiklan 2 kohdassa vahvistetun tarjousten jättämisen määräajan päättymistä edeltävien 31 päivän tai tapauksen mukaan neljän viikon aikana valmistettua rasvatonta maitojauhetta.” |
| --- | --- | --- | --- |

13)

Muutetaan 15 artiklan 3 kohta seuraavasti:

a)

Korvataan a alakohta seuraavasti:

”a)

se koskee 14 artiklan 2 kohdassa vahvistetun tarjousten jättämisen määräajan päättymistä edeltävien 31 päivän tai tapauksen mukaan neljän viikon aikana valmistettua rasvatonta maitojauhetta.”

| b) | Korvataan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | esitetään todiste, jonka mukaan tarjouksen tekijä on antanut siinä jäsenvaltiossa, jossa tarjous on esitetty, ennen tarjousten jättämiselle asetetun määräajan päättymistä kyseisen tarjouskilpailun osalta tarjouskilpailuvakuuden, joka on 5 euroa 100:aa kilogrammaa kohden.” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan d alakohta seuraavasti:

”d)

esitetään todiste, jonka mukaan tarjouksen tekijä on antanut siinä jäsenvaltiossa, jossa tarjous on esitetty, ennen tarjousten jättämiselle asetetun määräajan päättymistä kyseisen tarjouskilpailun osalta tarjouskilpailuvakuuden, joka on 5 euroa 100:aa kilogrammaa kohden.”

| 14) | Korvataan 16 artikla seuraavasti:
  ”16 artikla
  Asetuksen (ETY) N:o 2220/85 20 artiklassa tarkoitetut ensisijaiset vaatimukset ovat tarjousten voimassapitäminen, rasvattoman maitojauheen toimittaminen interventioelimen osoittamaan varastoon tämän asetuksen 19 artiklan 3 kohdassa säädetyssä määräajassa ja tämän asetuksen 2 artiklan vaatimusten noudattaminen.” |
| --- | --- |

14)

Korvataan 16 artikla seuraavasti:

”16 artikla

Asetuksen (ETY) N:o 2220/85 20 artiklassa tarkoitetut ensisijaiset vaatimukset ovat tarjousten voimassapitäminen, rasvattoman maitojauheen toimittaminen interventioelimen osoittamaan varastoon tämän asetuksen 19 artiklan 3 kohdassa säädetyssä määräajassa ja tämän asetuksen 2 artiklan vaatimusten noudattaminen.”

| 15) | Korvataan 17 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Komissio vahvistaa kussakin tarjouskilpailussa tehdyt tarjoukset huomioon ottaen enimmäisostohinnan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 195 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

15)

Korvataan 17 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Komissio vahvistaa kussakin tarjouskilpailussa tehdyt tarjoukset huomioon ottaen enimmäisostohinnan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 195 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.”

| 16) | Muutetaan 19 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Interventioelimen on toimitettava viipymättä tarjouskilpailun voittajalle päivätty ja numeroitu toimitusvahvistus, jossa on oltava seuraavat tiedot:






  a) | toimitettavan rasvattoman maitojauheen määrä; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

Muutetaan 19 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Interventioelimen on toimitettava viipymättä tarjouskilpailun voittajalle päivätty ja numeroitu toimitusvahvistus, jossa on oltava seuraavat tiedot:

a)

toimitettavan rasvattoman maitojauheen määrä;

| b) | rasvattoman maitojauheen viimeinen toimituspäivä; |
| --- | --- |

b)

rasvattoman maitojauheen viimeinen toimituspäivä;

| c) | varasto, johon rasvaton maitojauhe on toimitettava. |
| --- | --- |

c)

varasto, johon rasvaton maitojauhe on toimitettava.

Toimitusvahvistuksia ei myönnetä määrille, joita ei ole ilmoitettu 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti.”

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Edellä 15 artiklan 3 kohdan d alakohdassa säädetty vakuus vapautetaan, kun myyjä on toimittanut toimitusvahvistuksessa mainitun määrän siinä vahvistetussa määräajassa ja on todettu, että 2 artiklassa säädettyjä vaatimuksia noudatetaan.
  Jos rasvaton maitojauhe ei ole 2 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaista, se hylätään ja vakuus pidätetään suhteessa hylättyihin määriin.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Edellä 15 artiklan 3 kohdan d alakohdassa säädetty vakuus vapautetaan, kun myyjä on toimittanut toimitusvahvistuksessa mainitun määrän siinä vahvistetussa määräajassa ja on todettu, että 2 artiklassa säädettyjä vaatimuksia noudatetaan.

Jos rasvaton maitojauhe ei ole 2 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaista, se hylätään ja vakuus pidätetään suhteessa hylättyihin määriin.”

| 17) | Muutetaan 20 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Interventioelin maksaa tarjouskilpailun voittajalle 15 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun, tarjouskilpailun voittajan tarjouksessaan ilmoittaman hinnan määräaikana, joka alkaa 120 päivää ja päättyy 140 päivää rasvattoman maitojauheen haltuunoton jälkeen, edellyttäen, että sen todetaan olevan 2 artiklan 1, 2, 3, 5, 6 ja 7 kohdan ja 15 artiklan 3 kohdan a alakohdan säännösten mukaista.” |
| --- | --- | --- |

17)

Muutetaan 20 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Interventioelin maksaa tarjouskilpailun voittajalle 15 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun, tarjouskilpailun voittajan tarjouksessaan ilmoittaman hinnan määräaikana, joka alkaa 120 päivää ja päättyy 140 päivää rasvattoman maitojauheen haltuunoton jälkeen, edellyttäen, että sen todetaan olevan 2 artiklan 1, 2, 3, 5, 6 ja 7 kohdan ja 15 artiklan 3 kohdan a alakohdan säännösten mukaista.”

| b) | Poistetaan 2 kohta. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan 2 kohta.

| 18) | Korvataan 22 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Kunkin yksittäisen tarjouskilpailun tarjousten jättöaika päättyy kuukauden kolmantena tiistaina kello 11.00 (Brysselin aikaa). Elokuussa tarjousten jättöaika päättyy kuitenkin neljäntenä tiistaina kello 11.00 (Brysselin aikaa) ja joulukuussa toisena tiistaina kello 11.00 (Brysselin aikaa). Jos tiistai on yleinen vapaapäivä, määräaika päättyy sitä edeltävänä työpäivänä kello 11.00 (Brysselin aikaa).” |
| --- | --- |

18)

Korvataan 22 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Kunkin yksittäisen tarjouskilpailun tarjousten jättöaika päättyy kuukauden kolmantena tiistaina kello 11.00 (Brysselin aikaa). Elokuussa tarjousten jättöaika päättyy kuitenkin neljäntenä tiistaina kello 11.00 (Brysselin aikaa) ja joulukuussa toisena tiistaina kello 11.00 (Brysselin aikaa). Jos tiistai on yleinen vapaapäivä, määräaika päättyy sitä edeltävänä työpäivänä kello 11.00 (Brysselin aikaa).”

| 19) | Muutetaan 24 c artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Jos kaikkien valittujen tarjousten hyväksymisen jälkeen varastoon jäljelle jäänyt määrä on alle 5 000 kg, interventioelimen on tarjottava jäljelle jäänyttä määrää tarjouskilpailun voittajille siten, että aloitetaan korkeimman tarjouksen tekijästä. Tarjouskilpailun voittajalle on tarjottava mahdollisuutta ostaa jäljelle jäänyt määrä samaan hintaan kuin tämän osalta on hyväksytty.” |
| --- | --- | --- |

19)

Muutetaan 24 c artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Jos kaikkien valittujen tarjousten hyväksymisen jälkeen varastoon jäljelle jäänyt määrä on alle 5 000 kg, interventioelimen on tarjottava jäljelle jäänyttä määrää tarjouskilpailun voittajille siten, että aloitetaan korkeimman tarjouksen tekijästä. Tarjouskilpailun voittajalle on tarjottava mahdollisuutta ostaa jäljelle jäänyt määrä samaan hintaan kuin tämän osalta on hyväksytty.”

| b) | Lisätään kohta seuraavasti:
  ”7.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 24 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetun päätöksen julkaisemista seuraavan viikon kolmantena työpäivänä kunkin 24 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettua koodinumeroa vastaavan tarjouksentekijän nimi ja osoite.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään kohta seuraavasti:

”7.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 24 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetun päätöksen julkaisemista seuraavan viikon kolmantena työpäivänä kunkin 24 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettua koodinumeroa vastaavan tarjouksentekijän nimi ja osoite.”

| 20) | Lisätään 24 e artiklaan kohta seuraavasti:
  ”3.   Jos tarjouskilpailun voittaja ei ole noudattanut tämän artiklan 2 kohdassa säädettyä vaatimusta, 23 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tarjousvakuus pidätetään ja asianomaisten määrien myynti perutaan, ellei kyseessä ole ylivoimainen este.” |
| --- | --- |

20)

Lisätään 24 e artiklaan kohta seuraavasti:

”3.   Jos tarjouskilpailun voittaja ei ole noudattanut tämän artiklan 2 kohdassa säädettyä vaatimusta, 23 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tarjousvakuus pidätetään ja asianomaisten määrien myynti perutaan, ellei kyseessä ole ylivoimainen este.”

| 21) | Poistetaan III luku. |
| --- | --- |

21)

Poistetaan III luku.

| 22) | Poistetaan IV luku. |
| --- | --- |

22)

Poistetaan IV luku.

| 23) | Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

23)

Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä maaliskuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EYVL L 37, 7.2.2001, s. 100.

2

(3)  EUVL L 258, 4.10.2007, s. 3.

3

(4)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.”

4

(5)  EYVL L 15, 17.1.2002, s. 19.”

5

(6)  EYVL L 205, 3.8.1985, s. 5.”

6

---

LIITE

”LIITE I

KOOSTUMUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET, LAATUOMINAISUUDET JA MÄÄRITYSMENETELMÄT

| Muuttujat | Pitoisuus ja laatuominaisuudet | Vertailumenetelmät |
| --- | --- | --- |
| Valkuaispitoisuus | Vähintään 34,0 % rasvattomasta kuiva-aineesta | (1) |
| Rasvapitoisuus | Enintään 1,00 % | (1) |
| Vesipitoisuus | Enintään 3,5 % | (1) |
| Titrautuva happoisuus millilitroina kymmennormaalista natriumhydroksidiliuoksesta | Enintään 19,5 ml | (1) |
| Laktaattipitoisuus | Enintään 150 mg/100 g | (1) |
| Lisäaineet | Ei ole | (1) |
| Fosfataasikoe | Negatiivinen, toisin sanoen enintään 350 mU fenolia litraa ennastettua maitoa kohden | (1) |
| Liukenemattomuusindeksi | Enintään 0,5 ml (24 °C) | (1) |
| Palaneiden osasten pitoisuus | Enintään 15,0 mg, eli vähintään B-levy | (1) |
| Mikro-organismien pitoisuus | Enintään 40 000/g | (1) |
| Koliformitutkimus | Negatiivinen 0,1 g:ssa | (1) |
| Kirnupiimätutkimus (2) | Negatiivinen (3) | (1) |
| Heratutkimus (4) | Negatiivinen | (1) |
| Hapanheratutkimus (4) | Negatiivinen | Toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä menetelmä |
| Maku ja haju | Puhtaat | (1) |
| Ulkonäkö | Valkoinen tai hieman kellertävä väri, ei epäpuhtauksia eikä värjäytyneitä hiukkasia | (1) |
| Mikrobien estoaineet | Negatiivinen (5) | (1) |

Muuttujat

Pitoisuus ja laatuominaisuudet

Vertailumenetelmät

Valkuaispitoisuus

Vähintään 34,0 % rasvattomasta kuiva-aineesta

(1)

Rasvapitoisuus

Enintään 1,00 %

(1)

Vesipitoisuus

Enintään 3,5 %

(1)

Titrautuva happoisuus millilitroina kymmennormaalista natriumhydroksidiliuoksesta

Enintään 19,5 ml

(1)

Laktaattipitoisuus

Enintään 150 mg/100 g

(1)

Lisäaineet

Ei ole

(1)

Fosfataasikoe

Negatiivinen, toisin sanoen enintään 350 mU fenolia litraa ennastettua maitoa kohden

(1)

Liukenemattomuusindeksi

Enintään 0,5 ml (24 °C)

(1)

Palaneiden osasten pitoisuus

Enintään 15,0 mg, eli vähintään B-levy

(1)

Mikro-organismien pitoisuus

Enintään 40 000/g

(1)

Koliformitutkimus

Negatiivinen 0,1 g:ssa

(1)

Kirnupiimätutkimus (2)

Negatiivinen (3)

(1)

Heratutkimus (4)

Negatiivinen

(1)

Hapanheratutkimus (4)

Negatiivinen

Toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä menetelmä

Maku ja haju

Puhtaat

(1)

Ulkonäkö

Valkoinen tai hieman kellertävä väri, ei epäpuhtauksia eikä värjäytyneitä hiukkasia

(1)

Mikrobien estoaineet

Negatiivinen (5)

(1)

---

(1)  Sovellettavista vertailumenetelmistä säädetään komission asetuksessa (EY) N:o 273/2008 (EUVL L 88, 29.3.2008, s. 1).

1

(2)  ’Kirnupiimällä’ tarkoitetaan voin valmistuksen sivutuotetta, joka saadaan kirnuuntumisen tai kerman keskeytyksettömän voiksi tekemisen ja kiinteän rasva-aineen erottelun jälkeen.

2

(3)  Kirnupiimän puuttuminen varmistetaan joko tuotantolaitoksessa ennalta ilmoittamatta suoritettavalla tarkastuksella vähintään kerran viikossa tai lopputuotteen, jossa on enintään 69,31 mg PEDP:tä 100 g:aa kohden, laboratorioanalyysissä.

3

(4)  ’Heralla’ tarkoitetaan juuston tai kaseiinin valmistuksen sivutuotetta, joka saadaan happojen, juoksutteen ja/tai kemiallis-fysikaalisten prosessien avulla.

4

(5)  Rasvattoman maitojauheen valmistuksessa käytettävän raakamaidon on täytettävä asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä III olevassa IX jaksossa säädetyt edellytykset.”

5

---

| 21.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/19

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 150/2009,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2009,

eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 619/2008 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 161 artiklan 3 kohdan, 164 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 170 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 619/2008 (2) vahvistetaan koodiin ex ex 0405 10 19 9700 kuuluvan kimpaleina olevan luonnollisen voin, koodiin ex ex 0405 90 10 9000 kuuluvan astioissa olevan voiöljyn ja koodiin ex ex 0402 10 19 9000 kuuluvan rasvattoman maitojauheen vientitukia koskevan tarjouskilpailumenettelyn säännöt. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 619/2008 (2) vahvistetaan koodiin ex ex 0405 10 19 9700 kuuluvan kimpaleina olevan luonnollisen voin, koodiin ex ex 0405 90 10 9000 kuuluvan astioissa olevan voiöljyn ja koodiin ex ex 0402 10 19 9000 kuuluvan rasvattoman maitojauheen vientitukia koskevan tarjouskilpailumenettelyn säännöt.

| (2) | Kyseisten maitotuotteiden vientituen määrittämiseksi on avattu pysyvä tarjouskilpailu. Asetuksen (EY) N:o 619/2008 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti kukin tarjouskilpailujakso on yksi kuukausi. Jotta pystyttäisiin vastaamaan paremmin maitotuotemarkkinoiden heikentymiseen, tarjouskilpailumenettely vientituen määrittämiseksi olisi järjestettävä kahdesti kuukaudessa. |
| --- | --- |

(2)

Kyseisten maitotuotteiden vientituen määrittämiseksi on avattu pysyvä tarjouskilpailu. Asetuksen (EY) N:o 619/2008 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti kukin tarjouskilpailujakso on yksi kuukausi. Jotta pystyttäisiin vastaamaan paremmin maitotuotemarkkinoiden heikentymiseen, tarjouskilpailumenettely vientituen määrittämiseksi olisi järjestettävä kahdesti kuukaudessa.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 619/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 619/2008 olisi muutettava.

| (4) | Toimivan markkinatukitoimenpiteen kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sen julkaisemista seuraavana päivänä. |
| --- | --- |

(4)

Toimivan markkinatukitoimenpiteen kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sen julkaisemista seuraavana päivänä.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 619/2008 4 artiklan 2 kohta seuraavasti:

| 1) | Korvataan ensimmäisen alakohdan johdantolause seuraavasti:
  ”Kukin tarjouskilpailujakso alkaa kello 13.00 (Brysselin aikaa) kolmannessa alakohdassa tarkoitetun määräajan päättymistä edeltävänä tiistaina, lukuun ottamatta seuraavia poikkeuksia:”; |
| --- | --- |

1)

Korvataan ensimmäisen alakohdan johdantolause seuraavasti:

”Kukin tarjouskilpailujakso alkaa kello 13.00 (Brysselin aikaa) kolmannessa alakohdassa tarkoitetun määräajan päättymistä edeltävänä tiistaina, lukuun ottamatta seuraavia poikkeuksia:”;

| 2) | Korvataan kolmannen alakohdan johtolause seuraavasti:
  ”Kukin tarjouskilpailujakso päättyy kello 13.00 (Brysselin aikaa) kuukauden ensimmäisenä ja kolmantena tiistaina, lukuun ottamatta seuraavia poikkeuksia:”. |
| --- | --- |

2)

Korvataan kolmannen alakohdan johtolause seuraavasti:

”Kukin tarjouskilpailujakso päättyy kello 13.00 (Brysselin aikaa) kuukauden ensimmäisenä ja kolmantena tiistaina, lukuun ottamatta seuraavia poikkeuksia:”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 168, 28.6.2008. s. 20.

2

---

| 21.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/20

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 151/2009,

annettu 20 päivänä helmikuuta 2009,

eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 619/2008 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) ja erityisesti sen 161 artiklan 3 kohdan, 164 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 170 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 619/2008 (2) vahvistetaan eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevan tarjouskilpailumenettelyn säännöt. Asetuksen 2 artiklassa suljetaan eräät määräpaikat vientituen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 619/2008 (2) vahvistetaan eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevan tarjouskilpailumenettelyn säännöt. Asetuksen 2 artiklassa suljetaan eräät määräpaikat vientituen ulkopuolelle.

| (2) | Maito- ja maitotuotealan vientitukien vahvistamisesta 22 päivänä tammikuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o 57/2009 (3) mukaisesti maitoon ja maitotuotteisiin sekä maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (4) 36 artiklan 1 kohdassa, 44 artiklan 1 kohdassa ja 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun vientiin ei 23 päivästä tammikuuta 2009 alkaen enää myönnetä vientitukea. |
| --- | --- |

(2)

Maito- ja maitotuotealan vientitukien vahvistamisesta 22 päivänä tammikuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o 57/2009 (3) mukaisesti maitoon ja maitotuotteisiin sekä maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (4) 36 artiklan 1 kohdassa, 44 artiklan 1 kohdassa ja 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun vientiin ei 23 päivästä tammikuuta 2009 alkaen enää myönnetä vientitukea.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 619/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 619/2008 olisi muutettava.

| (4) | Koska määräpaikat, joille ei voida myöntää vientitukia tarjouskilpailumenettelyllä, on mahdollisimman pian rinnastettava yleisten tukien ulkopuolelle jäävien määräpaikkojen kanssa, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sen julkaisupäivää seuraavana päivänä. |
| --- | --- |

(4)

Koska määräpaikat, joille ei voida myöntää vientitukia tarjouskilpailumenettelyllä, on mahdollisimman pian rinnastettava yleisten tukien ulkopuolelle jäävien määräpaikkojen kanssa, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sen julkaisupäivää seuraavana päivänä.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään asetuksen (EY) N:o 619/2008 2 artiklaan d alakohta seuraavasti:

| ”d) | komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (5) 36 artiklan 1 kohdassa, 44 artiklan 1 kohdassa ja 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja määräpaikkoja. |
| --- | --- |

”d)

komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (5) 36 artiklan 1 kohdassa, 44 artiklan 1 kohdassa ja 45 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja määräpaikkoja.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 168, 28.6.2008, s. 20.

2

(3)  EUVL L 19, 23.1.2009, s. 5.

3

(4)  EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11.

4

(5)  EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11.”

5

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Neuvosto

| 21.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/21

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 27 päivänä marraskuuta 2008,

Euroopan yhteisön ja Armenian tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta

(2009/149/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla.

| (2) | Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Armenian tasavallan kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Armenian tasavallan kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä.

| (3) | Komission neuvottelema sopimus olisi allekirjoitettava sillä varauksella, että sopimus tehdään myöhemmin, |
| --- | --- |

(3)

Komission neuvottelema sopimus olisi allekirjoitettava sillä varauksella, että sopimus tehdään myöhemmin,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Armenian tasavallan välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittaminen sillä edellytyksellä, että neuvosto tekee päätöksen mainitun sopimuksen tekemisestä.

Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisön puolesta.

3 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan antamaan sopimuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.

Tehty Brysselissä 27 päivänä marraskuuta 2008.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. CHATEL

---

Euroopan yhteisön ja Armenian tasavallan

SOPIMUS

tietyistä lentoliikenteen näkökohdista

EUROOPAN YHTEISÖ

ja

ARMENIAN TASAVALTA,

jäljempänä ’osapuolet’,

jotka

TOTEAVAT, että useiden Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Armenian tasavallan välillä on tehty kahdenvälisiä lentoliikennesopimuksia, joihin sisältyy Euroopan yhteisön oikeuden vastaisia määräyksiä,

TOTEAVAT, että Euroopan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta monissa näkökohdissa, jotka voivat sisältyä Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin,

TOTEAVAT, että johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneilla yhteisön lentoliikenteen harjoittajilla on Euroopan yhteisön oikeuden nojalla oikeus syrjimättömään pääsyyn Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisille lentoreiteille,

OTTAVAT HUOMIOON, että Euroopan yhteisön ja tiettyjen kolmansien maiden välillä on tehty sopimuksia, joiden mukaan näiden kolmansien maiden kansalaiset voivat olla omistajina lentoyhtiöissä, joilla on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen toimilupa,

TUNNUSTAVAT, että Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Armenian tasavallan kahdenvälisten lentoliikennesopimusten eräät määräykset, jotka ovat Euroopan yhteisön oikeuden vastaisia, on saatettava kyseisen oikeuden mukaisiksi, jotta Euroopan yhteisön ja Armenian tasavallan väliselle lentoliikenteelle voidaan luoda vankka oikeusperusta ja liikenteen jatkuvuus voidaan taata,

TOTEAVAT, että Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaisesti lentoliikenteen harjoittajat eivät periaatteessa saa tehdä sopimuksia, jotka voivat vaikuttaa Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja joiden tavoitteena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen,

TUNNUSTAVAT, että Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Armenian tasavallan välillä tehtyjen kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräykset, joissa i) vaaditaan tai suositaan sellaisten yritysten välisten sopimusten tekemistä, sellaisia yritysten yhteenliittymien päätöksiä tai sellaisia yhteisiä toimintatapoja, jotka estävät, vääristävät tai rajoittavat lentoliikenteen harjoittajien välistä kilpailua merkittävillä reiteillä; tai ii) vahvistetaan tällaisten sopimusten, päätösten tai toimintatapojen vaikutuksia; tai iii) annetaan lentoliikenteen harjoittajille tai muille yksityisille talouden toimijoille valta toimenpiteisiin, joilla estetään, vääristetään tai rajoitetaan lentoliikenteen harjoittajien välistä kilpailua merkittävillä reiteillä, saattavat tehdä yrityksiin sovellettavista kilpailusäännöistä tehottomia,

TOTEAVAT, että tämän sopimuksen tarkoituksena ei ole lisätä Euroopan yhteisön ja Armenian tasavallan välisen lentoliikenteen kokonaismäärää tai vaikuttaa yhteisön lentoliikenteen harjoittajien ja Armenian tasavallan lentoliikenteen harjoittajien väliseen tasapainoon eikä tehdä muutoksia voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten liikenneoikeuksia koskeviin määräyksiin,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 artikla

Yleiset määräykset

1.   Tässä sopimuksessa ’jäsenvaltioilla’ tarkoitetaan Euroopan yhteisön jäsenvaltioita.

2.   Kun jossain liitteessä I mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion kansalaisiin, tämän on katsottava viittaavan Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisiin.

3.   Kun jossain liitteessä I mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin, tämän on katsottava viittaavan kyseisen jäsenvaltion nimeämiin lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin.

2 artikla

Jäsenvaltion tekemä nimeäminen

1.   Tämän artiklan 2 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä II olevassa a kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat kyseisen jäsenvaltion tekemää lentoliikenteen harjoittajan nimeämistä ja Armenian tasavallan lentoliikenteen harjoittajalle myöntämiä liikennöintilupia ja muita lupia, ja tämän artiklan 3 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä II olevassa b kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupien tai muiden lupien epäämistä, peruuttamista, tilapäistä peruuttamista tai rajoittamista.

2.   Saatuaan ilmoituksen jäsenvaltion tekemästä nimeämisestä Armenian tasavallan on myönnettävä asianmukaiset liikennöintiluvat ja muut luvat mahdollisimman pienellä menettelyihin liittyvällä viiveellä edellyttäen, että

| i) | lentoliikenteen harjoittaja on sijoittautunut Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti nimeävän jäsenvaltion alueelle ja sillä on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen voimassa oleva liikennelupa; |
| --- | --- |

i)

lentoliikenteen harjoittaja on sijoittautunut Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti nimeävän jäsenvaltion alueelle ja sillä on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen voimassa oleva liikennelupa;

| ii) | lentoliikenteen harjoittaja on lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen ja asianomainen ilmailuviranomainen on mainittu selvästi nimeämisessä; ja |
| --- | --- |

ii)

lentoliikenteen harjoittaja on lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen ja asianomainen ilmailuviranomainen on mainittu selvästi nimeämisessä; ja

| iii) | lentoliikenteen harjoittaja on jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta. |
| --- | --- |

iii)

lentoliikenteen harjoittaja on jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta.

3.   Armenian tasavalta voi evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti jäsenvaltion nimeämän lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvat tai muut luvat tai rajoittaa niiden käyttöä, jos

| i) | lentoliikenteen harjoittaja ei ole sijoittautunut Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti nimeävän jäsenvaltion alueelle tai sillä ei ole Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaista voimassa olevaa liikennelupaa; |
| --- | --- |

i)

lentoliikenteen harjoittaja ei ole sijoittautunut Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti nimeävän jäsenvaltion alueelle tai sillä ei ole Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaista voimassa olevaa liikennelupaa;

| ii) | lentoliikenteen harjoittaja ei ole lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen tai asianomaista ilmailuviranomaista ei ole mainittu selvästi nimeämisessä; tai |
| --- | --- |

ii)

lentoliikenteen harjoittaja ei ole lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen tai asianomaista ilmailuviranomaista ei ole mainittu selvästi nimeämisessä; tai

| iii) | lentoliikenteen harjoittaja ei ole jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa tai tosiasiallisessa määräysvallassa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta. |
| --- | --- |

iii)

lentoliikenteen harjoittaja ei ole jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa tai tosiasiallisessa määräysvallassa joko suoraan tai osake-enemmistön kautta.

Armenian tasavalta ei saa tämän kohdan mukaisia oikeuksia käyttäessään harjoittaa kansallisuuteen perustuvaa syrjintää yhteisön lentoliikenteen harjoittajien välillä.

3 artikla

Turvallisuus

1.   Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa c kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.

2.   Jos jäsenvaltio on nimennyt lentoliikenteen harjoittajan, jonka viranomaisvalvonnasta ja sen jatkuvuudesta vastaa jokin toinen jäsenvaltio, lentoliikenteen harjoittajan nimenneen jäsenvaltion ja Armenian tasavallan välisen sopimuksen turvallisuusmääräysten nojalla Armenian tasavallalle kuuluvia oikeuksia sovelletaan myös turvallisuusvaatimusten hyväksymiseen, noudattamiseen tai ylläpitämiseen kyseisen toisen jäsenvaltion toimesta sekä kyseisen lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvan myöntämiseen.

4 artikla

Lentopolttoaineen verotus

1.   Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa d kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.

2.   Mikään liitteessä II olevassa d kohdassa lueteltujen sopimusten kohta ei huolimatta niissä mahdollisesti olevista päinvastaisista määräyksistä saa estää jäsenvaltioita määräämästä syrjimättömin perustein veroja, tulleja tai muita maksuja sen alueella toimitetulle polttoaineelle, jota käytetään Armenian tasavallan nimeämän lentoliikenteen harjoittajan ilma-aluksessa, joka liikennöi kyseisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan ja toisen kyseisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan tai jonkin toisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan välillä.

5 artikla

Kuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä

1.   Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä II olevassa e kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.

2.   Tariffeihin, joita Armenian tasavallan nimeämät lentoliikenteen harjoittajat perivät kokonaan Euroopan yhteisön alueella tapahtuvasta kuljetuksesta sellaisen liitteessä I mainitun sopimuksen nojalla, johon sisältyy liitteessä II olevassa e kohdassa mainittu määräys, sovelletaan Euroopan yhteisön lainsäädäntöä.

6 artikla

Yhteensopivuus kilpailusääntöjen kanssa

1.   Mikään liitteessä I luetelluissa sopimuksissa ei huolimatta niissä mahdollisesti olevista päinvastaisista määräyksistä saa

| i) | edellyttää tai suosia sellaisia lentoliikenneyritysten välillä tehtäviä sopimuksia, sellaisia yritysten yhteenliittymien päätöksiä tai sellaisia yhteisiä toimintatapoja, jotka estävät tai vääristävät kilpailua; |
| --- | --- |

i)

edellyttää tai suosia sellaisia lentoliikenneyritysten välillä tehtäviä sopimuksia, sellaisia yritysten yhteenliittymien päätöksiä tai sellaisia yhteisiä toimintatapoja, jotka estävät tai vääristävät kilpailua;

| ii) | vahvistaa tällaisten sopimusten, päätösten tai toimintatapojen vaikutuksia; tai |
| --- | --- |

ii)

vahvistaa tällaisten sopimusten, päätösten tai toimintatapojen vaikutuksia; tai

| iii) | antaa yksityisille talouden toimijoille valtaa toimenpiteisiin, joilla estetään, vääristetään tai rajoitetaan kilpailua. |
| --- | --- |

iii)

antaa yksityisille talouden toimijoille valtaa toimenpiteisiin, joilla estetään, vääristetään tai rajoitetaan kilpailua.

2.   Liitteessä I lueteltujen sopimusten määräyksiä ei sovelleta, jos ne ovat ristiriidassa tämän artiklan 1 kohdan kanssa.

7 artikla

Sopimuksen liitteet

Tämän sopimuksen liitteet ovat erottamaton osa tätä sopimusta.

8 artikla

Tarkistaminen tai muuttaminen

Osapuolet voivat milloin tahansa yhteisellä hyväksynnällä tarkistaa tai muuttaa tätä sopimusta. Muutokset on tehtävä erillisten pöytäkirjojen muodossa, jotka tullessaan voimaan tämän sopimuksen 9 artiklassa annettujen säännösten mukaisesti muodostavat erottamattoman osan tätä sopimusta.

9 artikla

Voimaantulo

1.   Osapuolten on ilmoitettava kirjallisesti toisilleen, että sopimuksen voimaan saattamisen edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona viimeinen ilmoitus vastaanotetaan.

2.   Jäsenvaltioiden ja Armenian tasavallan väliset sopimukset ja muut järjestelyt, jotka eivät vielä ole tulleet voimaan tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä ja joita ei sovelleta, sisältyvät liitteeseen I. Tätä sopimusta sovelletaan kaikkiin tällaisiin sopimuksiin ja järjestelyihin, kun ne tulevat voimaan.

10 artikla

Voimassaolon päättyminen

1.   Jos jokin liitteessä I mainittu sopimus irtisanotaan, kaikkien tämän sopimuksen määräysten, jotka liittyvät kyseiseen liitteessä I mainittuun sopimukseen, voimassaolo päättyy samaan aikaan.

2.   Jos kaikki liitteessä I mainitut sopimukset irtisanotaan, tämän sopimuksen voimassaolo päättyy samaan aikaan.

TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

Tehty Brysselissä yhdeksäntenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakahdeksan kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja armenian kielellä.

За Европейската Общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

Image

За Република Армения

Por la República de Armenia

Za Arménskou republiku

For Republikken Armenien

Für die Republik Armenien

Armeenia Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Αρμενίας

For the Republic of Armenia

Pour la République d'Arménie

Per la Repubblica d'Armenia

Armēnijas Republikas vārdā

Armenijos Respublikos vardu

Az Örmény Köztársaság részéről

Għar-Repubblika ta' l-Armenja

Voor de Republiek Armenië

W imieniu Republiki Armenii

Pela República da Arménia

Pentru Republica Armenia

Za Arménsku republiku

Za Republiko Armenijo

Armenian tasavallan puolesta

För Republiken Armenien

Image

Image

LIITE I

Luettelo tämän sopimuksen 1 artiklassa tarkoitetuista sopimuksista

Armenian tasavallan ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden väliset lentoliikennesopimukset:

| — | Itävallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, parafoitu Wienissä 25 päivänä elokuuta 1993, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Itävalta-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Itävallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, parafoitu Wienissä 25 päivänä elokuuta 1993, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Itävalta-sopimus’;

| — | Belgian hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Brysselissä 7 päivänä kesäkuuta 2001, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Belgia-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Belgian hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Brysselissä 7 päivänä kesäkuuta 2001, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Belgia-sopimus’;

| — | Bulgarian tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Sofiassa 10 päivänä huhtikuuta 1995, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Bulgaria-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Bulgarian tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Sofiassa 10 päivänä huhtikuuta 1995, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Bulgaria-sopimus’;

| — | Kyproksen tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Jerevanissa 11 päivänä syyskuuta 1998, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Kypros-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Kyproksen tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Jerevanissa 11 päivänä syyskuuta 1998, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Kypros-sopimus’;

| — | Tšekin tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, parafoitu Prahassa 8 päivänä helmikuuta 2002, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Tšekki-sopimus’. |
| --- | --- |

—

Tšekin tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, parafoitu Prahassa 8 päivänä helmikuuta 2002, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Tšekki-sopimus’.

| — | Tanskan kuningaskunnan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Tukholmassa 25 päivänä lokakuuta 2000, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Tanska-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Tanskan kuningaskunnan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Tukholmassa 25 päivänä lokakuuta 2000, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Tanska-sopimus’;

| — | Viron tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Tallinnassa 17 päivänä maaliskuuta 2000, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Viro-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Viron tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Tallinnassa 17 päivänä maaliskuuta 2000, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Viro-sopimus’;

| — | Ranskan tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, parafoitu Pariisissa 12 päivänä helmikuuta 2002, jäljempänä liitteessä II ’Armenia-Ranska-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Ranskan tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, parafoitu Pariisissa 12 päivänä helmikuuta 2002, jäljempänä liitteessä II ’Armenia-Ranska-sopimus’;

| — | Saksan liittotasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Bonnissa 4 päivänä toukokuuta 1998, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Saksa-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Saksan liittotasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Bonnissa 4 päivänä toukokuuta 1998, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Saksa-sopimus’;

| — | Helleenien tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Ateenassa 16 päivänä joulukuuta 1994, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Kreikka-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Helleenien tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Ateenassa 16 päivänä joulukuuta 1994, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Kreikka-sopimus’;

| — | Italian tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Jerevanissa 18 päivänä heinäkuuta 2002, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Italia-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Italian tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Jerevanissa 18 päivänä heinäkuuta 2002, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Italia-sopimus’;

| — | Luxemburgin suurherttuakunnan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, parafoitu Luxemburgissa 21 päivänä marraskuuta 2000, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Luxemburg-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Luxemburgin suurherttuakunnan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, parafoitu Luxemburgissa 21 päivänä marraskuuta 2000, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Luxemburg-sopimus’;

| — | Alankomaiden kuningaskunnan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Jerevanissa 26 päivänä marraskuuta 1999, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Alankomaat-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Alankomaiden kuningaskunnan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Jerevanissa 26 päivänä marraskuuta 1999, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Alankomaat-sopimus’;

| — | Puolan tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen siviililentoliikennesopimus, allekirjoitettu Varsovassa 27 päivänä tammikuuta 1998, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Puola-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Puolan tasavallan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen siviililentoliikennesopimus, allekirjoitettu Varsovassa 27 päivänä tammikuuta 1998, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Puola-sopimus’;

| — | Romanian hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Jerevanissa 25 päivänä maaliskuuta 1996, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Romania-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Romanian hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Jerevanissa 25 päivänä maaliskuuta 1996, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Romania-sopimus’;

| — | Ruotsin kuningaskunnan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Tukholmassa 25 päivänä lokakuuta 2000, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Ruotsi-sopimus’; |
| --- | --- |

—

Ruotsin kuningaskunnan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Tukholmassa 25 päivänä lokakuuta 2000, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Ruotsi-sopimus’;

| — | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Lontoossa 9 päivänä helmikuuta 1994, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimus’, |
| --- | --- |

—

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Armenian tasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Lontoossa 9 päivänä helmikuuta 1994, jäljempänä liitteessä II ’Armenia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimus’,

sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Jerevanissa 19 päivänä kesäkuuta 1998 tehdyllä yhteisymmärryspöytäkirjalla.

LIITE II

Luettelo liitteessä i lueteltujen sopimusten artikloista, joihin viitataan tämän sopimuksen 2–5 artiklassa

| a) | Jäsenvaltion tekemä nimeäminen:






  — | Armenia–Itävalta-sopimuksen 3 artikla |
| --- | --- | --- |

a)

Jäsenvaltion tekemä nimeäminen:

—

Armenia–Itävalta-sopimuksen 3 artikla

| — | Armenia–Belgia-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Belgia-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Bulgaria-sopimuksen 3 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Bulgaria-sopimuksen 3 artikla

| — | Armenia–Kypros-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Kypros-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Tšekki-sopimuksen 3 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Tšekki-sopimuksen 3 artikla

| — | Armenia–Tanska-sopimuksen 3 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Tanska-sopimuksen 3 artikla

| — | Armenia–Viro-sopimuksen 3 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Viro-sopimuksen 3 artikla

| — | Armenia–Ranska-sopimuksen 3 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Ranska-sopimuksen 3 artikla

| — | Armenia–Saksa-sopimuksen 3 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Saksa-sopimuksen 3 artikla

| — | Armenia–Kreikka-sopimuksen 3 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Kreikka-sopimuksen 3 artikla

| — | Armenia–Italia-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Italia-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Luxemburg-sopimuksen 3 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Luxemburg-sopimuksen 3 artikla

| — | Armenia–Alankomaat-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Alankomaat-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Puola-sopimuksen 3 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Puola-sopimuksen 3 artikla

| — | Armenia–Romania-sopimuksen 3 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Romania-sopimuksen 3 artikla

| — | Armenia–Ruotsi-sopimuksen 3 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Ruotsi-sopimuksen 3 artikla

| — | Armenia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 4 artikla

| b) | Liikennöintilupien tai muiden lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai niiden rajoittaminen:






  — | Armenia–Itävalta-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- | --- |

b)

Liikennöintilupien tai muiden lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai niiden rajoittaminen:

—

Armenia–Itävalta-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Belgia-sopimuksen 5 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Belgia-sopimuksen 5 artikla

| — | Armenia–Bulgaria-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Bulgaria-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Kypros-sopimuksen 5 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Kypros-sopimuksen 5 artikla

| — | Armenia–Tšekki-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Tšekki-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Tanska-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Tanska-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Viro-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Viro-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Ranska-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Ranska-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Saksa-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Saksa-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Kreikka-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Kreikka-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Italia-sopimuksen 5 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Italia-sopimuksen 5 artikla

| — | Armenia–Luxemburg-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Luxemburg-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Alankomaat-sopimuksen 5 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Alankomaat-sopimuksen 5 artikla

| — | Armenia–Puola-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Puola-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Romania-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Romania-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Ruotsi-sopimuksen 4 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Ruotsi-sopimuksen 4 artikla

| — | Armenia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 5 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 5 artikla

| c) | Turvallisuus:






  — | Armenia–Tšekki-sopimuksen 8 artikla |
| --- | --- | --- |

c)

Turvallisuus:

—

Armenia–Tšekki-sopimuksen 8 artikla

| — | Armenia–Tanska-sopimuksen 14 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Tanska-sopimuksen 14 artikla

| — | Armenia–Viro-sopimuksen 12 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Viro-sopimuksen 12 artikla

| — | Armenia–Ranska-sopimuksen 8 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Ranska-sopimuksen 8 artikla

| — | Armenia–Saksa-sopimuksen 12 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Saksa-sopimuksen 12 artikla

| — | Armenia–Italia-sopimuksen 10 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Italia-sopimuksen 10 artikla

| — | Armenia–Luxemburg-sopimuksen 6 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Luxemburg-sopimuksen 6 artikla

| — | Armenia–Ruotsi-sopimuksen 14 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Ruotsi-sopimuksen 14 artikla

| — | Armenia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 9 a artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 9 a artikla

| d) | Lentopolttoaineen verotus:






  — | Armenia–Itävalta-sopimuksen 7 artikla |
| --- | --- | --- |

d)

Lentopolttoaineen verotus:

—

Armenia–Itävalta-sopimuksen 7 artikla

| — | Armenia–Belgia-sopimuksen 10 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Belgia-sopimuksen 10 artikla

| — | Armenia–Bulgaria-sopimuksen 7 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Bulgaria-sopimuksen 7 artikla

| — | Armenia–Kypros-sopimuksen 7 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Kypros-sopimuksen 7 artikla

| — | Armenia–Tšekki-sopimuksen 9 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Tšekki-sopimuksen 9 artikla

| — | Armenia–Tanska-sopimuksen 6 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Tanska-sopimuksen 6 artikla

| — | Armenia–Viro-sopimuksen 6 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Viro-sopimuksen 6 artikla

| — | Armenia–Ranska-sopimuksen 10 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Ranska-sopimuksen 10 artikla

| — | Armenia–Saksa-sopimuksen 6 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Saksa-sopimuksen 6 artikla

| — | Armenia–Kreikka-sopimuksen 9 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Kreikka-sopimuksen 9 artikla

| — | Armenia–Italia-sopimuksen 6 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Italia-sopimuksen 6 artikla

| — | Armenia–Luxemburg-sopimuksen 8 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Luxemburg-sopimuksen 8 artikla

| — | Armenia–Alankomaat-sopimuksen 10 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Alankomaat-sopimuksen 10 artikla

| — | Armenia–Puola-sopimuksen 6 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Puola-sopimuksen 6 artikla

| — | Armenia–Romania-sopimuksen 9 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Romania-sopimuksen 9 artikla

| — | Armenia–Ruotsi-sopimuksen 6 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Ruotsi-sopimuksen 6 artikla

| — | Armenia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 8 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 8 artikla

| e) | Kuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä:






  — | Armenia–Itävalta-sopimuksen 11 artikla |
| --- | --- | --- |

e)

Kuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä:

—

Armenia–Itävalta-sopimuksen 11 artikla

| — | Armenia–Belgia-sopimuksen 13 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Belgia-sopimuksen 13 artikla

| — | Armenia–Bulgaria-sopimuksen 9 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Bulgaria-sopimuksen 9 artikla

| — | Armenia–Kypros-sopimuksen 14 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Kypros-sopimuksen 14 artikla

| — | Armenia–Tšekki-sopimuksen 13 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Tšekki-sopimuksen 13 artikla

| — | Armenia–Tanska-sopimuksen 10 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Tanska-sopimuksen 10 artikla

| — | Armenia–Viro-sopimuksen 10 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Viro-sopimuksen 10 artikla

| — | Armenia–Ranska-sopimuksen 14 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Ranska-sopimuksen 14 artikla

| — | Armenia–Saksa-sopimuksen 10 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Saksa-sopimuksen 10 artikla

| — | Armenia–Kreikka-sopimuksen 12 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Kreikka-sopimuksen 12 artikla

| — | Armenia–Italia-sopimuksen 8 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Italia-sopimuksen 8 artikla

| — | Armenia–Luxemburg-sopimuksen 10 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Luxemburg-sopimuksen 10 artikla

| — | Armenia–Alankomaat-sopimuksen 6 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Alankomaat-sopimuksen 6 artikla

| — | Armenia–Puola-sopimuksen 10 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Puola-sopimuksen 10 artikla

| — | Armenia–Romania-sopimuksen 8 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Romania-sopimuksen 8 artikla

| — | Armenia–Ruotsi-sopimuksen 10 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Ruotsi-sopimuksen 10 artikla

| — | Armenia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 7 artikla |
| --- | --- |

—

Armenia–Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 7 artikla

LIITE III

Luettelo tämän sopimuksen 2 artiklassa tarkoitetuista muista valtioista

| a) | Islannin tasavalta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla) |
| --- | --- |

a)

Islannin tasavalta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)

| b) | Liechtensteinin ruhtinaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla) |
| --- | --- |

b)

Liechtensteinin ruhtinaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)

| c) | Norjan kuningaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla) |
| --- | --- |

c)

Norjan kuningaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)

| d) | Sveitsin valaliitto (Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen lentoliikennesopimuksen nojalla) |
| --- | --- |

d)

Sveitsin valaliitto (Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen lentoliikennesopimuksen nojalla)

---

Komissio

| 21.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/30

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 25 päivänä tammikuuta 2006,

valtiontuesta C 54/03 (ex N 194/02), jonka Saksan liittotasavalta aikoo toteuttaa raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen tiemaksujärjestelmän käyttöönottoon Saksan moottoriteillä liittyvän korvausmekanismin osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 89)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/150/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 88 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (1),

on mainittujen artiklojen (2) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Saksan liittotasavallan liittovaltion liikenne-, rakennus- ja asuntoministeriö ilmoitti komissiolle 6 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, jonka komissio (DG TREN) vastaanotti 12 päivänä maaliskuuta 2002 (A(02)54606), ja 7 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi 7 päivänä maaliskuuta 2002 (A(02)54445), että liittohallitus aikoo ottaa käyttöön tiemaksun korvausjärjestelmän, joka liittyy raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta kannettavan kilometriperusteisen moottoriteiden käyttömaksun käyttöönottoon. Komission pääsihteeristö ilmoitti 21 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (D(02)1080) vastaanottaneensa Saksan kirjeen ja kirjasi ilmoitetun lakiluonnoksen numerolla N 194/02. |
| --- | --- |

(1)

Saksan liittotasavallan liittovaltion liikenne-, rakennus- ja asuntoministeriö ilmoitti komissiolle 6 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, jonka komissio (DG TREN) vastaanotti 12 päivänä maaliskuuta 2002 (A(02)54606), ja 7 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi 7 päivänä maaliskuuta 2002 (A(02)54445), että liittohallitus aikoo ottaa käyttöön tiemaksun korvausjärjestelmän, joka liittyy raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta kannettavan kilometriperusteisen moottoriteiden käyttömaksun käyttöönottoon. Komission pääsihteeristö ilmoitti 21 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (D(02)1080) vastaanottaneensa Saksan kirjeen ja kirjasi ilmoitetun lakiluonnoksen numerolla N 194/02.

| (2) | Komissio ilmoitti Saksan liittotasavallalle 23 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin numerolla C 54/03, päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Saksan liittotasavallalle 23 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin numerolla C 54/03, päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| (4) | Saksan viranomaiset vastasivat komission esittämiin kysymyksiin kahdella 22 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä viestillä, jotka kirjattiin vastaanotetuiksi 1 päivänä syyskuuta 2003 (A(03)/28354). |
| --- | --- |

(4)

Saksan viranomaiset vastasivat komission esittämiin kysymyksiin kahdella 22 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä viestillä, jotka kirjattiin vastaanotetuiksi 1 päivänä syyskuuta 2003 (A(03)/28354).

| (5) | Komissio on saanut 12 huomautusta asianomaisilta. Komissio toimitti huomautukset Saksan liittotasavallalle, jolla on ollut mahdollisuus esittää omat huomautuksensa. Saksa lähetti huomautuksensa 7 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi 13 päivänä marraskuuta 2003 (A(03)34681). |
| --- | --- |

(5)

Komissio on saanut 12 huomautusta asianomaisilta. Komissio toimitti huomautukset Saksan liittotasavallalle, jolla on ollut mahdollisuus esittää omat huomautuksensa. Saksa lähetti huomautuksensa 7 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi 13 päivänä marraskuuta 2003 (A(03)34681).

| (6) | Komissio sai lisätietoja Saksan viranomaisilta 23 päivänä lokakuuta 2003, kirjattu vastaanotetuksi 27 päivänä lokakuuta 2003 (A(03)33102), 23 päivänä joulukuuta 2003, kirjattu vastaanotetuksi 26 päivänä joulukuuta 2003 (A(03)38579), 1 päivänä heinäkuuta 2004, kirjattu vastaanotetuksi 6 päivänä heinäkuuta 2004 (A(04)24123), 2 päivänä joulukuuta 2004, kirjattu vastaanotetuksi samana päivänä, 25 päivänä tammikuuta 2005, kirjattu vastaanotetuksi 28 päivänä tammikuuta 2005, 14 päivänä heinäkuuta 2005, kirjattu vastaanotetuksi 28 päivänä heinäkuuta 2005 (A(05)19151), ja 11 päivänä marraskuuta 2005, kirjattu vastaanotetuksi 14 päivänä marraskuuta 2005 (A(05)32154). |
| --- | --- |

(6)

Komissio sai lisätietoja Saksan viranomaisilta 23 päivänä lokakuuta 2003, kirjattu vastaanotetuksi 27 päivänä lokakuuta 2003 (A(03)33102), 23 päivänä joulukuuta 2003, kirjattu vastaanotetuksi 26 päivänä joulukuuta 2003 (A(03)38579), 1 päivänä heinäkuuta 2004, kirjattu vastaanotetuksi 6 päivänä heinäkuuta 2004 (A(04)24123), 2 päivänä joulukuuta 2004, kirjattu vastaanotetuksi samana päivänä, 25 päivänä tammikuuta 2005, kirjattu vastaanotetuksi 28 päivänä tammikuuta 2005, 14 päivänä heinäkuuta 2005, kirjattu vastaanotetuksi 28 päivänä heinäkuuta 2005 (A(05)19151), ja 11 päivänä marraskuuta 2005, kirjattu vastaanotetuksi 14 päivänä marraskuuta 2005 (A(05)32154).

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

2.1   Tiemaksun korvausjärjestelmä

| (7) | Saksan viranomaiset ovat ottaneet käyttöön 1 päivästä tammikuuta 2005 raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta kannettavan kilometriperusteisen moottoriteiden käyttömaksun, jonka keskimääräiseksi suuruudeksi on vahvistettu 12,4 senttiä/km. Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle aikovansa nostaa maksun lähitulevaisuudessa 15 senttiin/km ja ottaa samalla käyttöön tiemaksun korvausjärjestelmän, jonka avulla tavaraliikenteen harjoittajille korvataan (osittain) kasvaneet kokonaiskustannukset. Tiemaksun korvausjärjestelmä koostuu vuosittaisesta kertakorvauksesta, joka on enintään 2,6 senttiä/km. Tiemaksun korvaaminen riippuu kuitenkin siitä, että Saksasta ostetusta polttoaineesta on maksettu tietty määrä valmisteveroja, mikä on todistettava asianmukaisilla asiakirjoilla. Jos voidaan näyttää toteen, että polttoaineesta on maksettu Saksassa valmisteveroja 8,6 senttiä, tiemaksusta korvataan 2,6 senttiä/km. |
| --- | --- |

(7)

Saksan viranomaiset ovat ottaneet käyttöön 1 päivästä tammikuuta 2005 raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta kannettavan kilometriperusteisen moottoriteiden käyttömaksun, jonka keskimääräiseksi suuruudeksi on vahvistettu 12,4 senttiä/km. Saksan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle aikovansa nostaa maksun lähitulevaisuudessa 15 senttiin/km ja ottaa samalla käyttöön tiemaksun korvausjärjestelmän, jonka avulla tavaraliikenteen harjoittajille korvataan (osittain) kasvaneet kokonaiskustannukset. Tiemaksun korvausjärjestelmä koostuu vuosittaisesta kertakorvauksesta, joka on enintään 2,6 senttiä/km. Tiemaksun korvaaminen riippuu kuitenkin siitä, että Saksasta ostetusta polttoaineesta on maksettu tietty määrä valmisteveroja, mikä on todistettava asianmukaisilla asiakirjoilla. Jos voidaan näyttää toteen, että polttoaineesta on maksettu Saksassa valmisteveroja 8,6 senttiä, tiemaksusta korvataan 2,6 senttiä/km.

2.2   Tukitoimenpiteen tarkoitus

| (8) | Toimenpiteen tarkoituksena on vahvistaa kilometrikohtainen tiemaksu ottaen asianmukaisesti huomioon muut sellaisten tavaraliikenteen harjoittajien maksamat liikennemaksut, joilta tiemaksua kannetaan Saksan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella. Toimenpiteessä otetaan huomioon, että useimmat käyttäjät osallistuvat jo infrastruktuurikustannusten kattamiseen maksamalla veroja (vuotuinen ajoneuvovero, polttoainevero), ja sen avulla pyritään korvaamaan osa näistä maksuista niille käyttäjille, jotka aiempien maksujen lisäksi maksavat nyt tiemaksua. Tiemaksun suuruudeksi vahvistettiin 12,4 senttiä/km 1 päivästä tammikuuta 2005. Maksua on tarkoitus korottaa 2,6 senttiä/km, jotta keskimääräiseksi tiemaksuksi saadaan 15 senttiä/km. Saksan viranomaisten mukaan näin voidaan kattaa kokonaan kyseisen infrastruktuurin rakennus-, kehittämis- ja käyttökustannukset verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä 17 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa direktiivissä 1999/62/EY (4) (eurovinjettidirektiivi) ja erityisesti sen 7 artiklan 9 ja 10 kohdassa tarkoitetulla tavalla (5). Koska tavaraliikenteen harjoittajilta perittävien infrastruktuurimaksujen kokonaismäärä nousee, Saksan viranomaiset ehdottavat, että korotuksen yhteydessä otetaan käyttöön korvausjärjestelmä, joka korvaa maksut osittain. |
| --- | --- |

(8)

Toimenpiteen tarkoituksena on vahvistaa kilometrikohtainen tiemaksu ottaen asianmukaisesti huomioon muut sellaisten tavaraliikenteen harjoittajien maksamat liikennemaksut, joilta tiemaksua kannetaan Saksan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella. Toimenpiteessä otetaan huomioon, että useimmat käyttäjät osallistuvat jo infrastruktuurikustannusten kattamiseen maksamalla veroja (vuotuinen ajoneuvovero, polttoainevero), ja sen avulla pyritään korvaamaan osa näistä maksuista niille käyttäjille, jotka aiempien maksujen lisäksi maksavat nyt tiemaksua. Tiemaksun suuruudeksi vahvistettiin 12,4 senttiä/km 1 päivästä tammikuuta 2005. Maksua on tarkoitus korottaa 2,6 senttiä/km, jotta keskimääräiseksi tiemaksuksi saadaan 15 senttiä/km. Saksan viranomaisten mukaan näin voidaan kattaa kokonaan kyseisen infrastruktuurin rakennus-, kehittämis- ja käyttökustannukset verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä 17 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa direktiivissä 1999/62/EY (4) (eurovinjettidirektiivi) ja erityisesti sen 7 artiklan 9 ja 10 kohdassa tarkoitetulla tavalla (5). Koska tavaraliikenteen harjoittajilta perittävien infrastruktuurimaksujen kokonaismäärä nousee, Saksan viranomaiset ehdottavat, että korotuksen yhteydessä otetaan käyttöön korvausjärjestelmä, joka korvaa maksut osittain.

2.3   Tuen määrä

| (9) | Tiemaksun korvaus 2,6 senttiä/km perustuu seuraavaan laskelmaan, jonka pohjana on Saksan viranomaisten päätös maksaa 600 miljoonan euron korvaus: Kun ajoneuvojen (joiden paino on vähintään 12 tonnia) ajama kilometrimäärä on yhteensä 22,7 miljardia km vuodessa, suuruudeltaan 1 sentti/km oleva tiemaksu tuottaa 227 miljoonaa euroa vuodessa. Jos polttoaineenkulutukseksi oletetaan 30 litraa / 100 km ja valmisteveron suuruudeksi 0,01 euroa polttoainelitralta, 1 sentin valmistevero tuottaa noin 68 miljoonaa euroa vuodessa (6). Jos tiemaksu on 1 sentti/km, vastaavien tulojen synnyttämiseksi valmisteveron tulisi olla noin 3,3 senttiä litralta (7). Päätöksestä korvata 600 miljoonaa euroa seuraa siis, että tiemaksun korvaus on noin 2,6 senttiä/km (8). Voidakseen saada tällaisen korvauksen tavaraliikenteen harjoittajan on näytettävä toteen, että se on maksanut valmisteveroa 8,6 senttiä (9) litralta. |
| --- | --- |

(9)

Tiemaksun korvaus 2,6 senttiä/km perustuu seuraavaan laskelmaan, jonka pohjana on Saksan viranomaisten päätös maksaa 600 miljoonan euron korvaus: Kun ajoneuvojen (joiden paino on vähintään 12 tonnia) ajama kilometrimäärä on yhteensä 22,7 miljardia km vuodessa, suuruudeltaan 1 sentti/km oleva tiemaksu tuottaa 227 miljoonaa euroa vuodessa. Jos polttoaineenkulutukseksi oletetaan 30 litraa / 100 km ja valmisteveron suuruudeksi 0,01 euroa polttoainelitralta, 1 sentin valmistevero tuottaa noin 68 miljoonaa euroa vuodessa (6). Jos tiemaksu on 1 sentti/km, vastaavien tulojen synnyttämiseksi valmisteveron tulisi olla noin 3,3 senttiä litralta (7). Päätöksestä korvata 600 miljoonaa euroa seuraa siis, että tiemaksun korvaus on noin 2,6 senttiä/km (8). Voidakseen saada tällaisen korvauksen tavaraliikenteen harjoittajan on näytettävä toteen, että se on maksanut valmisteveroa 8,6 senttiä (9) litralta.

| (10) | Koska tiemaksun korvausjärjestelmässä suunniteltu kokonaisvähennys on 600 miljoonaa euroa vuodessa, korvaus vastaa noin 17,6 prosentin vähennystä tiemaksutuloissa, joiden suuruus on noin 3,4 miljardia euroa vuodessa. |
| --- | --- |

(10)

Koska tiemaksun korvausjärjestelmässä suunniteltu kokonaisvähennys on 600 miljoonaa euroa vuodessa, korvaus vastaa noin 17,6 prosentin vähennystä tiemaksutuloissa, joiden suuruus on noin 3,4 miljardia euroa vuodessa.

2.4   Kesto

| (11) | Ehdotetun tiemaksun korvausjärjestelmän kestoa ei ole rajoitettu. Saksan viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet, että ne voivat muuttaa asiaa koskevaa asetusta ja ottaa käyttöön aikarajoitusjärjestelmän, jos komissio asettaa tämän tuen hyväksymisen ehdoksi. |
| --- | --- |

(11)

Ehdotetun tiemaksun korvausjärjestelmän kestoa ei ole rajoitettu. Saksan viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet, että ne voivat muuttaa asiaa koskevaa asetusta ja ottaa käyttöön aikarajoitusjärjestelmän, jos komissio asettaa tämän tuen hyväksymisen ehdoksi.

2.5   Tuensaajat

| (12) | Tiemaksun korvausjärjestelmästä hyötyisivät kansallisuudesta tai asuinpaikasta riippumatta kaikki Saksan moottoriteitä käyttävät tavaraliikenteen harjoittajat ja kuorma-autojen omistajat, joiden ajoneuvojen paino on vähintään 12 tonnia. Tiemaksun korvaaminen riippuu kuitenkin valmisteveron maksamisesta Saksasta ostetusta polttoaineesta. |
| --- | --- |

(12)

Tiemaksun korvausjärjestelmästä hyötyisivät kansallisuudesta tai asuinpaikasta riippumatta kaikki Saksan moottoriteitä käyttävät tavaraliikenteen harjoittajat ja kuorma-autojen omistajat, joiden ajoneuvojen paino on vähintään 12 tonnia. Tiemaksun korvaaminen riippuu kuitenkin valmisteveron maksamisesta Saksasta ostetusta polttoaineesta.

2.6   Oikeusperusta

| (13) | Tiemaksun korvausjärjestelmä perustuu raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta kannettavista kilometriperusteisista moottoriteiden käyttömaksuista annetun lain (jäljempänä ’laki’) 1 pykālään. Hallitus antoi lain 22 päivänä maaliskuuta 2002. Laki allekirjoitettiin 5 päivänä huhtikuuta 2002 ja julkaistiin liittovaltion virallisessa lehdessä (Bundesgesetzblatt) 11 päivänä huhtikuuta 2002 (10). |
| --- | --- |

(13)

Tiemaksun korvausjärjestelmä perustuu raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta kannettavista kilometriperusteisista moottoriteiden käyttömaksuista annetun lain (jäljempänä ’laki’) 1 pykālään. Hallitus antoi lain 22 päivänä maaliskuuta 2002. Laki allekirjoitettiin 5 päivänä huhtikuuta 2002 ja julkaistiin liittovaltion virallisessa lehdessä (Bundesgesetzblatt) 11 päivänä huhtikuuta 2002 (10).

| (14) | Lain 1 pykālān 3 momentin 2 kohdassa hallitus valtuutetaan vahvistamaan asetuksella kilometrikohtainen tiemaksu Bundesratin suostumuksella ottaen huomioon ajoneuvojen akseliluku ja päästöluokka. Lain 1 pykālān 3 momentin 3 kohdassa hallitus valtuutetaan vahvistamaan asetuksella kilometrikohtainen tiemaksu ottaen asianmukaisesti huomioon muut sellaisten tavaraliikenteen harjoittajien maksamat liikennemaksut, joilta tiemaksua kannetaan Saksan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella. |
| --- | --- |

(14)

Lain 1 pykālān 3 momentin 2 kohdassa hallitus valtuutetaan vahvistamaan asetuksella kilometrikohtainen tiemaksu Bundesratin suostumuksella ottaen huomioon ajoneuvojen akseliluku ja päästöluokka. Lain 1 pykālān 3 momentin 3 kohdassa hallitus valtuutetaan vahvistamaan asetuksella kilometrikohtainen tiemaksu ottaen asianmukaisesti huomioon muut sellaisten tavaraliikenteen harjoittajien maksamat liikennemaksut, joilta tiemaksua kannetaan Saksan lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella.

| (15) | Saksan liittohallitus on ehdottanut tiemaksun korvausjärjestelmän osalta uuden momentin lisäämistä raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta kannettavan tiemaksun vahvistamista koskevaan voimassa olevaan asetukseen, joka on annettu 24 päivänä kesäkuuta 2003 (11). Ehdotus perustuu lain 1 pykālān 3 momentin 3 kohtaan. Saksan hallitus on vahvistanut, että asetusta muutetaan vain jos komissio tekee myönteisen päätöksen tiemaksun korvausjärjestelmästä. |
| --- | --- |

(15)

Saksan liittohallitus on ehdottanut tiemaksun korvausjärjestelmän osalta uuden momentin lisäämistä raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta kannettavan tiemaksun vahvistamista koskevaan voimassa olevaan asetukseen, joka on annettu 24 päivänä kesäkuuta 2003 (11). Ehdotus perustuu lain 1 pykālān 3 momentin 3 kohtaan. Saksan hallitus on vahvistanut, että asetusta muutetaan vain jos komissio tekee myönteisen päätöksen tiemaksun korvausjärjestelmästä.

2.7   Valmisteveron maksamisen toteen näyttämiseen liittyvät tekniset näkökohdat

| (16) | Keskeinen tekijä tiemaksun korvausjärjestelmän soveltamisessa on sen toteen näyttäminen, että Saksassa on maksettu valmisteveroa. Tämä tehdään esittämällä asianmukaiset huoltoasemakuitit tai luottokorttitositteet Saksassa tehdyistä polttoaineen ostoista. Kuitteihin ja tositteisiin on merkittävä tankatun tiemaksun alaisen ajoneuvon rekisterinumero. Sen toteen näyttämisen, että polttoaineesta on maksettu valmisteveroa Saksassa, on tapahduttava myös kivennäisöljyverosta 21 päivänä joulukuuta 1992 annetun lain (12) voimassa olevan version mukaisesti. |
| --- | --- |

(16)

Keskeinen tekijä tiemaksun korvausjärjestelmän soveltamisessa on sen toteen näyttäminen, että Saksassa on maksettu valmisteveroa. Tämä tehdään esittämällä asianmukaiset huoltoasemakuitit tai luottokorttitositteet Saksassa tehdyistä polttoaineen ostoista. Kuitteihin ja tositteisiin on merkittävä tankatun tiemaksun alaisen ajoneuvon rekisterinumero. Sen toteen näyttämisen, että polttoaineesta on maksettu valmisteveroa Saksassa, on tapahduttava myös kivennäisöljyverosta 21 päivänä joulukuuta 1992 annetun lain (12) voimassa olevan version mukaisesti.

| (17) | Tiemaksua alennetaan ainoastaan, jos näytetään toteen, että tiemaksua ja valmisteveroa on maksettu saman kalenterivuoden aikana. Yhtenä kalenterivuonna kertynyt tiemaksukorvauksen kokonaismäärä (tiemaksuhyvitys) vähennetään yleensä tiemaksun alaiselle ajoneuvolle seuraavana vuonna kertyneistä tiemaksusaatavista. Tiemaksua maksavan osapuolen on esitettävä viimeistään seuraavan vuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä tiettyä ajoneuvoa koskeva tiemaksun korvauspyyntö liittovaltion tavaraliikennevirastolle, joka on lain soveltamisesta vastaava elin ja vastuussa seurannasta ja rikkomistapausten käsittelystä. |
| --- | --- |

(17)

Tiemaksua alennetaan ainoastaan, jos näytetään toteen, että tiemaksua ja valmisteveroa on maksettu saman kalenterivuoden aikana. Yhtenä kalenterivuonna kertynyt tiemaksukorvauksen kokonaismäärä (tiemaksuhyvitys) vähennetään yleensä tiemaksun alaiselle ajoneuvolle seuraavana vuonna kertyneistä tiemaksusaatavista. Tiemaksua maksavan osapuolen on esitettävä viimeistään seuraavan vuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä tiettyä ajoneuvoa koskeva tiemaksun korvauspyyntö liittovaltion tavaraliikennevirastolle, joka on lain soveltamisesta vastaava elin ja vastuussa seurannasta ja rikkomistapausten käsittelystä.

| (18) | Jos tiemaksuhyvitystä ei kuitenkaan voida vähentää seuraavan vuoden tiemaksusaatavista, se maksetaan pyynnöstä. Pyyntö on esitettävä viimeistään seuraavan vuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä liittovaltion tavaraliikennevirastolle. |
| --- | --- |

(18)

Jos tiemaksuhyvitystä ei kuitenkaan voida vähentää seuraavan vuoden tiemaksusaatavista, se maksetaan pyynnöstä. Pyyntö on esitettävä viimeistään seuraavan vuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä liittovaltion tavaraliikennevirastolle.

2.8   Menettelyn aloittamisen syyt

| (19) | Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 23 päivänä heinäkuuta 2003 seuraavista syistä:






  a) | Komissio ilmaisi epäilynsä siitä, onko alun perin vahvistettu tiemaksu tarpeellista korvata korkeammalla maksulla, johon liittyy korvausjärjestelmä. Saksan viranomaisia pyydettiinkin esittämään kaikki argumentit, joilla ne voivat puoltaa korkeampaa hallinnollista taakkaa verrattuna alkuperäiseen järjestelmään, jota on sovellettu sen käyttöönotosta alkaen. |
| --- | --- | --- |

(19)

Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 23 päivänä heinäkuuta 2003 seuraavista syistä:

a)

Komissio ilmaisi epäilynsä siitä, onko alun perin vahvistettu tiemaksu tarpeellista korvata korkeammalla maksulla, johon liittyy korvausjärjestelmä. Saksan viranomaisia pyydettiinkin esittämään kaikki argumentit, joilla ne voivat puoltaa korkeampaa hallinnollista taakkaa verrattuna alkuperäiseen järjestelmään, jota on sovellettu sen käyttöönotosta alkaen.

| b) | Komissio ilmaisi myös epäilynsä siitä, että toimenpide voi johtaa tosiasialliseen syrjintään ulkomaisia tavaraliikenteen harjoittajia kohtaan. Siksi Saksan viranomaisia pyydettiin toimittamaan kaikki tarpeelliset tiedot siitä, miksi toimenpidettä olisi pidettävä syrjimättömänä. |
| --- | --- |

b)

Komissio ilmaisi myös epäilynsä siitä, että toimenpide voi johtaa tosiasialliseen syrjintään ulkomaisia tavaraliikenteen harjoittajia kohtaan. Siksi Saksan viranomaisia pyydettiin toimittamaan kaikki tarpeelliset tiedot siitä, miksi toimenpidettä olisi pidettävä syrjimättömänä.

| c) | Komissio totesi myös, että korvausjärjestelmän ympäristövaikutuksia on syytä selventää, sillä kielteiset ympäristövaikutukset voisivat olla yleisen edun vastaisia. Komissio pyysi Saksaa toimittamaan lisätietoja tästä kysymyksestä. |
| --- | --- |

c)

Komissio totesi myös, että korvausjärjestelmän ympäristövaikutuksia on syytä selventää, sillä kielteiset ympäristövaikutukset voisivat olla yleisen edun vastaisia. Komissio pyysi Saksaa toimittamaan lisätietoja tästä kysymyksestä.

| d) | Komissio ei myöskään voinut vielä päätellä, täyttääkö tiemaksujärjestelmä sellaisenaan kaikki direktiivin 1999/62/EY vaatimukset ja onko se EY:n perustamissopimuksen 28 artiklan mukainen. |
| --- | --- |

d)

Komissio ei myöskään voinut vielä päätellä, täyttääkö tiemaksujärjestelmä sellaisenaan kaikki direktiivin 1999/62/EY vaatimukset ja onko se EY:n perustamissopimuksen 28 artiklan mukainen.

| e) | Komissio arvosteli tuolloin myös puutteellisia tietoja mahdollisen tiemaksun korvausjärjestelmän käyttöönoton oikeusperustasta ja pyysi Saksan viranomaisia toimittamaan komissiolle esimerkiksi lain 1 pykālān 3 momentin 3 kohtaan perustuvan uuden asetusluonnoksen. |
| --- | --- |

e)

Komissio arvosteli tuolloin myös puutteellisia tietoja mahdollisen tiemaksun korvausjärjestelmän käyttöönoton oikeusperustasta ja pyysi Saksan viranomaisia toimittamaan komissiolle esimerkiksi lain 1 pykālān 3 momentin 3 kohtaan perustuvan uuden asetusluonnoksen.

| f) | Komissio tarvitsi vielä selvennystä siihen, kuuluuko tiemaksun korvausjärjestelmä kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY (13) 8 artiklan 4 kohdassa säädetyn muodollisen menettelyn piiriin. Saksan viranomaisia pyydettiin selittämään, miksei tukijärjestelmää ole ilmoitettu direktiivissä 92/81/ETY säädetyn menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

f)

Komissio tarvitsi vielä selvennystä siihen, kuuluuko tiemaksun korvausjärjestelmä kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta 19 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/81/ETY (13) 8 artiklan 4 kohdassa säädetyn muodollisen menettelyn piiriin. Saksan viranomaisia pyydettiin selittämään, miksei tukijärjestelmää ole ilmoitettu direktiivissä 92/81/ETY säädetyn menettelyn mukaisesti.

3.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (20) | Komissio sai menettelyn muodollisen aloittamisen yhteydessä huomautuksia 12 asianomaiselta taholta. Näistä 10 oli kansallisia tai eurooppalaisia järjestöjä (14) ja kaksi jäsenvaltioita (15). Kymmenen huomautuksia lähettänyttä tahoa vastusti toimenpidettä ja kaksi esitti tukijärjestelmää tukevia argumentteja (16). |
| --- | --- |

(20)

Komissio sai menettelyn muodollisen aloittamisen yhteydessä huomautuksia 12 asianomaiselta taholta. Näistä 10 oli kansallisia tai eurooppalaisia järjestöjä (14) ja kaksi jäsenvaltioita (15). Kymmenen huomautuksia lähettänyttä tahoa vastusti toimenpidettä ja kaksi esitti tukijärjestelmää tukevia argumentteja (16).

3.1   Korvausjärjestelmää vastustavat argumentit

3.1.1   Ulkomaisten tavaraliikenteen harjoittajien tosiasiallinen syrjintä

3.1.1.1   Jäsenvaltioiden erilaisista valmisteverokannoista johtuva ulkomaisten tavaraliikenteen harjoittajien syrjintä (17)

| (21) | Suuri joukko asianomaisia tahoja katsoo, ettei korvausjärjestelmä koske tasapuolisesti kaikkia tavaraliikenteen harjoittajia niiden kansallisuudesta riippumatta, koska jäsenvaltioiden valmisteverokannat ovat erilaisia. Korvausjärjestelmä vaikuttaa tosiasiallisesti syrjivältä erityisesti siksi, etteivät Saksan ulkopuolelta tulevat tavaraliikenteen harjoittajat tankkaa ajoneuvojaan Saksassa, koska polttoaineen valmistevero on siellä korkea, eivätkä ne siis voi hyötyä tiemaksun korvausjärjestelmästä. |
| --- | --- |

(21)

Suuri joukko asianomaisia tahoja katsoo, ettei korvausjärjestelmä koske tasapuolisesti kaikkia tavaraliikenteen harjoittajia niiden kansallisuudesta riippumatta, koska jäsenvaltioiden valmisteverokannat ovat erilaisia. Korvausjärjestelmä vaikuttaa tosiasiallisesti syrjivältä erityisesti siksi, etteivät Saksan ulkopuolelta tulevat tavaraliikenteen harjoittajat tankkaa ajoneuvojaan Saksassa, koska polttoaineen valmistevero on siellä korkea, eivätkä ne siis voi hyötyä tiemaksun korvausjärjestelmästä.

3.1.1.2   Ulkomaisten tavaraliikenteen harjoittajien syrjintä sen vuoksi, että toimenpide, joka merkitsee infrastruktuurin käytöstä perittävän veron (tiemaksun) alennusta, suosii saksalaisia yrityksiä (18)

| (22) | Lisäksi katsottiin, että toimenpide, joka merkitsee infrastruktuurin käytöstä perittävän veron alennusta, suosii saksalaisia tavaraliikenteen harjoittajia jälleen siitä syystä, etteivät ulkomaiset tavaraliikenteen harjoittajat tankkaa Saksassa polttoaineen korkean valmisteveron vuoksi. Tämän seurauksena ulkomaiset tavaraliikenteen harjoittajat maksavat korkeampaa infrastruktuurimaksua (eli täyttä maksua) kuin saksalaiset tavaraliikenteen harjoittajat, jotka hyötyvät korvausjärjestelmästä ja maksavat tosiasiallisesti alennettua infrastruktuurimaksua. |
| --- | --- |

(22)

Lisäksi katsottiin, että toimenpide, joka merkitsee infrastruktuurin käytöstä perittävän veron alennusta, suosii saksalaisia tavaraliikenteen harjoittajia jälleen siitä syystä, etteivät ulkomaiset tavaraliikenteen harjoittajat tankkaa Saksassa polttoaineen korkean valmisteveron vuoksi. Tämän seurauksena ulkomaiset tavaraliikenteen harjoittajat maksavat korkeampaa infrastruktuurimaksua (eli täyttä maksua) kuin saksalaiset tavaraliikenteen harjoittajat, jotka hyötyvät korvausjärjestelmästä ja maksavat tosiasiallisesti alennettua infrastruktuurimaksua.

3.1.1.3   Ulkomaisten tavaraliikenteen harjoittajien syrjintä siitä syystä, että toimenpide johtaa Saksan ja muiden maiden polttoaineen hintaeron osittaiseen korvaamiseen (19)

| (23) | Eräät asianomaiset tahot totesivat, että tukitoimenpiteen seurauksena saksalaiset tavaraliikenteen harjoittajat voivat alentaa tavarakuljetusten hintatasoa. Tämä saattaa pitkän matkan kuljetuksia harjoittavat yritykset epäedullisempaan asemaan. Näin ollen tukitoimenpide syrjii epäsuorasti Saksan ulkopuolisia tavaraliikenteen harjoittajia. |
| --- | --- |

(23)

Eräät asianomaiset tahot totesivat, että tukitoimenpiteen seurauksena saksalaiset tavaraliikenteen harjoittajat voivat alentaa tavarakuljetusten hintatasoa. Tämä saattaa pitkän matkan kuljetuksia harjoittavat yritykset epäedullisempaan asemaan. Näin ollen tukitoimenpide syrjii epäsuorasti Saksan ulkopuolisia tavaraliikenteen harjoittajia.

3.1.1.4   Ulkomaisten tavaraliikenteen harjoittajien syrjintä sen vuoksi, että niiden on osallistuttava liiallisesti kivennäisöljyveron yhdenmukaistamiseen (20)

| (24) | Asianomaiset tahot katsovat myös, että jos tiemaksu korotetaan 12,4 sentistä/km 15 senttiin/km, joka on tarpeen korvaustoimenpiteen rahoittamiseksi, korotuksen rahoittamiseen osallistuvat kaikki tavaraliikenteen harjoittajat, myös ne, jotka eivät hyödy tiemaksun korvaamisesta. Siksi Saksan ulkopuolisten tavaraliikenteen harjoittajien on maksettava korkeampaa tiemaksua Saksan viranomaisten suunnitteleman kivennäisöljyveron yhdenmukaistamisen rahoittamiseksi. Asianomaisten tahojen mielestä tämä ei ole perusteltua ja ne katsovat, että toimenpide on syrjivä. |
| --- | --- |

(24)

Asianomaiset tahot katsovat myös, että jos tiemaksu korotetaan 12,4 sentistä/km 15 senttiin/km, joka on tarpeen korvaustoimenpiteen rahoittamiseksi, korotuksen rahoittamiseen osallistuvat kaikki tavaraliikenteen harjoittajat, myös ne, jotka eivät hyödy tiemaksun korvaamisesta. Siksi Saksan ulkopuolisten tavaraliikenteen harjoittajien on maksettava korkeampaa tiemaksua Saksan viranomaisten suunnitteleman kivennäisöljyveron yhdenmukaistamisen rahoittamiseksi. Asianomaisten tahojen mielestä tämä ei ole perusteltua ja ne katsovat, että toimenpide on syrjivä.

3.1.1.5   Ulkomaisten huoltoasemien syrjintä erityisesti Saksan naapurialueilla (21)

| (25) | Asianomaiset tahot katsovat, ettei tiemaksun korvausjärjestelmä kannusta parantamaan liikenneinfrastruktuuria vaan se kannustaa ajoneuvojen tankkaamiseen Saksassa. Siten korvausjärjestelmä suosii saksalaisia huoltoasemia Saksan ulkopuolisten huoltoasemien tappioksi. Korvausjärjestelmässä on siis syrjivä vaikutus myös ulkomaisiin huoltoasemiin nähden. |
| --- | --- |

(25)

Asianomaiset tahot katsovat, ettei tiemaksun korvausjärjestelmä kannusta parantamaan liikenneinfrastruktuuria vaan se kannustaa ajoneuvojen tankkaamiseen Saksassa. Siten korvausjärjestelmä suosii saksalaisia huoltoasemia Saksan ulkopuolisten huoltoasemien tappioksi. Korvausjärjestelmässä on siis syrjivä vaikutus myös ulkomaisiin huoltoasemiin nähden.

3.1.1.6   Toisten jäsenvaltioiden syrjintä, koska ne menettävät verotuloja (22)

| (26) | Edellisen kohdan seurauksena yksi asianomaisten tahojen esittämä argumentti on se, että muut jäsenvaltiot etenkin Saksan naapurialueilla menettävät verotuloja, koska polttoaineen myynti niiden alueella vähenee. |
| --- | --- |

(26)

Edellisen kohdan seurauksena yksi asianomaisten tahojen esittämä argumentti on se, että muut jäsenvaltiot etenkin Saksan naapurialueilla menettävät verotuloja, koska polttoaineen myynti niiden alueella vähenee.

3.1.1.7   Alle 12 tonnin painoisten ajoneuvojen syrjintä, koska korvauksen tosiasiallisena seurauksena on kivennäisöljyveron alennus (23)

| (27) | Eräät asianomaiset tahot näkevät toimenpiteen epäsuorana valmisteveron alennuksena ja katsovat toimenpiteen syrjivän niitä polttoaineen kuluttajia, jotka käyttävät Saksan moottoriteitä alle 12 tonnin painoisilla ajoneuvoilla. |
| --- | --- |

(27)

Eräät asianomaiset tahot näkevät toimenpiteen epäsuorana valmisteveron alennuksena ja katsovat toimenpiteen syrjivän niitä polttoaineen kuluttajia, jotka käyttävät Saksan moottoriteitä alle 12 tonnin painoisilla ajoneuvoilla.

3.1.1.8   Verotaakan erilaisuus ei sinällään oikeuta valtiontuen myöntämistä (24)

| (28) | Yksi asianomaisten tahojen esittämä argumentti liittyy Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamaan tuomioon Italian tukijärjestelmästä, jossa italialaisille tavaraliikenteen harjoittajille myönnettiin verohelpotuksia ja jossa muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneet liikenteenharjoittajat saivat hyvitystä Italiassa ajetun matkan aikana kulutetun dieselpolttoaineen arvioidun määrän perusteella. Tuomioistuin vahvisti komission päätöksen, jonka mukaan Italian tasavallan on perittävä takaisin myönnetty tuki. Tämän perusteella asianomaiset tahot argumentoivat analogisesti Italian tapauksen kanssa, ettei kivennäisöljyyn kohdistuvan verotaakan erilaisuus sellaisenaan oikeuta valtiontuen myöntämistä (25). |
| --- | --- |

(28)

Yksi asianomaisten tahojen esittämä argumentti liittyy Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen antamaan tuomioon Italian tukijärjestelmästä, jossa italialaisille tavaraliikenteen harjoittajille myönnettiin verohelpotuksia ja jossa muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneet liikenteenharjoittajat saivat hyvitystä Italiassa ajetun matkan aikana kulutetun dieselpolttoaineen arvioidun määrän perusteella. Tuomioistuin vahvisti komission päätöksen, jonka mukaan Italian tasavallan on perittävä takaisin myönnetty tuki. Tämän perusteella asianomaiset tahot argumentoivat analogisesti Italian tapauksen kanssa, ettei kivennäisöljyyn kohdistuvan verotaakan erilaisuus sellaisenaan oikeuta valtiontuen myöntämistä (25).

3.1.2   Korvausmekanismista tai hallinnollisesta taakasta johtuva ulkomaisten tavaraliikenteen harjoittajien syrjintä (26)

| (29) | Ensinnäkin korvaus ei näytä olevan sidoksissa Saksan moottoriteiden tosiasialliseen käyttöön. Asianomaisten osapuolten mukaan korvausmekanismissa hyväksytään kaikki huoltoasemakuitit riippumatta siitä, onko ajoneuvoa käytetty Saksan moottoriteillä vai muilla teillä. Tämä suosii pääasiassa saksalaisia tavaraliikenteen harjoittajia, joiden ajoneuvokantaan kuuluu sekä alle että yli 12 tonnin painoisia ajoneuvoja. |
| --- | --- |

(29)

Ensinnäkin korvaus ei näytä olevan sidoksissa Saksan moottoriteiden tosiasialliseen käyttöön. Asianomaisten osapuolten mukaan korvausmekanismissa hyväksytään kaikki huoltoasemakuitit riippumatta siitä, onko ajoneuvoa käytetty Saksan moottoriteillä vai muilla teillä. Tämä suosii pääasiassa saksalaisia tavaraliikenteen harjoittajia, joiden ajoneuvokantaan kuuluu sekä alle että yli 12 tonnin painoisia ajoneuvoja.

| (30) | Toiseksi asianomaiset tahot katsovat, että toimenpiteellä on syrjivä vaikutus, koska yhden kalenterivuoden aikana kertynyt tiemaksukorvauksen kokonaismäärä voidaan vähentää seuraavana vuonna syntyvistä tiemaksusaatavista. Tämä maksumekanismi suosii saksalaisia tavaraliikenteen harjoittajia verrattuna ulkomaisiin liikenteenharjoittajiin, jotka saattavat käyttää Saksan moottoriteitä vain satunnaisesti. |
| --- | --- |

(30)

Toiseksi asianomaiset tahot katsovat, että toimenpiteellä on syrjivä vaikutus, koska yhden kalenterivuoden aikana kertynyt tiemaksukorvauksen kokonaismäärä voidaan vähentää seuraavana vuonna syntyvistä tiemaksusaatavista. Tämä maksumekanismi suosii saksalaisia tavaraliikenteen harjoittajia verrattuna ulkomaisiin liikenteenharjoittajiin, jotka saattavat käyttää Saksan moottoriteitä vain satunnaisesti.

| (31) | Kolmanneksi asianomaiset tahot katsovat, ettei toimenpide ole direktiivin 1999/62/EY mukainen, koska korvausjärjestelmä luo kielellisiä ja hallinnollisia esteitä ja johtaa siihen, etteivät monet ulkomaiset tienkäyttäjät ja erityisesti satunnaiset käyttäjät hae korvausta. |
| --- | --- |

(31)

Kolmanneksi asianomaiset tahot katsovat, ettei toimenpide ole direktiivin 1999/62/EY mukainen, koska korvausjärjestelmä luo kielellisiä ja hallinnollisia esteitä ja johtaa siihen, etteivät monet ulkomaiset tienkäyttäjät ja erityisesti satunnaiset käyttäjät hae korvausta.

| (32) | Asianomaiset tahot viittaavat vielä joihinkin tiemaksujärjestelmän käytännön näkökohtiin (kuten ajoneuvoon asennettavien laitteiden puuttuminen), joilla niiden mielestä on myös epäsuora vaikutus itse tukitoimenpiteeseen. |
| --- | --- |

(32)

Asianomaiset tahot viittaavat vielä joihinkin tiemaksujärjestelmän käytännön näkökohtiin (kuten ajoneuvoon asennettavien laitteiden puuttuminen), joilla niiden mielestä on myös epäsuora vaikutus itse tukitoimenpiteeseen.

3.1.3   Kivennäisöljyjen valmisteverojen rakenteiden yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 92/81/ETY rikkominen (27)

| (33) | Useat asianomaiset tahot toteavat, että koska korvausjärjestelmä johtaa valmisteverojen epäsuoraan alentamiseen, direktiiviä 92/81/ETY rikotaan, jos erityisiä menettelytapasääntöjä, kuten 8 artiklan 4 kohdan mukaista ilmoitusmenettelyä, ei noudateta (28). |
| --- | --- |

(33)

Useat asianomaiset tahot toteavat, että koska korvausjärjestelmä johtaa valmisteverojen epäsuoraan alentamiseen, direktiiviä 92/81/ETY rikotaan, jos erityisiä menettelytapasääntöjä, kuten 8 artiklan 4 kohdan mukaista ilmoitusmenettelyä, ei noudateta (28).

3.1.4   Kielteiset ympäristövaikutukset (29)

| (34) | On syytä mainita, että yksi asianomainen taho katsoo toimenpiteen suosivan polttoaineen kulutusta, koska korvauksen suuruus on suoraan riippuvainen kulutetun polttoaineen määrästä. Näin ollen toimenpide olisi yhteisön edun vastainen. |
| --- | --- |

(34)

On syytä mainita, että yksi asianomainen taho katsoo toimenpiteen suosivan polttoaineen kulutusta, koska korvauksen suuruus on suoraan riippuvainen kulutetun polttoaineen määrästä. Näin ollen toimenpide olisi yhteisön edun vastainen.

3.1.5   Muita tiemaksujärjestelmään liittyviä argumentteja

| (35) | Kaikki tukitoimenpidettä vastaan argumentoivat asianomaiset tahot kritisoivat lisäksi itse tiemaksujärjestelmää erottamatta kuitenkaan aina selkeästi toisistaan tiemaksua ja tiemaksun korvausjärjestelmää. Tiemaksun osalta asianomaisten tahojen esittämät keskeiset argumentit ovat seuraavat: |
| --- | --- |

(35)

Kaikki tukitoimenpidettä vastaan argumentoivat asianomaiset tahot kritisoivat lisäksi itse tiemaksujärjestelmää erottamatta kuitenkaan aina selkeästi toisistaan tiemaksua ja tiemaksun korvausjärjestelmää. Tiemaksun osalta asianomaisten tahojen esittämät keskeiset argumentit ovat seuraavat:

| (36) | Korotetun tiemaksun periminen ainoastaan yli 12 tonnin painoisilta ajoneuvoilta on syrjivää, sillä se kohdistuu lähinnä kansainvälisiin tavarakuljetuksiin ja suosii epäsuorasti alle 12 tonnin painoisilla ajoneuvoilla tehtäviä pääasiassa kotimaisia kuljetuksia (30). Asianomaiset tahot viittaavat tältä osin useisiin oikeustapauksiin (31). |
| --- | --- |

(36)

Korotetun tiemaksun periminen ainoastaan yli 12 tonnin painoisilta ajoneuvoilta on syrjivää, sillä se kohdistuu lähinnä kansainvälisiin tavarakuljetuksiin ja suosii epäsuorasti alle 12 tonnin painoisilla ajoneuvoilla tehtäviä pääasiassa kotimaisia kuljetuksia (30). Asianomaiset tahot viittaavat tältä osin useisiin oikeustapauksiin (31).

| (37) | Asianomaisten tahojen mukaan tiemaksujärjestelmä on direktiivin 1999/62/EY ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan vastainen, sillä tiemaksun katsotaan olevan syrjivä tavaraliikenteen harjoittajan kansallisuudesta taikka ajoneuvon lähtö- tai määräpaikasta johtuvin perustein (32). |
| --- | --- |

(37)

Asianomaisten tahojen mukaan tiemaksujärjestelmä on direktiivin 1999/62/EY ja erityisesti sen 7 artiklan 4 kohdan vastainen, sillä tiemaksun katsotaan olevan syrjivä tavaraliikenteen harjoittajan kansallisuudesta taikka ajoneuvon lähtö- tai määräpaikasta johtuvin perustein (32).

| (38) | Tiemaksuun liittyvät käytännön vaikeudet (33) saattavat Saksan ulkopuoliset tavaraliikenteen harjoittajat epäedulliseen asemaan. Toimivien vaihtoehtojen puuttuminen ajoneuvoon asennettavilta laitteilta on direktiivin 1999/62/EY vastaista. |
| --- | --- |

(38)

Tiemaksuun liittyvät käytännön vaikeudet (33) saattavat Saksan ulkopuoliset tavaraliikenteen harjoittajat epäedulliseen asemaan. Toimivien vaihtoehtojen puuttuminen ajoneuvoon asennettavilta laitteilta on direktiivin 1999/62/EY vastaista.

| (39) | Asianomaiset tahot ilmaisivat myös epäilynsä tiemaksun suuruudesta ja siitä, onko se eurovinjettidirektiivin 7 artiklan 9 kohdan mukainen (34). Koska Saksan moottoriteiden rakennuskustannukset näyttävät jo olevan suurelta osin poistetut, kustannusten laskennan tulisi perustua pääasiassa kyseisen infrastruktuuriverkon käyttö- ja kehityskustannuksiin. Tiemaksujärjestelmää pidetään syrjivänä myös siksi, että tiemaksu kannetaan kokonaisuudessaan raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta, joiden paino on vähintään 12 tonnia, vaikka ne Saksan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan aiheuttavat vain 45 prosenttia kustannuksista. Myös matkailuun käytettävien yksityisajoneuvojen vapauttaminen tiemaksusta vaikuttaa syrjivältä. Lisäksi keskimääräistä tiemaksua 12,4 senttiä/km pidetään liian korkeana. Vaikuttaa siltä, että Saksa käyttää korkeampaa tiemaksua muiden liikennemuotojen ristiintukemiseen, mikä olisi sekä aiheuttajaperiaatteen että direktiivin 1999/62/EY 9 artiklan 2 kohdan vastaista. |
| --- | --- |

(39)

Asianomaiset tahot ilmaisivat myös epäilynsä tiemaksun suuruudesta ja siitä, onko se eurovinjettidirektiivin 7 artiklan 9 kohdan mukainen (34). Koska Saksan moottoriteiden rakennuskustannukset näyttävät jo olevan suurelta osin poistetut, kustannusten laskennan tulisi perustua pääasiassa kyseisen infrastruktuuriverkon käyttö- ja kehityskustannuksiin. Tiemaksujärjestelmää pidetään syrjivänä myös siksi, että tiemaksu kannetaan kokonaisuudessaan raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta, joiden paino on vähintään 12 tonnia, vaikka ne Saksan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan aiheuttavat vain 45 prosenttia kustannuksista. Myös matkailuun käytettävien yksityisajoneuvojen vapauttaminen tiemaksusta vaikuttaa syrjivältä. Lisäksi keskimääräistä tiemaksua 12,4 senttiä/km pidetään liian korkeana. Vaikuttaa siltä, että Saksa käyttää korkeampaa tiemaksua muiden liikennemuotojen ristiintukemiseen, mikä olisi sekä aiheuttajaperiaatteen että direktiivin 1999/62/EY 9 artiklan 2 kohdan vastaista.

| (40) | Saksan tiemaksujärjestelmän on lisäksi arveltu olevan ristiriidassa direktiivin 1999/62/EY johdanto-osan 17 kappaleen kanssa, koska se luo keinotekoisia esteitä, vääristää kilpailua Euroopan sisällä ja vaikeuttaa sellaisen infrastruktuurimaksuja koskevan yhdenmukaistetun eurooppalaisen mallin löytämistä, joka takaa yhteentoimivuuden. |
| --- | --- |

(40)

Saksan tiemaksujärjestelmän on lisäksi arveltu olevan ristiriidassa direktiivin 1999/62/EY johdanto-osan 17 kappaleen kanssa, koska se luo keinotekoisia esteitä, vääristää kilpailua Euroopan sisällä ja vaikeuttaa sellaisen infrastruktuurimaksuja koskevan yhdenmukaistetun eurooppalaisen mallin löytämistä, joka takaa yhteentoimivuuden.

| (41) | Tiemaksun käyttöönotosta annettu Saksan laki vaikuttaa syrjivän Saksan ulkopuolisia tavaraliikenteen harjoittajia myös ajoneuvojen päästöluokkien osalta. |
| --- | --- |

(41)

Tiemaksun käyttöönotosta annettu Saksan laki vaikuttaa syrjivän Saksan ulkopuolisia tavaraliikenteen harjoittajia myös ajoneuvojen päästöluokkien osalta.

| (42) | Tiemaksujärjestelmän katsotaan myös rikkovan muita perustamissopimuksen säännöksiä, kuten 28, 97, 90 ja 92 artiklaa (35). |
| --- | --- |

(42)

Tiemaksujärjestelmän katsotaan myös rikkovan muita perustamissopimuksen säännöksiä, kuten 28, 97, 90 ja 92 artiklaa (35).

3.2   Korvausjärjestelmää puoltavat argumentit

| (43) | Tuen on todettu olevan tarpeellinen, yhteisön edun mukainen ja suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavin argumentein: Liikennepolitiikkaa koskevassa komission valkoisessa kirjassa (36) sekä eurovinjettidirektiivin uuden luonnoksen (37) 7 b artiklassa sallitaan verohyvitykset käyttäjiltä perityistä infrastruktuurin käyttömaksuista, jotta kokonaisverotaakan kasvu voidaan välttää. Toimenpide itsessään ei alenna kivennäisöljyveroa. Valmisteveroa käytetään ainoastaan vertailukohtana tiemaksukorvauksen laskennassa. Lisäksi voidaan osoittaa, että kivennäisöljyverosta saatavat tulot vähenevät Saksassa kaiken aikaa, koska polttoaineen myynti laskee. Korvausjärjestelmää pidetään siis tarpeellisena toimenpiteenä, jotta maksujen kokonaismäärä kasvaa oikeassa suhteessa. Tämä on myös yhteisön etujen mukaista. |
| --- | --- |

(43)

Tuen on todettu olevan tarpeellinen, yhteisön edun mukainen ja suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavin argumentein: Liikennepolitiikkaa koskevassa komission valkoisessa kirjassa (36) sekä eurovinjettidirektiivin uuden luonnoksen (37) 7 b artiklassa sallitaan verohyvitykset käyttäjiltä perityistä infrastruktuurin käyttömaksuista, jotta kokonaisverotaakan kasvu voidaan välttää. Toimenpide itsessään ei alenna kivennäisöljyveroa. Valmisteveroa käytetään ainoastaan vertailukohtana tiemaksukorvauksen laskennassa. Lisäksi voidaan osoittaa, että kivennäisöljyverosta saatavat tulot vähenevät Saksassa kaiken aikaa, koska polttoaineen myynti laskee. Korvausjärjestelmää pidetään siis tarpeellisena toimenpiteenä, jotta maksujen kokonaismäärä kasvaa oikeassa suhteessa. Tämä on myös yhteisön etujen mukaista.

| (44) | Tukitoimenpide on selvästi syrjimättömyysperiaatteen mukainen, koska siitä voivat hyötyä sekä saksalaiset että Saksan ulkopuoliset tavaraliikenteen harjoittajat. Kyseisen asianomaisen mukaan mahdollinen syrjintä johtuu neuvoston toimimattomuudesta, sillä yhdenmukaistamiskysymys on ollut neuvostossa pöydällä vuodesta 1985. Koska valmisteveroja ei ole yhdenmukaistettu, tiemaksun korvausjärjestelmä ainoastaan auttaisi korjaamaan saksalaisten tavaraliikenteen harjoittajien heikkoa asemaa. Tässä yhteydessä voidaan osoittaa, että Saksan osuus rajat ylittävän tavaraliikenteen kuljetusmäärästä on pienentynyt jatkuvasti ja laski 39,0 prosentista 21,6 prosenttiin vuosina 1985–2002. Lisäksi rajat ylittävän tavaraliikenteen osuus kasvaa kaiken aikaa: vuonna 2015 yli puolet Saksan moottoriteiden kokonaisliikennemäärästä aiheutuu rajat ylittävästä tavarakaupasta. On myös todettu, että syrjintää esiintyisi ainoastaan siinä tapauksessa, että tavaraliikenteen harjoittajille, joiden rekisteröity toimipaikka ei ole Saksassa, aiheutuisi korvaamisesta korkeammat kustannukset tai suurempi hallinnollinen taakka kuin saksalaisille tavaraliikenteen harjoittajille, mutta näin ei kuitenkaan ole. |
| --- | --- |

(44)

Tukitoimenpide on selvästi syrjimättömyysperiaatteen mukainen, koska siitä voivat hyötyä sekä saksalaiset että Saksan ulkopuoliset tavaraliikenteen harjoittajat. Kyseisen asianomaisen mukaan mahdollinen syrjintä johtuu neuvoston toimimattomuudesta, sillä yhdenmukaistamiskysymys on ollut neuvostossa pöydällä vuodesta 1985. Koska valmisteveroja ei ole yhdenmukaistettu, tiemaksun korvausjärjestelmä ainoastaan auttaisi korjaamaan saksalaisten tavaraliikenteen harjoittajien heikkoa asemaa. Tässä yhteydessä voidaan osoittaa, että Saksan osuus rajat ylittävän tavaraliikenteen kuljetusmäärästä on pienentynyt jatkuvasti ja laski 39,0 prosentista 21,6 prosenttiin vuosina 1985–2002. Lisäksi rajat ylittävän tavaraliikenteen osuus kasvaa kaiken aikaa: vuonna 2015 yli puolet Saksan moottoriteiden kokonaisliikennemäärästä aiheutuu rajat ylittävästä tavarakaupasta. On myös todettu, että syrjintää esiintyisi ainoastaan siinä tapauksessa, että tavaraliikenteen harjoittajille, joiden rekisteröity toimipaikka ei ole Saksassa, aiheutuisi korvaamisesta korkeammat kustannukset tai suurempi hallinnollinen taakka kuin saksalaisille tavaraliikenteen harjoittajille, mutta näin ei kuitenkaan ole.

| (45) | Asianomaiset tahot totesivat myös, ettei tukitoimenpide aiheuta kilpailun vääristymistä, koska 600 miljoonaan euron vuotuinen korvausmäärä vastaa vain 17,6:ta prosenttia infrastruktuurimaksujen lisäkustannuksista. |
| --- | --- |

(45)

Asianomaiset tahot totesivat myös, ettei tukitoimenpide aiheuta kilpailun vääristymistä, koska 600 miljoonaan euron vuotuinen korvausmäärä vastaa vain 17,6:ta prosenttia infrastruktuurimaksujen lisäkustannuksista.

| (46) | Lisäksi on todettu, ettei toimenpidettä voida pitää valtiontukena, koska komission tiedonannon 98/C 384/03 (38) 13 kohdan mukaan verotustoimenpiteet ovat yleisiä toimenpiteitä, jotka eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(46)

Lisäksi on todettu, ettei toimenpidettä voida pitää valtiontukena, koska komission tiedonannon 98/C 384/03 (38) 13 kohdan mukaan verotustoimenpiteet ovat yleisiä toimenpiteitä, jotka eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

4.   SAKSAN LIITTOTASAVALLAN HUOMAUTUKSET

| (47) | Saksan viranomaisten mukaan toimenpide ei aiheuta suoraa syrjintää, koska korvausta voivat saada kaikki tavaraliikenteen harjoittajat kansallisuuteen tai asuinpaikkaan katsomatta. Toimenpide ei myöskään aiheuta tosiasiallista syrjintää. Ensinnäkin Saksan viranomaiset katsovat, että Saksan moottoriteiden käytöstä perittävä uusi maksu on suorassa yhteydessä polttoaineen kulutukseen, joka puolestaan on suorassa yhteydessä polttoaineesta kannetun valmisteveron määrään. Saksan viranomaisten mukaan tiemaksun korvaamisen ja valmisteveron maksamisen välinen yhteys on perusteltu, koska molempia maksuja voidaan pitää korvauksena infrastruktuurikustannuksista. Toimenpiteeseen ei myöskään liity mitään kynnysarvoja, kuten tiemaksujen vähimmäismäärää tai pienintä vaadittua kuljetusmäärää. Myös päätös siitä, tankataanko ajoneuvo Saksassa vai muualla, on puhtaasti taloudellinen päätös, jonka saksalaiset tavaraliikenteen harjoittajat tekevät samalla tavoin kuin Saksan ulkopuoliset liikenteenharjoittajat. Kaikki tavaraliikenteen harjoittajat tankkaavat ajoneuvonsa siellä missä se on edullisinta. Päätös siitä, missä ajoneuvo tankataan, riippuu siis pääasiassa polttoaineen hinnasta. Saksan viranomaiset toteavat tässä yhteydessä, että Saksassa sekä valmisteveron osuus polttoaineen myyntihinnasta että itse myyntihinta ovat EU:n korkeimpia. |
| --- | --- |

(47)

Saksan viranomaisten mukaan toimenpide ei aiheuta suoraa syrjintää, koska korvausta voivat saada kaikki tavaraliikenteen harjoittajat kansallisuuteen tai asuinpaikkaan katsomatta. Toimenpide ei myöskään aiheuta tosiasiallista syrjintää. Ensinnäkin Saksan viranomaiset katsovat, että Saksan moottoriteiden käytöstä perittävä uusi maksu on suorassa yhteydessä polttoaineen kulutukseen, joka puolestaan on suorassa yhteydessä polttoaineesta kannetun valmisteveron määrään. Saksan viranomaisten mukaan tiemaksun korvaamisen ja valmisteveron maksamisen välinen yhteys on perusteltu, koska molempia maksuja voidaan pitää korvauksena infrastruktuurikustannuksista. Toimenpiteeseen ei myöskään liity mitään kynnysarvoja, kuten tiemaksujen vähimmäismäärää tai pienintä vaadittua kuljetusmäärää. Myös päätös siitä, tankataanko ajoneuvo Saksassa vai muualla, on puhtaasti taloudellinen päätös, jonka saksalaiset tavaraliikenteen harjoittajat tekevät samalla tavoin kuin Saksan ulkopuoliset liikenteenharjoittajat. Kaikki tavaraliikenteen harjoittajat tankkaavat ajoneuvonsa siellä missä se on edullisinta. Päätös siitä, missä ajoneuvo tankataan, riippuu siis pääasiassa polttoaineen hinnasta. Saksan viranomaiset toteavat tässä yhteydessä, että Saksassa sekä valmisteveron osuus polttoaineen myyntihinnasta että itse myyntihinta ovat EU:n korkeimpia.

| (48) | Saksan viranomaiset katsovat toimenpiteen olevan myös täysin alueperiaatteen mukainen. |
| --- | --- |

(48)

Saksan viranomaiset katsovat toimenpiteen olevan myös täysin alueperiaatteen mukainen.

| (49) | Saksan viranomaiset kumoavat argumentin, jonka mukaan tiemaksun korvausjärjestelmää voidaan pitää infrastruktuurin käytöstä kannettavan veron alennuksena ja että se sen vuoksi olisi syrjivä ulkomaisia tavaraliikenteen harjoittajia kohtaan. Saksan viranomaiset toteavat, että korvausta maksetaan sekä saksalaisille että Saksan ulkopuolisille tavaraliikenteen harjoittajille. Tiemaksun korvausjärjestelmä johtaa tilanteeseen, jossa molemmat ryhmät osallistuvat Saksan moottoriteiden rahoittamiseen siinä suhteessa kuinka paljon ne käyttävät infrastruktuuria. |
| --- | --- |

(49)

Saksan viranomaiset kumoavat argumentin, jonka mukaan tiemaksun korvausjärjestelmää voidaan pitää infrastruktuurin käytöstä kannettavan veron alennuksena ja että se sen vuoksi olisi syrjivä ulkomaisia tavaraliikenteen harjoittajia kohtaan. Saksan viranomaiset toteavat, että korvausta maksetaan sekä saksalaisille että Saksan ulkopuolisille tavaraliikenteen harjoittajille. Tiemaksun korvausjärjestelmä johtaa tilanteeseen, jossa molemmat ryhmät osallistuvat Saksan moottoriteiden rahoittamiseen siinä suhteessa kuinka paljon ne käyttävät infrastruktuuria.

| (50) | Mitä tulee argumenttiin, jonka mukaan kyseessä on Saksan ja muiden maiden välisen polttoaineen hintaeron osittainen korvaaminen, Saksan viranomaiset eivät näe mitään syrjintää ulkomaisia tavaraliikenteen harjoittajia kohtaan. Ne ovat samaa mieltä siitä, että ajoneuvon tankkaaminen Saksan alueen ulkopuolella voi olla halvempaa kuin Saksassa jopa korvauksen huomioon ottamisen jälkeen. Tämän laskelman tekevät kuitenkin sekä saksalaiset että Saksan ulkopuoliset tavaraliikenteen harjoittajat. Saksan viranomaisten mukaan yli 80 prosenttia saksalaisista tavaraliikenteen harjoittajista käyttää hyväkseen muiden maiden alhaisempia polttoaineen hintoja. Koska saksalaiset tavaraliikenteen harjoittajat kärsivät kuitenkin jo yleensä erittäin korkeasta valmisteverokannasta, mikä vaikeuttaa niiden kilpailuasemaa, ne eivät voi alentaa tavarakuljetustensa hintatasoa sen enempää kuin mikä tahansa muu toimenpiteestä hyötyvä tavaraliikenteen harjoittaja. Siten tukitoimenpide ainoastaan lieventäisi Saksan korkean valmisteverokannan aiheuttamaa kilpailun vääristymistä, mutta se ei aiheuttaisi saksalaisille tavaraliikenteen harjoittajille sellaista etua, että ne voisivat alentaa tavarakuljetustensa hintaa. |
| --- | --- |

(50)

Mitä tulee argumenttiin, jonka mukaan kyseessä on Saksan ja muiden maiden välisen polttoaineen hintaeron osittainen korvaaminen, Saksan viranomaiset eivät näe mitään syrjintää ulkomaisia tavaraliikenteen harjoittajia kohtaan. Ne ovat samaa mieltä siitä, että ajoneuvon tankkaaminen Saksan alueen ulkopuolella voi olla halvempaa kuin Saksassa jopa korvauksen huomioon ottamisen jälkeen. Tämän laskelman tekevät kuitenkin sekä saksalaiset että Saksan ulkopuoliset tavaraliikenteen harjoittajat. Saksan viranomaisten mukaan yli 80 prosenttia saksalaisista tavaraliikenteen harjoittajista käyttää hyväkseen muiden maiden alhaisempia polttoaineen hintoja. Koska saksalaiset tavaraliikenteen harjoittajat kärsivät kuitenkin jo yleensä erittäin korkeasta valmisteverokannasta, mikä vaikeuttaa niiden kilpailuasemaa, ne eivät voi alentaa tavarakuljetustensa hintatasoa sen enempää kuin mikä tahansa muu toimenpiteestä hyötyvä tavaraliikenteen harjoittaja. Siten tukitoimenpide ainoastaan lieventäisi Saksan korkean valmisteverokannan aiheuttamaa kilpailun vääristymistä, mutta se ei aiheuttaisi saksalaisille tavaraliikenteen harjoittajille sellaista etua, että ne voisivat alentaa tavarakuljetustensa hintaa.

| (51) | Saksan viranomaiset katsovat, että tiemaksun korottaminen on perusteltua tiemaksun korvausjärjestelmästä huolimatta, koska korvaustoimenpiteestä voivat hyötyä sekä saksalaiset että Saksan ulkopuoliset tavaraliikenteen harjoittajat. Saksan ulkopuolisten tavaraliikenteen harjoittajien on siis maksettava korkeampia tiemaksuja, mutta ne voivat hyötyä tiemaksun korvausjärjestelmästä, mikä estää sen, että Saksan ulkopuolisten tavaraliikenteen harjoittajien osuus kivennäisöljyveron yhdenmukaistamisesta nousee liian suureksi. |
| --- | --- |

(51)

Saksan viranomaiset katsovat, että tiemaksun korottaminen on perusteltua tiemaksun korvausjärjestelmästä huolimatta, koska korvaustoimenpiteestä voivat hyötyä sekä saksalaiset että Saksan ulkopuoliset tavaraliikenteen harjoittajat. Saksan ulkopuolisten tavaraliikenteen harjoittajien on siis maksettava korkeampia tiemaksuja, mutta ne voivat hyötyä tiemaksun korvausjärjestelmästä, mikä estää sen, että Saksan ulkopuolisten tavaraliikenteen harjoittajien osuus kivennäisöljyveron yhdenmukaistamisesta nousee liian suureksi.

| (52) | Asianomaisten tahojen mielestä korvausjärjestelmä suosii saksalaisia huoltoasemia Saksan ulkopuolisten huoltoasemien tappioksi. Saksan viranomaiset kuitenkin katsovat, että olemassa olevat erot jäsenvaltioiden kivennäisöljyveroissa aiheuttavat jo nykyisin ns. polttoainematkailua erityisesti naapurimaihin. Näitä eroja kaventavien toimenpiteiden – kuten tiemaksun korvausjärjestelmän – pitäisi myös osaltaan vähentää tätä polttoainematkailua. Saksan viranomaisten mukaan tukitoimenpide ei siis syrji ulkomaisia huoltoasemia, vaan se ainoastaan saattaa ne nykyistä vähemmän suotuisaan asemaan. |
| --- | --- |

(52)

Asianomaisten tahojen mielestä korvausjärjestelmä suosii saksalaisia huoltoasemia Saksan ulkopuolisten huoltoasemien tappioksi. Saksan viranomaiset kuitenkin katsovat, että olemassa olevat erot jäsenvaltioiden kivennäisöljyveroissa aiheuttavat jo nykyisin ns. polttoainematkailua erityisesti naapurimaihin. Näitä eroja kaventavien toimenpiteiden – kuten tiemaksun korvausjärjestelmän – pitäisi myös osaltaan vähentää tätä polttoainematkailua. Saksan viranomaisten mukaan tukitoimenpide ei siis syrji ulkomaisia huoltoasemia, vaan se ainoastaan saattaa ne nykyistä vähemmän suotuisaan asemaan.

| (53) | Asianomaisten tahojen mukaan muut jäsenvaltiot etenkin naapurialueilla menettävät verotuloja tukitoimenpiteen takia, koska se vähentää polttoaineen myyntiä näillä alueilla. Saksan viranomaiset kuitenkin toteavat polttoainematkailua vähentävien toimenpiteiden olevan perusteltuja siitäkin huolimatta, että ne alentavat verotuloja naapurialueilla. |
| --- | --- |

(53)

Asianomaisten tahojen mukaan muut jäsenvaltiot etenkin naapurialueilla menettävät verotuloja tukitoimenpiteen takia, koska se vähentää polttoaineen myyntiä näillä alueilla. Saksan viranomaiset kuitenkin toteavat polttoainematkailua vähentävien toimenpiteiden olevan perusteltuja siitäkin huolimatta, että ne alentavat verotuloja naapurialueilla.

| (54) | Saksan viranomaiset toteavat myös, ettei toimenpide ole syrjivä niitä polttoaineen kuluttajia kohtaan, jotka käyttävät Saksan moottoriteitä alle 12 tonnin painoisilla ajoneuvoilla. Saksan viranomaisten mukaan on selvää, että korvaus myönnetään ainoastaan sillä edellytyksellä, että yli 12 tonnin painoisilta ajoneuvoilta kannettava tiemaksu on maksettu. Tästä syystä korvausta ei voida arvioida ottamatta huomioon tällaisille ajoneuvoille aiheutuvaa kokonaistaakkaa. Koska kaiken kaikkiaan näiltä ajoneuvoilta peritään enemmän kuin ne saavat takaisin, on vaikea nähdä, että korvaus itsessään suosisi yli 12 tonnin painoisia ajoneuvoja tai toisin sanoen syrjisi alle 12 tonnin painoisia ajoneuvoja sen vuoksi, että kivennäisöljyveron vähennyksellä olisi väitetty tosiasiallinen syrjivä vaikutus. Siksi Saksan viranomaiset katsovat, ettei korvaus voi olla alle 12 tonnin painoisia ajoneuvoja syrjivä, koska uutta tiemaksujärjestelmää ei sovelleta niihin. |
| --- | --- |

(54)

Saksan viranomaiset toteavat myös, ettei toimenpide ole syrjivä niitä polttoaineen kuluttajia kohtaan, jotka käyttävät Saksan moottoriteitä alle 12 tonnin painoisilla ajoneuvoilla. Saksan viranomaisten mukaan on selvää, että korvaus myönnetään ainoastaan sillä edellytyksellä, että yli 12 tonnin painoisilta ajoneuvoilta kannettava tiemaksu on maksettu. Tästä syystä korvausta ei voida arvioida ottamatta huomioon tällaisille ajoneuvoille aiheutuvaa kokonaistaakkaa. Koska kaiken kaikkiaan näiltä ajoneuvoilta peritään enemmän kuin ne saavat takaisin, on vaikea nähdä, että korvaus itsessään suosisi yli 12 tonnin painoisia ajoneuvoja tai toisin sanoen syrjisi alle 12 tonnin painoisia ajoneuvoja sen vuoksi, että kivennäisöljyveron vähennyksellä olisi väitetty tosiasiallinen syrjivä vaikutus. Siksi Saksan viranomaiset katsovat, ettei korvaus voi olla alle 12 tonnin painoisia ajoneuvoja syrjivä, koska uutta tiemaksujärjestelmää ei sovelleta niihin.

| (55) | Argumenttiin, jonka mukaan verotaakan erilaisuus ei sinällään oikeuta valtiontuen myöntämistä, Saksan viranomaiset vastaavat, että italialainen tapaus, johon asianomaiset tahot tässä yhteydessä viittaavat, ei ole Saksan tapauksen kannalta merkityksellinen, koska yleiset puitteet ja olosuhteet ovat erilaiset. Saksan viranomaisten mukaan suuri osa Saksan infrastruktuurikustannuksista on aiemmin rahoitettu polttoaineen valmisteverolla. Liittovaltion moottoriteitä käyttävät raskaat tavarankuljetusajoneuvot maksavat nykyisin kaksinkertaisen osuuden infrastruktuurikustannuksista sekä polttoaineen valmisteveron että tiemaksun muodossa. Tiemaksun korvausjärjestelmässä otetaan huomioon Saksassa jo maksetut osuudet infrastruktuurikustannuksista ja myönnetään siten tavaraliikenteen harjoittajille korvausta ainoastaan kaksinkertaisista maksuista, jotta infrastruktuurimaksut olisivat oikeudenmukaisia. |
| --- | --- |

(55)

Argumenttiin, jonka mukaan verotaakan erilaisuus ei sinällään oikeuta valtiontuen myöntämistä, Saksan viranomaiset vastaavat, että italialainen tapaus, johon asianomaiset tahot tässä yhteydessä viittaavat, ei ole Saksan tapauksen kannalta merkityksellinen, koska yleiset puitteet ja olosuhteet ovat erilaiset. Saksan viranomaisten mukaan suuri osa Saksan infrastruktuurikustannuksista on aiemmin rahoitettu polttoaineen valmisteverolla. Liittovaltion moottoriteitä käyttävät raskaat tavarankuljetusajoneuvot maksavat nykyisin kaksinkertaisen osuuden infrastruktuurikustannuksista sekä polttoaineen valmisteveron että tiemaksun muodossa. Tiemaksun korvausjärjestelmässä otetaan huomioon Saksassa jo maksetut osuudet infrastruktuurikustannuksista ja myönnetään siten tavaraliikenteen harjoittajille korvausta ainoastaan kaksinkertaisista maksuista, jotta infrastruktuurimaksut olisivat oikeudenmukaisia.

| (56) | Saksan viranomaiset toteavat myös, ettei korvausjärjestelmässä hyväksytä kaikkia huoltoasemakuitteja riippumatta siitä, onko ajoneuvo käyttänyt Saksan moottoriteitä vai muita teitä. Päinvastoin Saksan viranomaiset toteavat, että kuitit hyväksytään ainoastaan, jos tositteesta käy ilmi tankatun tiemaksun alaisen ajoneuvon rekisterinumero. Saksan viranomaiset voivat siis kumota asianomaisten tahojen väitteen, jonka mukaan toimenpide suosisi saksalaisia tavaraliikenteen harjoittajia, joiden ajoneuvokantaan kuuluu sekä alle että yli 12 tonnin painoisia ajoneuvoja. |
| --- | --- |

(56)

Saksan viranomaiset toteavat myös, ettei korvausjärjestelmässä hyväksytä kaikkia huoltoasemakuitteja riippumatta siitä, onko ajoneuvo käyttänyt Saksan moottoriteitä vai muita teitä. Päinvastoin Saksan viranomaiset toteavat, että kuitit hyväksytään ainoastaan, jos tositteesta käy ilmi tankatun tiemaksun alaisen ajoneuvon rekisterinumero. Saksan viranomaiset voivat siis kumota asianomaisten tahojen väitteen, jonka mukaan toimenpide suosisi saksalaisia tavaraliikenteen harjoittajia, joiden ajoneuvokantaan kuuluu sekä alle että yli 12 tonnin painoisia ajoneuvoja.

| (57) | Saksan viranomaiset argumentoivat myös, että koska maksumekanismi on sama kaikille Saksan moottoriteiden käyttäjille, ei ole selvää, miksi järjestelmä syrjisi Saksan ulkopuolisia tavaraliikenteen harjoittajia, jotka saattavat käyttää Saksan moottoriteitä vain satunnaisesti. Yhden kalenterivuoden aikana kertynyt tiemaksukorvauksen kokonaismäärä voidaan vähentää seuraavana vuonna syntyvistä tiemaksusaatavista. |
| --- | --- |

(57)

Saksan viranomaiset argumentoivat myös, että koska maksumekanismi on sama kaikille Saksan moottoriteiden käyttäjille, ei ole selvää, miksi järjestelmä syrjisi Saksan ulkopuolisia tavaraliikenteen harjoittajia, jotka saattavat käyttää Saksan moottoriteitä vain satunnaisesti. Yhden kalenterivuoden aikana kertynyt tiemaksukorvauksen kokonaismäärä voidaan vähentää seuraavana vuonna syntyvistä tiemaksusaatavista.

| (58) | Saksan viranomaiset toteavat, ettei toimenpide ole direktiivin 1999/62/EY vastainen, koska Saksan ulkopuolisille tavaraliikenteen harjoittajille ei katsota aiheutuvan sen suurempia hallinnollisia esteitä kuin saksalaisille. Saksan viranomaisten mukaan standardilomakkeita on saatavilla riittävällä määrällä EU:n kieliä ja vaaditut tiedot ovat lähinnä lukuja, joten ulkomaisten tavaraliikenteen harjoittajien on helppo käyttää korvausjärjestelmää. Hallinnollinen taakka, joka aiheutuu tositteiden säilyttämisestä vuoden ajalta, on samansuuruinen kuin muissa menettelyissä, kuten arvonlisäveron palautuksessa. Lisäksi voidaan osoittaa, että monissa tapauksissa tositteet täytyy säilyttää vuoden loppuun myös muista syistä, kuten kansallisten veroviranomaisten tekemiä yhtiöiden tarkastuksia varten. Näin ollen Saksan viranomaiset päättelevät, ettei korvausjärjestelmä aiheuta hallinnollista taakkaa tai käytännön esteitä, jotka aiheuttaisivat syrjintää Saksan ulkopuolisia tavaraliikenteen harjoittajia kohtaan. |
| --- | --- |

(58)

Saksan viranomaiset toteavat, ettei toimenpide ole direktiivin 1999/62/EY vastainen, koska Saksan ulkopuolisille tavaraliikenteen harjoittajille ei katsota aiheutuvan sen suurempia hallinnollisia esteitä kuin saksalaisille. Saksan viranomaisten mukaan standardilomakkeita on saatavilla riittävällä määrällä EU:n kieliä ja vaaditut tiedot ovat lähinnä lukuja, joten ulkomaisten tavaraliikenteen harjoittajien on helppo käyttää korvausjärjestelmää. Hallinnollinen taakka, joka aiheutuu tositteiden säilyttämisestä vuoden ajalta, on samansuuruinen kuin muissa menettelyissä, kuten arvonlisäveron palautuksessa. Lisäksi voidaan osoittaa, että monissa tapauksissa tositteet täytyy säilyttää vuoden loppuun myös muista syistä, kuten kansallisten veroviranomaisten tekemiä yhtiöiden tarkastuksia varten. Näin ollen Saksan viranomaiset päättelevät, ettei korvausjärjestelmä aiheuta hallinnollista taakkaa tai käytännön esteitä, jotka aiheuttaisivat syrjintää Saksan ulkopuolisia tavaraliikenteen harjoittajia kohtaan.

| (59) | Muun tiemaksun korvausjärjestelmästä esitetyn kritiikin osalta, kuten siitä, ettei ajoneuvoihin asennettavia laitteita ole riittävästi, millä saattaa olla epäsuora vaikutus itse tukitoimenpiteeseen, Saksan viranomaiset toteavat, etteivät tiemaksuun liittyvät käytännön näkökohdat vaikuta millään tavalla tiemaksun korvausjärjestelmään. |
| --- | --- |

(59)

Muun tiemaksun korvausjärjestelmästä esitetyn kritiikin osalta, kuten siitä, ettei ajoneuvoihin asennettavia laitteita ole riittävästi, millä saattaa olla epäsuora vaikutus itse tukitoimenpiteeseen, Saksan viranomaiset toteavat, etteivät tiemaksuun liittyvät käytännön näkökohdat vaikuta millään tavalla tiemaksun korvausjärjestelmään.

| (60) | Saksan viranomaisten mukaan direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohtaa ei rikota, koska toimenpide ainoastaan alentaa tiemaksun määrää eikä ole tarkoitettu alentamaan kivennäisöljyn valmisteveroa direktiivissä säädetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(60)

Saksan viranomaisten mukaan direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohtaa ei rikota, koska toimenpide ainoastaan alentaa tiemaksun määrää eikä ole tarkoitettu alentamaan kivennäisöljyn valmisteveroa direktiivissä säädetyllä tavalla.

| (61) | Toimenpiteen ympäristövaikutusten osalta Saksan viranomaiset kumoavat väitteen, jonka mukaan tukitoimenpide suosisi polttoaineen kulutusta ja sillä olisi tämän vuoksi kielteisiä ympäristövaikutuksia. Saksan viranomaisten mukaan yksinkertainen laskelma osoittaa, ettei polttoaineen kulutuksen lisäämisessä suuremman korvauksen saamiseksi ole mitään taloudellista järkeä. Suurempi kulutus merkitsisi sitä, että ajoneuvot ajaisivat pidempiä reittejä kuin on tarpeen, mikä pidentäisi kuljetusaikoja ja lisäisi henkilöstökustannuksia. |
| --- | --- |

(61)

Toimenpiteen ympäristövaikutusten osalta Saksan viranomaiset kumoavat väitteen, jonka mukaan tukitoimenpide suosisi polttoaineen kulutusta ja sillä olisi tämän vuoksi kielteisiä ympäristövaikutuksia. Saksan viranomaisten mukaan yksinkertainen laskelma osoittaa, ettei polttoaineen kulutuksen lisäämisessä suuremman korvauksen saamiseksi ole mitään taloudellista järkeä. Suurempi kulutus merkitsisi sitä, että ajoneuvot ajaisivat pidempiä reittejä kuin on tarpeen, mikä pidentäisi kuljetusaikoja ja lisäisi henkilöstökustannuksia.

| (62) | Tiemaksutoimenpiteen osalta Saksan viranomaiset toteavat, etteivät mitkään siitä esitetyt argumentit liity nyt käsiteltävään valtiontukeen eikä niitä siis pitäisi ottaa huomioon tässä päätöksessä. Lisäksi Saksa toteaa, että tiemaksujärjestelmä on otettu käyttöön sen jälkeen kun kaikki tekniset ongelmat on ratkaistu siten, että kansallisuuteen perustuvan syrjinnän tai liikennevirtojen tarpeettoman hidastamisen mahdollisuus on suljettu pois. |
| --- | --- |

(62)

Tiemaksutoimenpiteen osalta Saksan viranomaiset toteavat, etteivät mitkään siitä esitetyt argumentit liity nyt käsiteltävään valtiontukeen eikä niitä siis pitäisi ottaa huomioon tässä päätöksessä. Lisäksi Saksa toteaa, että tiemaksujärjestelmä on otettu käyttöön sen jälkeen kun kaikki tekniset ongelmat on ratkaistu siten, että kansallisuuteen perustuvan syrjinnän tai liikennevirtojen tarpeettoman hidastamisen mahdollisuus on suljettu pois.

| (63) | Saksan viranomaiset vastaus asianomaisten tahojen esittämiin keskeisiin argumentteihin voidaan tiivistää seuraavasti:






  — | Ensinnäkin tiemaksu ei ole syrjivä, koska päätös siitä, tankataanko ajoneuvo Saksassa vai muualla, on puhtaasti taloudellinen päätös, jonka saksalaiset tavaraliikenteen harjoittajat tekevät samalla tavoin kuin Saksan ulkopuoliset liikenteenharjoittajat. Tiemaksun korvaamisen ja valmisteveron maksamisen välinen yhteys on riittävästi perusteltu, koska liittovaltion moottoriteitä käyttävät raskaat tavarankuljetusajoneuvot maksavat nykyisin kaksinkertaisen osuuden infrastruktuurikustannuksista sekä polttoaineen valmisteveron että tiemaksun muodossa. Tiemaksun korvausjärjestelmässä otetaan huomioon Saksassa jo maksetut osuudet infrastruktuurikustannuksista ja vältetään kaksinkertaiset maksut. Tiemaksu on direktiivin 1999/62/EY 7 artiklan 4 kohdan mukainen, koska siinä ei syrjitä ketään tavaraliikenteen harjoittajia näiden kansallisuuden perusteella. |
| --- | --- | --- |

(63)

Saksan viranomaiset vastaus asianomaisten tahojen esittämiin keskeisiin argumentteihin voidaan tiivistää seuraavasti:

—

Ensinnäkin tiemaksu ei ole syrjivä, koska päätös siitä, tankataanko ajoneuvo Saksassa vai muualla, on puhtaasti taloudellinen päätös, jonka saksalaiset tavaraliikenteen harjoittajat tekevät samalla tavoin kuin Saksan ulkopuoliset liikenteenharjoittajat. Tiemaksun korvaamisen ja valmisteveron maksamisen välinen yhteys on riittävästi perusteltu, koska liittovaltion moottoriteitä käyttävät raskaat tavarankuljetusajoneuvot maksavat nykyisin kaksinkertaisen osuuden infrastruktuurikustannuksista sekä polttoaineen valmisteveron että tiemaksun muodossa. Tiemaksun korvausjärjestelmässä otetaan huomioon Saksassa jo maksetut osuudet infrastruktuurikustannuksista ja vältetään kaksinkertaiset maksut. Tiemaksu on direktiivin 1999/62/EY 7 artiklan 4 kohdan mukainen, koska siinä ei syrjitä ketään tavaraliikenteen harjoittajia näiden kansallisuuden perusteella.

| — | Toiseksi tiemaksu ei ole syrjivä pelkästään siksi, että sitä kannetaan vain yli 12 tonnin painoisista ajoneuvoista. 12 tonnin kynnysarvo on perusteltu ja noudattaa direktiivin 1999/62/EY 2 artiklan d alakohdassa annettua ajoneuvon määritelmää. Tiemaksu ei myöskään suosi saksalaisia tavaraliikenteen harjoittajia, koska ei voida osoittaa, että kansainvälistä liikennettä harjoittavat saksalaiset tavaraliikenteen harjoittajat, joiden ajoneuvokantaan kuuluu sekä alle että yli 12 tonnin painoisia ajoneuvoja, olisivat paremmassa asemassa kuin Saksan ulkopuoliset tavaraliikenteen harjoittajat siitä syystä, että ne voivat korvata osittain tiemaksusta aiheutuvan taakan yhden yhtiön ajoneuvokannassa. Tiemaksu on laskettu siten, että se on direktiivin 1999/62/EY 7 artiklan 9 kohdan mukainen, koska painotettu keskimääräinen tiemaksu liittyy kyseisen infrastruktuuriverkon rakennus-, käyttö- ja kehityskustannuksiin. |
| --- | --- |

—

Toiseksi tiemaksu ei ole syrjivä pelkästään siksi, että sitä kannetaan vain yli 12 tonnin painoisista ajoneuvoista. 12 tonnin kynnysarvo on perusteltu ja noudattaa direktiivin 1999/62/EY 2 artiklan d alakohdassa annettua ajoneuvon määritelmää. Tiemaksu ei myöskään suosi saksalaisia tavaraliikenteen harjoittajia, koska ei voida osoittaa, että kansainvälistä liikennettä harjoittavat saksalaiset tavaraliikenteen harjoittajat, joiden ajoneuvokantaan kuuluu sekä alle että yli 12 tonnin painoisia ajoneuvoja, olisivat paremmassa asemassa kuin Saksan ulkopuoliset tavaraliikenteen harjoittajat siitä syystä, että ne voivat korvata osittain tiemaksusta aiheutuvan taakan yhden yhtiön ajoneuvokannassa. Tiemaksu on laskettu siten, että se on direktiivin 1999/62/EY 7 artiklan 9 kohdan mukainen, koska painotettu keskimääräinen tiemaksu liittyy kyseisen infrastruktuuriverkon rakennus-, käyttö- ja kehityskustannuksiin.

| — | Kolmanneksi uusi tiemaksujärjestelmä on direktiivin 1999/62/EY 7 artiklan 5 kohdan mukainen, koska ajoneuvoon asennettavien laitteiden ja muiden maksumekanismien (kuten maksupäätteet ja internet) riittävä määrä varmistaa, että tiemaksu kannetaan tavalla, joka ei haittaa liikenteen vapaata virtaamista. |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi uusi tiemaksujärjestelmä on direktiivin 1999/62/EY 7 artiklan 5 kohdan mukainen, koska ajoneuvoon asennettavien laitteiden ja muiden maksumekanismien (kuten maksupäätteet ja internet) riittävä määrä varmistaa, että tiemaksu kannetaan tavalla, joka ei haittaa liikenteen vapaata virtaamista.

| — | Neljänneksi tiemaksutoimenpide ei riko direktiivin 1999/62/EY 9 artiklan 2 kohtaa, koska mainittu kohta ei estä jäsenvaltioita osoittamasta tiettyä prosenttiosuutta tiemaksun kokonaismäärästä liikenneverkkojen tasapainoiseen kehittämiseen. |
| --- | --- |

—

Neljänneksi tiemaksutoimenpide ei riko direktiivin 1999/62/EY 9 artiklan 2 kohtaa, koska mainittu kohta ei estä jäsenvaltioita osoittamasta tiettyä prosenttiosuutta tiemaksun kokonaismäärästä liikenneverkkojen tasapainoiseen kehittämiseen.

| — | Viidenneksi Saksan viranomaiset toteavat, ettei tiemaksujärjestelmä vaikeuta sellaisen infrastruktuurimaksuja koskevan yhdenmukaistetun eurooppalaisen mallin löytämistä, joka takaa yhteentoimivuuden, eikä se siten ole ristiriidassa direktiivin 1999/62/EY johdanto-osan 17 kappaleen kanssa. |
| --- | --- |

—

Viidenneksi Saksan viranomaiset toteavat, ettei tiemaksujärjestelmä vaikeuta sellaisen infrastruktuurimaksuja koskevan yhdenmukaistetun eurooppalaisen mallin löytämistä, joka takaa yhteentoimivuuden, eikä se siten ole ristiriidassa direktiivin 1999/62/EY johdanto-osan 17 kappaleen kanssa.

| — | Kuudenneksi Saksan viranomaiset toteavat, etteivät ulkomaisten ajoneuvojen päästöluokitusta koskevat hallinnolliset vaatimukset ole syrjiviä, koska niissä rajoitutaan ajoneuvojen luokituksessa tarpeellisiin vaiheisiin. |
| --- | --- |

—

Kuudenneksi Saksan viranomaiset toteavat, etteivät ulkomaisten ajoneuvojen päästöluokitusta koskevat hallinnolliset vaatimukset ole syrjiviä, koska niissä rajoitutaan ajoneuvojen luokituksessa tarpeellisiin vaiheisiin.

| — | Lopuksi Saksan viranomaiset toteavat, ettei tiemaksujärjestelmä riko perustamissopimuksen säännöksiä, kuten 28, 90, 92 ja 97 artiklaa. |
| --- | --- |

—

Lopuksi Saksan viranomaiset toteavat, ettei tiemaksujärjestelmä riko perustamissopimuksen säännöksiä, kuten 28, 90, 92 ja 97 artiklaa.

5.   TUEN ARVIOINTI

5.1   EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki

| (64) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(64)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (65) | Komissio katsoo, että tiemaksun korvaus, jota voidaan hakea liittovaltion tavaraliikennevirastolta – joka on osa valtionhallintoa – liittyy valtion varoihin ja johtaa niiden menetykseen. Toimenpide itsessään antaa yksittäisille tavaraliikenteen harjoittajille valikoivasti edullisemman aseman kilpailijoihin nähden, kun ne saavat korvausta infrastruktuurin käyttömaksuista, joiden kustannukset niiden olisi tarkoitus kantaa itse. Tiemaksun korvausjärjestelmää ei voida pitää yleisenä toimenpiteenä, koska sitä sovelletaan ainoastaan yrityksiin, jotka käyttävät yli 12 tonnin painoisia, tiemaksun piiriin kuuluvia ajoneuvoja, ja ainoastaan jos ja siinä määrin kuin ne pystyvät näyttämään toteen, että ne ovat maksaneet valmisteveroa Saksassa. Lisäksi koska pääsy maanteiden tavaraliikenteen markkinoille on avattu kokonaan yhteisön liikenteenharjoittajille (39), voidaan olettaa, että julkinen rahoitustuki, joka suosii tiettyjä tieliikennettä harjoittajia yrityksiä ja yleisemmin ottaen tieliikennettä suhteessa muihin liikennemuotoihin, vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tästä syystä tällainen rahoitustuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(65)

Komissio katsoo, että tiemaksun korvaus, jota voidaan hakea liittovaltion tavaraliikennevirastolta – joka on osa valtionhallintoa – liittyy valtion varoihin ja johtaa niiden menetykseen. Toimenpide itsessään antaa yksittäisille tavaraliikenteen harjoittajille valikoivasti edullisemman aseman kilpailijoihin nähden, kun ne saavat korvausta infrastruktuurin käyttömaksuista, joiden kustannukset niiden olisi tarkoitus kantaa itse. Tiemaksun korvausjärjestelmää ei voida pitää yleisenä toimenpiteenä, koska sitä sovelletaan ainoastaan yrityksiin, jotka käyttävät yli 12 tonnin painoisia, tiemaksun piiriin kuuluvia ajoneuvoja, ja ainoastaan jos ja siinä määrin kuin ne pystyvät näyttämään toteen, että ne ovat maksaneet valmisteveroa Saksassa. Lisäksi koska pääsy maanteiden tavaraliikenteen markkinoille on avattu kokonaan yhteisön liikenteenharjoittajille (39), voidaan olettaa, että julkinen rahoitustuki, joka suosii tiettyjä tieliikennettä harjoittajia yrityksiä ja yleisemmin ottaen tieliikennettä suhteessa muihin liikennemuotoihin, vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tästä syystä tällainen rahoitustuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (66) | Näiden näkökohtien pohjalta komissio katsoo, että ilmoitettu tiemaksun korvausjärjestelmä on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. |
| --- | --- |

(66)

Näiden näkökohtien pohjalta komissio katsoo, että ilmoitettu tiemaksun korvausjärjestelmä on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea.

5.2   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

5.2.1   Asiaa koskevan oikeusperustan saatavuus

| (67) | Komission aloittaessa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn sillä ei ollut käytössään mitään tiemaksun korvausjärjestelmän käyttöönottoa koskevia säädöksiä. Saksan viranomaiset toimittivat kuitenkin asiaa koskevan oikeusperustan 22 päivänä elokuuta 2003. Tiedonpuute on siis korjattu. |
| --- | --- |

(67)

Komission aloittaessa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn sillä ei ollut käytössään mitään tiemaksun korvausjärjestelmän käyttöönottoa koskevia säädöksiä. Saksan viranomaiset toimittivat kuitenkin asiaa koskevan oikeusperustan 22 päivänä elokuuta 2003. Tiedonpuute on siis korjattu.

5.2.2   Yleisiä huomautuksia tiemaksusta

| (68) | Etäisyysperusteisen käyttäjämaksun käyttöönotto infrastruktuurikustannusten kattamiseksi on yksi EY:n yhteisen liikennepolitiikan keskeinen osatekijä:






  — | Ehdotettu tiemaksun käyttöönotto vastaa komission liikennepolitiikan valkoisessa kirjassa esittämää näkemystä kustannusperusteisemmasta hintarakenteesta (40). Valkoiseen kirjaan sisältyy luku, joka koskee infrastruktuurin käyttömaksujen asteittaista käyttöönottoa. Euroopan unionissa on tällä hetkellä kolmenlaisia alueita: tiemaksujen Eurooppa, jossa moottoriteiden käyttäjiltä peritään tiemaksuja; eurovinjetti-järjestelmän Eurooppa, jossa raskaat ajoneuvot maksavat koko tieverkkoa koskevia maksuja; ja Eurooppa, jossa ei sovelleta minkäänlaisia tiemaksuja. Tilannetta voidaan parantaa. |
| --- | --- | --- |

(68)

Etäisyysperusteisen käyttäjämaksun käyttöönotto infrastruktuurikustannusten kattamiseksi on yksi EY:n yhteisen liikennepolitiikan keskeinen osatekijä:

—

Ehdotettu tiemaksun käyttöönotto vastaa komission liikennepolitiikan valkoisessa kirjassa esittämää näkemystä kustannusperusteisemmasta hintarakenteesta (40). Valkoiseen kirjaan sisältyy luku, joka koskee infrastruktuurin käyttömaksujen asteittaista käyttöönottoa. Euroopan unionissa on tällä hetkellä kolmenlaisia alueita: tiemaksujen Eurooppa, jossa moottoriteiden käyttäjiltä peritään tiemaksuja; eurovinjetti-järjestelmän Eurooppa, jossa raskaat ajoneuvot maksavat koko tieverkkoa koskevia maksuja; ja Eurooppa, jossa ei sovelleta minkäänlaisia tiemaksuja. Tilannetta voidaan parantaa.

| — | Raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta nykyisin kannettavien käyttäjämaksujen korvaaminen tiemaksujärjestelmällä voisi johtaa infrastruktuurikustannusten oikeudenmukaisempaan jakautumiseen, koska raskaat ajoneuvot aiheuttavat huomattavan osan moottoriteiden rakennus-, ylläpito- ja käyttökustannuksista. |
| --- | --- |

—

Raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta nykyisin kannettavien käyttäjämaksujen korvaaminen tiemaksujärjestelmällä voisi johtaa infrastruktuurikustannusten oikeudenmukaisempaan jakautumiseen, koska raskaat ajoneuvot aiheuttavat huomattavan osan moottoriteiden rakennus-, ylläpito- ja käyttökustannuksista.

| — | Tiemaksu palvelee myös EY:n perustamissopimuksen 2 artiklassa mainittua yhteisön tavoitetta edistää ”ympäristönsuojelun korkeaa tasoa ja ympäristön laadun parantamista”. |
| --- | --- |

—

Tiemaksu palvelee myös EY:n perustamissopimuksen 2 artiklassa mainittua yhteisön tavoitetta edistää ”ympäristönsuojelun korkeaa tasoa ja ympäristön laadun parantamista”.

| — | Kun toimenpidettä tarkastellaan kokonaisuudessaan vaikuttaa myös siltä, että sama pätee myös niihin mahdollisiin hyötyihin, joita voidaan saada siirtämällä tavaraliikennettä maanteiltä vähemmän ympäristöä kuormittaviin liikennemuotoihin. Siirtyminen aikaperusteisesta moottoriteiden käyttäjämaksusta kilometriperusteiseen maksuun merkitsee sitä, että lyhyistä matkoista tulee edullisempia ja pitkistä matkoista kalliimpia. Tämä tulos vastaa tarvetta jakaa infrastruktuurikustannukset tasapuolisemmin käyttäjien kesken, minkä lisäksi siinä otetaan huomioon se tosiseikka, että vähemmän saastuttavat liikennemuodot (rautatie- ja vesiliikenne) ovat tieliikenteen vaihtoehtoja ainoastaan pidemmillä matkoilla. |
| --- | --- |

—

Kun toimenpidettä tarkastellaan kokonaisuudessaan vaikuttaa myös siltä, että sama pätee myös niihin mahdollisiin hyötyihin, joita voidaan saada siirtämällä tavaraliikennettä maanteiltä vähemmän ympäristöä kuormittaviin liikennemuotoihin. Siirtyminen aikaperusteisesta moottoriteiden käyttäjämaksusta kilometriperusteiseen maksuun merkitsee sitä, että lyhyistä matkoista tulee edullisempia ja pitkistä matkoista kalliimpia. Tämä tulos vastaa tarvetta jakaa infrastruktuurikustannukset tasapuolisemmin käyttäjien kesken, minkä lisäksi siinä otetaan huomioon se tosiseikka, että vähemmän saastuttavat liikennemuodot (rautatie- ja vesiliikenne) ovat tieliikenteen vaihtoehtoja ainoastaan pidemmillä matkoilla.

| (69) | Saksan liittohallitus pyrkii siihen, että käyttäjät maksavat realistisemman osuuden tiekustannuksista. Tiemaksujärjestelmän ilmoitettuna tavoitteena on, että käyttäjät saadaan maksamaan infrastruktuurin kustannukset, ja Saksa arvioi hinnan 15 senttiä/km olevan summa, joka ”kattaa kokonaan kyseisen infrastruktuurin rakennus-, kehittämis- ja käyttökustannukset direktiivissä 1999/62/EY (eurovinjetti) tarkoitetulla tavalla”. Tähän liittyy kuitenkin erottamattomasti suuremman taakan asettaminen maantiekuljetusalalle. Saksa kerää eurovinjetti-järjestelmällä vuosittain 460 miljoonaa euroa (vuonna 2002), mutta tiemaksujärjestelmässä liikenteenharjoittajien on maksettava infrastruktuurikustannuksia arviolta 3,4 miljardia euroa vuodessa. Vaikka Saksan viranomaisten ilmoittaman ehdotuksen mukaisesti korvattaisiin 600 miljoonaa euroa vuodessa, tavaraliikenteen harjoittajien kokonaistaakka kasvaisi silti, sillä korvaus kattaisi vain 17 prosenttia tiemaksujen 3,4 miljardin euron kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(69)

Saksan liittohallitus pyrkii siihen, että käyttäjät maksavat realistisemman osuuden tiekustannuksista. Tiemaksujärjestelmän ilmoitettuna tavoitteena on, että käyttäjät saadaan maksamaan infrastruktuurin kustannukset, ja Saksa arvioi hinnan 15 senttiä/km olevan summa, joka ”kattaa kokonaan kyseisen infrastruktuurin rakennus-, kehittämis- ja käyttökustannukset direktiivissä 1999/62/EY (eurovinjetti) tarkoitetulla tavalla”. Tähän liittyy kuitenkin erottamattomasti suuremman taakan asettaminen maantiekuljetusalalle. Saksa kerää eurovinjetti-järjestelmällä vuosittain 460 miljoonaa euroa (vuonna 2002), mutta tiemaksujärjestelmässä liikenteenharjoittajien on maksettava infrastruktuurikustannuksia arviolta 3,4 miljardia euroa vuodessa. Vaikka Saksan viranomaisten ilmoittaman ehdotuksen mukaisesti korvattaisiin 600 miljoonaa euroa vuodessa, tavaraliikenteen harjoittajien kokonaistaakka kasvaisi silti, sillä korvaus kattaisi vain 17 prosenttia tiemaksujen 3,4 miljardin euron kokonaismäärästä.

5.2.3   Direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan 1 kohdan (41) soveltamatta jättäminen

| (70) | Komissio toteaa, että polttoaineen ostaminen korvaukseen oikeutettuihin ajoneuvoihin ja valmisteveron maksaminen polttoaineesta tarjoaa mekanismin, jolla tiemaksun korvaus voidaan laskea. |
| --- | --- |

(70)

Komissio toteaa, että polttoaineen ostaminen korvaukseen oikeutettuihin ajoneuvoihin ja valmisteveron maksaminen polttoaineesta tarjoaa mekanismin, jolla tiemaksun korvaus voidaan laskea.

| (71) | Valmisteveron perimisellä ja sillä, että raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta kannetaan tiemaksua infrastruktuurin käytöstä, on selkeä oikeudellinen ero. Nämä kaksi järjestelmää perustuvat erilaisiin säädöksiin kuten valmisteverosta annettuihin direktiiveihin (92/12/ETY (42) ja 2003/96/EY) ja direktiiviin 1999/62/EY (eurovinjetti). |
| --- | --- |

(71)

Valmisteveron perimisellä ja sillä, että raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta kannetaan tiemaksua infrastruktuurin käytöstä, on selkeä oikeudellinen ero. Nämä kaksi järjestelmää perustuvat erilaisiin säädöksiin kuten valmisteverosta annettuihin direktiiveihin (92/12/ETY (42) ja 2003/96/EY) ja direktiiviin 1999/62/EY (eurovinjetti).

| (72) | Yhteisöjen tuomioistuin on tunnustanut eron yhtäältä tiemaksun ja muiden teiden käytöstä perittävien maksujen ja toisaalta verojen välillä. Oikeuskäytännön mukaan tiemaksua ei voida pitää verona vaan korvauksena palvelun käytöstä. Sama koskee myös muita tienkäyttömaksuja, koska perittävän maksun ja infrastruktuurin käyttömahdollisuuden välillä on välitön yhteys (43). Tämän oikeuskäytännön perusteella ja ottaen huomioon, että valmisteveroa käytetään ainoastaan vertailukohtana korvauksen laskennassa ja että yhtäältä valmisteveroihin ja toisaalta tiemaksuun ja sen korvaamiseen liittyvät rahoitusvirrat ovat selvästi erillisiä, komissio katsoo, ettei nykyistä tiemaksun korvausta voida samaan aikaan määritellä myös valmisteverojen korvaukseksi. Tällainen määrittely johtaisi tilanteeseen, jossa korvaus kuuluisi kahden eri oikeudellisen kehyksen soveltamisalaan, mikä olisi oikeusvarmuusperiaatteen vastaista. |
| --- | --- |

(72)

Yhteisöjen tuomioistuin on tunnustanut eron yhtäältä tiemaksun ja muiden teiden käytöstä perittävien maksujen ja toisaalta verojen välillä. Oikeuskäytännön mukaan tiemaksua ei voida pitää verona vaan korvauksena palvelun käytöstä. Sama koskee myös muita tienkäyttömaksuja, koska perittävän maksun ja infrastruktuurin käyttömahdollisuuden välillä on välitön yhteys (43). Tämän oikeuskäytännön perusteella ja ottaen huomioon, että valmisteveroa käytetään ainoastaan vertailukohtana korvauksen laskennassa ja että yhtäältä valmisteveroihin ja toisaalta tiemaksuun ja sen korvaamiseen liittyvät rahoitusvirrat ovat selvästi erillisiä, komissio katsoo, ettei nykyistä tiemaksun korvausta voida samaan aikaan määritellä myös valmisteverojen korvaukseksi. Tällainen määrittely johtaisi tilanteeseen, jossa korvaus kuuluisi kahden eri oikeudellisen kehyksen soveltamisalaan, mikä olisi oikeusvarmuusperiaatteen vastaista.

| (73) | Se, että korvaus on sidoksissa valmisteveron maksamiseen, ei voi muuttaa korvauksen oikeudellista määritelmää, etenkin kun otetaan huomioon, että kyseiset kaksi rahoitusvirtaa eivät ole yhteydessä toisiinsa. Jos näin olisi, kaikki mahdollisesti lisättävät uudet ehdot, kuten korvauksen rajoittaminen tietyn tyyppisiin ajoneuvoihin, aiheuttaisivat riskin, että oikeudellinen määritelmä ja sen myötä oikeudellinen kehys muuttuisi, mikä olisi oikeusvarmuusperiaatteen vastaista. |
| --- | --- |

(73)

Se, että korvaus on sidoksissa valmisteveron maksamiseen, ei voi muuttaa korvauksen oikeudellista määritelmää, etenkin kun otetaan huomioon, että kyseiset kaksi rahoitusvirtaa eivät ole yhteydessä toisiinsa. Jos näin olisi, kaikki mahdollisesti lisättävät uudet ehdot, kuten korvauksen rajoittaminen tietyn tyyppisiin ajoneuvoihin, aiheuttaisivat riskin, että oikeudellinen määritelmä ja sen myötä oikeudellinen kehys muuttuisi, mikä olisi oikeusvarmuusperiaatteen vastaista.

| (74) | On syytä huomata, ettei tiemaksun määrän ja kaasuöljyn valmisteveron välillä ole mitään verotuksellista yhteyttä. Molemmilla on oma lähteensä (moottoriteiden käyttö ja kivennäisöljyn kulutus). Tiemaksusta kertyvät tulot käytetään täysimääräisesti infrastruktuurin rakennus-, käyttö- ja parannuskustannusten kattamiseen, toisin kuin kaasuöljyn valmisteverosta saatavat tulot. Korvaus vähennetään yleensä tiemaksusaatavista tai se maksetaan takaisin käyttäen tiemaksuilla kerättyjä varoja. |
| --- | --- |

(74)

On syytä huomata, ettei tiemaksun määrän ja kaasuöljyn valmisteveron välillä ole mitään verotuksellista yhteyttä. Molemmilla on oma lähteensä (moottoriteiden käyttö ja kivennäisöljyn kulutus). Tiemaksusta kertyvät tulot käytetään täysimääräisesti infrastruktuurin rakennus-, käyttö- ja parannuskustannusten kattamiseen, toisin kuin kaasuöljyn valmisteverosta saatavat tulot. Korvaus vähennetään yleensä tiemaksusaatavista tai se maksetaan takaisin käyttäen tiemaksuilla kerättyjä varoja.

| (75) | Edellä mainitun perusteella komissio tulee siihen tulokseen, että energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annetun direktiivin 19 artiklan 1 kohtaa, joka korvaa direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan, ei sovelleta (44). Saksan viranomaisten ei siis tarvitse ilmoittaa tukitoimenpidettä neuvoston direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan 1 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(75)

Edellä mainitun perusteella komissio tulee siihen tulokseen, että energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annetun direktiivin 19 artiklan 1 kohtaa, joka korvaa direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohdan, ei sovelleta (44). Saksan viranomaisten ei siis tarvitse ilmoittaa tukitoimenpidettä neuvoston direktiivin 2003/96/EY 19 artiklan 1 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti.

5.2.4   Arviointi tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille

| (76) | EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan mukaan tuki on perustamissopimuksen mukainen, jos se on tarpeen maaliikenteen yhteensovittamiseksi. |
| --- | --- |

(76)

EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan mukaan tuki on perustamissopimuksen mukainen, jos se on tarpeen maaliikenteen yhteensovittamiseksi.

| (77) | Perustamissopimuksen 73 artikla on pantu täytäntöön tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen 4 päivänä kesäkuuta 1970 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1107/70 (45), jossa myönnetään erityisiä vapautuksia tukitoimenpiteille, joiden katsotaan täyttävän maaliikenteen yhteensovittamisen vaatimukset. Erityisesti asetuksen (ETY) N:o 1107/70 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, että jäsenvaltiot voivat siihen asti, kunnes yhteiset säännöt infrastruktuurikustannusten jaosta tulevat voimaan, myöntää tukea yrityksille, jotka vastaavat käyttämäänsä infrastruktuuriin liittyvistä kuluista, kun taas muilla yrityksillä ei ole samanlaisia kuluja. |
| --- | --- |

(77)

Perustamissopimuksen 73 artikla on pantu täytäntöön tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen 4 päivänä kesäkuuta 1970 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1107/70 (45), jossa myönnetään erityisiä vapautuksia tukitoimenpiteille, joiden katsotaan täyttävän maaliikenteen yhteensovittamisen vaatimukset. Erityisesti asetuksen (ETY) N:o 1107/70 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetään, että jäsenvaltiot voivat siihen asti, kunnes yhteiset säännöt infrastruktuurikustannusten jaosta tulevat voimaan, myöntää tukea yrityksille, jotka vastaavat käyttämäänsä infrastruktuuriin liittyvistä kuluista, kun taas muilla yrityksillä ei ole samanlaisia kuluja.

| (78) | Komission valtiontukiasioissa noudattaman käytännön mukaisesti tuen on täytettävä kolme edellytystä, jotta sen voidaan katsoa täyttävän EY:n perustamissopimuksen 73 artiklassa tarkoitetut liikenteen yhteensovittamista koskevat vaatimukset (46) ja asetuksen (ETY) N:o 1107/70 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan vaatimukset:






  a) | tuki on tarpeellinen yhteisön edun mukaisen toimenpiteen toteuttamiseksi ja se on suhteellisuusperiaatteen mukainen; |
| --- | --- | --- |

(78)

Komission valtiontukiasioissa noudattaman käytännön mukaisesti tuen on täytettävä kolme edellytystä, jotta sen voidaan katsoa täyttävän EY:n perustamissopimuksen 73 artiklassa tarkoitetut liikenteen yhteensovittamista koskevat vaatimukset (46) ja asetuksen (ETY) N:o 1107/70 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan vaatimukset:

a)

tuki on tarpeellinen yhteisön edun mukaisen toimenpiteen toteuttamiseksi ja se on suhteellisuusperiaatteen mukainen;

| b) | tukea myönnetään syrjimättömin perustein; |
| --- | --- |

b)

tukea myönnetään syrjimättömin perustein;

| c) | tuki ei vääristä kilpailua yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

c)

tuki ei vääristä kilpailua yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (79) | Syrjimättömyysperiaatteen osalta komissio katsoo, että kaikki tuet ovat määritelmänsä mukaisesti valikoivia. Jos toimenpidettä ei ole määritelty valikoivaksi, se ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettu tukitoimenpide. Jos toimenpide on määritelty tueksi, komission olisi arvioitava sen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Oikeuskäytännössä ja komission käytännössä on aina erotettu selkeästi toisistaan tämä kaikelle tuelle luonteenomainen valikoivuus, joka merkitsee joidenkin toimijoiden joutumista epäedelliseen asemaan muihin samassa jäsenvaltiossa toimiviin verrattuna, ja toisaalta mahdollinen syrjintä, joka perustuu suoraan tai epäsuorasti kansallisuuteen tai sijoittautumiseen kyseiseen jäsenvaltioon (47). Viimeksi mainittu ei ole yhteisön oikeuden mukaista eikä sitä voida hyväksyä valtiontukisääntöjen nojalla. |
| --- | --- |

(79)

Syrjimättömyysperiaatteen osalta komissio katsoo, että kaikki tuet ovat määritelmänsä mukaisesti valikoivia. Jos toimenpidettä ei ole määritelty valikoivaksi, se ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettu tukitoimenpide. Jos toimenpide on määritelty tueksi, komission olisi arvioitava sen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Oikeuskäytännössä ja komission käytännössä on aina erotettu selkeästi toisistaan tämä kaikelle tuelle luonteenomainen valikoivuus, joka merkitsee joidenkin toimijoiden joutumista epäedelliseen asemaan muihin samassa jäsenvaltiossa toimiviin verrattuna, ja toisaalta mahdollinen syrjintä, joka perustuu suoraan tai epäsuorasti kansallisuuteen tai sijoittautumiseen kyseiseen jäsenvaltioon (47). Viimeksi mainittu ei ole yhteisön oikeuden mukaista eikä sitä voida hyväksyä valtiontukisääntöjen nojalla.

| (80) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan syrjintänä on pidettävä sitä, että toisiinsa rinnastettavia tapauksia kohdellaan eri tavalla, minkä vuoksi tietyt toimijat joutuvat epäedulliseen asemaan muihin verrattuna, ilman, että tällainen eriarvoinen kohtelu olisi perusteltua merkityksellisten objektiivisten erojen vuoksi. Koska kuitenkin yritykset, jotka eivät ole sijoittautuneet tietylle alueelle, ovat viranomaiseen nähden erilaisessa asemassa kuin kyseiselle alueelle sijoittautuneet yritykset, ei voida väittää, että mekanismi, joka tekee tuen saamisen niille vaikeammaksi, rikkoo syrjimättömyysperiaatetta (48). |
| --- | --- |

(80)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan syrjintänä on pidettävä sitä, että toisiinsa rinnastettavia tapauksia kohdellaan eri tavalla, minkä vuoksi tietyt toimijat joutuvat epäedulliseen asemaan muihin verrattuna, ilman, että tällainen eriarvoinen kohtelu olisi perusteltua merkityksellisten objektiivisten erojen vuoksi. Koska kuitenkin yritykset, jotka eivät ole sijoittautuneet tietylle alueelle, ovat viranomaiseen nähden erilaisessa asemassa kuin kyseiselle alueelle sijoittautuneet yritykset, ei voida väittää, että mekanismi, joka tekee tuen saamisen niille vaikeammaksi, rikkoo syrjimättömyysperiaatetta (48).

| (81) | Nyt käsiteltävässä tapauksessa tiemaksut korvataan järjestelmästä ainoastaan, jos voidaan esittää saksalaiset kuitit ja tositteet ajoneuvon tankkaamisesta sen toteen näyttämiseksi, että valmistevero on maksettu Saksassa. Komissio ei katso tämän ehdon olevan direktiivin 1999/62/EY johdanto-osan 20 kappaleessa mainitun alueperiaatteen vastainen. Tiemaksun korvausjärjestelmä asettaa samat ehdot kaikille tavaraliikenteen harjoittajille ja sitä voivat hyödyntää kaikki liikenteenharjoittajat kansallisuuteen tai asuinpaikkaan katsomatta. Toimenpiteeseen ei liity mitään kynnysarvoja, kuten tiemaksujen vähimmäismäärää tai pienintä vaadittua kuljetusmäärää. Lisäksi liikenteenharjoittajilla ei ole mitään velvollisuutta ostaa polttoainetta Saksasta eikä heitä myöskään rajoiteta tekemästä niin. Näin ollen komissio katsoo, ettei kansallisuuteen perustuvaa suoraa syrjintää esiinny. |
| --- | --- |

(81)

Nyt käsiteltävässä tapauksessa tiemaksut korvataan järjestelmästä ainoastaan, jos voidaan esittää saksalaiset kuitit ja tositteet ajoneuvon tankkaamisesta sen toteen näyttämiseksi, että valmistevero on maksettu Saksassa. Komissio ei katso tämän ehdon olevan direktiivin 1999/62/EY johdanto-osan 20 kappaleessa mainitun alueperiaatteen vastainen. Tiemaksun korvausjärjestelmä asettaa samat ehdot kaikille tavaraliikenteen harjoittajille ja sitä voivat hyödyntää kaikki liikenteenharjoittajat kansallisuuteen tai asuinpaikkaan katsomatta. Toimenpiteeseen ei liity mitään kynnysarvoja, kuten tiemaksujen vähimmäismäärää tai pienintä vaadittua kuljetusmäärää. Lisäksi liikenteenharjoittajilla ei ole mitään velvollisuutta ostaa polttoainetta Saksasta eikä heitä myöskään rajoiteta tekemästä niin. Näin ollen komissio katsoo, ettei kansallisuuteen perustuvaa suoraa syrjintää esiinny.

| (82) | Vaikka suoraa syrjintää ei esiinnykään, herää kysymys sitä, johtaako edellä mainittu yhteys tosiasialliseen epäsuoraan syrjintään kansallisuuden perusteella. Tavaraliikenteen harjoittajia, jotka tankkaavat ajoneuvonsa Saksassa, kohdellaan eri tavoin kuin niitä, jotka tankkaavat jossain muussa jäsenvaltiossa. Tämä ero johtuu siitä, että tiemaksun korvaus on sidoksissa valmisteveron maksamiseen Saksassa. |
| --- | --- |

(82)

Vaikka suoraa syrjintää ei esiinnykään, herää kysymys sitä, johtaako edellä mainittu yhteys tosiasialliseen epäsuoraan syrjintään kansallisuuden perusteella. Tavaraliikenteen harjoittajia, jotka tankkaavat ajoneuvonsa Saksassa, kohdellaan eri tavoin kuin niitä, jotka tankkaavat jossain muussa jäsenvaltiossa. Tämä ero johtuu siitä, että tiemaksun korvaus on sidoksissa valmisteveron maksamiseen Saksassa.

| (83) | Jos tämä erilainen kohtelu aiheuttaa erilaisia vaikutuksia saksalaisille liikenteenharjoittajille ja muista jäsenvaltioista tuleville liikenteenharjoittajille siten, että ensin mainitut ovat edullisemmassa asemassa kuin viimeksi mainitut, eikä erilainen kohtelu vastaa näiden liikenteenharjoittajien tilanteiden objektiivista eroa, kyseessä on syrjimättömyysperiaatteen rikkominen. Kysymys kuulukin, voidaanko tiemaksun korvauksen ja valmisteveron maksamisen välinen yhteys perustella objektiivisilla eroilla. Tähän kysymykseen vastaamiseksi komissio tarkastelee aluksi, kuinka tämä yhteys toimii käytännössä ja mitkä liikenteenharjoittajat hyötyvät siitä. |
| --- | --- |

(83)

Jos tämä erilainen kohtelu aiheuttaa erilaisia vaikutuksia saksalaisille liikenteenharjoittajille ja muista jäsenvaltioista tuleville liikenteenharjoittajille siten, että ensin mainitut ovat edullisemmassa asemassa kuin viimeksi mainitut, eikä erilainen kohtelu vastaa näiden liikenteenharjoittajien tilanteiden objektiivista eroa, kyseessä on syrjimättömyysperiaatteen rikkominen. Kysymys kuulukin, voidaanko tiemaksun korvauksen ja valmisteveron maksamisen välinen yhteys perustella objektiivisilla eroilla. Tähän kysymykseen vastaamiseksi komissio tarkastelee aluksi, kuinka tämä yhteys toimii käytännössä ja mitkä liikenteenharjoittajat hyötyvät siitä.

| (84) | Saksan moottoriteillä, jotka sijaitsevat keskellä Eurooppaa, liikkuu jo nyt runsaasti Saksan ulkopuolisia tavaraliikenteen harjoittajia. Vuonna 1998 22,1 prosenttia Saksan moottoriteillä liikkuvista raskaista tavarankuljetusajoneuvoista tuli Saksan ulkopuolelta, ja tämä osuus nousi arviolta 25,5 prosenttiin vuonna 2004. Lähes 92 prosenttia Saksan moottoriteillä liikkuvista Saksan ulkopuolelta tulevista raskaista tavarankuljetusajoneuvosta on peräisin EU-25:stä (49). |
| --- | --- |

(84)

Saksan moottoriteillä, jotka sijaitsevat keskellä Eurooppaa, liikkuu jo nyt runsaasti Saksan ulkopuolisia tavaraliikenteen harjoittajia. Vuonna 1998 22,1 prosenttia Saksan moottoriteillä liikkuvista raskaista tavarankuljetusajoneuvoista tuli Saksan ulkopuolelta, ja tämä osuus nousi arviolta 25,5 prosenttiin vuonna 2004. Lähes 92 prosenttia Saksan moottoriteillä liikkuvista Saksan ulkopuolelta tulevista raskaista tavarankuljetusajoneuvosta on peräisin EU-25:stä (49).

| (85) | Koska polttoaine on Saksassa tällä hetkellä kalliimpaa kuin useimmissa sen naapurimaissa, sen paremmin saksalaisilla kuin Saksan ulkopuolisilla kansainvälistä liikennettä harjoittavilla rahdinkuljettajilla ei ole mitään kannustinta tankata ajoneuvojaan Saksassa. |
| --- | --- |

(85)

Koska polttoaine on Saksassa tällä hetkellä kalliimpaa kuin useimmissa sen naapurimaissa, sen paremmin saksalaisilla kuin Saksan ulkopuolisilla kansainvälistä liikennettä harjoittavilla rahdinkuljettajilla ei ole mitään kannustinta tankata ajoneuvojaan Saksassa.

| (86) | Päätös siitä, tankataanko ajoneuvo Saksassa vai muualla, on taloudellinen päätös, jonka saksalaiset tavaraliikenteen harjoittajat tekevät samalla tavoin kuin Saksan ulkopuoliset liikenteenharjoittajat. Kaikki tavaraliikenteen harjoittajat tankkaavat ajoneuvonsa siellä missä se on kuljetusreitin varrella edullisinta. Tiemaksun korvausjärjestelmän käyttöönoton jälkeen ne tavaraliikenteen harjoittajat, jotka tankkaavat Saksan ulkopuolella, eivät voisi hyötyä korvauksesta, mutta Saksan ulkopuolella tankkaaminen voisi silti olla niille taloudellisesta edullista. Liikenteenharjoittajat hyödyntävät tiemaksun korvausjärjestelmää, jos Saksasta ostetusta polttoaineesta ja alennetusta tiemaksusta johtuva kilometrikohtainen hinta on alhaisempi kuin Saksan ulkopuolelta ostetusta polttoaineesta ja täydestä tiemaksusta johtuva kilometrikohtainen hinta. |
| --- | --- |

(86)

Päätös siitä, tankataanko ajoneuvo Saksassa vai muualla, on taloudellinen päätös, jonka saksalaiset tavaraliikenteen harjoittajat tekevät samalla tavoin kuin Saksan ulkopuoliset liikenteenharjoittajat. Kaikki tavaraliikenteen harjoittajat tankkaavat ajoneuvonsa siellä missä se on kuljetusreitin varrella edullisinta. Tiemaksun korvausjärjestelmän käyttöönoton jälkeen ne tavaraliikenteen harjoittajat, jotka tankkaavat Saksan ulkopuolella, eivät voisi hyötyä korvauksesta, mutta Saksan ulkopuolella tankkaaminen voisi silti olla niille taloudellisesta edullista. Liikenteenharjoittajat hyödyntävät tiemaksun korvausjärjestelmää, jos Saksasta ostetusta polttoaineesta ja alennetusta tiemaksusta johtuva kilometrikohtainen hinta on alhaisempi kuin Saksan ulkopuolelta ostetusta polttoaineesta ja täydestä tiemaksusta johtuva kilometrikohtainen hinta.

| (87) | Käytännössä tiemaksun korvausjärjestelmä hyödyttää lähinnä kahta liikenteenharjoittajaryhmää (suhteelliset hyödyt, kun keskimääräinen tiemaksu kohoaa 15 senttiin/km) (50):






  — | Ainoastaan kotimaanliikennettä harjoittavat rahdinkuljettajat, joiden on taloudellisista syistä käytettävä moottoriteitä. Nämä liikenteenharjoittajat ovat suurelta osin saksalaisia, vaikka tämä markkinasegmentti onkin avoinna kaikille EU-15 jäsenvaltioille (kabotaasi) ja avataan uusille jäsenvaltioille siirtymämääräysten voimassaolon loputtua. |
| --- | --- | --- |

(87)

Käytännössä tiemaksun korvausjärjestelmä hyödyttää lähinnä kahta liikenteenharjoittajaryhmää (suhteelliset hyödyt, kun keskimääräinen tiemaksu kohoaa 15 senttiin/km) (50):

—

Ainoastaan kotimaanliikennettä harjoittavat rahdinkuljettajat, joiden on taloudellisista syistä käytettävä moottoriteitä. Nämä liikenteenharjoittajat ovat suurelta osin saksalaisia, vaikka tämä markkinasegmentti onkin avoinna kaikille EU-15 jäsenvaltioille (kabotaasi) ja avataan uusille jäsenvaltioille siirtymämääräysten voimassaolon loputtua.

| — | Kaikki rahdinkuljettajat, sekä saksalaiset että Saksan ulkopuoliset, jotka harjoittavat kansainvälistä liikennettä sellaisista maista, sellaisiin maihin tai sellaisten maiden kautta, joissa polttoaineen hinta on suhteellisen korkea. Tällainen tilanne on erityisesti Ranskaan, Belgiaan ja Alankomaihin sijoittautuneilla liikenteenharjoittajilla. Nämä liikenteenharjoittajat suorittavat 32 prosenttia kaikista Saksan ulkopuolisten ajoneuvojen ajokilometreistä Saksan moottoriteillä. |
| --- | --- |

—

Kaikki rahdinkuljettajat, sekä saksalaiset että Saksan ulkopuoliset, jotka harjoittavat kansainvälistä liikennettä sellaisista maista, sellaisiin maihin tai sellaisten maiden kautta, joissa polttoaineen hinta on suhteellisen korkea. Tällainen tilanne on erityisesti Ranskaan, Belgiaan ja Alankomaihin sijoittautuneilla liikenteenharjoittajilla. Nämä liikenteenharjoittajat suorittavat 32 prosenttia kaikista Saksan ulkopuolisten ajoneuvojen ajokilometreistä Saksan moottoriteillä.

| (88) | Saksan viranomaiset ovat itse myöntäneet huomautuksissaan, että lähes 20 prosenttia saksalaisista liikenteenharjoittajista ei hyödynnä muiden maiden alhaisempia polttoaineen hintoja; oletettavasti kyse on liikenteenharjoittajista, jotka toimivat pääasiassa kotimaanmarkkinoilla ja erityisesti Saksan keskiosissa. Sitä vastoin muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneet liikenteenharjoittajat eivät osta polttoainetta yksinomaan eikä pääasiallisesti Saksasta vaan muista jäsenvaltioista, etenkin niistä, joissa polttoaine on halvempaa, vaikka osa niiden toiminnasta tapahtuisikin Saksassa tai jopa Saksan paikallisilla markkinoilla, kun ne käyttävät hyödykseen vapautta harjoittaa kabotaasiliikennettä. |
| --- | --- |

(88)

Saksan viranomaiset ovat itse myöntäneet huomautuksissaan, että lähes 20 prosenttia saksalaisista liikenteenharjoittajista ei hyödynnä muiden maiden alhaisempia polttoaineen hintoja; oletettavasti kyse on liikenteenharjoittajista, jotka toimivat pääasiassa kotimaanmarkkinoilla ja erityisesti Saksan keskiosissa. Sitä vastoin muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneet liikenteenharjoittajat eivät osta polttoainetta yksinomaan eikä pääasiallisesti Saksasta vaan muista jäsenvaltioista, etenkin niistä, joissa polttoaine on halvempaa, vaikka osa niiden toiminnasta tapahtuisikin Saksassa tai jopa Saksan paikallisilla markkinoilla, kun ne käyttävät hyödykseen vapautta harjoittaa kabotaasiliikennettä.

| (89) | Edellä esitetyn perusteella komissio arvioi, kun otetaan huomioon polttoaineen nykyinen hintataso jäsenvaltioissa, että hyvin suuri osa Saksan ulkopuolisten ajoneuvojen Saksan moottoriteillä ajamista ajoneuvokilometreistä (51) ei hyödy tiemaksun korvausjärjestelmästä, koska järjestelmä on sidoksissa valmisteveron maksamiseen Saksassa. Osuus on luonnollisesti pienempi saksalaisten liikenteenharjoittajien tapauksessa. Lisäksi Saksan moottoriteiden satunnaiset käyttäjät, etenkin muista jäsenvaltioista tulevat, saattavat jättää hakematta tiemaksun korvausta hallinnollisen taakan vuoksi, ja niille aiheutuisi enemmän haittaa säännöllisiin käyttäjiin ja erityisesti saksalaisiin käyttäjiin verrattuna. |
| --- | --- |

(89)

Edellä esitetyn perusteella komissio arvioi, kun otetaan huomioon polttoaineen nykyinen hintataso jäsenvaltioissa, että hyvin suuri osa Saksan ulkopuolisten ajoneuvojen Saksan moottoriteillä ajamista ajoneuvokilometreistä (51) ei hyödy tiemaksun korvausjärjestelmästä, koska järjestelmä on sidoksissa valmisteveron maksamiseen Saksassa. Osuus on luonnollisesti pienempi saksalaisten liikenteenharjoittajien tapauksessa. Lisäksi Saksan moottoriteiden satunnaiset käyttäjät, etenkin muista jäsenvaltioista tulevat, saattavat jättää hakematta tiemaksun korvausta hallinnollisen taakan vuoksi, ja niille aiheutuisi enemmän haittaa säännöllisiin käyttäjiin ja erityisesti saksalaisiin käyttäjiin verrattuna.

| (90) | Komissio korostaa, että tavaraliikenteen harjoittaja, joka käyttää Saksan moottoriteitä ja ostaa polttoaineensa Saksan ulkopuolelta, käyttää Saksan tie-infrastruktuuria aivan samalla tavoin kuin liikenteenharjoittaja, joka tankkaa ajoneuvonsa Saksassa. Näin ollen voidaan päätellä, että tiemaksun korvauksen ja Saksassa maksetun valmisteveron määrän välistä yhteyttä, jonka seurauksena tiemaksun taso vaihtelee, ei voida perustella eroilla Saksan moottoriteiden käytössä. Tämän yhteyden seurauksena eräiden liikenteenharjoittajien, jotka ovat pääasiassa Saksan ulkopuolelta tulevia, kuten 86 ja 87 kohdassa on osoitettu, on maksettava muita enemmän tiemaksua kuljettaessaan samoja raskaita tavaroita samalle etäisyydelle samalla moottoritiellä. Lisäksi järjestelmä suosii kotimaanliikennettä, jota suorittavat pääasiassa liikenteenharjoittajat, jotka ostavat polttoaineensa Saksasta, suhteessa jäsenvaltioiden väliseen liikenteeseen, jota suorittavat liikenteenharjoittajat, jotka ostavat useammin polttoaineensa muista jäsenvaltioista; tällainen syrjinnän muoto on kielletty yhteisön oikeudessa (52). |
| --- | --- |

(90)

Komissio korostaa, että tavaraliikenteen harjoittaja, joka käyttää Saksan moottoriteitä ja ostaa polttoaineensa Saksan ulkopuolelta, käyttää Saksan tie-infrastruktuuria aivan samalla tavoin kuin liikenteenharjoittaja, joka tankkaa ajoneuvonsa Saksassa. Näin ollen voidaan päätellä, että tiemaksun korvauksen ja Saksassa maksetun valmisteveron määrän välistä yhteyttä, jonka seurauksena tiemaksun taso vaihtelee, ei voida perustella eroilla Saksan moottoriteiden käytössä. Tämän yhteyden seurauksena eräiden liikenteenharjoittajien, jotka ovat pääasiassa Saksan ulkopuolelta tulevia, kuten 86 ja 87 kohdassa on osoitettu, on maksettava muita enemmän tiemaksua kuljettaessaan samoja raskaita tavaroita samalle etäisyydelle samalla moottoritiellä. Lisäksi järjestelmä suosii kotimaanliikennettä, jota suorittavat pääasiassa liikenteenharjoittajat, jotka ostavat polttoaineensa Saksasta, suhteessa jäsenvaltioiden väliseen liikenteeseen, jota suorittavat liikenteenharjoittajat, jotka ostavat useammin polttoaineensa muista jäsenvaltioista; tällainen syrjinnän muoto on kielletty yhteisön oikeudessa (52).

| (91) | Tiemaksun korvauksen sitominen Saksassa maksetun valmisteveron määrään saattaa olla osoitus siitä, että järjestelmä on suunniteltu korvaukseksi Saksan korkeasta polttoaineen valmisteverosta. Komission käytäntö ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö ovat kuitenkin tässä suhteessa yksiselitteisiä: verotaakan erilaisuus ei sinällään oikeuta valtiontuen myöntämistä (53). Tuen myöntäminen ei voi olla oikeutettua, jos tuen tarkoituksena on kompensoida joidenkin kansallisten toimijoiden suhteellisesti epäedullista asemaa, joka johtuu sääntelyllisistä tai verotuksellisista eroista muihin jäsenvaltioihin verrattuna. Valtiontuki ei ole sopiva väline verotasojen erojen tasoittamiseen jäsenvaltioiden välillä tiettyjen toimijoiden hyödyksi. Näin ollen se, että valmisteverokanta – ja siten dieselpolttoaineen hinta – on Saksassa korkea ja on nähty tarpeelliseksi helpottaa saksalaisten liikenteenharjoittajien väitettyä epäedullista kilpailuasemaa, ei oikeuta tiemaksun korvausjärjestelmän sitomista valmisteveron maksamiseen. Lisäksi polttoaineen hinta on korkea myös muissa jäsenvaltioissa, eivätkä noista jäsenvaltioista tulevat liikenteenharjoittajat, jotka maantieteellisistä ja toiminnallista syistä eivät todennäköisesti osta polttoainetta Saksasta, voi hyötyä korvauksesta samassa määrin kuin saksalaiset liikenteenharjoittajat. |
| --- | --- |

(91)

Tiemaksun korvauksen sitominen Saksassa maksetun valmisteveron määrään saattaa olla osoitus siitä, että järjestelmä on suunniteltu korvaukseksi Saksan korkeasta polttoaineen valmisteverosta. Komission käytäntö ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö ovat kuitenkin tässä suhteessa yksiselitteisiä: verotaakan erilaisuus ei sinällään oikeuta valtiontuen myöntämistä (53). Tuen myöntäminen ei voi olla oikeutettua, jos tuen tarkoituksena on kompensoida joidenkin kansallisten toimijoiden suhteellisesti epäedullista asemaa, joka johtuu sääntelyllisistä tai verotuksellisista eroista muihin jäsenvaltioihin verrattuna. Valtiontuki ei ole sopiva väline verotasojen erojen tasoittamiseen jäsenvaltioiden välillä tiettyjen toimijoiden hyödyksi. Näin ollen se, että valmisteverokanta – ja siten dieselpolttoaineen hinta – on Saksassa korkea ja on nähty tarpeelliseksi helpottaa saksalaisten liikenteenharjoittajien väitettyä epäedullista kilpailuasemaa, ei oikeuta tiemaksun korvausjärjestelmän sitomista valmisteveron maksamiseen. Lisäksi polttoaineen hinta on korkea myös muissa jäsenvaltioissa, eivätkä noista jäsenvaltioista tulevat liikenteenharjoittajat, jotka maantieteellisistä ja toiminnallista syistä eivät todennäköisesti osta polttoainetta Saksasta, voi hyötyä korvauksesta samassa määrin kuin saksalaiset liikenteenharjoittajat.

| (92) | Tätä johtopäätöstä ei heikennä Saksan viranomaisten argumentti, jonka mukaan 50 prosenttia valmisteveroista saatavista tuloista on nykyisin korvamerkitty infrastruktuurikustannuksiin ja tiemaksun korvausjärjestelmä on tarpeellinen sen välttämiseksi, että liikenteenharjoittajat maksavat infrastruktuurista kahdesti. Ensinnäkin verotulojen lopullisella käyttökohteella ei ole merkitystä sen arvioinnissa, esiintyykö saksalaisten ja Saksan ulkopuolisten liikenteenharjoittajien välillä syrjintää. Verotaakan erilaisuus ei oikeuta tuen myöntämistä riippumatta siitä, mikä on verotulojen käyttökohde. Toiseksi vain 50 prosenttia tuloista on korvamerkitty infrastruktuurikustannuksiin, ja tästä 50 prosentista suuri osa käytetään Saksan muun tienverkon infrastruktuurikustannuksiin, jossa ei peritä tiemaksua. Näin ollen ei voida väittää – kuten Saksan viranomaiset tekevät – että liikenteenharjoittajat, jotka maksavat sekä tiemaksua että valmisteveroa, maksavat kaksinkertaisen osuuden infrastruktuurikustannuksista, sillä vain pieni osa valmisteverotuloista käytetään sellaisen infrastruktuurin rahoittamiseen, jossa tiemaksua peritään. Se, että osa valmisteverotuloista käytetään infrastruktuurin rahoittamiseen, ei myöskään voi oikeuttaa tiemaksun korvauksen sitomista valmisteveron maksamiseen. |
| --- | --- |

(92)

Tätä johtopäätöstä ei heikennä Saksan viranomaisten argumentti, jonka mukaan 50 prosenttia valmisteveroista saatavista tuloista on nykyisin korvamerkitty infrastruktuurikustannuksiin ja tiemaksun korvausjärjestelmä on tarpeellinen sen välttämiseksi, että liikenteenharjoittajat maksavat infrastruktuurista kahdesti. Ensinnäkin verotulojen lopullisella käyttökohteella ei ole merkitystä sen arvioinnissa, esiintyykö saksalaisten ja Saksan ulkopuolisten liikenteenharjoittajien välillä syrjintää. Verotaakan erilaisuus ei oikeuta tuen myöntämistä riippumatta siitä, mikä on verotulojen käyttökohde. Toiseksi vain 50 prosenttia tuloista on korvamerkitty infrastruktuurikustannuksiin, ja tästä 50 prosentista suuri osa käytetään Saksan muun tienverkon infrastruktuurikustannuksiin, jossa ei peritä tiemaksua. Näin ollen ei voida väittää – kuten Saksan viranomaiset tekevät – että liikenteenharjoittajat, jotka maksavat sekä tiemaksua että valmisteveroa, maksavat kaksinkertaisen osuuden infrastruktuurikustannuksista, sillä vain pieni osa valmisteverotuloista käytetään sellaisen infrastruktuurin rahoittamiseen, jossa tiemaksua peritään. Se, että osa valmisteverotuloista käytetään infrastruktuurin rahoittamiseen, ei myöskään voi oikeuttaa tiemaksun korvauksen sitomista valmisteveron maksamiseen.

| (93) | Lisäksi on syytä muistaa, että tiemaksu ja valmistevero ovat luonteeltaan erilaisia. Tiemaksu on korvaus palvelun käytöstä, valmistevero on vero. Kuten tämän päätöksen 5.2.3 luvussa on jo todettu, perinnän syynä oleva tapahtuma on erilainen: tiemaksun tapauksessa tien käyttö ja valmisteveron tapauksessa kivennäisöljyn kulutus. |
| --- | --- |

(93)

Lisäksi on syytä muistaa, että tiemaksu ja valmistevero ovat luonteeltaan erilaisia. Tiemaksu on korvaus palvelun käytöstä, valmistevero on vero. Kuten tämän päätöksen 5.2.3 luvussa on jo todettu, perinnän syynä oleva tapahtuma on erilainen: tiemaksun tapauksessa tien käyttö ja valmisteveron tapauksessa kivennäisöljyn kulutus.

| (94) | Edellä mainitun perusteella komissio ei näe mitään objektiivista perustetta tiemaksujen korvauksen sitomiselle Saksan alueella maksetun valmisteveron määrään. Näin ollen ei ole mitään objektiivista perustetta sille, että liikenteenharjoittajia, jotka tankkaavat ajoneuvonsa Saksassa, kohdellaan eritavoin kuin liikenteenharjoittajia, jotka tankkaavat Saksan ulkopuolella, koska ne ovat objektiivisesti samassa tilanteessa. |
| --- | --- |

(94)

Edellä mainitun perusteella komissio ei näe mitään objektiivista perustetta tiemaksujen korvauksen sitomiselle Saksan alueella maksetun valmisteveron määrään. Näin ollen ei ole mitään objektiivista perustetta sille, että liikenteenharjoittajia, jotka tankkaavat ajoneuvonsa Saksassa, kohdellaan eritavoin kuin liikenteenharjoittajia, jotka tankkaavat Saksan ulkopuolella, koska ne ovat objektiivisesti samassa tilanteessa.

| (95) | Näiden argumenttien valossa komissio päättelee, ettei tukitoimenpide ole syrjimättömyysperiaatteen mukainen, koska toimenpide johtaa tosiasialliseen syrjintään ulkomaisia tavaraliikenteen harjoittajia kohtaan, ja että sitä on jo pelkästään tästä syystä pidettävä soveltumattomana yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(95)

Näiden argumenttien valossa komissio päättelee, ettei tukitoimenpide ole syrjimättömyysperiaatteen mukainen, koska toimenpide johtaa tosiasialliseen syrjintään ulkomaisia tavaraliikenteen harjoittajia kohtaan, ja että sitä on jo pelkästään tästä syystä pidettävä soveltumattomana yhteismarkkinoille.

| (96) | Tukitoimenpide ei ole myöskään direktiivin 1999/62/EY 7 artiklan 4 kohdan mukainen; mainitussa kohdassa säädetään, etteivät tietullit ja käyttäjämaksut saa olla suoraan tai välillisesti syrjiviä liikenteenharjoittajan kansallisuudesta tai ajoneuvon alkuperästä tai määräpaikasta johtuvin perustein. |
| --- | --- |

(96)

Tukitoimenpide ei ole myöskään direktiivin 1999/62/EY 7 artiklan 4 kohdan mukainen; mainitussa kohdassa säädetään, etteivät tietullit ja käyttäjämaksut saa olla suoraan tai välillisesti syrjiviä liikenteenharjoittajan kansallisuudesta tai ajoneuvon alkuperästä tai määräpaikasta johtuvin perustein.

| (97) | Tämä säännös on vain yksi erityinen muotoilu yhteisön oikeuden ja erityisesti liikennelainsäädännön yleisestä periaatteesta, jonka mukaan kaikenlainen kansallisuuteen, kotipaikkaan taikka kuljetuksen lähtö- tai määräpaikkaan perustuva syrjintä on kielletty. Tätä periaatetta on sovellettu johdonmukaisesti yhteisöjen tuomioistuimessa (54), myös tiemaksuja koskevassa asiassa (55). |
| --- | --- |

(97)

Tämä säännös on vain yksi erityinen muotoilu yhteisön oikeuden ja erityisesti liikennelainsäädännön yleisestä periaatteesta, jonka mukaan kaikenlainen kansallisuuteen, kotipaikkaan taikka kuljetuksen lähtö- tai määräpaikkaan perustuva syrjintä on kielletty. Tätä periaatetta on sovellettu johdonmukaisesti yhteisöjen tuomioistuimessa (54), myös tiemaksuja koskevassa asiassa (55).

| (98) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan perustamissopimuksen yleisestä rakenteesta seuraa, ettei valtiontuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille koskeva menettely voi koskaan johtaa perustamissopimuksen erityismääräysten vastaiseen tulokseen (56). Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin on katsonut, että tukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka ovat vastoin perustamissopimuksen muita kuin 87 ja 88 artiklan sisältämiä erityisiä määräyksiä, voivat olla niin kiinteästi sidoksissa tuen kohteeseen, ettei niitä voida arvioida erikseen (57). Edellä mainituista syistä nyt käsitelty toimenpide olisi syrjimättömyysperiaatteen ja erityisesti direktiivin 1999/62/EY 7 artiklan 4 kohdan vastainen. Tämä sääntöjen vastaisuus sisältyy luonnostaan tiemaksun korvausjärjestelmän toimintamekanismiin, joten se on kiinteästi sidoksissa siihen. Tämä on toinen syy, jonka vuoksi komission on katsottava, ettei tuki ole soveltuva yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(98)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan perustamissopimuksen yleisestä rakenteesta seuraa, ettei valtiontuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille koskeva menettely voi koskaan johtaa perustamissopimuksen erityismääräysten vastaiseen tulokseen (56). Lisäksi yhteisöjen tuomioistuin on katsonut, että tukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka ovat vastoin perustamissopimuksen muita kuin 87 ja 88 artiklan sisältämiä erityisiä määräyksiä, voivat olla niin kiinteästi sidoksissa tuen kohteeseen, ettei niitä voida arvioida erikseen (57). Edellä mainituista syistä nyt käsitelty toimenpide olisi syrjimättömyysperiaatteen ja erityisesti direktiivin 1999/62/EY 7 artiklan 4 kohdan vastainen. Tämä sääntöjen vastaisuus sisältyy luonnostaan tiemaksun korvausjärjestelmän toimintamekanismiin, joten se on kiinteästi sidoksissa siihen. Tämä on toinen syy, jonka vuoksi komission on katsottava, ettei tuki ole soveltuva yhteismarkkinoille.

| (99) | Komissio muistuttaa Saksan viranomaisia siitä, että jos ne katsovat tavaraliikenteen harjoittajille aiheutuvien maksujen kokonaismäärän olevan Saksassa liian korkea, ne voivat muuttaa ajoneuvoveron tai valmisteveron tasoa yhteisön tasolla nykyisin sovellettavien yhdenmukaistamistoimenpiteiden rajoissa. Nämä ovat horisontaalisia ja yleisiä toimenpiteitä, jotka eivät periaatteessa johtaisi suoraan eikä tosiasialliseen syrjintään. |
| --- | --- |

(99)

Komissio muistuttaa Saksan viranomaisia siitä, että jos ne katsovat tavaraliikenteen harjoittajille aiheutuvien maksujen kokonaismäärän olevan Saksassa liian korkea, ne voivat muuttaa ajoneuvoveron tai valmisteveron tasoa yhteisön tasolla nykyisin sovellettavien yhdenmukaistamistoimenpiteiden rajoissa. Nämä ovat horisontaalisia ja yleisiä toimenpiteitä, jotka eivät periaatteessa johtaisi suoraan eikä tosiasialliseen syrjintään.

| (100) | Komissio katsoo, ettei tuen tarpeellisuutta ole osoitettu. Saksan viranomaisten mukaan toimenpide on nähtävä osana Saksan viranomaisten parhaillaan toteuttamaa siirtymistä veroperusteisesta moottoritiemaksusta kilometriperusteiseen käyttäjämaksuun. Komissio ymmärtää halun ottaa käyttöön siirtymätoimenpiteitä tavaraliikenteen harjoittajilta kannettavien maksujen kokonaismäärän kasvun johdosta, mutta huomauttaa kuitenkin, että tiemaksu on asetettu alemmaksi kuin alun perin suunniteltiin eli 12,4 sentiksi/km 15 sentin/km sijaan. Pidättäytyminen tiemaksun suunnitellusta korottamisesta olisi yksinkertaisempi tapa hoitaa korvaus siirtymäkauden aikana kuin tiemaksun korottaminen 15 senttiin/km ja tämän rinnalla tiemaksun korvausjärjestelmän käyttöönotto ja 2,6 sentin/km korvaaminen. Lisäksi nykyistä alhaisempaa maksua sovelletaan kaikkiin Saksan moottoriteitä käyttäviin tavaraliikenteen harjoittajiin ja se on siis syrjimätön. Suunniteltu korvaus muuttaisi tätä tasapainoa, mikä ei ole välttämätöntä halutun tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(100)

Komissio katsoo, ettei tuen tarpeellisuutta ole osoitettu. Saksan viranomaisten mukaan toimenpide on nähtävä osana Saksan viranomaisten parhaillaan toteuttamaa siirtymistä veroperusteisesta moottoritiemaksusta kilometriperusteiseen käyttäjämaksuun. Komissio ymmärtää halun ottaa käyttöön siirtymätoimenpiteitä tavaraliikenteen harjoittajilta kannettavien maksujen kokonaismäärän kasvun johdosta, mutta huomauttaa kuitenkin, että tiemaksu on asetettu alemmaksi kuin alun perin suunniteltiin eli 12,4 sentiksi/km 15 sentin/km sijaan. Pidättäytyminen tiemaksun suunnitellusta korottamisesta olisi yksinkertaisempi tapa hoitaa korvaus siirtymäkauden aikana kuin tiemaksun korottaminen 15 senttiin/km ja tämän rinnalla tiemaksun korvausjärjestelmän käyttöönotto ja 2,6 sentin/km korvaaminen. Lisäksi nykyistä alhaisempaa maksua sovelletaan kaikkiin Saksan moottoriteitä käyttäviin tavaraliikenteen harjoittajiin ja se on siis syrjimätön. Suunniteltu korvaus muuttaisi tätä tasapainoa, mikä ei ole välttämätöntä halutun tavoitteen saavuttamiseksi.

| (101) | Saksan viranomaiset eivät ole myöskään esittäneet tiemaksun korvausjärjestelmää tukevia argumentteja, jotka puoltaisivat tiemaksun korvausjärjestelmän teknisesti monimutkaisesta käyttöönotosta tavaraliikenteen harjoittajille aiheutuvaa suurempaa hallinnollista taakkaa alhaisemman tiemaksun säilyttämiseen verrattuna. Tavaraliikenteen harjoittajien olisi esitettävä Saksasta peräisin olevat huoltoasemakuitit tai luottokorttitositteet, joissa olisi kaikissa mainittava kyseessä olevan ajoneuvon rekisterinumero, ja haettava tiemaksun korvausta vuoden kuluessa. Tällainen taakka on todennäköisesti erityisen suuri Saksan moottoriteiden satunnaisille käyttäjille, etenkin muista jäsenvaltioista tuleville. Komissio muistuttaa Saksan viranomaisille, että ne voivat korottaa tiemaksua milloin tahansa ne katsovat sen olevan tarpeellista, kunhan direktiivin 1999/62/EY säännökset vain otetaan huomioon. |
| --- | --- |

(101)

Saksan viranomaiset eivät ole myöskään esittäneet tiemaksun korvausjärjestelmää tukevia argumentteja, jotka puoltaisivat tiemaksun korvausjärjestelmän teknisesti monimutkaisesta käyttöönotosta tavaraliikenteen harjoittajille aiheutuvaa suurempaa hallinnollista taakkaa alhaisemman tiemaksun säilyttämiseen verrattuna. Tavaraliikenteen harjoittajien olisi esitettävä Saksasta peräisin olevat huoltoasemakuitit tai luottokorttitositteet, joissa olisi kaikissa mainittava kyseessä olevan ajoneuvon rekisterinumero, ja haettava tiemaksun korvausta vuoden kuluessa. Tällainen taakka on todennäköisesti erityisen suuri Saksan moottoriteiden satunnaisille käyttäjille, etenkin muista jäsenvaltioista tuleville. Komissio muistuttaa Saksan viranomaisille, että ne voivat korottaa tiemaksua milloin tahansa ne katsovat sen olevan tarpeellista, kunhan direktiivin 1999/62/EY säännökset vain otetaan huomioon.

| (102) | Näiden argumenttien pohjalta komissio katsoo, ettei tukitoimenpide ole myöskään tarpeellisuusperiaatteen mukainen, mikä on riittävä peruste katsoa tuki yhteismarkkinoille soveltumattomaksi. |
| --- | --- |

(102)

Näiden argumenttien pohjalta komissio katsoo, ettei tukitoimenpide ole myöskään tarpeellisuusperiaatteen mukainen, mikä on riittävä peruste katsoa tuki yhteismarkkinoille soveltumattomaksi.

| (103) | Edellä mainittu huomioon ottaen komissio katsoo, että asetuksen (ETY) N:o 1107/70 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan viimeistä ehtoa, jonka mukaan tuki ei saa vääristä kilpailua yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, ei myöskään täytetä. Kuten edellä on selostettu, tuki suosii perusteettomasti saksalaisia tavaraliikenteen harjoittajia niiden muista jäsenvaltioista tuleviin kilpailijoihin nähden, mikä on yhteisten liikennemarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja itse liikennepalvelujen vapaan tarjonnan periaatteen vastaista. Myös tästä syystä tuen katsotaan olevan soveltumaton yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(103)

Edellä mainittu huomioon ottaen komissio katsoo, että asetuksen (ETY) N:o 1107/70 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan viimeistä ehtoa, jonka mukaan tuki ei saa vääristä kilpailua yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, ei myöskään täytetä. Kuten edellä on selostettu, tuki suosii perusteettomasti saksalaisia tavaraliikenteen harjoittajia niiden muista jäsenvaltioista tuleviin kilpailijoihin nähden, mikä on yhteisten liikennemarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja itse liikennepalvelujen vapaan tarjonnan periaatteen vastaista. Myös tästä syystä tuen katsotaan olevan soveltumaton yhteismarkkinoille.

| (104) | Lopuksi on syytä huomata, etteivät Saksan viranomaiset ole vedonneet muihin soveltuvuusperusteisiin EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan lisäksi. Joka tapauksessa komissio vahvistaa muodollisen tutkintamenettelyn avaamista koskevan päätöksen 57 kohdassa esittämänsä alustavan arvioinnin: tukea ei voida pitää soveltuvana yhteismarkkinoille 87 artiklan 3 kohdan a, b ja c alakohdan eikä minkään muunkaan poikkeuksen nojalla. |
| --- | --- |

(104)

Lopuksi on syytä huomata, etteivät Saksan viranomaiset ole vedonneet muihin soveltuvuusperusteisiin EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan lisäksi. Joka tapauksessa komissio vahvistaa muodollisen tutkintamenettelyn avaamista koskevan päätöksen 57 kohdassa esittämänsä alustavan arvioinnin: tukea ei voida pitää soveltuvana yhteismarkkinoille 87 artiklan 3 kohdan a, b ja c alakohdan eikä minkään muunkaan poikkeuksen nojalla.

6.   PÄÄTELMÄ

| (105) | Komissio katsoo, että tiemaksun korvausjärjestelmä on tukitoimenpide, joka ei täytä perustamissopimuksen 73 artiklan eikä asetuksen (ETY) N:o 1107/70 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan vaatimuksia, ja on siten soveltumaton yhteismarkkinoille, |
| --- | --- |

(105)

Komissio katsoo, että tiemaksun korvausjärjestelmä on tukitoimenpide, joka ei täytä perustamissopimuksen 73 artiklan eikä asetuksen (ETY) N:o 1107/70 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan vaatimuksia, ja on siten soveltumaton yhteismarkkinoille,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tuki, jonka Saksan liittotasavalta aikoo toteuttaa ja joka perustuu raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta kannettavista kilometriperusteisista moottoriteiden käyttömaksuista annetun lain 1 pykālān 3 momentin 2 kohtaan, ei sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 25 päivänä tammikuuta 2006.

Komission puolesta

Jacques BARROT

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  EUVL C 202, 27.8.2003, s. 5.

2

(3)  EUVL C 202, 27.8.2003, s. 5.

3

(4)  EYVL L 187, 20.7.1999, s. 42.

4

(5)  Tämä on vahvistettu Ősterreichisches Institut für Raumplanungin (Wien) toteuttamassa tutkimuksessa, jonka päätelmissä todetaan, että infrastruktuurikustannukset on määritetty moitteettomasti direktiivin 1999/62/EY mukaisesti.

5

(6)  227 miljoonaa / 100 km; 227 × 30 : 100 = 68 miljoonaa.

6

(7)  227 : 68 = 3,3.

7

(8)  600 : 227 = 2,6.

8

(9)  2,6 × 3,3 = 8,6 (senttiä).

9

(10)  BGBl. G 5702, 2002, Osa I No 23, julkaistu Bonnissa 11. huhtikuuta 2002, s. 1234; laki sellaisena kuin se on muutettuna 28. kesäkuuta 2003 annetulla lailla, BGBl. I, s. 1050.

10

(11)  Asetus raskailta tavarankuljetusajoneuvoilta kannettavan tiemaksun vahvistamisesta, 24. kesäkuuta 2003, BGBl. I, s. 1001.

11

(12)  BGBl. I, s. 2150, 2185; 1993, s. 169.

12

(13)  EYVL L 316, 31.10.1992, s. 12. Direktiivi 92/81/ETY on 1 päivästä tammikuuta 2004 korvattu neuvoston direktiivillä 2003/96/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 2003, energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta, EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51.

13

(14)  Belgia: FEBETRA (Fédération Royale Belge des Transporteurs), lähetetty 11. syyskuuta 2003 ja kirjattu vastaanotetuksi 15. syyskuuta 2003 (A/29597); SAV (De Beroepsorganisatie van de Vlaamse Goederentransport Ondernemers en Logistieke Dienstverleners), lähetetty 15. syyskuuta 2003 ja kirjattu vastaanotetuksi 19. syyskuuta 2003 (A/30036); Tanska: DTL (Dansk Transport og Logistik), lähetetty 26. syyskuuta 2003 ja kirjattu vastaanotetuksi 30. syyskuuta 2003 (A/30852); Saksa: BGL (Bundesverband Güterverkehr Logistik und Entsorgung), lähetetty 22. syyskuuta 2003 ja kirjattu vastaanotetuksi 23. syyskuuta 2003 (A/30304); Alankomaat: TLN (Transport en Logistiek Nederland), lähetetty 25. syyskuuta 2003 ja kirjattu vastaanotetuksi 26. syyskuuta 2003 (A/30535); Espanja: ASTIC (Asociación del Transporte Internacional por Carretera), lähetetty 26. syyskuuta 2003 ja kirjattu vastaanotetuksi 13. lokakuuta 2003 (A/31891); ATRADICE (Asociación de Empresas de Transporte de la Región Centro), lähetetty 25. syyskuuta 2003 ja kirjattu vastaanotetuksi 26. syyskuuta 2003 (A/30540); CETM (Confederación Española de Transporte de Mercancías), lähetetty 26. syyskuuta 2003 ja kirjattu vastaanotetuksi 9. lokakuuta 2003 (A/31648); FENADISMER (Federación Nacional de Asociaciones de Transporte de España), lähetetty 25. syyskuuta 2003 ja kirjattu vastaanotetuksi 2003 (A/30502); FROET (Federación Regional de Organizaciones Empresariales de Transporte de Murcia), lähetetty 22. syyskuuta 2003 ja kirjattu vastaanotetuksi 23. syyskuuta 2003 (A/30273).

14

(15)  Yhdistynyt kuningaskunta: pysyvä edustusto, lähetetty 2. lokakuuta 2003 ja kirjattu vastaanotetuksi 8. lokakuuta 2003 (A/31558); Espanja: Dirección general de Transportes del Ministerio de Fomento, lähetetty 24. syyskuuta 2003 ja kirjattu vastaanotetuksi 26. syyskuuta 2003 (A/30588).

15

(16)  Korvausjärjestelmää puoltavat kannanotot: BGL ja Yhdistynyt kuningaskunta.

16

(17)  ASTIC, ATRADICE, CEMT, Dirección general de Transportes del Ministerio de Fomento, DTL, FEBETRA, FROET, SAV, TLN.

17

(18)  Ks. esim. ASTIC.

18

(19)  Ks. esim. DTL, FROET.

19

(20)  Ks. esim. TLN.

20

(21)  Ks. esim. ATRADICE, ASTIC, CEMT, FROET.

21

(22)  Ks. esim. ATRADICE.

22

(23)  Ks. esim. ASTIC, ATRADICE, CEMT.

23

(24)  Ks. esim. ASTIC, CEMT.

24

(25)  Tässä yhteydessä asianomaiset tahot viittaavat asiaan C-6/97, Italia v. komissio, tuomio 19.5.1999, Kok. 1999, s. I-2981, erityisesti 21 kohta.

25

(26)  Ks. esim. ATRADICE, CEMT, FROET.

26

(27)  Ks. esim. ASTIC, ATRADICE, CEMT.

27

(28)  Nykyisin direktiivin 2003/96/EY 19 artikla.

28

(29)  Ks. esim. Dirección general de Transportes del Ministerio de Fomento.

29

(30)  ASTIC, ATRADICE, CEMT.

30

(31)  Ks. asia C-205/98, komissio v. Itävalta, tuomio 26.9.2000, Kok. 2000, s. I-7367, erityisesti 76, 78 ja 86 kohta; asia C-6/97, Italia v. komissio, tuomio 19.5.1999, Kok. 1999, s. I-2981, erityisesti 15, 21 ja 23 kohta; asia C-200/97, Ecotrade v. AFS, tuomio 1.12.1998, Kok. 1998, s. I-7907; asia C-90/94, Haahr Petroleum, tuomio 17.7.1997, Kok. 1997, s. I-4085, erityisesti 34, 35, 37 ja 40 kohta.

31

(32)  Tässä yhteydessä viitataan myös asiaan C-205/98, komissio v. Itävalta, tuomio 26.9.2000, erityisesti 76, 78, 85, 86, 101 ja 104 kohta.

32

(33)  Kuten valtuutettujen korjaamoiden puuttuminen ajoneuvoon asennettavien laitteiden asentamista varten, tavaraliikenteen harjoittajien puuttuva mahdollisuus käyttää internetjärjestelmää, rekisteröintiin ja reitinohjaukseen liittyvät ongelmat sekä kieliongelmat maksupäätteillä, riittämättömät maksutavat (ajoneuvoon asennettava laite, internet, maksupääte) ja yleiset kieliongelmat.

33

(34)  Ks. myös yhdistetyt asiat C-430/99 ja C-431/99, Inspecteur van de Belastingdienst Douane, district Rotterdam v. Sea-Land Service Inc. ja Nedlloyd Lijnen BV, tuomio 13.6.2002 (kohta 43), Kok. 2002, s. 5235 ja julkisasiamiehen ratkaisuehdotus 20.9.2001 (erityisesti 85, 101, 120 122 ja 123 kohta).

34

(35)  Ks. myös asia C-90/94 (kuudes jaosto), tuomio 17.7.1997, erityisesti 34, 35, 37 ja 40 kohta.

35

(36)  Asteittain kohti infrastruktuurin käyttömaksuja, s. 71.

36

(37)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä annetun direktiivin 1999/62/EY muuttamisesta (KOM(2003) 448 lopullinen).

37

(38)  EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3.

38

(39)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 881/92, annettu 26 päivänä maaliskuuta 1992, yhteisössä jäsenvaltion alueelle tai sen alueelta taikka yhden tai useamman jäsenvaltion alueen kautta tapahtuvan maanteiden tavaraliikenteen markkinoille pääsystä (EYVL L 95, 9.4.1992, s. 1) ja neuvoston asetus (ETY) N:o 3118/93, annettu 25 päivänä lokakuuta 1993, edellytyksistä, joilla muut kuin jäsenvaltiosta olevat liikenteenharjoittajat voivat harjoittaa kansallista maanteiden tavaraliikennettä jäsenvaltiossa (EYVL L 279, 12.11.1993, s. 1).

39

(40)  Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika, Euroopan komissio 2001, taulukko 3, s. 72.

40

Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika

(41)  Entinen direktiivin 92/81/ETY 8 artiklan 4 kohta.

41

(42)  EYVL L 76, 23.3.1992, s. 1.

42

(43)  Asia C-276/97, komissio v. Ranska, tuomio 12.9.2000, Kok. 2000, s. I-6251, 36 kohta ja julkisasiamiehen ratkaisuehdotus 27.1.2000, 36 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen; asia C-211/01, EY:n ja Bulgarian ja EY:n Unkarin väliset sopimukset, julkisasiamiehen ratkaisuehdotus 13.3.2003, 50 kohta (ei vielä julkaistu).

43

(44)  Direktiivin 19 artiklan 1 kohdassa säädetään, että neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön muita vapautuksia tai alennuksia erityisistä politiikkaan liittyvistä syistä.

44

(45)  EYVL L 130, 15.6.1970, s.1.

45

(46)  Ks. komission päätös, tehty 18 päivänä joulukuuta 2002, N 287/02 – Tanska (EUVL C 34, 13.2.2003, s. 7); komission päätös, tehty 19 päivänä syyskuuta 2001, N 500/01 – Yhdistynyt kuningaskunta, Verkon uudistamiseen suunnattu tuki luvan saaneilla raskaan rautatieliikenteen hallinnosta vastaaville tahoille (EYVL C 333, 28.11.2001, s. 7); komission päätös, tehty 20 päivänä kesäkuuta 2001, N 219/01 – Itävalta (EYVL C 224, 1.9.2001, s. 2); komission päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 1999, N 617/98 – Alankomaat (Utrecht) (EYVL C 71, 11.3.2000, s. 7); komission päätös, tehty 8 päivänä joulukuuta 1999, N 412/98 – Italia (Marche) (EYVL C 55, 26.2.2000, s. 11); komission päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 1999, N 121/99 – Itävalta (EYVL C 245, 28.8.1999, s. 2); komission päätös, tehty 21 päivänä huhtikuuta 1999, N 588/98 – Tanska (EYVL C 166, 12.6.1999, s. 6). Ks. myös Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteen yhteensovittamiseen KOM(2000) 5 lopullinen, 26.7.2000.

46

(47)  Asia C-156/98, tuomio 19.9.2000, Saksa v. komissio, Kok. 2000, s. I-6857, 86 ja 87 kohta.

47

(48)  Asia C-351/98, tuomio 26.9.2002, Espanja v. komissio, Kok. 2002, s. I-8031, 57 kohta: ”Aluksi on täsmennettävä, että komission väite, jonka mukaan muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneita kuljetusyrityksiä syrjitään, koska niiden on vaikeampi päästä järjestelmään, on perusteeton. .... Investointeihin kohdistuvaa viranomaisen tukitoimenpidettä voidaan jo määritelmän mukaan soveltaa vain sillä alueella, josta viranomainen on vastuussa, eikä viranomaista voida arvostella siitä, ettei se anna tätä tukea sellaisille yrityksille, jotka eivät ole sijoittautuneet tälle alueelle, sillä ne ovat tähän viranomaiseen nähden aivan erilaisessa asemassa kuin tälle alueelle sijoittautuneet yritykset. Tämä täsmennys ei kuitenkaan estä sitä, että kyseistä toimenpidettä voidaan pitää perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tukena, jos se täyttää tässä määräyksessä asetetut edellytykset.”

48

(49)  Lähde: Report on the economic effects on road hauliers of the German reimbursement system linked to the toll system for heavy goods vehicles, 21.4.2005, MVV Consultants and Engineers.

49

Lähde: Report on the economic effects on road hauliers of the German reimbursement system linked to the toll system for heavy goods vehicles

(50)  Ks. myös Report on the economic effects on road hauliers of the German reimbursement system linked to the toll system for heavy goods vehicles, 21.4.2005, MVV Consultants and Engineers.

50

myös Report on the economic effects on road hauliers of the German reimbursement system linked to the toll system for heavy goods vehicles

(51)  Indikaattori sille, miten ajoneuvot käyttävät moottoriteitä, on liikennesuorite ajoneuvokilometreinä mitattuna.

51

(52)  Asia C-381/93, tuomio 5.10.1994, komissio v. Ranska, Kok. 1994, s. I-5145, 17–21 kohta, ja asia C-92/01, tuomio 6.2.2003, Stylianakis, Kok. 2003, s. I-1291, 25 kohta).

52

(53)  Ks. alaviite 25. Ks. myös asia C-298/00 P, tuomio 29.4.2004, Italia v. komissio, Kok. 2004, s. I-4087, 61 ja 62 kohta; asia C-382/99, tuomio 13.6.2002, Alankomaat v. komissio, Kok. 2002 s. I-5163, 60–66 kohta; asia C-6/97, tuomio 19.5.1999, Italia v. komissio, Kok. 1999, s. I-2981, 22 kohta.

53

(54)  Asia C-18/93, tuomio 17.5.1994, Corsica Ferries Italia, Kok. 1994, s. I-1783, 35 kohta; asia C-92/01, tuomio 6.2.2003, Stylianakis, Kok. 2003, s. 1291, 25 kohta.

54

(55)  Asia C-205/98, komissio v. Itävalta, viitattu edellä, 74–88 ja 109–115 kohta.

55

(56)  Asia 73/79, komissio v. Italia, Kok. 1980, s. 1533, 11 kohta.

56

(57)  Asia 74/76, Iannelli & Volpi v. Meroni Kok. 1977, s. 557.

57

---

| 21.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/45 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/45

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä helmikuuta 2009,

neuvoston päätöksen 79/542/ETY liitteen II muuttamisesta Botswanaa koskevien merkintöjen osalta sellaisten kolmansien maiden ja niiden osien luettelossa, joista tietyn tuoreen lihan tuonti yhteisöön on sallittua

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 1031)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/151/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (1) ja erityisesti sen 8 artiklan johdantolauseen, 1 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Luettelosta kolmansista maista tai niiden osista sekä eläinten terveyttä ja kansanterveyttä sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista tiettyjen elävien eläinten ja tuoreen lihan tuonnissa yhteisöön 21 päivänä joulukuuta 1976 tehdyssä neuvoston päätöksessä 79/542/ETY (2) vahvistetaan hygieniaoloja koskevat edellytykset tuotaessa yhteisöön eläviä eläimiä, hevoseläimet pois luettuina, ja tällaisten eläinten tuoretta lihaa, hevosenliha mukaan luettuna, ei kuitenkaan raakalihavalmisteita. |
| --- | --- |

(1)

Luettelosta kolmansista maista tai niiden osista sekä eläinten terveyttä ja kansanterveyttä sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista tiettyjen elävien eläinten ja tuoreen lihan tuonnissa yhteisöön 21 päivänä joulukuuta 1976 tehdyssä neuvoston päätöksessä 79/542/ETY (2) vahvistetaan hygieniaoloja koskevat edellytykset tuotaessa yhteisöön eläviä eläimiä, hevoseläimet pois luettuina, ja tällaisten eläinten tuoretta lihaa, hevosenliha mukaan luettuna, ei kuitenkaan raakalihavalmisteita.

| (2) | Päätöksessä 79/542/ETY säädetään, että ihmisravinnoksi tarkoitetun tuoreen lihan tuonti on sallittua vain, jos kyseinen liha on peräisin päätöksen liitteessä II olevan 1 osan luettelossa mainitun kolmannen maan tai sen osan alueelta ja se täyttää kyseistä lihaa koskevat vaatimukset, jotka on asetettu mainitussa liitteessä olevassa 2 osassa esitettyjen mallien mukaisesti laaditussa eläinlääkärintodistuksessa kyseiseltä lihalta vaaditut erityisedellytykset tai lisätakeet huomioon otettuina. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksessä 79/542/ETY säädetään, että ihmisravinnoksi tarkoitetun tuoreen lihan tuonti on sallittua vain, jos kyseinen liha on peräisin päätöksen liitteessä II olevan 1 osan luettelossa mainitun kolmannen maan tai sen osan alueelta ja se täyttää kyseistä lihaa koskevat vaatimukset, jotka on asetettu mainitussa liitteessä olevassa 2 osassa esitettyjen mallien mukaisesti laaditussa eläinlääkärintodistuksessa kyseiseltä lihalta vaaditut erityisedellytykset tai lisätakeet huomioon otettuina.

| (3) | Botswana on mukana päätöksen 79/542/ETY liitteessä II olevassa 1 osassa esitetyssä luettelossa, ja se on jaettu erilaisiin alueisiin lähinnä eläinten terveystilanteen mukaan. Kyseisiltä alueilta on sallittua viedä yhteisöön kotieläiminä pidettyjen nautojen, lampaiden ja vuohien sekä tiettyjen tarhattujen ja luonnonvaraisten muiden kuin kotieläinten luuttomaksi leikattua ja raakakypsytettyä tuoretta lihaa, jäljempänä ’tuoretta lihaa’. |
| --- | --- |

(3)

Botswana on mukana päätöksen 79/542/ETY liitteessä II olevassa 1 osassa esitetyssä luettelossa, ja se on jaettu erilaisiin alueisiin lähinnä eläinten terveystilanteen mukaan. Kyseisiltä alueilta on sallittua viedä yhteisöön kotieläiminä pidettyjen nautojen, lampaiden ja vuohien sekä tiettyjen tarhattujen ja luonnonvaraisten muiden kuin kotieläinten luuttomaksi leikattua ja raakakypsytettyä tuoretta lihaa, jäljempänä ’tuoretta lihaa’.

| (4) | Suu- ja sorkkataudin puhkeamista epäiltiin 20 päivänä lokakuuta 2008 eräällä maatilalla Ghanzin alueella, joka sijaitsee Botswanassa eläintautien valvontavyöhykkeellä n:o 12. Heti kun taudin puhkeaminen oli vahvistettu, Botswanan toimivaltainen viranomainen keskeytti tuoreen lihan viennin yhteisöön koko maasta. |
| --- | --- |

(4)

Suu- ja sorkkataudin puhkeamista epäiltiin 20 päivänä lokakuuta 2008 eräällä maatilalla Ghanzin alueella, joka sijaitsee Botswanassa eläintautien valvontavyöhykkeellä n:o 12. Heti kun taudin puhkeaminen oli vahvistettu, Botswanan toimivaltainen viranomainen keskeytti tuoreen lihan viennin yhteisöön koko maasta.

| (5) | Edellä sanotun perusteella päätöksessä 79/542/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2009/4/EY (3), ei enää sallittu tuoreen lihan tuontia yhteisöön Botswanan eläintautien valvontavyöhykkeeltä n:o 12. |
| --- | --- |

(5)

Edellä sanotun perusteella päätöksessä 79/542/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2009/4/EY (3), ei enää sallittu tuoreen lihan tuontia yhteisöön Botswanan eläintautien valvontavyöhykkeeltä n:o 12.

| (6) | Koska Botswanan toimivaltainen viranomainen on toimittanut riittävät takeet taudin leviämisen estämiseksi toteutetuista toimenpiteistä, joilla suu- ja sorkkatautitartunta on pystytty hävittämään, on asianmukaista palauttaa eläintautien valvontavyöhyke n:o 12 alueeksi, jolta tuoreen lihan tuonti yhteisöön on sallittua. |
| --- | --- |

(6)

Koska Botswanan toimivaltainen viranomainen on toimittanut riittävät takeet taudin leviämisen estämiseksi toteutetuista toimenpiteistä, joilla suu- ja sorkkatautitartunta on pystytty hävittämään, on asianmukaista palauttaa eläintautien valvontavyöhyke n:o 12 alueeksi, jolta tuoreen lihan tuonti yhteisöön on sallittua.

| (7) | Sen vuoksi päätöksen 79/542/ETY liitteessä II olevaa 1 osaa olisi muutettava. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi päätöksen 79/542/ETY liitteessä II olevaa 1 osaa olisi muutettava.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 79/542/ETY liitteessä II oleva 1 osa tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä helmikuuta 2009.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2009.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  EYVL L 146, 14.6.1979, s. 15.

2

(3)  EUVL L 2, 6.1.2009, s. 11.

3

---

LIITE

”1   OSA

Luettelo kolmansista maista tai niiden osista (1)

| Maa | Aluekoodi | Alueen kuvaus | Eläinlääkärintodistus | Erityisehdot | Päättymisajankohta (2) | Alkamisajankohta (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malli(t) | SG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albania | AL-0 | Koko maa | — | | | | |
| AR – Argentiina | AR-0 | Koko maa | EQU | | | | |
| AR-1 | Seuraavat maakunnat: Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (lukuun ottamatta seuraavia departementteja: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ja San Luís del Palmar), Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, Osa Neuquénin maakuntaa (lukuun ottamatta aluekoodiin AR-4 kuuluvaa aluetta), Osa Río Negron maakuntaa (lukuun ottamatta aluekoodiin AR-4 kuuluvaa aluetta), San Juan, San Luis, Santa Fe, Tucuman, Cordoba, La Pampa, Santiago del Estero, Chaco Formosa, Jujuy ja Salta, lukuun ottamatta 25 km:n puskurialuetta Bolivian ja Paraguayn rajalla Santa Catalinan piiristä Jujuyn maakunnassa Laishin piiriin Formosan maakunnassa | BOV | A | 1 | | 18. maaliskuuta 2005 |
| RUF | A | 1 | | 1. joulukuuta 2007 |
| AR-2 | Chubut, Santa Cruz ja Tulimaa | BOV, OVI, RUW, RUF | | | | 1. maaliskuuta 2002 |
| AR-3 | Corrientes: seuraavat departementit: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ja San Luís del Palmar | BOV
  RUF | A | 1 | | 1. joulukuuta 2007 |
| AR-4 | Osa Río Negron maakuntaa (lukuun ottamatta: Avellanedassa maantiestä nro 7 pohjoiseen ja maantiestä nro 250 itään sijaitsevaa aluetta, Conesassa maantiestä nro 2 itään sijaitsevaa aluetta, El Cuyssa maantiestä nro 7 pohjoiseen sijaitsevaa aluetta maantien nro 7 ja maantien nro 66 risteyksestä Avellanedan departementin rajalle sekä San Antoniossa maanteistä 250 ja 2 itään sijaitsevaa aluetta)
  Osa Neuquénin maakuntaa (lukuun ottamatta Confluenciassa maantiestä nro 17 itään sijaitsevaa aluetta ja Picun Leufússa maantiestä nro 17 itään sijaitsevaa aluetta) | BOV, OVI, RUW, RUF | | | | 1. elokuuta 2008 |
| AU – Australia | AU-0 | Koko maa | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW | | | | |
| BA – Bosnia ja Hertsegovina | BA-0 | Koko maa | — | | | | |
| BH – Bahrain | BH-0 | Koko maa | — | | | | |
| BR – Brasilia | BR-0 | Koko maa | EQU | | | | |
| BR-1 | Minas Geraisin osavaltio, Espírito Santon osavaltio, Goiásin osavaltio, Mato Grosson osavaltio, Rio Grande Do Sulin osavaltio, Mato Grosso Do Sulin osavaltio (lukuun ottamatta vahvistettua tehovalvontavyöhykettä, joka sijaitsee 15 km ulkorajoista Porto Mutinhon, Caracolin, Bela Vistan, Antônio Joãon, Ponta Porãn, Aral Moreiran, Coronel Sapucaian, Paranhosin, Sete Quedasin, Japora’n ja Mundo Novon kunnissa, sekä Corumbán ja Ladárion kunnissa olevaa vahvistettua tehovalvontavyöhykettä) | BOV | A ja H | 1 | | 1. joulukuuta 2008 |
| BR-2 | Santa Catarinan osavaltio | BOV | A ja H | 1 | | 31. tammikuuta 2008 |
| BR-3 | Paranán ja Sao Paulon osavaltiot | BOV | A ja H | 1 | | 1. elokuuta 2008 |
| BW – Botswana | BW-0 | Koko maa | EQU, EQW | | | | |
| BW-1 | Eläintautien valvontavyöhykkeet 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 ja 18 | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | | 1. joulukuuta 2007 |
| BW-2 | Eläintautien valvontavyöhykkeet 10, 11, 13 ja 14 | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | | 7. maaliskuuta 2002 |
| BW-3 | Eläintautien valvontavyöhyke 12 | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | 20. lokakuuta 2008 | 20. tammikuuta 2009 |
| BY – Valko-Venäjä | BY-0 | Koko maa | — | | | | |
| BZ – Belize | BZ-0 | Koko maa | BOV, EQU | | | | |
| CA – Kanada | CA-0 | Koko maa | BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW RUF, RUW | G | | | |
| CH – Sveitsi | CH-0 | Koko maa | * | | | | |
| CL – Chile | CL-0 | Koko maa | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF | | | | |
| CN – Kiina | CN-0 | Koko maa | — | | | | |
| CO – Kolumbia | CO-0 | Koko maa | EQU | | | | |
| CR – Costa Rica | CR-0 | Koko maa | BOV, EQU | | | | |
| CU – Kuuba | CU-0 | Koko maa | BOV, EQU | | | | |
| DZ – Algeria | DZ-0 | Koko maa | — | | | | |
| ET – Etiopia | ET-0 | Koko maa | — | | | | |
| FK – Falklandinsaaret | FK-0 | Koko maa | BOV, OVI, EQU | | | | |
| GL – Grönlanti | GL-0 | Koko maa | BOV, OVI, EQU, RUF, RUW | | | | |
| GT – Guatemala | GT-0 | Koko maa | BOV, EQU | | | | |
| HK – Hongkong | HK-0 | Koko maa | — | | | | |
| HN – Honduras | HN-0 | Koko maa | BOV, EQU | | | | |
| HR – Kroatia | HR-0 | Koko maa | BOV, OVI, EQU, RUF, RUW | | | | |
| IL – Israel | IL-0 | Koko maa | — | | | | |
| IN – Intia | IN-0 | Koko maa | — | | | | |
| IS – Islanti | IS-0 | Koko maa | BOV, OVI, EQU, RUF, RUW | | | | |
| KE – Kenia | KE-0 | Koko maa | — | | | | |
| MA – Marokko | MA-0 | Koko maa | EQU | | | | |
| ME – Montenegro | ME-0 | Koko maa | BOV, OVI, EQU | | | | |
| MG – Madagaskar | MG-0 | Koko maa | — | | | | |
| MK – Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (4) | MK-0 | Koko maa | OVI, EQU | | | | |
| MU – Mauritius | MU-0 | Koko maa | — | | | | |
| MX – Meksiko | MX-0 | Koko maa | BOV, EQU | | | | |
| NA – Namibia | NA-0 | Koko maa | EQU, EQW | | | | |
| NA-1 | Lännestä Palgrave Pointista itään Gamiin asti ulottuvan suoja-aidan eteläpuolinen alue | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 | | |
| NC – Uusi-Kaledonia | NC-0 | Koko maa | BOV, RUF, RUW | | | | |
| NI – Nicaragua | NI-0 | Koko maa | — | | | | |
| NZ – Uusi-Seelanti | NZ-0 | Koko maa | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW | | | | |
| PA – Panama | PA-0 | Koko maa | BOV, EQU | | | | |
| PY – Paraguay | PY-0 | Koko maa | EQU | | | | |
| PY-1 | Koko maa lukuun ottamatta vahvistettua tehovalvontavyöhykettä, joka sijaitsee 15 km ulkorajoista | BOV | A | 1 | | 1. elokuuta 2008 |
| RS – Serbia (5) | RS-0 | Koko maa | BOV, OVI, EQU | | | | |
| RU – Venäjän federaatio | RU-0 | Koko maa | — | | | | |
| RU-1 | Murmanskin alue, Jamalo-Nenetsian autonominen piirikunta | RUF | | | | |
| SV – El Salvador | SV-0 | Koko maa | — | | | | |
| SZ – Swazimaa | SZ-0 | Koko maa | EQU, EQW | | | | |
| SZ-1 | Alue länteen punaisesta sulkulinjasta, joka kulkee pohjoiseen Usutu-joelta Etelä-Afrikan rajalle Nkalashanesta länteen | BOV, RUF, RUW | F | 1 | | |
| SZ-2 | Suu- ja sorkkataudin säädetyt valvonta- ja rokotusalueet, jotka julkaistiin oikeudellisessa huomautuksessa nro 51/2001 | BOV, RUF, RUW | F | 1 | | 4. elokuuta 2003 |
| TH – Thaimaa | TH-0 | Koko maa | — | | | | |
| TN – Tunisia | TN-0 | Koko maa | — | | | | |
| TR – Turkki | TR-0 | Koko maa | — | | | | |
| TR-1 | Seuraavat maakunnat: Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat ja Kirikkale | EQU | | | | |
| UA – Ukraina | UA-0 | Koko maa | — | | | | |
| US – Yhdysvallat | US-0 | Koko maa | BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW | G | | | |
| UY – Uruguay | UY-0 | Koko maa | EQU | | | | |
| BOV | A | 1 | | 1. marraskuuta 2001 |
| OVI | A | 1 | | |
| ZA – Etelä-Afrikka | ZA-0 | Koko maa | EQU, EQW | | | | |
| ZA-1 | Koko maa lukuun ottamatta seuraavia alueita:






  — | se osa suu- ja sorkkataudin valvonta-alueesta, joka sijaitsee Mpumalangan ja pohjoisten provinssien eläinlääkintäalueilla, Ingwawuman alueella Natalin eläinlääkintäalueella ja Botswanan vastaisella raja-alueella 28° pituuspiirin itäpuolella, ja |

Maa

Aluekoodi

Alueen kuvaus

Eläinlääkärintodistus

Erityisehdot

Päättymisajankohta (2)

Alkamisajankohta (3)

Malli(t)

SG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albania

AL-0

Koko maa

—

AR – Argentiina

AR-0

Koko maa

EQU

AR-1

Seuraavat maakunnat: Buenos Aires, Catamarca, Corrientes (lukuun ottamatta seuraavia departementteja: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ja San Luís del Palmar), Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, Osa Neuquénin maakuntaa (lukuun ottamatta aluekoodiin AR-4 kuuluvaa aluetta), Osa Río Negron maakuntaa (lukuun ottamatta aluekoodiin AR-4 kuuluvaa aluetta), San Juan, San Luis, Santa Fe, Tucuman, Cordoba, La Pampa, Santiago del Estero, Chaco Formosa, Jujuy ja Salta, lukuun ottamatta 25 km:n puskurialuetta Bolivian ja Paraguayn rajalla Santa Catalinan piiristä Jujuyn maakunnassa Laishin piiriin Formosan maakunnassa

BOV

A

1

18. maaliskuuta 2005

RUF

A

1

1. joulukuuta 2007

AR-2

Chubut, Santa Cruz ja Tulimaa

BOV, OVI, RUW, RUF

1. maaliskuuta 2002

AR-3

Corrientes: seuraavat departementit: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ja San Luís del Palmar

BOV

RUF

A

1

1. joulukuuta 2007

AR-4

Osa Río Negron maakuntaa (lukuun ottamatta: Avellanedassa maantiestä nro 7 pohjoiseen ja maantiestä nro 250 itään sijaitsevaa aluetta, Conesassa maantiestä nro 2 itään sijaitsevaa aluetta, El Cuyssa maantiestä nro 7 pohjoiseen sijaitsevaa aluetta maantien nro 7 ja maantien nro 66 risteyksestä Avellanedan departementin rajalle sekä San Antoniossa maanteistä 250 ja 2 itään sijaitsevaa aluetta)

Osa Neuquénin maakuntaa (lukuun ottamatta Confluenciassa maantiestä nro 17 itään sijaitsevaa aluetta ja Picun Leufússa maantiestä nro 17 itään sijaitsevaa aluetta)

BOV, OVI, RUW, RUF

1. elokuuta 2008

AU – Australia

AU-0

Koko maa

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

BA – Bosnia ja Hertsegovina

BA-0

Koko maa

—

BH – Bahrain

BH-0

Koko maa

—

BR – Brasilia

BR-0

Koko maa

EQU

BR-1

Minas Geraisin osavaltio, Espírito Santon osavaltio, Goiásin osavaltio, Mato Grosson osavaltio, Rio Grande Do Sulin osavaltio, Mato Grosso Do Sulin osavaltio (lukuun ottamatta vahvistettua tehovalvontavyöhykettä, joka sijaitsee 15 km ulkorajoista Porto Mutinhon, Caracolin, Bela Vistan, Antônio Joãon, Ponta Porãn, Aral Moreiran, Coronel Sapucaian, Paranhosin, Sete Quedasin, Japora’n ja Mundo Novon kunnissa, sekä Corumbán ja Ladárion kunnissa olevaa vahvistettua tehovalvontavyöhykettä)

BOV

A ja H

1

1. joulukuuta 2008

BR-2

Santa Catarinan osavaltio

BOV

A ja H

1

31. tammikuuta 2008

BR-3

Paranán ja Sao Paulon osavaltiot

BOV

A ja H

1

1. elokuuta 2008

BW – Botswana

BW-0

Koko maa

EQU, EQW

BW-1

Eläintautien valvontavyöhykkeet 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 ja 18

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

1. joulukuuta 2007

BW-2

Eläintautien valvontavyöhykkeet 10, 11, 13 ja 14

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

7. maaliskuuta 2002

BW-3

Eläintautien valvontavyöhyke 12

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

20. lokakuuta 2008

20. tammikuuta 2009

BY – Valko-Venäjä

BY-0

Koko maa

—

BZ – Belize

BZ-0

Koko maa

BOV, EQU

CA – Kanada

CA-0

Koko maa

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW RUF, RUW

G

CH – Sveitsi

CH-0

Koko maa

*

CL – Chile

CL-0

Koko maa

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Kiina

CN-0

Koko maa

—

CO – Kolumbia

CO-0

Koko maa

EQU

CR – Costa Rica

CR-0

Koko maa

BOV, EQU

CU – Kuuba

CU-0

Koko maa

BOV, EQU

DZ – Algeria

DZ-0

Koko maa

—

ET – Etiopia

ET-0

Koko maa

—

FK – Falklandinsaaret

FK-0

Koko maa

BOV, OVI, EQU

GL – Grönlanti

GL-0

Koko maa

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Guatemala

GT-0

Koko maa

BOV, EQU

HK – Hongkong

HK-0

Koko maa

—

HN – Honduras

HN-0

Koko maa

BOV, EQU

HR – Kroatia

HR-0

Koko maa

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Israel

IL-0

Koko maa

—

IN – Intia

IN-0

Koko maa

—

IS – Islanti

IS-0

Koko maa

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Kenia

KE-0

Koko maa

—

MA – Marokko

MA-0

Koko maa

EQU

ME – Montenegro

ME-0

Koko maa

BOV, OVI, EQU

MG – Madagaskar

MG-0

Koko maa

—

MK – Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (4)

MK-0

Koko maa

OVI, EQU

MU – Mauritius

MU-0

Koko maa

—

MX – Meksiko

MX-0

Koko maa

BOV, EQU

NA – Namibia

NA-0

Koko maa

EQU, EQW

NA-1

Lännestä Palgrave Pointista itään Gamiin asti ulottuvan suoja-aidan eteläpuolinen alue

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

NC – Uusi-Kaledonia

NC-0

Koko maa

BOV, RUF, RUW

NI – Nicaragua

NI-0

Koko maa

—

NZ – Uusi-Seelanti

NZ-0

Koko maa

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Koko maa

BOV, EQU

PY – Paraguay

PY-0

Koko maa

EQU

PY-1

Koko maa lukuun ottamatta vahvistettua tehovalvontavyöhykettä, joka sijaitsee 15 km ulkorajoista

BOV

A

1

1. elokuuta 2008

RS – Serbia (5)

RS-0

Koko maa

BOV, OVI, EQU

RU – Venäjän federaatio

RU-0

Koko maa

—

RU-1

Murmanskin alue, Jamalo-Nenetsian autonominen piirikunta

RUF

SV – El Salvador

SV-0

Koko maa

—

SZ – Swazimaa

SZ-0

Koko maa

EQU, EQW

SZ-1

Alue länteen punaisesta sulkulinjasta, joka kulkee pohjoiseen Usutu-joelta Etelä-Afrikan rajalle Nkalashanesta länteen

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

Suu- ja sorkkataudin säädetyt valvonta- ja rokotusalueet, jotka julkaistiin oikeudellisessa huomautuksessa nro 51/2001

BOV, RUF, RUW

F

1

4. elokuuta 2003

TH – Thaimaa

TH-0

Koko maa

—

TN – Tunisia

TN-0

Koko maa

—

TR – Turkki

TR-0

Koko maa

—

TR-1

Seuraavat maakunnat: Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat ja Kirikkale

EQU

UA – Ukraina

UA-0

Koko maa

—

US – Yhdysvallat

US-0

Koko maa

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Uruguay

UY-0

Koko maa

EQU

BOV

A

1

1. marraskuuta 2001

OVI

A

1

ZA – Etelä-Afrikka

ZA-0

Koko maa

EQU, EQW

ZA-1

Koko maa lukuun ottamatta seuraavia alueita:

—

se osa suu- ja sorkkataudin valvonta-alueesta, joka sijaitsee Mpumalangan ja pohjoisten provinssien eläinlääkintäalueilla, Ingwawuman alueella Natalin eläinlääkintäalueella ja Botswanan vastaisella raja-alueella 28° pituuspiirin itäpuolella, ja

| — | Camperdownin alue KwaZuluNatalin maakunnassa |
| --- | --- |

—

Camperdownin alue KwaZuluNatalin maakunnassa

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabwe

ZW-0

Koko maa

—

| * | = | Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kaupasta tehdyn sopimuksen mukaiset todistukset (EYVL L 114, 30.4.2002, s. 132). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Ei todistusta; tuoreen lihan tuonti ei ole sallittua (paitsi niiden lajien osalta, jotka on ilmoitettu koko maata koskevalla rivillä). |
| 1 | = | Luokkiin liittyviä rajoituksia:
  Muita eläimenosia ei sallita (lukuun ottamatta nautojen palleaa ja puremalihaksia).” |

*

=

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kaupasta tehdyn sopimuksen mukaiset todistukset (EYVL L 114, 30.4.2002, s. 132).

—

=

Ei todistusta; tuoreen lihan tuonti ei ole sallittua (paitsi niiden lajien osalta, jotka on ilmoitettu koko maata koskevalla rivillä).

1

=

Luokkiin liittyviä rajoituksia:

Muita eläimenosia ei sallita (lukuun ottamatta nautojen palleaa ja puremalihaksia).”

---

(1)  Sanotun kuitenkaan rajoittamatta kolmansien maiden kanssa tehdyissä yhteisön sopimuksissa määrättyjen erityisten todistusvaatimusten soveltamista.

1

(2)  Sarakkeessa 7 ilmoitettuna päivämääränä tai sitä ennen teurastetuista eläimistä peräisin olevaa lihaa saa tuoda yhteisöön 90 päivän ajan kyseisestä päivämäärästä. Jos meriteitse tulleelle lähetykselle on annettu todistus ennen sarakkeessa 7 ilmoitettua päivämäärää, sen saa tuoda yhteisöön 40 päivän ajan kyseisestä päivämäärästä. (Huom. Jos sarakkeessa 7 ei ole päivämäärää, aikarajoitusta ei sovelleta).

2

(3)  Ainoastaan sarakkeessa 8 ilmoitettuna päivämääränä tai sen jälkeen teurastetuista eläimistä peräisin olevaa lihaa saa tuoda yhteisöön (jos sarakkeessa 8 ei ole päivämäärää, aikarajoitusta ei sovelleta).

3

(4)  Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia; väliaikainen koodi, joka ei vaikuta maan lopulliseen, Yhdistyneissä Kansakunnissa meneillään olevien neuvottelujen päätteeksi annettavaan nimeen.

4

(5)  Paitsi Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1244.

5

| * | = | Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kaupasta tehdyn sopimuksen mukaiset todistukset (EYVL L 114, 30.4.2002, s. 132). |
| --- | --- | --- |
| — | = | Ei todistusta; tuoreen lihan tuonti ei ole sallittua (paitsi niiden lajien osalta, jotka on ilmoitettu koko maata koskevalla rivillä). |
| 1 | = | Luokkiin liittyviä rajoituksia:
  Muita eläimenosia ei sallita (lukuun ottamatta nautojen palleaa ja puremalihaksia).” |

*

=

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kaupasta tehdyn sopimuksen mukaiset todistukset (EYVL L 114, 30.4.2002, s. 132).

—

=

Ei todistusta; tuoreen lihan tuonti ei ole sallittua (paitsi niiden lajien osalta, jotka on ilmoitettu koko maata koskevalla rivillä).

1

=

Luokkiin liittyviä rajoituksia:

Muita eläimenosia ei sallita (lukuun ottamatta nautojen palleaa ja puremalihaksia).”

---

Oikaisuja

| 21.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/52

---

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 124/2009, annettu 10 päivänä helmikuuta 2009, enimmäispitoisuuksien asettamisesta kokkidiostaattien tai histomonostaattien väistämättömästä siirtymisestä muihin kuin kohderehuihin johtuvalle esiintymiselle elintarvikkeissa

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 40, 11. helmikuuta 2009
  )

Sivulla 10, taulukossa ”Enimmäispitoisuudet elintarvikkeissa”, kolmannen sarakkeen otsikossa:

korvataan:

”Enimmäispitoisuus μg/kg (ppm) tuorepainoa”

seuraavasti:

”Enimmäispitoisuus μg/kg (ppb) tuorepainoa”.

---

21.2.2009

| 21.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 50/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 50/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Toimielimet ovat päättäneet, ettei niiden säädöksissä enää viitata niissä mainittujen säädösten viimeisimpään muutokseen.

Ellei toisin mainita, julkaistuissa teksteissä mainituilla säädöksillä tarkoitetaan säädöksiä niiden tällä hetkellä voimassa olevassa muodossa.

---