# Jurnalul Oficial L 53/2009

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 53 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5226 februarie 2009 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 53

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5226 februarie 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 157/2009 al Comisiei din 25 februarie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 158/2009 al Comisiei din 25 februarie 2009 de fixare a coeficientului de atribuire pentru eliberarea de licențe de import solicitate între 16 și 20 februarie 2009 pentru produse din sectorul zahărului în cadrul contingentelor tarifare și al acordurilor preferențiale | 3 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 159/2009 al Comisiei din 25 februarie 2009 de aprobare a unor modificări minore ale caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Chabichou du Poitou (DOP)] | 8 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 157/2009 al Comisiei din 25 februarie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

Regulamentul (CE) nr. 158/2009 al Comisiei din 25 februarie 2009 de fixare a coeficientului de atribuire pentru eliberarea de licențe de import solicitate între 16 și 20 februarie 2009 pentru produse din sectorul zahărului în cadrul contingentelor tarifare și al acordurilor preferențiale

3

*

Regulamentul (CE) nr. 159/2009 al Comisiei din 25 februarie 2009 de aprobare a unor modificări minore ale caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Chabichou du Poitou (DOP)]

8

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2009/157/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 16 iulie 2008 privind măsura de ajutor pusă în aplicare de Franța în favoarea grupului IFP [C 51/05 (ex NN 84/05)]
  [notificată cu numărul C(2008) 1330]

   (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/158/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 23 februarie 2009 privind adoptarea planului de lucru pe 2009 pentru punerea în aplicare a celui de Al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013) și privind criteriile de selecție, de atribuire și alte criterii pentru contribuțiile financiare la acțiunile acestui program (
  1
  ) | 41 |
| | | 2009/159/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 25 februarie 2009 de acordare a unei derogări în favoarea Austriei în conformitate cu Decizia 2008/671/CE privind utilizarea armonizată a spectrului radio în banda de frecvențe 5875-5905 MHz pentru aplicațiile sistemelor inteligente de transport (SIT) legate de siguranță
  [notificată cu numărul C(2009) 1136] | 74 |
| | | ORIENTĂRI |
| | | Banca Centrală Europeană |
| | | 2009/160/CE |
| | * | Orientarea Băncii Centrale Europene din 19 decembrie 2008 de modificare a Orientării BCE/2007/9 privind statistica monetară și statistica privind instituțiile și piețele financiare (reformare) (BCE/2008/31) | 76 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2009/157/CE

*

Decizia Comisiei din 16 iulie 2008 privind măsura de ajutor pusă în aplicare de Franța în favoarea grupului IFP [C 51/05 (ex NN 84/05)]
  [notificată cu numărul C(2008) 1330]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2008) 1330]

1

13

2009/158/CE

*

Decizia Comisiei din 23 februarie 2009 privind adoptarea planului de lucru pe 2009 pentru punerea în aplicare a celui de Al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013) și privind criteriile de selecție, de atribuire și alte criterii pentru contribuțiile financiare la acțiunile acestui program (
  1
  )

1

41

2009/159/CE

*

Decizia Comisiei din 25 februarie 2009 de acordare a unei derogări în favoarea Austriei în conformitate cu Decizia 2008/671/CE privind utilizarea armonizată a spectrului radio în banda de frecvențe 5875-5905 MHz pentru aplicațiile sistemelor inteligente de transport (SIT) legate de siguranță
  [notificată cu numărul C(2009) 1136]

[notificată cu numărul C(2009) 1136]

74

ORIENTĂRI

Banca Centrală Europeană

2009/160/CE

*

Orientarea Băncii Centrale Europene din 19 decembrie 2008 de modificare a Orientării BCE/2007/9 privind statistica monetară și statistica privind instituțiile și piețele financiare (reformare) (BCE/2008/31)

(BCE/2008/31)

76

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia) | s3 |

*

Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 26.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 157/2009 AL COMISIEI

din 25 februarie 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 26 februarie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 25 februarie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 50,9 |
| SN | 127,1 |
| TN | 101,1 |
| TR | 82,8 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | MA | 102,4 |
| MK | 143,3 |
| TR | 171,9 |
| ZZ | 139,2 |
| 0709 90 70 | MA | 59,9 |
| TR | 131,6 |
| ZZ | 95,8 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 45,1 |
| IL | 49,0 |
| MA | 49,7 |
| TN | 52,8 |
| TR | 65,6 |
| ZZ | 52,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,5 |
| MA | 94,9 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 101,5 |
| JM | 95,1 |
| MA | 72,9 |
| PK | 48,7 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 50 10 | MA | 53,4 |
| TR | 59,1 |
| ZZ | 56,3 |
| 0808 10 80 | CA | 89,6 |
| CL | 67,7 |
| CN | 72,7 |
| MK | 25,7 |
| US | 113,4 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 20 50 | AR | 85,3 |
| CL | 73,7 |
| CN | 46,2 |
| US | 96,7 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 79,7 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MA

50,9

SN

127,1

TN

101,1

TR

82,8

ZZ

90,5

0707 00 05

MA

102,4

MK

143,3

TR

171,9

ZZ

139,2

0709 90 70

MA

59,9

TR

131,6

ZZ

95,8

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

45,1

IL

49,0

MA

49,7

TN

52,8

TR

65,6

ZZ

52,4

0805 20 10

IL

141,5

MA

94,9

TR

71,0

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

101,5

JM

95,1

MA

72,9

PK

48,7

TR

65,3

ZZ

76,7

0805 50 10

MA

53,4

TR

59,1

ZZ

56,3

0808 10 80

CA

89,6

CL

67,7

CN

72,7

MK

25,7

US

113,4

ZZ

73,8

0808 20 50

AR

85,3

CL

73,7

CN

46,2

US

96,7

ZA

96,8

ZZ

79,7

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 26.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 158/2009 AL COMISIEI

din 25 februarie 2009

de fixare a coeficientului de atribuire pentru eliberarea de licențe de import solicitate între 16 și 20 februarie 2009 pentru produse din sectorul zahărului în cadrul contingentelor tarifare și al acordurilor preferențiale

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 950/2006 al Comisiei din 28 iunie 2006 de stabilire, pentru anii de comercializare 2006/2007, 2007/2008 și 2008/2009, a normelor de aplicare pentru importul și rafinarea produselor din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare și acorduri preferențiale (2), în special articolul 5 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Cererile de licențe de import prezentate autorităților competente în perioada 16 și 20 februarie 2009, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 950/2006 și/sau Regulamentul (CE) nr. 508/2007 al Consiliului din 7 mai 2007 de deschidere a contingentelor tarifare pentru importurile în Bulgaria și România de zahăr brut din trestie-de-zahăr pentru aprovizionarea rafinăriilor în anii de comercializare 2006/2007, 2007/2008 și 2008/2009 (3), au ca obiect o cantitate totală egală cu sau mai mare decât cantitatea disponibilă pentru numărul de ordine 09.4351 (2008-2009). |
| --- | --- |

(1)

Cererile de licențe de import prezentate autorităților competente în perioada 16 și 20 februarie 2009, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 950/2006 și/sau Regulamentul (CE) nr. 508/2007 al Consiliului din 7 mai 2007 de deschidere a contingentelor tarifare pentru importurile în Bulgaria și România de zahăr brut din trestie-de-zahăr pentru aprovizionarea rafinăriilor în anii de comercializare 2006/2007, 2007/2008 și 2008/2009 (3), au ca obiect o cantitate totală egală cu sau mai mare decât cantitatea disponibilă pentru numărul de ordine 09.4351 (2008-2009).

| (2) | În aceste condiții, Comisia trebuie să fixeze un coeficient de atribuire pentru a elibera licențe proporțional cu cantitatea disponibilă și/sau să informeze statele membre că limita stabilită a fost atinsă, |
| --- | --- |

(2)

În aceste condiții, Comisia trebuie să fixeze un coeficient de atribuire pentru a elibera licențe proporțional cu cantitatea disponibilă și/sau să informeze statele membre că limita stabilită a fost atinsă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru cererile de licențe de import depuse în perioada 16 și 20 februarie 2009 în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 950/2006 și/sau cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 508/2007, licențele se eliberează în limitele cantitative fixate în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 25 februarie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 1.

2

(3)  JO L 122, 11.5.2007, p. 1.

3

---

ANEXĂ

Zahăr preferențial ACP-INDIA

Capitolul IV din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

anul de comercializare 2008/2009

| Număr de ordine | Țară | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Atinsă |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 100 | |
| 09.4334 | Republica Congo | 100 | |
| 09.4335 | Fiji | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Atinsă |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagascar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambic | 0 | Atinsă |
| 09.4344 | Saint Kitts și Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Swaziland | 0 | Atinsă |
| 09.4347 | Tanzania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad-Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | Atinsă |

Număr de ordine

Țară

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009

Limită

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Atinsă

09.4333

Côte d’Ivoire

100

09.4334

Republica Congo

100

09.4335

Fiji

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Atinsă

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagascar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambic

0

Atinsă

09.4344

Saint Kitts și Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Swaziland

0

Atinsă

09.4347

Tanzania

100

09.4348

Trinidad-Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Atinsă

Zahăr preferențial ACP-INDIA

Capitolul IV din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

anul de comercializare iulie-septembrie 2009

| Număr de ordine | Țară | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | — | |
| 09.4334 | Republica Congo | — | |
| 09.4335 | Fiji | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | India | 0 | Atinsă |
| 09.4338 | Jamaica | — | |
| 09.4339 | Kenya | — | |
| 09.4340 | Madagascar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mozambic | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts și Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Swaziland | 100 | |
| 09.4347 | Tanzania | — | |
| 09.4348 | Trinidad-Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Număr de ordine

Țară

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009

Limită

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Côte d’Ivoire

—

09.4334

Republica Congo

—

09.4335

Fiji

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

India

0

Atinsă

09.4338

Jamaica

—

09.4339

Kenya

—

09.4340

Madagascar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mozambic

100

09.4344

Saint Kitts și Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Swaziland

100

09.4347

Tanzania

—

09.4348

Trinidad-Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

—

09.4351

Zimbabwe

—

Zahăr complementar

Capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

anul de comercializare 2008/2009

| Număr de ordine | Țară | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | — | |
| 09.4316 | Țări semnatare ale Protocolului ACP | — | |

Număr de ordine

Țară

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009

Limită

09.4315

India

—

09.4316

Țări semnatare ale Protocolului ACP

—

Zahăr concesii CXL

Capitolul VI din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

anul de comercializare 2008/2009

| Număr de ordine | Țară | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australia | 0 | Atinsă |
| 09.4318 | Brazilia | 0 | Atinsă |
| 09.4319 | Cuba | 0 | Atinsă |
| 09.4320 | Alte țări terțe | 0 | Atinsă |

Număr de ordine

Țară

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009

Limită

09.4317

Australia

0

Atinsă

09.4318

Brazilia

0

Atinsă

09.4319

Cuba

0

Atinsă

09.4320

Alte țări terțe

0

Atinsă

Zahăr Balcani

Capitolul VII din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

anul de comercializare 2008/2009

| Număr de ordine | Țară | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia și Herțegovina | 0 | Atinsă |
| 09.4326 | Serbia și Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei | 100 | |
| 09.4328 | Croația | 100 | |

Număr de ordine

Țară

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009

Limită

09.4324

Albania

100

09.4325

Bosnia și Herțegovina

0

Atinsă

09.4326

Serbia și Kosovo (1)

100

09.4327

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei

100

09.4328

Croația

100

Zahăr import excepțional și industrial

Capitolul VIII din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

anul de comercializare 2008/2009

| Număr de ordine | Tip | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Excepțional | — | |
| 09.4390 | Industrial | 100 | |

Număr de ordine

Tip

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009

Limită

09.4380

Excepțional

—

09.4390

Industrial

100

Zahăr APE suplimentar

Capitolul VIIIa din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

anul de comercializare 2008/2009

| Număr de ordine | Țară | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Comore, Madagascar, Mauritius, Seychelles, Zambia, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenya, Rwanda, Tanzania, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Swaziland | 100 | |
| 09.4434 | Mozambic | 0 | Atinsă |
| 09.4435 | Antigua și Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Dominica, Republica Dominicană, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts și Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent și Grenadine, Suriname, Trinidad-Tobago | 0 | Atinsă |
| 09.4436 | Republica Dominicană | 0 | Atinsă |
| 09.4437 | Fiji, Papua-Noua Guinee | 100 | |

Număr de ordine

Țară

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009

Limită

09.4431

Comore, Madagascar, Mauritius, Seychelles, Zambia, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Kenya, Rwanda, Tanzania, Uganda

100

09.4433

Swaziland

100

09.4434

Mozambic

0

Atinsă

09.4435

Antigua și Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Dominica, Republica Dominicană, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts și Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent și Grenadine, Suriname, Trinidad-Tobago

0

Atinsă

09.4436

Republica Dominicană

0

Atinsă

09.4437

Fiji, Papua-Noua Guinee

100

Importuri de zahăr în cadrul contingentelor tarifare tranzitorii deschise pentru Bulgaria și România

Articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 508/2007

anul de comercializare 2008/2009

| Număr de ordine | Tip | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgaria | 0 | Atinsă |
| 09.4366 | România | 100 | |

Număr de ordine

Tip

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 16.2.2009-20.2.2009

Limită

09.4365

Bulgaria

0

Atinsă

09.4366

România

100

---

(1)  Astfel cum este definit în Rezoluția 1244 a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite din 10 iunie 1999.

---

| 26.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/8

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 159/2009 AL COMISIEI

din 25 februarie 2009

de aprobare a unor modificări minore ale caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Chabichou du Poitou (DOP)]

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 9 alineatul (2) a doua teză,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din regulamentul respectiv, Comisia a analizat cererea Franței de aprobare a unei modificări a elementelor din caietul de sarcini al denumirii de origine protejate „Chabichou du Poitou”, înregistrată prin Regulamentul (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din regulamentul respectiv, Comisia a analizat cererea Franței de aprobare a unei modificări a elementelor din caietul de sarcini al denumirii de origine protejate „Chabichou du Poitou”, înregistrată prin Regulamentul (CE) nr. 1107/96 al Comisiei (2).

| (2) | Cererea are ca scop modificarea caietului de sarcini prin precizarea condițiilor de utilizare a tratamentelor și a aditivilor pentru lapte și la fabricarea produsului „Chabichou du Poitou”. Aceste practici asigură menținerea caracteristicilor esențiale ale produsului DOP. |
| --- | --- |

(2)

Cererea are ca scop modificarea caietului de sarcini prin precizarea condițiilor de utilizare a tratamentelor și a aditivilor pentru lapte și la fabricarea produsului „Chabichou du Poitou”. Aceste practici asigură menținerea caracteristicilor esențiale ale produsului DOP.

| (3) | Comisia a examinat modificarea în cauză și a hotărât că este justificată. Deoarece modificarea este minoră în sensul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisia o poate aproba fără să recurgă la procedura descrisă la articolele 5, 6 și 7 din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a examinat modificarea în cauză și a hotărât că este justificată. Deoarece modificarea este minoră în sensul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, Comisia o poate aproba fără să recurgă la procedura descrisă la articolele 5, 6 și 7 din regulamentul respectiv.

| (4) | În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1898/2006 al Comisiei (3) și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, este necesar să se publice un rezumat al caietului de sarcini, |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1898/2006 al Comisiei (3) și în temeiul articolului 17 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006, este necesar să se publice un rezumat al caietului de sarcini,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Caietul de sarcini al denumirii de origine protejate „Chabichou du Poitou” se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

Articolul 2

Rezumatul consolidat care reia principalele elemente ale caietului de sarcini figurează în anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 25 februarie 2009.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

1

(2)  JO L 148, 21.6.1996, p. 1.

2

(3)  JO L 369, 23.12.2006, p. 1.

3

---

ANEXA I

Se aprobă următoarele modificări la caietul de sarcini al denumirii de origine protejate „Chabichou du Poitou”:

„Metoda de obținere”

Punctul 5 din caietul de sarcini cu privire la descrierea metodei de obținere a produsului este completat de dispozițiile care urmează:

„(...) Operațiunea de coagulare a laptelui trebuie să se realizeze exclusiv cu cheag.

Se interzice concentrarea laptelui prin eliminarea parțială a părții apoase înainte de coagulare.

În afară de materiile prime lactate, singurele ingrediente, adjuvanți tehnologici sau aditivi autorizați în lapte și pe parcursul preparării sunt cheagul, culturile inofensive de bacterii, de drojdii și de mucegaiuri, clorura de calciu și sarea.

(...) Se interzice conservarea prin păstrare la o temperatură negativă a materiilor prime lactate, a produselor în curs de fabricare, a cașului sau a brânzei proaspete.

(...) Se interzice conservarea în atmosferă modificată a brânzeturilor proaspete și a brânzeturilor în curs de maturare.”

---

ANEXA II

FIȘĂ REZUMAT

Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

„CHABICHOU DU POITOU”

Nr. CE: FR-PDO-0117-0115/ 29.3.2006

DOP (X) IGP ( )

Această fișă rezumat prezintă, cu titlu informativ, principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.

1.   Autoritatea competentă din statul membru

| Denumire | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adresă | : | 51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE |
| Tel. | : | +33 153898000 |
| Fax | : | +33 153898060 |
| E-mail | : | info@inao.gouv.fr |

Denumire

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Adresă

:

51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE

Tel.

:

+33 153898000

Fax

:

+33 153898060

E-mail

:

info@inao.gouv.fr

2.   Grup

| Denumire | : | Syndicat de défense du Chabichou du Poitou |
| --- | --- | --- |
| Adresă | : | Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE |
| Tel. | : | +33 549447480 |
| Fax | : | +33 549467905 |
| E-mail | : | filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr |
| Componență | : | producători/prelucrători (X) alte categorii ( ) |

Denumire

:

Syndicat de défense du Chabichou du Poitou

Adresă

:

Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE

Tel.

:

+33 549447480

Fax

:

+33 549467905

E-mail

:

filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr

Componență

:

producători/prelucrători (X) alte categorii ( )

3.   Tip de produs

| Clasa 1.3: | Brânzeturi |
| --- | --- |

Clasa 1.3:

Brânzeturi

4.   Caiet de sarcini

[rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

4.1.   Denumire

„Chabichou du Poitou”

4.2.   Descriere

Brânză din lapte de capră, din pastă moale nepresată, cu o crustă subțire și o pastă de culoare albă, sub formă de trunchi mic de con, numit „cep”, de aproximativ 6 cm înălțime, cu o greutate medie de 120 g și cu un conținut de materie grasă de 45 %.

4.3.   Aria geografică

Departamentul la Vienne

Cantoanele Châtellerault, Charroux, Civray, Couhé, Gençay, Lencloître, Lusignan, Mirebeau, Moncontour, Neuville, Poitiers, Saint-Georges-lès-Baillargeaux, Saint-Julien-l'Ars, La Villedieu-du-Clain, Vivonne, Vouillé: toate comunele.

Comunele Arçay, Availles-en-Châtellerault, Beaumont, Berthegon, Bonneuil-Matours, Bouresse, Cenon, Chalais, Chauvigny, Chouppes, Coussay, Curzay-sur-Dive, Dercé, Glenouzé, Guesnes, Lhommaizé, Loudun, Maulay, Mauprévoir, Messemé, Monthoiron, Monts-sur-Guesnes, Moussac, Mouterre-Silly, Prinçay, Queaux, Ranton, La Roche-Rigault, Saint-Laon, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Martin-l'Ars, Saires, Sammarçolles, Sérigny, Ternay, Verrières, Verrue, Le Vigeant, Vouneuil-sur-Vienne.

Departamentul Deux-Sèvres

Cantoanele Airvault, Celles-sur-Belle, Chef-Boutonne, Lezay, Mazières-en-Gâtine, Melle, Ménigoute, La Mothe-Saint-Héray, Saint-Loup-Lamairé, Saint-Maixent-l'Ecole-2, Saint-Maixent-l'Ecole-Ville, Sauzé-Vaussais, Thénezay, Thouars-1, Thouars-Ville: toate comunele.

Comunele Augé, Asnières-en-Poitou, Azay-le-Brûlé, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, La Crèche, Chérigné, Ensigné, Geay, Glénay, Juillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Luzay, Paizay-le-Chapt, Périgné, Pierrefitte, Prahecq, Saint-Martin-de-Bernegoue, Sainte-Gemme, Saint-Varent, Saivres, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Vernoux-sur-Boutonne, Villefollet, Villiers-sur-Chizé, Vouillé.

Departamentul la Charente

Comunele Adjots, Benest, Bernac, Bioussac, Le Bouchage, Brettes, Champagne-Mouton, La Chèvrerie, Condac, Courcôme, Empuré, La Faye, La Forêt-de-Tessé, Londigny, Longré, La Magdeleine, Montjean, Nanteuil-en-Vallée, Paizay-Naudoin-Embourie, Raix, Ruffec, Saint-Gourson, Saint-Martin-du-Clocher, Souvigné, Taizé-Aizié, Theil-Rabier, Vieux-Ruffec, Villefagnan, Villiers-le-Roux.

4.4.   Dovada originii

Fiecare producător de lapte, fiecare atelier de prelucrare și fiecare atelier de maturare completează o „declarație de aptitudine” înregistrată de serviciile INAO (Institutul național al denumirilor de origine), care permite acestui organism să identifice toți operatorii. Aceștia trebuie să țină la dispoziția INAO registrele și orice alte documente necesare pentru controlul originii, al calității și al condițiilor de producție a laptelui și a brânzeturilor.

În cadrul controlului efectuat cu privire la caracteristicile produsului cu denumirea de origine, se realizează un test analitic și organoleptic care are scopul de a garanta calitatea și caracteristicile tipice ale produselor testate.

4.5.   Metodă de obținere

Producerea laptelui, fabricarea și maturarea brânzeturilor trebuie să aibă loc în aria geografică.

Lapte de capră integral, ușor închegat, prin coagulare lactică; cașul proaspăt, scurs sau nu în prealabil, se pune într-o matriță tronconică perforată; se pune la scurs între 18 și 24 de ore, presărându-se sare pe suprafață; se pune la uscat între 24 și 48 de ore; maturare timp de minimum zece zile, la o temperatură de 10 până la 12 °C și în condiții de umiditate a aerului între 80 și 90 %.

4.6.   Legătură

Denumirea provine de la cuvântul de origine arabă „chebli”, care înseamnă capră. Acest tip de brânză a fost produs de sarazinii rămași după înfrângerea de la Poitiers din 732, care au fost mutați pe o colină aflată în vecinătatea orașului Poitiers. Brânza a fost menționată cu denumirea de „Chabichou” în 1782 în „Ghidul călătorului în Poitiers” de Charles de Cherge. Fiind un semn de recunoaștere al ținutului din jurul orașului Poitiers, este elogiată într-un sonet de Emile Bergerat din anul 1910 și într-un cântec din anul 1914. Cererea pentru denumirea de origine s-a făcut în 1989 și aceasta a fost recunoscută în 1990.

Producția s-a dezvoltat în zona sitului geologic Seuil du Poitou, un ținut omogen prin terenurile sale calcaroase, cu o largă tradiție în creșterea caprinelor și cu o considerabilă proporție de producători și prelucrători ai brânzei „Chabichou du Poitou”.

4.7.   Organism de control

| Denumire | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adresă | : | 51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE |
| Tel. | : | +33 153898000 |
| Fax | : | +33 153898060 |
| E-mail | : | info@inao.gouv.fr |

Denumire

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Adresă

:

51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE

Tel.

:

+33 153898000

Fax

:

+33 153898060

E-mail

:

info@inao.gouv.fr

Institut National de l’Origine et de la Qualité este un organism administrativ public, cu personalitate juridică, sub tutela Ministerului Agriculturii.

| Denumire | : | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Adresă | : | 59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE |
| Tel. | : | +33 144871717 |
| Fax | : | + 33 144973037 |

Denumire

:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)

Adresă

:

59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE

Tel.

:

+33 144871717

Fax

:

- 33 144973037

DGCCRF este un serviciu în cadrul Ministerului Economiei, Industriei și Ocupării forței de muncă.

4.8.   Etichetare

Produsul trebuie să prezinte mențiunea „Appellation d'Origine Contrôlée” (denumire de origine protejată) și denumirea de origine.

Este obligatorie mențiunea „Appellation d'Origine” (denumire de origine).

Poate fi utilizată mențiunea „Fabrication fermière” (produs fabricat la fermă) sau „Fromage fermier” (brânză de fermă).

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 26.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/13

---

DECIZIA COMISIEI

din 16 iulie 2008

privind măsura de ajutor pusă în aplicare de Franța în favoarea grupului IFP [C 51/05 (ex NN 84/05)]

[notificată cu numărul C(2008) 1330]

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/157/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din data de 25 noiembrie 2004, înregistrată la 29 noiembrie 2004 cu numărul CP221/2004, Comisia a primit o plângere privind un eventual ajutor de stat ilegal acordat Institut Français du Pétrole (Institutul Francez al Petrolului – IFP) și uneia dintre filialele acestuia, întreprinderea Axens. Reclamantul a solicitat ca identitatea să nu îi fie dezvăluită, de frica unor repercusiuni negative pe piață. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din data de 25 noiembrie 2004, înregistrată la 29 noiembrie 2004 cu numărul CP221/2004, Comisia a primit o plângere privind un eventual ajutor de stat ilegal acordat Institut Français du Pétrole (Institutul Francez al Petrolului – IFP) și uneia dintre filialele acestuia, întreprinderea Axens. Reclamantul a solicitat ca identitatea să nu îi fie dezvăluită, de frica unor repercusiuni negative pe piață.

| (2) | Prin scrisoarea din data de 21 decembrie 2005, Comisia a informat Franța că a decis inițierea procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat, împotriva măsurii în cauză. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din data de 21 decembrie 2005, Comisia a informat Franța că a decis inițierea procedurii prevăzute la articolul 88 alineatul (2) din tratat, împotriva măsurii în cauză.

| (3) | Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să-și prezinte observațiile privind măsura în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2). Comisia a invitat părțile interesate să-și prezinte observațiile privind măsura în cauză.

| (4) | Prin scrisoarea din data de 16 ianuarie 2006, înregistrată în aceeași zi, Franța a solicitat un termen suplimentar de o lună pentru a-și prezenta observațiile, termen pe care Comisia l-a acordat prin scrisoarea din data de 19 ianuarie 2006. Prin scrisoarea din data de 23 februarie 2006, înregistrată în aceeași zi, Franța i-a transmis Comisiei observațiile sale. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din data de 16 ianuarie 2006, înregistrată în aceeași zi, Franța a solicitat un termen suplimentar de o lună pentru a-și prezenta observațiile, termen pe care Comisia l-a acordat prin scrisoarea din data de 19 ianuarie 2006. Prin scrisoarea din data de 23 februarie 2006, înregistrată în aceeași zi, Franța i-a transmis Comisiei observațiile sale.

| (5) | Prin scrisoarea din data de 15 martie 2006, înregistrată în aceeași zi, întreprinderea UOP a solicitat un termen suplimentar de o lună pentru a-și prezenta observațiile, termen pe care Comisia l-a acordat prin scrisoarea din data de 22 martie 2006. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din data de 15 martie 2006, înregistrată în aceeași zi, întreprinderea UOP a solicitat un termen suplimentar de o lună pentru a-și prezenta observațiile, termen pe care Comisia l-a acordat prin scrisoarea din data de 22 martie 2006.

| (6) | Prin scrisoarea din data de 17 martie 2006, înregistrată în aceeași zi, întreprinderea Haldor Topsoe A/S a solicitat un termen suplimentar de o lună pentru a-și prezenta observațiile, termen pe care Comisia l-a acordat prin scrisoarea din data de 22 martie 2006. |
| --- | --- |

(6)

Prin scrisoarea din data de 17 martie 2006, înregistrată în aceeași zi, întreprinderea Haldor Topsoe A/S a solicitat un termen suplimentar de o lună pentru a-și prezenta observațiile, termen pe care Comisia l-a acordat prin scrisoarea din data de 22 martie 2006.

| (7) | Prin scrisoarea din data de 20 martie 2006, înregistrată la 22 martie 2006, întreprinderea Axens a prezentat Comisiei observațiile sale privind măsura în cauză. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea din data de 20 martie 2006, înregistrată la 22 martie 2006, întreprinderea Axens a prezentat Comisiei observațiile sale privind măsura în cauză.

| (8) | Prin scrisoarea din data de 12 aprilie 2006, înregistrată în aceeași zi, întreprinderea Haldor Topsoe A/S a solicitat un termen suplimentar până la 24 aprilie 2006 pentru a-și prezenta observațiile, termen pe care Comisia l-a acordat prin scrisoarea din data de 19 aprilie 2006. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea din data de 12 aprilie 2006, înregistrată în aceeași zi, întreprinderea Haldor Topsoe A/S a solicitat un termen suplimentar până la 24 aprilie 2006 pentru a-și prezenta observațiile, termen pe care Comisia l-a acordat prin scrisoarea din data de 19 aprilie 2006.

| (9) | Prin scrisoarea din data de 18 aprilie 2006, înregistrată la 19 aprilie 2006, întreprinderea UOP a prezentat Comisiei observațiile sale privind măsura în cauză. |
| --- | --- |

(9)

Prin scrisoarea din data de 18 aprilie 2006, înregistrată la 19 aprilie 2006, întreprinderea UOP a prezentat Comisiei observațiile sale privind măsura în cauză.

| (10) | Prin scrisoarea din data de 19 aprilie 2006, Comisia a solicitat reclamantului să prezinte o versiune neconfidențială a plângerii sale. Versiunea aceasta a fost transmisă Comisiei prin scrisoarea din data de 26 aprilie 2006, înregistrată la 27 aprilie 2006. |
| --- | --- |

(10)

Prin scrisoarea din data de 19 aprilie 2006, Comisia a solicitat reclamantului să prezinte o versiune neconfidențială a plângerii sale. Versiunea aceasta a fost transmisă Comisiei prin scrisoarea din data de 26 aprilie 2006, înregistrată la 27 aprilie 2006.

| (11) | Prin scrisoarea din data de 3 mai 2006, înregistrată în aceeași zi, întreprinderea Haldor Topsoe A/S a solicitat un termen suplimentar, pe care Comisia l-a refuzat prin scrisoarea din data de 4 mai 2006. |
| --- | --- |

(11)

Prin scrisoarea din data de 3 mai 2006, înregistrată în aceeași zi, întreprinderea Haldor Topsoe A/S a solicitat un termen suplimentar, pe care Comisia l-a refuzat prin scrisoarea din data de 4 mai 2006.

| (12) | Prin scrisoarea din data de 22 iunie 2006, Comisia a transmis Franței o copie a observațiilor prezentate de UOP și Axens, precum și a plângerii. De asemenea, Comisia a transmis o cerere de informații suplimentare. Prin scrisoarea din data de 4 iulie 2006, înregistrată la 5 iulie 2006, Franța a solicitat o prelungire a termenului, pe care Comisia a acordat-o prin scrisoarea din data de 7 iulie 2006. Prin scrisoarea din data de 8 septembrie 2006, înregistrată de Comisie la 12 septembrie 2006, Franța a prezentat Comisiei comentariile sale asupra observațiilor prezentate de părțile interesate, precum și răspunsurile la întrebările suplimentare ale Comisiei. |
| --- | --- |

(12)

Prin scrisoarea din data de 22 iunie 2006, Comisia a transmis Franței o copie a observațiilor prezentate de UOP și Axens, precum și a plângerii. De asemenea, Comisia a transmis o cerere de informații suplimentare. Prin scrisoarea din data de 4 iulie 2006, înregistrată la 5 iulie 2006, Franța a solicitat o prelungire a termenului, pe care Comisia a acordat-o prin scrisoarea din data de 7 iulie 2006. Prin scrisoarea din data de 8 septembrie 2006, înregistrată de Comisie la 12 septembrie 2006, Franța a prezentat Comisiei comentariile sale asupra observațiilor prezentate de părțile interesate, precum și răspunsurile la întrebările suplimentare ale Comisiei.

| (13) | În plus, prin scrisoarea din data de 18 iulie 2006, înregistrată la 19 iulie 2006, Franța a informat Comisia cu privire la transformarea IFP în instituție publică cu caracter industrial și comercial (IPIC). |
| --- | --- |

(13)

În plus, prin scrisoarea din data de 18 iulie 2006, înregistrată la 19 iulie 2006, Franța a informat Comisia cu privire la transformarea IFP în instituție publică cu caracter industrial și comercial (IPIC).

| (14) | Prin scrisoarea din data de 13 octombrie 2006, Comisia a solicitat Franței informații suplimentare. Franța i-a comunicat Comisiei informațiile în cauză prin scrisoarea din data de 24 octombrie 2006, înregistrată la 26 octombrie 2006. |
| --- | --- |

(14)

Prin scrisoarea din data de 13 octombrie 2006, Comisia a solicitat Franței informații suplimentare. Franța i-a comunicat Comisiei informațiile în cauză prin scrisoarea din data de 24 octombrie 2006, înregistrată la 26 octombrie 2006.

| (15) | La 15 iunie 2007 a avut loc o reuniune de lucru între Franța și Comisie. |
| --- | --- |

(15)

La 15 iunie 2007 a avut loc o reuniune de lucru între Franța și Comisie.

| (16) | Prin scrisoarea din data de 19 iunie 2007, Comisia a solicitat Franței informații suplimentare. Prin scrisoarea din data de 10 iulie 2007, Franța a solicitat un termen suplimentar, până la 31 august 2007. Prin scrisoarea din data de 11 iulie 2007, Comisia a acordat un termen suplimentar până la 13 august 2007. Franța a comunicat Comisiei informațiile suplimentare prin scrisorile din 9 și 22 august 2007, înregistrate la 9 și, respectiv, 22 august 2007. |
| --- | --- |

(16)

Prin scrisoarea din data de 19 iunie 2007, Comisia a solicitat Franței informații suplimentare. Prin scrisoarea din data de 10 iulie 2007, Franța a solicitat un termen suplimentar, până la 31 august 2007. Prin scrisoarea din data de 11 iulie 2007, Comisia a acordat un termen suplimentar până la 13 august 2007. Franța a comunicat Comisiei informațiile suplimentare prin scrisorile din 9 și 22 august 2007, înregistrate la 9 și, respectiv, 22 august 2007.

2.   DESCRIERE

2.1.   Grupul IFP

| (17) | Până în 2006, IFP era o instituție profesională de drept privat (3) fără capital și fără acționari, plasată sub controlul economic și financiar al guvernului francez (4). Ca urmare a Decretului nr. 2006-797 din 6 iulie 2006, adoptat în temeiul Legii nr. 2005-781 din 13 iulie 2005, IFP devine o instituție publică cu caracter industrial și comercial (IPIC). Problema existenței unui ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, care rezultă din această schimbare de statut, face obiectul unei examinări de către Comisie în cadrul unei alte proceduri (NN 11/08). |
| --- | --- |

(17)

Până în 2006, IFP era o instituție profesională de drept privat (3) fără capital și fără acționari, plasată sub controlul economic și financiar al guvernului francez (4). Ca urmare a Decretului nr. 2006-797 din 6 iulie 2006, adoptat în temeiul Legii nr. 2005-781 din 13 iulie 2005, IFP devine o instituție publică cu caracter industrial și comercial (IPIC). Problema existenței unui ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, care rezultă din această schimbare de statut, face obiectul unei examinări de către Comisie în cadrul unei alte proceduri (NN 11/08).

| (18) | Conform statutului său, IFP îndeplinește trei misiuni: o misiune de cercetare și dezvoltare în domeniul prospectării petroliere și gazeifere, al tehnologiilor de rafinare și petrochimice, o misiune de formare a inginerilor și a tehnicienilor și o misiune de informare și de documentare în legătură cu sectoarele în cauză. Un contract de obiective cu statul definește orientările principale ale acțiunii acestuia pe o perioadă de cinci ani. |
| --- | --- |

(18)

Conform statutului său, IFP îndeplinește trei misiuni: o misiune de cercetare și dezvoltare în domeniul prospectării petroliere și gazeifere, al tehnologiilor de rafinare și petrochimice, o misiune de formare a inginerilor și a tehnicienilor și o misiune de informare și de documentare în legătură cu sectoarele în cauză. Un contract de obiective cu statul definește orientările principale ale acțiunii acestuia pe o perioadă de cinci ani.

| (19) | În schimb, IFP beneficiază de o alocare bugetară anuală. Sprijinul public s-a ridicat la 144 de milioane EUR în 2005 și la 167,5 milioane EUR în 2006 (5). |
| --- | --- |

(19)

În schimb, IFP beneficiază de o alocare bugetară anuală. Sprijinul public s-a ridicat la 144 de milioane EUR în 2005 și la 167,5 milioane EUR în 2006 (5).

| (20) | Întreprinderea Axens rezultă din fuziunea, la 29 mai 2001 (cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2001), a întreprinderii Procatalyse SA (filială 100 % a întreprinderii ISIS, aceasta însăși controlată, în acea perioadă, în proporție de 52,8 % de către IFP) și a diviziei industriale a IFP externalizate cu această ocazie. La 22 octombrie 2001, IFP a răscumpărat de la ISIS participația sa în întreprinderea Axens. Prin urmare, IFP deține în prezent 100 % din capitalul întreprinderii Axens. Axens este activă pe piața catalizatorilor și a tehnologiilor pentru industriile de rafinare și petrochimice. Cifra de afaceri consolidată a acesteia s-a ridicat la 304,9 milioane EUR în 2005 și la 308,45 milioane EUR în 2006, activitatea de acordare de licențe pentru anumite procedee reprezentând aproximativ o treime din cifra de afaceri (6). Întreprinderea Axens are 636 de angajați în 2006 (7). Cota sa de piață mondială în ceea ce privește unitățile de rafinare cu licență existente este estimată la 7 % (8). |
| --- | --- |

(20)

Întreprinderea Axens rezultă din fuziunea, la 29 mai 2001 (cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2001), a întreprinderii Procatalyse SA (filială 100 % a întreprinderii ISIS, aceasta însăși controlată, în acea perioadă, în proporție de 52,8 % de către IFP) și a diviziei industriale a IFP externalizate cu această ocazie. La 22 octombrie 2001, IFP a răscumpărat de la ISIS participația sa în întreprinderea Axens. Prin urmare, IFP deține în prezent 100 % din capitalul întreprinderii Axens. Axens este activă pe piața catalizatorilor și a tehnologiilor pentru industriile de rafinare și petrochimice. Cifra de afaceri consolidată a acesteia s-a ridicat la 304,9 milioane EUR în 2005 și la 308,45 milioane EUR în 2006, activitatea de acordare de licențe pentru anumite procedee reprezentând aproximativ o treime din cifra de afaceri (6). Întreprinderea Axens are 636 de angajați în 2006 (7). Cota sa de piață mondială în ceea ce privește unitățile de rafinare cu licență existente este estimată la 7 % (8).

| (21) | În plus, IFP deține, direct și indirect (prin intermediul întreprinderii holding financiar IFP Investissements), totalitatea participațiilor în mai multe întreprinderi, printre care Beicip-Franlab și Prosernat. Beicip-Franlab este o societate comercială creată de IFP în 1967. Întreprinderea este specializată în editarea și difuzarea de programe informatice în domeniul explorare-zăcăminte, precum și în realizarea de studii și consultanță. În 2006, cifra de afaceri a acesteia s-a ridicat la 42 de milioane EUR și are 166 de angajați (9). Prosernat este o societate comercială dobândită în 2001 în cadrul cesionării de către întreprinderea ISIS a IFP Investissements către IFP. Întreprinderea realizează studii și servicii, precum și ansambluri de echipamente în domeniul tratării gazelor naturale și al recuperării sulfului. În 2006, cifra de afaceri a acesteia s-a ridicat la 49,9 milioane EUR și are 71 de angajați (10). |
| --- | --- |

(21)

În plus, IFP deține, direct și indirect (prin intermediul întreprinderii holding financiar IFP Investissements), totalitatea participațiilor în mai multe întreprinderi, printre care Beicip-Franlab și Prosernat. Beicip-Franlab este o societate comercială creată de IFP în 1967. Întreprinderea este specializată în editarea și difuzarea de programe informatice în domeniul explorare-zăcăminte, precum și în realizarea de studii și consultanță. În 2006, cifra de afaceri a acesteia s-a ridicat la 42 de milioane EUR și are 166 de angajați (9). Prosernat este o societate comercială dobândită în 2001 în cadrul cesionării de către întreprinderea ISIS a IFP Investissements către IFP. Întreprinderea realizează studii și servicii, precum și ansambluri de echipamente în domeniul tratării gazelor naturale și al recuperării sulfului. În 2006, cifra de afaceri a acesteia s-a ridicat la 49,9 milioane EUR și are 71 de angajați (10).

2.2.   Decizii anterioare ale Comisiei

| (22) | Din 1944, data înființării acestuia, până la sfârșitul anului 2002, IFP a beneficiat de încasările dintr-o taxă parafiscală aplicată pentru anumite produse petroliere. Restituirea taxei a făcut obiectul Deciziei 96/615/CE a Comisiei din 29 mai 1996 privind reînnoirea, pentru perioada 1993-1997, a taxei pe anumite produse petroliere, în beneficiul IFP (11), decizie care hotăra că încasările din taxa parafiscală în beneficiul IFP pentru perioada 1993-1997 nu intra în domeniul de aplicare a articolului 87 alineatul (1) din tratat, în conformitate cu punctul 2.4 din cadrul comunitar al ajutoarelor de stat pentru cercetare și dezvoltare (12) din 1996 („cadrul C & D din 1996”). |
| --- | --- |

(22)

Din 1944, data înființării acestuia, până la sfârșitul anului 2002, IFP a beneficiat de încasările dintr-o taxă parafiscală aplicată pentru anumite produse petroliere. Restituirea taxei a făcut obiectul Deciziei 96/615/CE a Comisiei din 29 mai 1996 privind reînnoirea, pentru perioada 1993-1997, a taxei pe anumite produse petroliere, în beneficiul IFP (11), decizie care hotăra că încasările din taxa parafiscală în beneficiul IFP pentru perioada 1993-1997 nu intra în domeniul de aplicare a articolului 87 alineatul (1) din tratat, în conformitate cu punctul 2.4 din cadrul comunitar al ajutoarelor de stat pentru cercetare și dezvoltare (12) din 1996 („cadrul C & D din 1996”).

| (23) | La 3 octombrie 1997, Franța a notificat Comisiei un nou decret privind taxa parafiscală percepută pe anumite produse petroliere în beneficiul IFP, fără vreo schimbare substanțială, pentru perioada 1998-2002. În decizia sa din 4 februarie 1998 (13), Comisia nu a avut obiecții în ceea ce privește punerea în aplicare a decretului pentru perioada 1998-2002. |
| --- | --- |

(23)

La 3 octombrie 1997, Franța a notificat Comisiei un nou decret privind taxa parafiscală percepută pe anumite produse petroliere în beneficiul IFP, fără vreo schimbare substanțială, pentru perioada 1998-2002. În decizia sa din 4 februarie 1998 (13), Comisia nu a avut obiecții în ceea ce privește punerea în aplicare a decretului pentru perioada 1998-2002.

2.3.   Acorduri exclusive între IFP și Axens

| (24) | Prin scrisorile din 1 martie și 18 mai 2001 (denumite în continuare „scrisorile din 2001”), Franța a informat Comisia cu privire la un proiect de reorganizare a activităților de cercetare ale IFP în domeniile rafinării, petrochimiei și gazelor naturale și a solicitat Comisiei să confirme că proiectul nu presupune repunerea în discuție a analizelor adoptate de Comisie în deciziile precedente ale acesteia. |
| --- | --- |

(24)

Prin scrisorile din 1 martie și 18 mai 2001 (denumite în continuare „scrisorile din 2001”), Franța a informat Comisia cu privire la un proiect de reorganizare a activităților de cercetare ale IFP în domeniile rafinării, petrochimiei și gazelor naturale și a solicitat Comisiei să confirme că proiectul nu presupune repunerea în discuție a analizelor adoptate de Comisie în deciziile precedente ale acesteia.

| (25) | Proiectul prevedea încredințarea gestionării comercializării rezultatelor în domeniile menționate anterior către o entitate comercială constituită prin apropierea diviziei industriale a IFP și a întreprinderii Procatalyse, controlată indirect de IFP și specializată în dezvoltarea industrială, fabricarea și vânzarea oricăror produse chimice. |
| --- | --- |

(25)

Proiectul prevedea încredințarea gestionării comercializării rezultatelor în domeniile menționate anterior către o entitate comercială constituită prin apropierea diviziei industriale a IFP și a întreprinderii Procatalyse, controlată indirect de IFP și specializată în dezvoltarea industrială, fabricarea și vânzarea oricăror produse chimice.

| (26) | În plus față de transferul celei mai mari părți din divizia industrială a IFP, inclusiv a clientelei și a contractelor existente, efectuat în schimbul unor acțiuni majoritare în noua filială, proiectul implica semnarea de către IFP și de către filiala acestuia a acordurilor și a convenției următoare:






  (a) | un contract exclusiv de licență-cadru, cu o durată de zece ani, conform căruia filiala poate utiliza proprietatea intelectuală prezentă și viitoare a IFP, în principal în ceea ce privește procedeele în domeniul său de activitate, pentru a furniza servicii de inginerie clienților în legătură cu procedeele în cauză și a le transmite dreptul de a utiliza tehnologiile aferente, sub forma unor subconcesionări ale licențelor de brevet; |
| --- | --- | --- |

(26)

În plus față de transferul celei mai mari părți din divizia industrială a IFP, inclusiv a clientelei și a contractelor existente, efectuat în schimbul unor acțiuni majoritare în noua filială, proiectul implica semnarea de către IFP și de către filiala acestuia a acordurilor și a convenției următoare:

(a)

un contract exclusiv de licență-cadru, cu o durată de zece ani, conform căruia filiala poate utiliza proprietatea intelectuală prezentă și viitoare a IFP, în principal în ceea ce privește procedeele în domeniul său de activitate, pentru a furniza servicii de inginerie clienților în legătură cu procedeele în cauză și a le transmite dreptul de a utiliza tehnologiile aferente, sub forma unor subconcesionări ale licențelor de brevet;

| (b) | un contract exclusiv de licență-produse, cu o durată de zece ani, conform căruia filiala poate utiliza tehnologia prezentă și viitoare a IFP în domeniul său de activitate pentru fabricarea și vânzarea către clienții săi a catalizatoarelor, a adsorbanților, a instalațiilor de captare, a echipamentelor, a altor produse și programe informatice elaborate de IFP; |
| --- | --- |

(b)

un contract exclusiv de licență-produse, cu o durată de zece ani, conform căruia filiala poate utiliza tehnologia prezentă și viitoare a IFP în domeniul său de activitate pentru fabricarea și vânzarea către clienții săi a catalizatoarelor, a adsorbanților, a instalațiilor de captare, a echipamentelor, a altor produse și programe informatice elaborate de IFP;

| (c) | o convenție de cercetare industrială, cu o durată de zece ani, conform căreia [IFP îi propune filialei sale rezultatele cercetării sale în domeniul rafinării și al petrochimiei, pentru ca aceasta să poată, dacă dorește, să-și continue cercetările într-un proiect comun cu IFP, apoi să exploateze rezultatele obținute. În cazul în care filiala nu utilizează această posibilitate, IFP poate propune rezultatele cercetărilor sale altor întreprinderi. Fiecare partener suportă costurile participării sale la proiect, iar la terminarea proiectului de cercetare IFP deține drepturile de proprietate asupra produselor și a procedeelor, în timp ce filiala acestuia dispune de drepturile de proprietate legate de etapele industrializării produselor și procedeelor] (14). |
| --- | --- |

(c)

o convenție de cercetare industrială, cu o durată de zece ani, conform căreia [IFP îi propune filialei sale rezultatele cercetării sale în domeniul rafinării și al petrochimiei, pentru ca aceasta să poată, dacă dorește, să-și continue cercetările într-un proiect comun cu IFP, apoi să exploateze rezultatele obținute. În cazul în care filiala nu utilizează această posibilitate, IFP poate propune rezultatele cercetărilor sale altor întreprinderi. Fiecare partener suportă costurile participării sale la proiect, iar la terminarea proiectului de cercetare IFP deține drepturile de proprietate asupra produselor și a procedeelor, în timp ce filiala acestuia dispune de drepturile de proprietate legate de etapele industrializării produselor și procedeelor] (14).

| (27) | În schimb, filiala plătește IFP, pe de o parte, anumite redevențe conform contractelor de licență și, pe de altă parte, o remunerație [...] (15) pentru accesul la capacitatea de cercetare a IFP. [...] (15) |
| --- | --- |

(27)

În schimb, filiala plătește IFP, pe de o parte, anumite redevențe conform contractelor de licență și, pe de altă parte, o remunerație [...] (15) pentru accesul la capacitatea de cercetare a IFP. [...] (15)

| (28) | Comisia a considerat că proiectul prezentat de reorganizare a IFP era în conformitate cu condițiile stabilite prin decizia sa din 4 februarie 1998 privind reînnoirea, pentru perioada 1998-2002, a taxei parafiscale percepute pe anumite produse petroliere și a informat Franța cu privire la acest lucru prin scrisoarea D/52473 din data de 19 iunie 2001. |
| --- | --- |

(28)

Comisia a considerat că proiectul prezentat de reorganizare a IFP era în conformitate cu condițiile stabilite prin decizia sa din 4 februarie 1998 privind reînnoirea, pentru perioada 1998-2002, a taxei parafiscale percepute pe anumite produse petroliere și a informat Franța cu privire la acest lucru prin scrisoarea D/52473 din data de 19 iunie 2001.

| (29) | Conform proiectului prezentat, întreprinderea Axens, filială a IFP, a fost creată la 29 mai 2001. Acordurile între IFP și Axens au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2001, pentru o perioadă de zece ani. |
| --- | --- |

(29)

Conform proiectului prezentat, întreprinderea Axens, filială a IFP, a fost creată la 29 mai 2001. Acordurile între IFP și Axens au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2001, pentru o perioadă de zece ani.

| (30) | Prin scrisoarea din data de 27 noiembrie 2002, Franța a informat Comisia cu privire la înlocuirea încasărilor din taxa parafiscală cu o alocare bugetară în beneficiul IFP, începând cu 1 ianuarie 2003. |
| --- | --- |

(30)

Prin scrisoarea din data de 27 noiembrie 2002, Franța a informat Comisia cu privire la înlocuirea încasărilor din taxa parafiscală cu o alocare bugetară în beneficiul IFP, începând cu 1 ianuarie 2003.

2.4.   Acorduri exclusive între IFP și Beicip-Franlab

| (31) | O convenție exclusivă de dezvoltare, comercializare și utilizare, semnată la 28 mai 2003, cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2003, pentru o perioadă de zece ani, stabilește că [IFP propune întreprinderii Beicip-Franlab rezultatele cercetărilor sale asupra algoritmilor, a modelelor sau a metodologiilor dezvoltate de IFP în domeniul „Explorare-Zăcăminte” și că Beicip-Franlab poate solicita IFP să realizeze produse pe această bază. IFP deține totalitatea drepturilor de proprietate asupra programelor informatice dezvoltate. Beicip-Franlab acoperă integralitatea costurilor de dezvoltare a produselor suportate de IFP și plătește diverse remunerații suplimentare destinate să acopere întreținerea și drepturile de utilizare] (14). |
| --- | --- |

(31)

O convenție exclusivă de dezvoltare, comercializare și utilizare, semnată la 28 mai 2003, cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2003, pentru o perioadă de zece ani, stabilește că [IFP propune întreprinderii Beicip-Franlab rezultatele cercetărilor sale asupra algoritmilor, a modelelor sau a metodologiilor dezvoltate de IFP în domeniul „Explorare-Zăcăminte” și că Beicip-Franlab poate solicita IFP să realizeze produse pe această bază. IFP deține totalitatea drepturilor de proprietate asupra programelor informatice dezvoltate. Beicip-Franlab acoperă integralitatea costurilor de dezvoltare a produselor suportate de IFP și plătește diverse remunerații suplimentare destinate să acopere întreținerea și drepturile de utilizare] (14).

| (32) | La 16 decembrie 2005 s-a semnat un act adițional, cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2005. Acesta modifică modalitățile de remunerare, reținând, în același timp, principiul acoperirii integrale a costurilor de dezvoltare de către Beicip-Franlab. |
| --- | --- |

(32)

La 16 decembrie 2005 s-a semnat un act adițional, cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2005. Acesta modifică modalitățile de remunerare, reținând, în același timp, principiul acoperirii integrale a costurilor de dezvoltare de către Beicip-Franlab.

2.5.   Acorduri exclusive între IFP și Prosernat

| (33) | La 18 august 2003 s-au semnat un acord de licență cadru și o convenție de cercetare industrială între IFP și Prosernat, cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2002, pentru o perioadă de zece ani, conform cărora [IFP propune rezultatele cercetărilor sale în domeniul tehnologiilor de tratare a gazelor naturale și de recuperare a sulfului. IFP deține drepturile de proprietate asupra corelațiilor, a procedeelor și a echipamentelor specifice asociate procedeelor. Dacă Prosernat este interesată de comercializarea acestora, îi revine sarcina de a realiza, pe cont propriu și păstrând drepturile de proprietate asociate, lucrările de industrializare a procedeelor, în urma cărora poate să obțină acordarea exclusivă a licenței] (14). |
| --- | --- |

(33)

La 18 august 2003 s-au semnat un acord de licență cadru și o convenție de cercetare industrială între IFP și Prosernat, cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2002, pentru o perioadă de zece ani, conform cărora [IFP propune rezultatele cercetărilor sale în domeniul tehnologiilor de tratare a gazelor naturale și de recuperare a sulfului. IFP deține drepturile de proprietate asupra corelațiilor, a procedeelor și a echipamentelor specifice asociate procedeelor. Dacă Prosernat este interesată de comercializarea acestora, îi revine sarcina de a realiza, pe cont propriu și păstrând drepturile de proprietate asociate, lucrările de industrializare a procedeelor, în urma cărora poate să obțină acordarea exclusivă a licenței] (14).

| (34) | Ca plată pentru licența pentru procedee, Prosernat plătește o redevență de [...] (15) pe cifra de afaceri anuală constituită din redevențele încasate pentru sublicențele pentru primii patru ani. Este prevăzut ca nivelul redevenței să treacă la [...] (15) după primii patru ani. Nivelul redevențelor pe echipamente este definit de la caz la caz. Remunerația IFP pentru accesul întreprinderii Prosernat la rezultatele activităților de cercetare se ridică la [...] (15) din cifra de afaceri anuală globală realizată de Prosernat. |
| --- | --- |

(34)

Ca plată pentru licența pentru procedee, Prosernat plătește o redevență de [...] (15) pe cifra de afaceri anuală constituită din redevențele încasate pentru sublicențele pentru primii patru ani. Este prevăzut ca nivelul redevenței să treacă la [...] (15) după primii patru ani. Nivelul redevențelor pe echipamente este definit de la caz la caz. Remunerația IFP pentru accesul întreprinderii Prosernat la rezultatele activităților de cercetare se ridică la [...] (15) din cifra de afaceri anuală globală realizată de Prosernat.

3.   MOTIVELE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII DE INVESTIGAȚIE FORMALE

| (35) | În inițierea procedurii de investigație formale, Comisia și-a exprimat îndoielile următoare privind intervenția statului francez în favoarea grupului IFP și justificările prezentate la acel moment de către Franța. |
| --- | --- |

(35)

În inițierea procedurii de investigație formale, Comisia și-a exprimat îndoielile următoare privind intervenția statului francez în favoarea grupului IFP și justificările prezentate la acel moment de către Franța.

| (36) | În primul rând, Comisia a considerat că condițiile stabilite prin deciziile sale precedente nu mai erau satisfăcute. Cu titlul de referință, deciziile sale anterioare erau motivate de:






  (a) | absența unui ajutor direct la nivelul IFP, în măsura în care IFP era un centru de cercetare fără scop lucrativ, care nu era angajat într-o activitate comercială. În conformitate cu punctul 2.4 primul paragraf din cadrul C & D din 1996, finanțarea publică a activităților de cercetare și de dezvoltare realizate de instituțiile publice de învățământ superior sau de cercetare fără scop lucrativ nu este, în general, menționată în dispozițiile articolului 87 alineatul (1) din tratat; |
| --- | --- | --- |

(36)

În primul rând, Comisia a considerat că condițiile stabilite prin deciziile sale precedente nu mai erau satisfăcute. Cu titlul de referință, deciziile sale anterioare erau motivate de:

(a)

absența unui ajutor direct la nivelul IFP, în măsura în care IFP era un centru de cercetare fără scop lucrativ, care nu era angajat într-o activitate comercială. În conformitate cu punctul 2.4 primul paragraf din cadrul C & D din 1996, finanțarea publică a activităților de cercetare și de dezvoltare realizate de instituțiile publice de învățământ superior sau de cercetare fără scop lucrativ nu este, în general, menționată în dispozițiile articolului 87 alineatul (1) din tratat;

| (b) | absența unui ajutor indirect pentru întreprinderile care beneficiau de cercetarea realizată de IFP, în măsura în care avantajul potențial care rezulta din transferul rezultatelor era disponibil, fără discriminare, pentru toate întreprinderile. În acest sens, Comisia notase că IFP transfera întreprinderilor rezultatele cercetărilor sale prin patru mijloace: difuzare în domeniul public, prestări de servicii facturate la costurile reale suportate de IFP, cercetare colaborativă și vânzare de licențe. În ultimele două cazuri, Comisia a considerat că, dacă întreprinderile nu suportau integral costurile de cercetare, avantajul acesta era disponibil, fără discriminare, pentru toate întreprinderile, independent de naționalitatea acestora; |
| --- | --- |

(b)

absența unui ajutor indirect pentru întreprinderile care beneficiau de cercetarea realizată de IFP, în măsura în care avantajul potențial care rezulta din transferul rezultatelor era disponibil, fără discriminare, pentru toate întreprinderile. În acest sens, Comisia notase că IFP transfera întreprinderilor rezultatele cercetărilor sale prin patru mijloace: difuzare în domeniul public, prestări de servicii facturate la costurile reale suportate de IFP, cercetare colaborativă și vânzare de licențe. În ultimele două cazuri, Comisia a considerat că, dacă întreprinderile nu suportau integral costurile de cercetare, avantajul acesta era disponibil, fără discriminare, pentru toate întreprinderile, independent de naționalitatea acestora;

| (c) | absența unui ajutor indirect pentru întreprinderile în care IFP deținea participații, în măsura în care IFP colabora cu acestea în aceleași condiții ca și cu celelalte întreprinderi în care nu deținea nicio participație. Din cauza implicării altor acționari, a părții minoritare a IFP în unele întreprinderi active în domeniul său de cercetare și a colaborării sale cu întreprinderile respective în aceleași condiții ca și cu alte întreprinderi în care nu deține nicio participație, Comisia a concluzionat că întreprinderile în cauză nu beneficiau de un tratament mai favorabil. |
| --- | --- |

(c)

absența unui ajutor indirect pentru întreprinderile în care IFP deținea participații, în măsura în care IFP colabora cu acestea în aceleași condiții ca și cu celelalte întreprinderi în care nu deținea nicio participație. Din cauza implicării altor acționari, a părții minoritare a IFP în unele întreprinderi active în domeniul său de cercetare și a colaborării sale cu întreprinderile respective în aceleași condiții ca și cu alte întreprinderi în care nu deține nicio participație, Comisia a concluzionat că întreprinderile în cauză nu beneficiau de un tratament mai favorabil.

| (37) | În schimb, Comisia a constatat că, din 2001, IFP s-a lansat într-un demers comercial din ce în ce mai structurat și din ce în ce mai important, datorită intrării, pe piața tehnologiilor de rafinare și petrochimice, a întreprinderii Axens și a încheierii unor acorduri exclusive de cercetare și de licență cu aceasta. Astfel, această filială comercială, deținută majoritar de IFP, dispune de un acces privilegiat la activitățile de C & D întreprinse de IFP în domeniul său de activitate. În consecință, Comisia a considerat, în decizia sa de inițiere a procedurii, că motivele care justifică deciziile din 1996 și 1998 nu mai erau valabile și că punctul 2.4 primul paragraf din cadrul C & D din 1996 nu mai era aplicabil în domeniul de activitate a întreprinderii Axens. Prin urmare, Comisia a constatat existența unui ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, în beneficiul IFP și al filialei acestuia, Axens. |
| --- | --- |

(37)

În schimb, Comisia a constatat că, din 2001, IFP s-a lansat într-un demers comercial din ce în ce mai structurat și din ce în ce mai important, datorită intrării, pe piața tehnologiilor de rafinare și petrochimice, a întreprinderii Axens și a încheierii unor acorduri exclusive de cercetare și de licență cu aceasta. Astfel, această filială comercială, deținută majoritar de IFP, dispune de un acces privilegiat la activitățile de C & D întreprinse de IFP în domeniul său de activitate. În consecință, Comisia a considerat, în decizia sa de inițiere a procedurii, că motivele care justifică deciziile din 1996 și 1998 nu mai erau valabile și că punctul 2.4 primul paragraf din cadrul C & D din 1996 nu mai era aplicabil în domeniul de activitate a întreprinderii Axens. Prin urmare, Comisia a constatat existența unui ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, în beneficiul IFP și al filialei acestuia, Axens.

| (38) | În plus, în măsura în care IFP deține participații majoritare în alte două filiale comerciale, Beicip-Franlab și Prosernat, și în măsura în care IFP a semnat acorduri exclusive cu acestea, Comisia nu a putut să excludă existența unui ajutor de stat, în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, în domeniile de activitate a filialelor Beicip-Franlab și Prosernat. |
| --- | --- |

(38)

În plus, în măsura în care IFP deține participații majoritare în alte două filiale comerciale, Beicip-Franlab și Prosernat, și în măsura în care IFP a semnat acorduri exclusive cu acestea, Comisia nu a putut să excludă existența unui ajutor de stat, în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, în domeniile de activitate a filialelor Beicip-Franlab și Prosernat.

| (39) | În al doilea rând, Comisia a analizat compatibilitatea ajutorului în lumina diferitelor dispoziții ale tratatului. Aceasta a ajuns la concluzia că, din perspectiva obiectivelor sale, potențialul ajutor nu ar putea fi analizat decât în lumina dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat și în special în lumina cadrului C & D din 1996. În absența unei justificări a Franței în această privință, Comisia a exprimat rezerve în privința faptului că, în conformitate cu dispozițiile în cauză, condițiile necesare pentru autorizarea ajutorului ar fi întrunite. |
| --- | --- |

(39)

În al doilea rând, Comisia a analizat compatibilitatea ajutorului în lumina diferitelor dispoziții ale tratatului. Aceasta a ajuns la concluzia că, din perspectiva obiectivelor sale, potențialul ajutor nu ar putea fi analizat decât în lumina dispozițiilor articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat și în special în lumina cadrului C & D din 1996. În absența unei justificări a Franței în această privință, Comisia a exprimat rezerve în privința faptului că, în conformitate cu dispozițiile în cauză, condițiile necesare pentru autorizarea ajutorului ar fi întrunite.

| (40) | În consecință, Comisia a invitat Franța să-și prezinte observațiile asupra următoarelor puncte:






  (a) | elementele care stabilesc în ce măsură IFP și filialele acestuia pot fi considerate ca niște entități distincte, ale căror relații respectă o logică a pieței; |
| --- | --- | --- |

(40)

În consecință, Comisia a invitat Franța să-și prezinte observațiile asupra următoarelor puncte:

(a)

elementele care stabilesc în ce măsură IFP și filialele acestuia pot fi considerate ca niște entități distincte, ale căror relații respectă o logică a pieței;

| (b) | delimitarea clară, în conformitate cu Directiva 80/723/CEE a Comisiei din 25 iunie 1980 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice (16), a activităților economice și noneconomice ale IFP și ale filialelor acestuia în scopul de a clarifica ce proporție a subvenției publice susține activitățile comerciale ale grupului; |
| --- | --- |

(b)

delimitarea clară, în conformitate cu Directiva 80/723/CEE a Comisiei din 25 iunie 1980 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice (16), a activităților economice și noneconomice ale IFP și ale filialelor acestuia în scopul de a clarifica ce proporție a subvenției publice susține activitățile comerciale ale grupului;

| (c) | demonstrarea precisă a faptului că eventualele ajutoare sunt compatibile cu normele comunitare în ceea ce privește ajutoarele pentru C & D. |
| --- | --- |

(c)

demonstrarea precisă a faptului că eventualele ajutoare sunt compatibile cu normele comunitare în ceea ce privește ajutoarele pentru C & D.

4.   OBSERVAȚIILE FRANȚEI ASUPRA INIȚIERII PROCEDURII DE INVESTIGAȚIE FORMALE

4.1.   Asupra contextului procedurii în curs

| (41) | În primul rând, Franța subliniază că regimul de finanțare a IFP a făcut obiectul a două decizii ale Comisiei care constatau absența ajutorului de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(41)

În primul rând, Franța subliniază că regimul de finanțare a IFP a făcut obiectul a două decizii ale Comisiei care constatau absența ajutorului de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat.

| (42) | În al doilea rând, Franța amintește că reorganizarea din 2001 s-a tradus prin transferul activităților comerciale ale IFP către o filială în domeniul rafinării și al petrochimiei, activități care anterior erau exercitate o parte, la nivel intern, de către divizia industrială a IFP, iar cealaltă parte de întreprinderea Procatalyse, controlată indirect de IFP. Franța consideră că reorganizarea avea în vedere o recentrare a activităților IFP asupra misiunii sale de interes general, încredințată de către stat, de susținere a cercetării și a dezvoltării în domeniul hidrocarburilor și al noilor tehnologii ale energiei și mediului. |
| --- | --- |

(42)

În al doilea rând, Franța amintește că reorganizarea din 2001 s-a tradus prin transferul activităților comerciale ale IFP către o filială în domeniul rafinării și al petrochimiei, activități care anterior erau exercitate o parte, la nivel intern, de către divizia industrială a IFP, iar cealaltă parte de întreprinderea Procatalyse, controlată indirect de IFP. Franța consideră că reorganizarea avea în vedere o recentrare a activităților IFP asupra misiunii sale de interes general, încredințată de către stat, de susținere a cercetării și a dezvoltării în domeniul hidrocarburilor și al noilor tehnologii ale energiei și mediului.

| (43) | În acest context, Franța consideră că scrisorile din 2001 constituie notificări în sensul articolului 88 alineatul (3) din tratat. Aceasta susține că scrisoarea transmisă la 5 martie 2001 conținea o notă informativă, un formular de notificare completat (17) și cinci anexe tehnice, printre care figurau convenția de cercetare industrială și acordurile de licență. Franța reamintește, în plus, reuniunea (18) și schimbul de informații (19) care au urmat și menționează că a primit o confirmare de primire din partea Comisiei la data de 7 mai 2001 (20). Franța reamintește că a solicitat Comisiei să confirme că proiectul de reorganizare nu presupunea o repunere în discuție a analizei Comisiei din deciziile sale anterioare. |
| --- | --- |

(43)

În acest context, Franța consideră că scrisorile din 2001 constituie notificări în sensul articolului 88 alineatul (3) din tratat. Aceasta susține că scrisoarea transmisă la 5 martie 2001 conținea o notă informativă, un formular de notificare completat (17) și cinci anexe tehnice, printre care figurau convenția de cercetare industrială și acordurile de licență. Franța reamintește, în plus, reuniunea (18) și schimbul de informații (19) care au urmat și menționează că a primit o confirmare de primire din partea Comisiei la data de 7 mai 2001 (20). Franța reamintește că a solicitat Comisiei să confirme că proiectul de reorganizare nu presupunea o repunere în discuție a analizei Comisiei din deciziile sale anterioare.

| (44) | În consecință, Franța consideră că scrisoarea D/52473 din data de 19 iunie 2001, în care Comisia a arătat că proiectul de reorganizare a IFP prezentat era în conformitate cu condițiile stabilite prin decizia acesteia din 4 februarie 1998 privind reînnoirea, pentru perioada 1998-2002, a taxei parafiscale percepute pe anumite produse petroliere, a creat o situație de încredere legitimă. Franța reamintește că, în scrisoare, Comisia a considerat că proiectul de reorganizare nu modifica nici natura activităților IFP, nici poziția întreprinderilor franceze în raport cu celelalte întreprinderi comunitare în ceea ce privește activitățile de comercializare a unor procedee și nu a ridicat nicio obiecție în privința proiectelor de convenție, în special a dreptului de prim refuz, de care avusese totuși cunoștință în timpul corespondenței cu Franța, începând cu 5 martie 2001. Prin urmare, Franța a considerat că, în mod legitim, crearea întreprinderii Axens și semnarea convențiilor între IFP și Axens nu ar conduce la existența unor ajutoare de stat. Franța susține că înființarea întreprinderii Axens și semnarea convențiilor între IFP și Axens au fost realizate conform proiectului prezentat Comisiei în martie 2001. |
| --- | --- |

(44)

În consecință, Franța consideră că scrisoarea D/52473 din data de 19 iunie 2001, în care Comisia a arătat că proiectul de reorganizare a IFP prezentat era în conformitate cu condițiile stabilite prin decizia acesteia din 4 februarie 1998 privind reînnoirea, pentru perioada 1998-2002, a taxei parafiscale percepute pe anumite produse petroliere, a creat o situație de încredere legitimă. Franța reamintește că, în scrisoare, Comisia a considerat că proiectul de reorganizare nu modifica nici natura activităților IFP, nici poziția întreprinderilor franceze în raport cu celelalte întreprinderi comunitare în ceea ce privește activitățile de comercializare a unor procedee și nu a ridicat nicio obiecție în privința proiectelor de convenție, în special a dreptului de prim refuz, de care avusese totuși cunoștință în timpul corespondenței cu Franța, începând cu 5 martie 2001. Prin urmare, Franța a considerat că, în mod legitim, crearea întreprinderii Axens și semnarea convențiilor între IFP și Axens nu ar conduce la existența unor ajutoare de stat. Franța susține că înființarea întreprinderii Axens și semnarea convențiilor între IFP și Axens au fost realizate conform proiectului prezentat Comisiei în martie 2001.

| (45) | În ceea ce privește schimbările intervenite ulterior și cu privire la care Comisia nu a fost informată, Franța prezintă elementele următoare. Pe de o parte, potrivit Franței, obținerea controlului, în proporție de 100 %, asupra Prosernat și Axens de către IFP la sfârșitul anului 2001 nu ar putea fi atribuită unei alegeri a IFP, în măsura în care aceasta ar fi acțiunea unor actori independenți. În plus, Franța atrage atenția că, în scrisoarea D/52473 din 19 iunie 2001, Comisia a considerat faptul că IFP deține cel puțin majoritatea acțiunilor noii entități ca o garanție de nediscriminare. Pe de altă parte, Franța susține că, convențiile între IFP și Prosernat fiind similare convențiilor între IFP și Axens, nu a mai considerat necesar să le transmită Comisiei. În sfârșit, Franța a considerat că nu era necesar să transmită Comisiei convenția între IFP și Beicip-Franlab în măsura în care aceasta prevedea o acoperire integrală a costurilor suportate de IFP. |
| --- | --- |

(45)

În ceea ce privește schimbările intervenite ulterior și cu privire la care Comisia nu a fost informată, Franța prezintă elementele următoare. Pe de o parte, potrivit Franței, obținerea controlului, în proporție de 100 %, asupra Prosernat și Axens de către IFP la sfârșitul anului 2001 nu ar putea fi atribuită unei alegeri a IFP, în măsura în care aceasta ar fi acțiunea unor actori independenți. În plus, Franța atrage atenția că, în scrisoarea D/52473 din 19 iunie 2001, Comisia a considerat faptul că IFP deține cel puțin majoritatea acțiunilor noii entități ca o garanție de nediscriminare. Pe de altă parte, Franța susține că, convențiile între IFP și Prosernat fiind similare convențiilor între IFP și Axens, nu a mai considerat necesar să le transmită Comisiei. În sfârșit, Franța a considerat că nu era necesar să transmită Comisiei convenția între IFP și Beicip-Franlab în măsura în care aceasta prevedea o acoperire integrală a costurilor suportate de IFP.

| (46) | Franța reamintește că a informat Comisia cu privire la schimbarea modului de finanțare a IFP, prin scrisoarea din data de 27 noiembrie 2002. |
| --- | --- |

(46)

Franța reamintește că a informat Comisia cu privire la schimbarea modului de finanțare a IFP, prin scrisoarea din data de 27 noiembrie 2002.

4.2.   Asupra respectării de către IFP a Directivei 80/723/CEE

| (47) | Franța consideră că principiul separării conturilor în funcție de activități, înscris la articolul 1 din Directiva 80/723/CEE, este respectat. În acest sens, aceasta susține că bugetul IFP este organizat după un decupaj în cinci centre de rezultate, o misiune „Informare”, precum și un post „Cercetare exploratorie” care permite distingerea diferitelor activități ale IFP. |
| --- | --- |

(47)

Franța consideră că principiul separării conturilor în funcție de activități, înscris la articolul 1 din Directiva 80/723/CEE, este respectat. În acest sens, aceasta susține că bugetul IFP este organizat după un decupaj în cinci centre de rezultate, o misiune „Informare”, precum și un post „Cercetare exploratorie” care permite distingerea diferitelor activități ale IFP.

| (48) | În plus, Franța descrie modul de clasificare a proiectelor în cadrul centrelor de rezultate:






  (a) | proiectele de dobândire de competențe, dezvoltate în mod frecvent în colaborare cu alte institute de cercetare, au drept obiectiv stimularea apariției unor idei noi; |
| --- | --- | --- |

(48)

În plus, Franța descrie modul de clasificare a proiectelor în cadrul centrelor de rezultate:

(a)

proiectele de dobândire de competențe, dezvoltate în mod frecvent în colaborare cu alte institute de cercetare, au drept obiectiv stimularea apariției unor idei noi;

| (b) | proiectele de cercetare industrială sunt întreprinse de IFP cu sau fără colaborarea unor terți. Pentru centrul de rezultate „Explorare-Producție”, acestea se referă la căutarea de soluții care ar putea conduce la dezvoltarea unor metodologii, programe informatice, aditivi chimici, echipamente, procedee și expertize. Pentru centrul de rezultate „Rafinare-Petrochimie”, proiectele se referă la dezvoltarea unor procedee și produse pentru producerea de carburanți, combustibili și intermediari petrochimici, pornind de la toate sursele de carbon accesibile; |
| --- | --- |

(b)

proiectele de cercetare industrială sunt întreprinse de IFP cu sau fără colaborarea unor terți. Pentru centrul de rezultate „Explorare-Producție”, acestea se referă la căutarea de soluții care ar putea conduce la dezvoltarea unor metodologii, programe informatice, aditivi chimici, echipamente, procedee și expertize. Pentru centrul de rezultate „Rafinare-Petrochimie”, proiectele se referă la dezvoltarea unor procedee și produse pentru producerea de carburanți, combustibili și intermediari petrochimici, pornind de la toate sursele de carbon accesibile;

| (c) | proiectele „Echipamente profesionale” au în vedere dezvoltarea bancurilor de testare, a echipamentelor de testare, a instalațiilor de experimentare și a buclelor de testare, precum și punerea în aplicare a unor programe informatice specifice și gestionarea bazelor de date; |
| --- | --- |

(c)

proiectele „Echipamente profesionale” au în vedere dezvoltarea bancurilor de testare, a echipamentelor de testare, a instalațiilor de experimentare și a buclelor de testare, precum și punerea în aplicare a unor programe informatice specifice și gestionarea bazelor de date;

| (d) | proiectele „Activități suport” cuprind demersurile în ceea ce privește calitatea, monitorizarea programului și gestionarea drepturilor de proprietate intelectuală. |
| --- | --- |

(d)

proiectele „Activități suport” cuprind demersurile în ceea ce privește calitatea, monitorizarea programului și gestionarea drepturilor de proprietate intelectuală.

| (49) | În sfârșit, Franța aduce informații în ceea ce privește sistemul de contabilitate analitică al IFP, care permite o alocare a veniturilor (în afara alocării bugetare a statului) și a cheltuielilor pentru fiecare proiect în cadrul fiecărui centru de rezultate. |
| --- | --- |

(49)

În sfârșit, Franța aduce informații în ceea ce privește sistemul de contabilitate analitică al IFP, care permite o alocare a veniturilor (în afara alocării bugetare a statului) și a cheltuielilor pentru fiecare proiect în cadrul fiecărui centru de rezultate.

4.3.   Asupra distincției între IFP și filialele acestuia

| (50) | Franța contestă analiza Comisiei conform căreia IFP și Axens ar constitui o entitate economică unică. Aceasta consideră că IFP și filialele acestuia constituie entități distincte, ale căror misiuni sunt de natură diferită. |
| --- | --- |

(50)

Franța contestă analiza Comisiei conform căreia IFP și Axens ar constitui o entitate economică unică. Aceasta consideră că IFP și filialele acestuia constituie entități distincte, ale căror misiuni sunt de natură diferită.

| (51) | În primul rând, Franța consideră că activitatea de cercetare a IFP constituie o misiune de interes general, înscriindu-se într-o logică, recunoscută la nivel național, comunitar și mondial, de a asigura pe termen lung securitatea aprovizionărilor cu hidrocarburi. |
| --- | --- |

(51)

În primul rând, Franța consideră că activitatea de cercetare a IFP constituie o misiune de interes general, înscriindu-se într-o logică, recunoscută la nivel național, comunitar și mondial, de a asigura pe termen lung securitatea aprovizionărilor cu hidrocarburi.

| (52) | În al doilea rând, Franța consideră că referirea la noțiunea de întreprinderi legate nu este pertinentă în acest caz, aceasta figurând în anexa I la recomandarea Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii (21) („recomandarea IMM”). În plus, Franța reamintește jurisprudența comunitară, conform căreia deținerea a 100 % dintr-o filială de către întreprinderea-mamă a acesteia nu este suficientă pentru a demonstra existența unui control exercitat de către aceasta din urmă. Mai mult, Franța arată că existența unui acord exclusiv nu caracterizează o absență de autonomie; în lipsa acesteia, articolul 81 din tratat, care are în vedere astfel de acorduri între întreprinderi independente, nu ar avea obiect. În sfârșit, Franța consideră că imaginea comună a IFP și a întreprinderii Axens pe piață reiese, în mod obligatoriu, din faptul că Axens distribuie produse provenite din cercetarea întreprinsă de IFP și că trebuie să se facă distincție între această imagine comună și absența de autonomie în comportament. |
| --- | --- |

(52)

În al doilea rând, Franța consideră că referirea la noțiunea de întreprinderi legate nu este pertinentă în acest caz, aceasta figurând în anexa I la recomandarea Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii (21) („recomandarea IMM”). În plus, Franța reamintește jurisprudența comunitară, conform căreia deținerea a 100 % dintr-o filială de către întreprinderea-mamă a acesteia nu este suficientă pentru a demonstra existența unui control exercitat de către aceasta din urmă. Mai mult, Franța arată că existența unui acord exclusiv nu caracterizează o absență de autonomie; în lipsa acesteia, articolul 81 din tratat, care are în vedere astfel de acorduri între întreprinderi independente, nu ar avea obiect. În sfârșit, Franța consideră că imaginea comună a IFP și a întreprinderii Axens pe piață reiese, în mod obligatoriu, din faptul că Axens distribuie produse provenite din cercetarea întreprinsă de IFP și că trebuie să se facă distincție între această imagine comună și absența de autonomie în comportament.

| (53) | În al treilea rând, Franța aduce elemente care au drept obiectiv să demonstreze autonomia filialelor IFP. Aceasta arată că fiecare filială își elaborează propria strategie, care este validată de consiliul de administrație, acesta nefiind constituit doar din reprezentanți ai IFP. Franța adaugă că contractele încheiate între IFP și filialele acestuia respectă regulile de drept comun în ceea ce privește convențiile reglementate și că, în această calitate, reprezentantul IFP nu ia parte la vot atunci când este vorba de probleme care privesc contractele menționate; aceasta precizează că fiecare filială dispune de propriile sale comitete și de autonomie deplină în ceea ce privește gestionarea, sub controlul acționarilor, care se exercită printr-un reporting clasic. În plus, Franța explică că IFP și filialele acestuia dispun de servicii financiare și contabile independente din punct de vedere ierarhic și geografic, dotate cu sisteme de informare și de gestionare diferite. În sfârșit, Franța subliniază că filialele IFP definesc în mod liber produsele și serviciile pe care le comercializează. În acest sens, Franța precizează că Axens este liberă să accepte sau să refuze lucrările prezentate de IFP și descrie mai multe exemple de procedee în care Axens își completează nevoile în materie de cercetare prin alte relații contractuale. |
| --- | --- |

(53)

În al treilea rând, Franța aduce elemente care au drept obiectiv să demonstreze autonomia filialelor IFP. Aceasta arată că fiecare filială își elaborează propria strategie, care este validată de consiliul de administrație, acesta nefiind constituit doar din reprezentanți ai IFP. Franța adaugă că contractele încheiate între IFP și filialele acestuia respectă regulile de drept comun în ceea ce privește convențiile reglementate și că, în această calitate, reprezentantul IFP nu ia parte la vot atunci când este vorba de probleme care privesc contractele menționate; aceasta precizează că fiecare filială dispune de propriile sale comitete și de autonomie deplină în ceea ce privește gestionarea, sub controlul acționarilor, care se exercită printr-un reporting clasic. În plus, Franța explică că IFP și filialele acestuia dispun de servicii financiare și contabile independente din punct de vedere ierarhic și geografic, dotate cu sisteme de informare și de gestionare diferite. În sfârșit, Franța subliniază că filialele IFP definesc în mod liber produsele și serviciile pe care le comercializează. În acest sens, Franța precizează că Axens este liberă să accepte sau să refuze lucrările prezentate de IFP și descrie mai multe exemple de procedee în care Axens își completează nevoile în materie de cercetare prin alte relații contractuale.

4.4.   Asupra existenței unui ajutor de stat

| (54) | Franța consideră că finanțarea IFP, organism fără scop lucrativ, nu constituie un ajutor de stat, în conformitate cu punctul 2.4 primul paragraf din cadrul C & D din 1996. |
| --- | --- |

(54)

Franța consideră că finanțarea IFP, organism fără scop lucrativ, nu constituie un ajutor de stat, în conformitate cu punctul 2.4 primul paragraf din cadrul C & D din 1996.

| (55) | În primul rând, Franța susține că, în conformitate cu punctul 2.4 paragraful al doilea din cadrul C & D din 1996, „atunci când rezultatele acestor activități de cercetare și de dezvoltare finanțate de stat sunt puse la dispoziția întreprinderilor comunitare pe o bază nediscriminatorie, Comisia pleacă de la principiul că, în mod normal, nu poate fi vorba de ajutor de stat în sensul articolului 92 [devenit 87] alineatul (1) din tratat”. |
| --- | --- |

(55)

În primul rând, Franța susține că, în conformitate cu punctul 2.4 paragraful al doilea din cadrul C & D din 1996, „atunci când rezultatele acestor activități de cercetare și de dezvoltare finanțate de stat sunt puse la dispoziția întreprinderilor comunitare pe o bază nediscriminatorie, Comisia pleacă de la principiul că, în mod normal, nu poate fi vorba de ajutor de stat în sensul articolului 92 [devenit 87] alineatul (1) din tratat”.

| (56) | În acest sens, Franța arată că IFP realizează foarte multe lucrări de cercetare ale căror rezultate sunt puse la dispoziția întreprinderilor comunitare, fără discriminare. Printre mijloacele puse în aplicare pentru a asigura accesibilitatea rezultatelor activităților sale figurează o revistă științifică și redactarea unor articole, prezentarea de lucrări cu ocazia congreselor, publicarea și postarea pe internet a lucrărilor, prezența în asociațiile științifice și stabilirea de parteneriate cu alte centre de cercetare și cu studiile doctorale. |
| --- | --- |

(56)

În acest sens, Franța arată că IFP realizează foarte multe lucrări de cercetare ale căror rezultate sunt puse la dispoziția întreprinderilor comunitare, fără discriminare. Printre mijloacele puse în aplicare pentru a asigura accesibilitatea rezultatelor activităților sale figurează o revistă științifică și redactarea unor articole, prezentarea de lucrări cu ocazia congreselor, publicarea și postarea pe internet a lucrărilor, prezența în asociațiile științifice și stabilirea de parteneriate cu alte centre de cercetare și cu studiile doctorale.

| (57) | Franța precizează că trei sferturi din bugetul de cercetare al centrului de rezultate „Explorare-Producție” sunt consacrate unor lucrări de cercetare fundamentală ale căror rezultate sunt difuzate pe scară largă, fără discriminare. În ceea ce privește centrul de rezultate „Rafinare-Petrochimie”, Franța arată că rezultatele a numeroase lucrări de cercetare sunt difuzate, de asemenea, fără discriminare. |
| --- | --- |

(57)

Franța precizează că trei sferturi din bugetul de cercetare al centrului de rezultate „Explorare-Producție” sunt consacrate unor lucrări de cercetare fundamentală ale căror rezultate sunt difuzate pe scară largă, fără discriminare. În ceea ce privește centrul de rezultate „Rafinare-Petrochimie”, Franța arată că rezultatele a numeroase lucrări de cercetare sunt difuzate, de asemenea, fără discriminare.

| (58) | În al doilea rând, Franța consideră că raționamentul Comisiei în deciziile sale din 1996 și din 1998 potrivit căruia „ar trebui să se constate că IFP, deși nu facturează întotdeauna costul real al cercetării, nu practică nicio discriminare în ceea ce privește întreprinderile cărora le cedează rezultatul cercetării pe care o întreprinde atât pe cont propriu, cât și în colaborare” se verifică încă. |
| --- | --- |

(58)

În al doilea rând, Franța consideră că raționamentul Comisiei în deciziile sale din 1996 și din 1998 potrivit căruia „ar trebui să se constate că IFP, deși nu facturează întotdeauna costul real al cercetării, nu practică nicio discriminare în ceea ce privește întreprinderile cărora le cedează rezultatul cercetării pe care o întreprinde atât pe cont propriu, cât și în colaborare” se verifică încă.

| (59) | În acest sens, Franța subliniază că, în domeniul „Explorare-Producție”, IFP realizează lucrări de cercetare industrială pentru numeroși parteneri industriali care iau forma unei cooperări simple sau a unor proiecte industriale comune (Joint Industrial Projects) multiclient a căror participare este deschisă. |
| --- | --- |

(59)

În acest sens, Franța subliniază că, în domeniul „Explorare-Producție”, IFP realizează lucrări de cercetare industrială pentru numeroși parteneri industriali care iau forma unei cooperări simple sau a unor proiecte industriale comune (Joint Industrial Projects) multiclient a căror participare este deschisă.

| (60) | În ceea ce privește piața rafinării și petrochimiei, Franța consideră că plățile efectuate de către Axens pentru lucrările puse la dispoziția sa de către IFP sunt echivalente cu condițiile pieței. La această compensație financiară, Franța adaugă cheltuielile suportate de Axens pentru realizarea unor sarcini complementare, necesare pentru exploatarea lucrărilor de cercetare, precum și costurile suplimentare suportate de Axens pentru utilizarea unor tehnologii și produse diferite de cele ale IFP. Potrivit Franței, proporția ridicată a cifrei sale de afaceri consacrată activităților de cercetare este un indicator important pentru absența unui avantaj concurențial obținut de Axens din lucrările de cercetare efectuate în contul său de către IFP. Franța prezintă o serie de elemente pentru a arăta că sumele cheltuite de Axens pentru activitățile sale de cercetare sunt net superioare mediei sectorului. |
| --- | --- |

(60)

În ceea ce privește piața rafinării și petrochimiei, Franța consideră că plățile efectuate de către Axens pentru lucrările puse la dispoziția sa de către IFP sunt echivalente cu condițiile pieței. La această compensație financiară, Franța adaugă cheltuielile suportate de Axens pentru realizarea unor sarcini complementare, necesare pentru exploatarea lucrărilor de cercetare, precum și costurile suplimentare suportate de Axens pentru utilizarea unor tehnologii și produse diferite de cele ale IFP. Potrivit Franței, proporția ridicată a cifrei sale de afaceri consacrată activităților de cercetare este un indicator important pentru absența unui avantaj concurențial obținut de Axens din lucrările de cercetare efectuate în contul său de către IFP. Franța prezintă o serie de elemente pentru a arăta că sumele cheltuite de Axens pentru activitățile sale de cercetare sunt net superioare mediei sectorului.

| (61) | În plus, Franța afirmă că, în ciuda dreptului de prim refuz în favoarea întreprinderii Axens, mai multe lucrări de cercetare întreprinse de centrul de rezultate „Rafinare-Petrochimie” sunt în beneficiul a diferiți parteneri industriali proveniți din diferite state. |
| --- | --- |

(61)

În plus, Franța afirmă că, în ciuda dreptului de prim refuz în favoarea întreprinderii Axens, mai multe lucrări de cercetare întreprinse de centrul de rezultate „Rafinare-Petrochimie” sunt în beneficiul a diferiți parteneri industriali proveniți din diferite state.

| (62) | Prin urmare, Franța conchide că intervenția statului în favoarea IFP nu constituie un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat și că filialele IFP nu au niciun avantaj din accesul la rezultatele cercetării întreprinse de IFP în contul acestora. |
| --- | --- |

(62)

Prin urmare, Franța conchide că intervenția statului în favoarea IFP nu constituie un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat și că filialele IFP nu au niciun avantaj din accesul la rezultatele cercetării întreprinse de IFP în contul acestora.

4.5.   Asupra compatibilității unui potențial ajutor de stat cu tratatul

| (63) | Franța arată că, în cazul în care intervenția statului în favoarea IFP ar trebui să fie interpretată ca un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, în beneficiul întreprinderii Axens, ajutorul ar fi, în orice caz, compatibil cu piața comună. Franța prezintă elemente care au rolul de a demonstra că ajutorul ar putea fi considerat ca fiind compatibil cu tratatul, conform derogării prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (c). |
| --- | --- |

(63)

Franța arată că, în cazul în care intervenția statului în favoarea IFP ar trebui să fie interpretată ca un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, în beneficiul întreprinderii Axens, ajutorul ar fi, în orice caz, compatibil cu piața comună. Franța prezintă elemente care au rolul de a demonstra că ajutorul ar putea fi considerat ca fiind compatibil cu tratatul, conform derogării prevăzute la articolul 87 alineatul (3) litera (c).

| (64) | În primul rând, Franța consideră că finanțarea de către stat a lucrărilor de cercetare industrială ale întreprinderii Axens nu depășește plafoanele stabilite prin cadrul C & D din 1996. În acest sens, Franța transmite sumele corespunzătoare cheltuielilor suportate de IFP, alocate lucrărilor de cercetare industrială întreprinse în colaborare cu Axens și restituirile financiare plătite de Axens. [...] (15) |
| --- | --- |

(64)

În primul rând, Franța consideră că finanțarea de către stat a lucrărilor de cercetare industrială ale întreprinderii Axens nu depășește plafoanele stabilite prin cadrul C & D din 1996. În acest sens, Franța transmite sumele corespunzătoare cheltuielilor suportate de IFP, alocate lucrărilor de cercetare industrială întreprinse în colaborare cu Axens și restituirile financiare plătite de Axens. [...] (15)

| (65) | În al doilea rând, Franța arată că un potențial ajutor în favoarea Axens ar avea un efect de stimulare. În acest sens, Franța transmite statistici care arată o creștere atât a valorii cheltuielilor consacrate de Axens pentru C & D desfășurată de efectivele sale de C & D, cât și a raportului dintre cheltuielile interne și cifra de afaceri. În plus, Franța prezintă exemple ale unor proiecte ale întreprinderii Axens care nu ar fi putut fi întreprinse fără susținerea IFP. În sfârșit, Franța argumentează că toți concurenții întreprinderii Axens, în special cei americani, beneficiază de susțineri publice importante. |
| --- | --- |

(65)

În al doilea rând, Franța arată că un potențial ajutor în favoarea Axens ar avea un efect de stimulare. În acest sens, Franța transmite statistici care arată o creștere atât a valorii cheltuielilor consacrate de Axens pentru C & D desfășurată de efectivele sale de C & D, cât și a raportului dintre cheltuielile interne și cifra de afaceri. În plus, Franța prezintă exemple ale unor proiecte ale întreprinderii Axens care nu ar fi putut fi întreprinse fără susținerea IFP. În sfârșit, Franța argumentează că toți concurenții întreprinderii Axens, în special cei americani, beneficiază de susțineri publice importante.

| (66) | În ultimul rând, Franța reamintește importanța strategică a ajutoarelor de stat pentru inovare și pentru C & D, recunoscută de Comisie în cadrul relansării Strategiei de la Lisabona și transpusă în Planul de acțiune pentru ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(66)

În ultimul rând, Franța reamintește importanța strategică a ajutoarelor de stat pentru inovare și pentru C & D, recunoscută de Comisie în cadrul relansării Strategiei de la Lisabona și transpusă în Planul de acțiune pentru ajutoarele de stat.

5.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

5.1.   Conținutul plângerii care se află la originea inițierii procedurii

| (67) | Reclamantul, temându-se de repercusiunile comerciale negative, nu dorește ca identitatea să îi fie divulgată. Reclamantul consideră că interesele sale sunt amenințate direct de subvenția acordată de Franța IFP și/sau filialei acestuia Axens. De la crearea sa, în 2001, Axens, concurent al reclamantului, ar urmări o politică comercială agresivă în ceea ce privește licențele unor tehnologii dezvoltate în întregime datorită activităților de C & D ale întreprinderii-mamă, IFP. |
| --- | --- |

(67)

Reclamantul, temându-se de repercusiunile comerciale negative, nu dorește ca identitatea să îi fie divulgată. Reclamantul consideră că interesele sale sunt amenințate direct de subvenția acordată de Franța IFP și/sau filialei acestuia Axens. De la crearea sa, în 2001, Axens, concurent al reclamantului, ar urmări o politică comercială agresivă în ceea ce privește licențele unor tehnologii dezvoltate în întregime datorită activităților de C & D ale întreprinderii-mamă, IFP.

| (68) | Plângerea se concentrează asupra unor domenii de activitate specifice ale IFP, și anume tehnologiile și catalizatorii pentru rafinare, tratarea gazelor naturale și producția petrochimică, precum și activitatea de acordare de licențe a întreprinderii Axens în aceste domenii. Reclamantul consideră că, în domeniile respective, Axens este în concurență directă cu alți operatori de pe piață, fără a acoperi costurile pentru C & D, în măsura în care Axens este distribuitorul exclusiv al tehnologiilor dezvoltate de IFP datorită susținerii financiare a statului. În plus, potrivit reclamantului, ansamblul IFP/Axens este în măsură să întreprindă activități de C & D care nu ar fi profitabile pentru operatorii nesubvenționați. |
| --- | --- |

(68)

Plângerea se concentrează asupra unor domenii de activitate specifice ale IFP, și anume tehnologiile și catalizatorii pentru rafinare, tratarea gazelor naturale și producția petrochimică, precum și activitatea de acordare de licențe a întreprinderii Axens în aceste domenii. Reclamantul consideră că, în domeniile respective, Axens este în concurență directă cu alți operatori de pe piață, fără a acoperi costurile pentru C & D, în măsura în care Axens este distribuitorul exclusiv al tehnologiilor dezvoltate de IFP datorită susținerii financiare a statului. În plus, potrivit reclamantului, ansamblul IFP/Axens este în măsură să întreprindă activități de C & D care nu ar fi profitabile pentru operatorii nesubvenționați.

| (69) | Reclamantul consideră că elementele unui ajutor de stat pot fi identificate în subvenția directă a statului în favoarea IFP, în crearea și capitalizarea de către IFP a filialei comerciale Axens, în finanțarea secției de rafinare și petrochimie a IFP, care are ca distribuitor exclusiv întreprinderea Axens, precum și în licențele exclusive pe care IFP le acordă întreprinderii Axens pentru tehnologiile sale. |
| --- | --- |

(69)

Reclamantul consideră că elementele unui ajutor de stat pot fi identificate în subvenția directă a statului în favoarea IFP, în crearea și capitalizarea de către IFP a filialei comerciale Axens, în finanțarea secției de rafinare și petrochimie a IFP, care are ca distribuitor exclusiv întreprinderea Axens, precum și în licențele exclusive pe care IFP le acordă întreprinderii Axens pentru tehnologiile sale.

| (70) | Reclamantul consideră că finanțarea actuală a activităților IFP și ale întreprinderii Axens de către stat, care nu a fost notificată Comisiei și nu este acoperită de niciuna dintre deciziile precedente ale acesteia, constituie un ajutor de stat ilegal. În acest sens, reclamantul subliniază diferențele factuale între concluziile deciziilor anterioare ale Comisiei și situația actuală a IFP și Axens:






  — | filiala Axens este o entitate comercială; |
| --- | --- | --- |

(70)

Reclamantul consideră că finanțarea actuală a activităților IFP și ale întreprinderii Axens de către stat, care nu a fost notificată Comisiei și nu este acoperită de niciuna dintre deciziile precedente ale acesteia, constituie un ajutor de stat ilegal. În acest sens, reclamantul subliniază diferențele factuale între concluziile deciziilor anterioare ale Comisiei și situația actuală a IFP și Axens:

—

filiala Axens este o entitate comercială;

| — | Axens dispune de acces exclusiv sau privilegiat la serviciile și rezultatele de cercetare ale IFP; |
| --- | --- |

—

Axens dispune de acces exclusiv sau privilegiat la serviciile și rezultatele de cercetare ale IFP;

| — | IFP deține 100 % din acțiunile întreprinderii Axens; |
| --- | --- |

—

IFP deține 100 % din acțiunile întreprinderii Axens;

| — | pe piața tehnologiilor, majoritatea operatorilor, inclusiv reclamantul, nu sunt subvenționați. Activitățile subvenționate ale ansamblului IFP/Axens induc o denaturare a prețurilor. |
| --- | --- |

—

pe piața tehnologiilor, majoritatea operatorilor, inclusiv reclamantul, nu sunt subvenționați. Activitățile subvenționate ale ansamblului IFP/Axens induc o denaturare a prețurilor.

| (71) | Prin urmare, reclamantul consideră că IFP diferă semnificativ de modelul de instituție publică de cercetare fără scop lucrativ menționat la punctul 2.4 din cadrul C & D din 1996, în domeniul activităților comerciale ale filialei sale Axens. În schimb, reclamantul consideră că IFP și Axens constituie o singură entitate economică care acționează pe piață, în concurență directă cu ceilalți operatori. Potrivit reclamantului, mai multe elemente demonstrează că IFP și Axens trebuie să fie considerate drept o entitate economică unică și, prin urmare, ca o întreprindere, conform articolului 87 alineatul (1) din tratat:






  — | IFP deține 100 % din capitalul întreprinderii Axens; |
| --- | --- | --- |

(71)

Prin urmare, reclamantul consideră că IFP diferă semnificativ de modelul de instituție publică de cercetare fără scop lucrativ menționat la punctul 2.4 din cadrul C & D din 1996, în domeniul activităților comerciale ale filialei sale Axens. În schimb, reclamantul consideră că IFP și Axens constituie o singură entitate economică care acționează pe piață, în concurență directă cu ceilalți operatori. Potrivit reclamantului, mai multe elemente demonstrează că IFP și Axens trebuie să fie considerate drept o entitate economică unică și, prin urmare, ca o întreprindere, conform articolului 87 alineatul (1) din tratat:

—

IFP deține 100 % din capitalul întreprinderii Axens;

| — | IFP acționează ca acționar activ, participând la definirea strategiei filialelor sale; |
| --- | --- |

—

IFP acționează ca acționar activ, participând la definirea strategiei filialelor sale;

| — | personalul întreprinderii Axens și al IFP vizitează, împreună, potențialii clienți; |
| --- | --- |

—

personalul întreprinderii Axens și al IFP vizitează, împreună, potențialii clienți;

| — | Axens își utilizează numele în legătură cu tehnologiile IFP (astfel cum demonstrează logo-ul întreprinderii Axens, care îl include pe cel al IFP). |
| --- | --- |

—

Axens își utilizează numele în legătură cu tehnologiile IFP (astfel cum demonstrează logo-ul întreprinderii Axens, care îl include pe cel al IFP).

| (72) | Resursele acordate de statul francez ansamblului IFP/Axens pentru a finanța cercetarea în domeniile tehnologiilor de rafinare, tratării gazelor naturale și petrochimiei constituie resurse de stat. Potrivit estimărilor reclamantului, cheltuielile de C & D consacrate de IFP acestor domenii s-ar ridica la aproximativ 100 de milioane EUR, în timp ce Axens nu ar rambursa mai mult de jumătate din aceste costuri întreprinderii-mamă. În consecință, reclamantul consideră că ajutorul destinat ansamblului IFP/Axens se ridică la 50 de milioane EUR pe an. |
| --- | --- |

(72)

Resursele acordate de statul francez ansamblului IFP/Axens pentru a finanța cercetarea în domeniile tehnologiilor de rafinare, tratării gazelor naturale și petrochimiei constituie resurse de stat. Potrivit estimărilor reclamantului, cheltuielile de C & D consacrate de IFP acestor domenii s-ar ridica la aproximativ 100 de milioane EUR, în timp ce Axens nu ar rambursa mai mult de jumătate din aceste costuri întreprinderii-mamă. În consecință, reclamantul consideră că ajutorul destinat ansamblului IFP/Axens se ridică la 50 de milioane EUR pe an.

| (73) | Avantajul concurențial reiese, potrivit reclamantului, din faptul că entitatea IFP/Axens nu trebuie să acopere în întregime costurile de C & D și, prin urmare, poate să exercite o presiune în vederea scăderii nivelului prețurilor pieței în domeniile în cauză. Reclamantul consideră că un astfel de avantaj introduce riscul unui efect de excludere a celorlalți operatori de pe piață. |
| --- | --- |

(73)

Avantajul concurențial reiese, potrivit reclamantului, din faptul că entitatea IFP/Axens nu trebuie să acopere în întregime costurile de C & D și, prin urmare, poate să exercite o presiune în vederea scăderii nivelului prețurilor pieței în domeniile în cauză. Reclamantul consideră că un astfel de avantaj introduce riscul unui efect de excludere a celorlalți operatori de pe piață.

| (74) | Potrivit reclamantului, piața tehnologiilor este o piață mondială sau, cel puțin, europeană. Prin urmare, susținerea statului în beneficiul ansamblului IFP/Axens afectează schimburile intracomunitare. |
| --- | --- |

(74)

Potrivit reclamantului, piața tehnologiilor este o piață mondială sau, cel puțin, europeană. Prin urmare, susținerea statului în beneficiul ansamblului IFP/Axens afectează schimburile intracomunitare.

| (75) | În consecință, reclamantul consideră că sprijinul pe care statul îl acordă ansamblului IFP/Axens constituie un ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(75)

În consecință, reclamantul consideră că sprijinul pe care statul îl acordă ansamblului IFP/Axens constituie un ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat.

| (76) | Reclamantul susține că, în măsura în care dezvoltarea tehnologiilor de rafinare este o activitate apropiată de piață, ale cărei rezultate sunt direct comercializabile, aceasta nu poate fi definită ca o activitate preconcurențială prevăzută de cadrul C & D din 1996. Prin urmare, ajutorul acordat ansamblului IFP/Axens ar fi un ajutor pentru funcționare, incompatibil cu normele privind ajutoarele de stat din tratat. |
| --- | --- |

(76)

Reclamantul susține că, în măsura în care dezvoltarea tehnologiilor de rafinare este o activitate apropiată de piață, ale cărei rezultate sunt direct comercializabile, aceasta nu poate fi definită ca o activitate preconcurențială prevăzută de cadrul C & D din 1996. Prin urmare, ajutorul acordat ansamblului IFP/Axens ar fi un ajutor pentru funcționare, incompatibil cu normele privind ajutoarele de stat din tratat.

| (77) | Reclamantul subliniază că, chiar dacă s-ar considera activitățile ansamblului IFP/Axens drept activități de dezvoltare preconcurențiale, ajutorul ar depăși pragul admisibil definit prin cadrul C & D din 1996 pentru astfel de activități, care este de 25 %, și ar putea depăși chiar pragul de 50 % prevăzut pentru cercetarea industrială. |
| --- | --- |

(77)

Reclamantul subliniază că, chiar dacă s-ar considera activitățile ansamblului IFP/Axens drept activități de dezvoltare preconcurențiale, ajutorul ar depăși pragul admisibil definit prin cadrul C & D din 1996 pentru astfel de activități, care este de 25 %, și ar putea depăși chiar pragul de 50 % prevăzut pentru cercetarea industrială.

| (78) | Presupunând că este vorba de activități de cercetare și dezvoltare astfel cum sunt definite de cadrul C & D din 1996, reclamantul consideră că efectul stimulativ al ajutorului este discutabil. Potrivit reclamantului, ajutorul acordat ansamblului IFP/Axens îi descurajează pe ceilalți operatori de pe piață să investească în C & D în aceste domenii, în măsura în care veniturile acestora sunt afectate de existența unui ajutor de stat și nu permit compensarea costurilor de C & D. |
| --- | --- |

(78)

Presupunând că este vorba de activități de cercetare și dezvoltare astfel cum sunt definite de cadrul C & D din 1996, reclamantul consideră că efectul stimulativ al ajutorului este discutabil. Potrivit reclamantului, ajutorul acordat ansamblului IFP/Axens îi descurajează pe ceilalți operatori de pe piață să investească în C & D în aceste domenii, în măsura în care veniturile acestora sunt afectate de existența unui ajutor de stat și nu permit compensarea costurilor de C & D.

| (79) | În consecință, reclamantul concluzionează că ajutorul de stat acordat ansamblului IFP/Axens este ilegal și incompatibil cu piața comună. |
| --- | --- |

(79)

În consecință, reclamantul concluzionează că ajutorul de stat acordat ansamblului IFP/Axens este ilegal și incompatibil cu piața comună.

5.2.   Observații prezentate de Axens

| (80) | În primul rând, întreprinderea Axens reamintește că s-a constituit în 2001 în scopul de a reuni într-o singură entitate cu vocație comercială activitățile IFP legate de procedeele de rafinare și petrochimice și cele ale filialei producătoare de catalizatori. Întreprinderea arată că dispune de totalitatea funcțiilor (financiară, juridică, resurse umane) care îi permit să-și exercite activitatea într-un mod complet autonom și că gestionarea curentă a acesteia este asigurată de conducerea sa, sub responsabilitatea președintelui-director general. Axens consideră că un număr foarte limitat de decizii sunt luate la nivelul consiliului de administrație și că acționarul său lasă directorilor o mare autonomie în luarea deciziilor comerciale și industriale. Prin urmare, întreprinderea Axens contestă analiza Comisiei conform căreia IFP și Axens ar constitui o singură entitate economică. |
| --- | --- |

(80)

În primul rând, întreprinderea Axens reamintește că s-a constituit în 2001 în scopul de a reuni într-o singură entitate cu vocație comercială activitățile IFP legate de procedeele de rafinare și petrochimice și cele ale filialei producătoare de catalizatori. Întreprinderea arată că dispune de totalitatea funcțiilor (financiară, juridică, resurse umane) care îi permit să-și exercite activitatea într-un mod complet autonom și că gestionarea curentă a acesteia este asigurată de conducerea sa, sub responsabilitatea președintelui-director general. Axens consideră că un număr foarte limitat de decizii sunt luate la nivelul consiliului de administrație și că acționarul său lasă directorilor o mare autonomie în luarea deciziilor comerciale și industriale. Prin urmare, întreprinderea Axens contestă analiza Comisiei conform căreia IFP și Axens ar constitui o singură entitate economică.

| (81) | În al doilea rând, întreprinderea Axens reamintește că reorganizarea din 2001 s-a făcut în conformitate cu proiectul validat în mod explicit de Comisie. Ea consideră că putea, în mod legitim, să aibă încredere în validitatea acestui cadru juridic și financiar a cărui repunere în discuție ar constitui un obstacol serios în ceea ce privește dezvoltarea sa. |
| --- | --- |

(81)

În al doilea rând, întreprinderea Axens reamintește că reorganizarea din 2001 s-a făcut în conformitate cu proiectul validat în mod explicit de Comisie. Ea consideră că putea, în mod legitim, să aibă încredere în validitatea acestui cadru juridic și financiar a cărui repunere în discuție ar constitui un obstacol serios în ceea ce privește dezvoltarea sa.

| (82) | În al treilea rând, întreprinderea Axens susține că majoritatea operatorilor de pe piețele tehnologiilor și catalizatorilor în rafinare și petrochimie au recurs la o combinație de cercetare internă și în parteneriat. Întreprinderea Criterion, filială a întreprinderii Shell, ar avea acces la cercetarea acesteia din urmă, ABB Lummus ar avea acorduri cu Chevron și cu Shell, UOP cu Total și cu alți operatori, iar Albermale cu ExxonMobil. Întreprinderea Axens arată că colaborarea sa cu IFP se înscrie în acest context și a fost structurată în mod transparent prin intermediul a trei convenții de cercetare și de licență. Acestea din urmă ar avea la bază, din punctul de vedere al fiecăreia dintre părți, o logică comercială clasică. Întreprinderea Axens consideră că faptul că proporția cifrei sale de afaceri destinată cheltuielilor pentru cercetare este comparabilă cu eforturile depuse de concurenții săi constituie un indiciu suplimentar că Axens nu beneficiază de niciun avantaj din relațiile sale cu IFP. |
| --- | --- |

(82)

În al treilea rând, întreprinderea Axens susține că majoritatea operatorilor de pe piețele tehnologiilor și catalizatorilor în rafinare și petrochimie au recurs la o combinație de cercetare internă și în parteneriat. Întreprinderea Criterion, filială a întreprinderii Shell, ar avea acces la cercetarea acesteia din urmă, ABB Lummus ar avea acorduri cu Chevron și cu Shell, UOP cu Total și cu alți operatori, iar Albermale cu ExxonMobil. Întreprinderea Axens arată că colaborarea sa cu IFP se înscrie în acest context și a fost structurată în mod transparent prin intermediul a trei convenții de cercetare și de licență. Acestea din urmă ar avea la bază, din punctul de vedere al fiecăreia dintre părți, o logică comercială clasică. Întreprinderea Axens consideră că faptul că proporția cifrei sale de afaceri destinată cheltuielilor pentru cercetare este comparabilă cu eforturile depuse de concurenții săi constituie un indiciu suplimentar că Axens nu beneficiază de niciun avantaj din relațiile sale cu IFP.

| (83) | În ultimul rând, întreprinderea Axens subliniază că se confruntă cu concurența unor operatori foarte puternici, adesea susținuți activ de statele lor de origine. În Statele Unite ale Americii, Department of Energy ar consacra, în fapt, un buget de mai multe sute de milioane de dolari pentru susținerea proiectelor. |
| --- | --- |

(83)

În ultimul rând, întreprinderea Axens subliniază că se confruntă cu concurența unor operatori foarte puternici, adesea susținuți activ de statele lor de origine. În Statele Unite ale Americii, Department of Energy ar consacra, în fapt, un buget de mai multe sute de milioane de dolari pentru susținerea proiectelor.

5.3.   Observații prezentate de UOP

| (84) | Sediul social al întreprinderii UOP Limited este situat în Regatul Unit. Întreprinderea dispune de două situri de producție, în Regatul Unit și în Italia, și este activă în șaptesprezece state membre. Întreprinderea este specializată în conceperea, ingineria, licența și asistența pentru o serie de procedee precum conversia petrolului, producerea de carburanți proprii, desulfurizarea carburanților și tehnologiile petrochimice. De asemenea, întreprinderea produce catalizatori, filtre moleculare, adsorbanți și alte echipamente specializate. |
| --- | --- |

(84)

Sediul social al întreprinderii UOP Limited este situat în Regatul Unit. Întreprinderea dispune de două situri de producție, în Regatul Unit și în Italia, și este activă în șaptesprezece state membre. Întreprinderea este specializată în conceperea, ingineria, licența și asistența pentru o serie de procedee precum conversia petrolului, producerea de carburanți proprii, desulfurizarea carburanților și tehnologiile petrochimice. De asemenea, întreprinderea produce catalizatori, filtre moleculare, adsorbanți și alte echipamente specializate.

| (85) | UOP și ansamblul IFP/Axens sunt concurenți în domeniul tehnologiilor de producție și desulfurizare a benzinei, de producție și extragere a unor compuși aromatici, precum și în domeniul catalizatorilor pentru o gamă largă de procedee de producție a carburanților proprii. UOP primește favorabil inițierea procedurii de investigație formale împotriva ajutorului acordat IFP și se alătură Comisiei în ceea ce privește majoritatea concluziilor sale. |
| --- | --- |

(85)

UOP și ansamblul IFP/Axens sunt concurenți în domeniul tehnologiilor de producție și desulfurizare a benzinei, de producție și extragere a unor compuși aromatici, precum și în domeniul catalizatorilor pentru o gamă largă de procedee de producție a carburanților proprii. UOP primește favorabil inițierea procedurii de investigație formale împotriva ajutorului acordat IFP și se alătură Comisiei în ceea ce privește majoritatea concluziilor sale.

| (86) | În primul rând, UOP percepe o evoluție netă a activităților IFP în ultimii ani. Astfel, IFP ar fi restructurat o activitate de licențe, relativ nesemnificativă și deschisă tuturor întreprinderilor, astfel încât să concureze direct cu operatorii privați pe piața procedeelor. UOP reamintește că jurisprudența comunitară cere ca, din momentul în care statul decide să acționeze ca operator economic, acesta trebuie să acționeze în aceleași condiții ca un operator privat. Întreprinderea UOP consideră, în acest sens, că un deficit de funcționare de mai mult de 555 de milioane EUR în ultimii trei ani nu este acceptabil pentru un acționar normal. |
| --- | --- |

(86)

În primul rând, UOP percepe o evoluție netă a activităților IFP în ultimii ani. Astfel, IFP ar fi restructurat o activitate de licențe, relativ nesemnificativă și deschisă tuturor întreprinderilor, astfel încât să concureze direct cu operatorii privați pe piața procedeelor. UOP reamintește că jurisprudența comunitară cere ca, din momentul în care statul decide să acționeze ca operator economic, acesta trebuie să acționeze în aceleași condiții ca un operator privat. Întreprinderea UOP consideră, în acest sens, că un deficit de funcționare de mai mult de 555 de milioane EUR în ultimii trei ani nu este acceptabil pentru un acționar normal.

| (87) | În acest context, UOP a solicitat Comisiei să emită la adresa Franței un ordin de suspendare a sprijinului public al IFP, în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (22). |
| --- | --- |

(87)

În acest context, UOP a solicitat Comisiei să emită la adresa Franței un ordin de suspendare a sprijinului public al IFP, în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (22).

| (88) | În al doilea rând, UOP consideră că faptul că ansamblul IFP/Axens nu trebuie să acopere toate cheltuielile de C & D nu numai că i-a permis acestuia să câștige o parte semnificativă a pieței tehnologiilor de rafinare și petrochimice, ci i-a permis, de asemenea, să amenințe profitabilitatea concurenților săi. În plus, UOP susține că apropierea de piață și nivelul scăzut al activităților de C & D din ansamblul IFP/Axens indică absența unui efect stimulativ al ajutorului. În sfârșit, UOP consideră că eventualul beneficiu al unui ajutor ar fi compensat din plin de riscul de excludere a operatorilor privați pe piețele respective, în măsura în care UOP consideră că, pe termen mediu, operatorii privați vor trebui să-și reducă cheltuielile de C & D pentru a rămâne competitivi în fața unui concurent subvenționat considerabil. |
| --- | --- |

(88)

În al doilea rând, UOP consideră că faptul că ansamblul IFP/Axens nu trebuie să acopere toate cheltuielile de C & D nu numai că i-a permis acestuia să câștige o parte semnificativă a pieței tehnologiilor de rafinare și petrochimice, ci i-a permis, de asemenea, să amenințe profitabilitatea concurenților săi. În plus, UOP susține că apropierea de piață și nivelul scăzut al activităților de C & D din ansamblul IFP/Axens indică absența unui efect stimulativ al ajutorului. În sfârșit, UOP consideră că eventualul beneficiu al unui ajutor ar fi compensat din plin de riscul de excludere a operatorilor privați pe piețele respective, în măsura în care UOP consideră că, pe termen mediu, operatorii privați vor trebui să-și reducă cheltuielile de C & D pentru a rămâne competitivi în fața unui concurent subvenționat considerabil.

| (89) | În al treilea rând, întreprinderea UOP este de acord cu estimarea Comisiei potrivit căreia IFP și filiala acestuia, Axens, constituie o entitate economică unică. Pe de o parte, structura capitalului, personalul de conducere, relațiile preferențiale și gradul de integrare economică al IFP și al filialei acestuia, Axens, conduc la această concluzie. În acest sens, UOP subliniază că integrarea economică a celor două entități este dovedită din moment ce Axens este unicul distribuitor al tehnologiilor dezvoltate de IFP, precum și primul și, posibil, unicul destinatar al rezultatelor IFP. Astfel de acorduri demonstrează, potrivit UOP, că IFP și Axens sunt, fără echivoc, dependente una de alta, lucrează împreună și urmăresc interese identice pe piață. Pe de altă parte, UOP consideră că, în calitate de unic acționar al întreprinderii Axens, IFP este în măsură să definească strategia acestei întreprinderi pe termen scurt și mediu. |
| --- | --- |

(89)

În al treilea rând, întreprinderea UOP este de acord cu estimarea Comisiei potrivit căreia IFP și filiala acestuia, Axens, constituie o entitate economică unică. Pe de o parte, structura capitalului, personalul de conducere, relațiile preferențiale și gradul de integrare economică al IFP și al filialei acestuia, Axens, conduc la această concluzie. În acest sens, UOP subliniază că integrarea economică a celor două entități este dovedită din moment ce Axens este unicul distribuitor al tehnologiilor dezvoltate de IFP, precum și primul și, posibil, unicul destinatar al rezultatelor IFP. Astfel de acorduri demonstrează, potrivit UOP, că IFP și Axens sunt, fără echivoc, dependente una de alta, lucrează împreună și urmăresc interese identice pe piață. Pe de altă parte, UOP consideră că, în calitate de unic acționar al întreprinderii Axens, IFP este în măsură să definească strategia acestei întreprinderi pe termen scurt și mediu.

| (90) | În al patrulea rând, UOP consideră, ca și Comisia, că, pentru a nu exista vreun avantaj în favoarea ansamblului IFP/Axens, bugetul IFP alocat pentru C & D întreprinsă în colaborare cu sau pentru întreprinderea Axens ar trebui să fie finanțat din veniturile dobândite pe piață. |
| --- | --- |

(90)

În al patrulea rând, UOP consideră, ca și Comisia, că, pentru a nu exista vreun avantaj în favoarea ansamblului IFP/Axens, bugetul IFP alocat pentru C & D întreprinsă în colaborare cu sau pentru întreprinderea Axens ar trebui să fie finanțat din veniturile dobândite pe piață.

| (91) | În al cincilea rând, UOP sugerează ca Comisia să rețină specificitatea pieței licențelor pentru tehnologiile unor procedee atunci când încearcă să stabilească o corespondență între activitățile de C & D ale ansamblului IFP/Axens și categoriile de cercetare definite în anexa I din cadrul C & D din 1996. Specificitatea ar proveni din faptul că ansamblul IFP/Axens și concurenții acestuia nu comercializează un produs sau un serviciu, ci un procedeu. Potrivit UOP, faptul că industria desemnează, de obicei, dezvoltarea unui procedeu comercializabil prin termenul „C & D” nu trebuie să determine Comisia să omită faptul că această dezvoltare se află în aval de activitățile de C & D astfel cum au fost definite în cadrul C & D din 1996. În acest sens, UOP susține că C & D pentru industriile procedeelor de rafinare și petrochimice poate fi împărțită în trei etape:






  (a) | o etapă de cercetare de bază, în cursul căreia noile materiale și concepte de procedee sunt dezvoltate și testate până la demonstrarea principiului lor (23); |
| --- | --- | --- |

(91)

În al cincilea rând, UOP sugerează ca Comisia să rețină specificitatea pieței licențelor pentru tehnologiile unor procedee atunci când încearcă să stabilească o corespondență între activitățile de C & D ale ansamblului IFP/Axens și categoriile de cercetare definite în anexa I din cadrul C & D din 1996. Specificitatea ar proveni din faptul că ansamblul IFP/Axens și concurenții acestuia nu comercializează un produs sau un serviciu, ci un procedeu. Potrivit UOP, faptul că industria desemnează, de obicei, dezvoltarea unui procedeu comercializabil prin termenul „C & D” nu trebuie să determine Comisia să omită faptul că această dezvoltare se află în aval de activitățile de C & D astfel cum au fost definite în cadrul C & D din 1996. În acest sens, UOP susține că C & D pentru industriile procedeelor de rafinare și petrochimice poate fi împărțită în trei etape:

(a)

o etapă de cercetare de bază, în cursul căreia noile materiale și concepte de procedee sunt dezvoltate și testate până la demonstrarea principiului lor (23);

| (b) | o etapă de dezvoltare a procedeelor și a materialelor, în cursul căreia conceptele materialelor și procedeelor descoperite sunt dezvoltate pentru o aplicare comercială; |
| --- | --- |

(b)

o etapă de dezvoltare a procedeelor și a materialelor, în cursul căreia conceptele materialelor și procedeelor descoperite sunt dezvoltate pentru o aplicare comercială;

| (c) | o etapă de dezvoltare a aplicării, în cursul căreia sunt construite instrumentele care oferă posibilitatea de a prevedea anumite performanțe reproductibile și fabricarea materialelor, cu scopul de a oferi procedeul într-un context competitiv. |
| --- | --- |

(c)

o etapă de dezvoltare a aplicării, în cursul căreia sunt construite instrumentele care oferă posibilitatea de a prevedea anumite performanțe reproductibile și fabricarea materialelor, cu scopul de a oferi procedeul într-un context competitiv.

| (92) | UOP consideră că etapele (b) și (c) fac parte integrantă din dezvoltarea comercială. |
| --- | --- |

(92)

UOP consideră că etapele (b) și (c) fac parte integrantă din dezvoltarea comercială.

| (93) | În ultimul rând, întreprinderea UOP, deși este de acord cu estimarea Comisiei în ceea ce privește unicitatea economică a IFP și a filialei acestuia Axens, a dorit să aducă unele elemente suplimentare, în ipoteza în care Comisia ar hotărî, la încheierea procedurii investigației formale, că IFP și Axens constituie două entități economice separate. Potrivit UOP, piața procedeelor propune produse necomparabile. În consecință, singurul mod de a garanta că Axens plătește prețul pieței pentru rezultatele IFP ar fi apelul la o procedură de licitație. Astfel, UOP consideră că dreptul de prim refuz constituie un avantaj în sine în măsura în care, acordând dreptul de prim refuz întreprinderii Axens, IFP renunță la posibilitatea de a ceda rezultatele sale, printr-o procedură de licitație, operatorului care face cea mai bună ofertă pe piață. |
| --- | --- |

(93)

În ultimul rând, întreprinderea UOP, deși este de acord cu estimarea Comisiei în ceea ce privește unicitatea economică a IFP și a filialei acestuia Axens, a dorit să aducă unele elemente suplimentare, în ipoteza în care Comisia ar hotărî, la încheierea procedurii investigației formale, că IFP și Axens constituie două entități economice separate. Potrivit UOP, piața procedeelor propune produse necomparabile. În consecință, singurul mod de a garanta că Axens plătește prețul pieței pentru rezultatele IFP ar fi apelul la o procedură de licitație. Astfel, UOP consideră că dreptul de prim refuz constituie un avantaj în sine în măsura în care, acordând dreptul de prim refuz întreprinderii Axens, IFP renunță la posibilitatea de a ceda rezultatele sale, printr-o procedură de licitație, operatorului care face cea mai bună ofertă pe piață.

6.   COMENTARIILE FRANȚEI PRIVIND OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (94) | Comentariile Franței au în vedere observațiile UOP și plângerea. |
| --- | --- |

(94)

Comentariile Franței au în vedere observațiile UOP și plângerea.

6.1.   Ca răspuns la observațiile UOP

| (95) | În primul rând, Franța contestă afirmația UOP privind existența unei entități unice IFP/Axens, insistând asupra autonomiei Axens în raport cu IFP și asupra faptului că IFP este un institut de cercetare, de învățământ și de documentare, ceea ce îl diferențiază în mod fundamental de filiala sa Axens și de UOP Limited. |
| --- | --- |

(95)

În primul rând, Franța contestă afirmația UOP privind existența unei entități unice IFP/Axens, insistând asupra autonomiei Axens în raport cu IFP și asupra faptului că IFP este un institut de cercetare, de învățământ și de documentare, ceea ce îl diferențiază în mod fundamental de filiala sa Axens și de UOP Limited.

| (96) | În ceea ce privește autonomia întreprinderii Axens în raport cu IFP, Franța reamintește mai întâi că, în conformitate cu jurisprudența comunitară constantă, structura de deținere a capitalului unei filiale nu constituie, ea singură, un criteriu suficient pentru a determina dacă filiala poate sau nu să fie considerată ca având autonomie economică în raport cu întreprinderea-mamă. Axens, deși deținută în proporție de 100 % de către IFP, este total independentă pe piață. Această independență este atestată de mai multe indicii:






  (a) | Axens dispune de un proces decizional autonom și de o organizare financiară și umană proprie; |
| --- | --- | --- |

(96)

În ceea ce privește autonomia întreprinderii Axens în raport cu IFP, Franța reamintește mai întâi că, în conformitate cu jurisprudența comunitară constantă, structura de deținere a capitalului unei filiale nu constituie, ea singură, un criteriu suficient pentru a determina dacă filiala poate sau nu să fie considerată ca având autonomie economică în raport cu întreprinderea-mamă. Axens, deși deținută în proporție de 100 % de către IFP, este total independentă pe piață. Această independență este atestată de mai multe indicii:

(a)

Axens dispune de un proces decizional autonom și de o organizare financiară și umană proprie;

| (b) | Axens își definește în mod liber politica comercială, obiectivele de vânzare și marjele brute; |
| --- | --- |

(b)

Axens își definește în mod liber politica comercială, obiectivele de vânzare și marjele brute;

| (c) | Axens intervine pe piața rafinării și a petrochimiei în nume propriu și în cont propriu și dispune de puterea de a încheia contracte fără autorizația prealabilă a IFP; |
| --- | --- |

(c)

Axens intervine pe piața rafinării și a petrochimiei în nume propriu și în cont propriu și dispune de puterea de a încheia contracte fără autorizația prealabilă a IFP;

| (d) | Axens dispune de autonomie financiară în raport cu IFP în limita competențelor rezervate, precizate în statut, și nu este unicul distribuitor al tehnologiilor IFP. |
| --- | --- |

(d)

Axens dispune de autonomie financiară în raport cu IFP în limita competențelor rezervate, precizate în statut, și nu este unicul distribuitor al tehnologiilor IFP.

| (97) | În ceea ce privește caracterul de institut de cercetare fără scop lucrativ al IFP, Franța își reiterează afirmația potrivit căreia IFP este un institut de cercetare al cărui prim scop este de a exercita activități de cercetare și de a difuza rezultatele acestor activități prin instituțiile de învățământ, prin publicarea sau transferul de tehnologii, profiturile fiind reinvestite integral în cercetare sau în difuzarea rezultatelor acesteia. |
| --- | --- |

(97)

În ceea ce privește caracterul de institut de cercetare fără scop lucrativ al IFP, Franța își reiterează afirmația potrivit căreia IFP este un institut de cercetare al cărui prim scop este de a exercita activități de cercetare și de a difuza rezultatele acestor activități prin instituțiile de învățământ, prin publicarea sau transferul de tehnologii, profiturile fiind reinvestite integral în cercetare sau în difuzarea rezultatelor acesteia.

| (98) | În al doilea rând, având în vedere că resursele transferate de stat către IFP nu constituie un ajutor de stat, în conformitate cu punctul 2.4 primul paragraf din cadrul C & D din 1996, Franța contestă afirmația UOP potrivit căreia resursele în cauză (24) constituie un ajutor pentru funcționare. |
| --- | --- |

(98)

În al doilea rând, având în vedere că resursele transferate de stat către IFP nu constituie un ajutor de stat, în conformitate cu punctul 2.4 primul paragraf din cadrul C & D din 1996, Franța contestă afirmația UOP potrivit căreia resursele în cauză (24) constituie un ajutor pentru funcționare.

| (99) | În al treilea rând, potrivit UOP, aproape întregul sprijin public acordat IFP ar servi la finanțarea unor activități orientate spre piață și, prin urmare, cadrul C & D din 1996 nu ar putea fi pus în aplicare. Această afirmație este contestată de Franța, care reamintește că IFP are, înainte de toate, o misiune de interes general axată pe cercetarea fundamentală și pe valorificarea rezultatelor sale, precum și pe învățământ și pe difuzarea cunoștințelor, care nu ar putea să se confunde cu obiectivele strict comerciale urmărite de operatorii privați, cum sunt UOP și Axens. |
| --- | --- |

(99)

În al treilea rând, potrivit UOP, aproape întregul sprijin public acordat IFP ar servi la finanțarea unor activități orientate spre piață și, prin urmare, cadrul C & D din 1996 nu ar putea fi pus în aplicare. Această afirmație este contestată de Franța, care reamintește că IFP are, înainte de toate, o misiune de interes general axată pe cercetarea fundamentală și pe valorificarea rezultatelor sale, precum și pe învățământ și pe difuzarea cunoștințelor, care nu ar putea să se confunde cu obiectivele strict comerciale urmărite de operatorii privați, cum sunt UOP și Axens.

| (100) | În plus, lucrările de cercetare pe care le realizează IFP pentru Axens în cadrul convenției de cercetare industrială sunt, pe de o parte, studii de fezabilitate tehnică și, pe de altă parte, lucrări de cercetare industrială. IFP nu realizează lucrări de cercetare preconcurențială în contul Axens, aceasta din urmă asumându-și și finanțând singură astfel de lucrări. Deoarece situațiile financiare transmise în observațiile Franței din februarie 2006 atestă că IFP respectă pe deplin dispozițiile Directivei 80/723/CEE, Franța consideră că alocarea bugetară este utilizată în mod adecvat pentru a duce la bun sfârșit misiunea de interes general și financiar a lucrărilor de C & D în sensul cadrului C & D din 1996. |
| --- | --- |

(100)

În plus, lucrările de cercetare pe care le realizează IFP pentru Axens în cadrul convenției de cercetare industrială sunt, pe de o parte, studii de fezabilitate tehnică și, pe de altă parte, lucrări de cercetare industrială. IFP nu realizează lucrări de cercetare preconcurențială în contul Axens, aceasta din urmă asumându-și și finanțând singură astfel de lucrări. Deoarece situațiile financiare transmise în observațiile Franței din februarie 2006 atestă că IFP respectă pe deplin dispozițiile Directivei 80/723/CEE, Franța consideră că alocarea bugetară este utilizată în mod adecvat pentru a duce la bun sfârșit misiunea de interes general și financiar a lucrărilor de C & D în sensul cadrului C & D din 1996.

| (101) | În al patrulea rând, potrivit UOP, dreptul de prim refuz ar fi în beneficiul întreprinderii Axens, care nu ar plăti prețul pieței pentru un astfel de drept. Franța subliniază importanța de a aprecia rezultatul economic global al remunerațiilor plătite de Axens către IFP. În afară de dividende, elementele acestei remunerații globale (constând în remunerația plătită cu titlul de drept de prim refuz și în redevențele plătite cu titlul de convenții de licență-cadru și de licență-produse) au fost determinate în 2001 conform unei logici economice. Logica respectivă este destinată să garanteze că Axens nu ar obține niciun beneficiu economic din relația sa cu IFP și să asigure un feedback convenabil și stabil, în fiecare an, pentru IFP, independent de combinația care rezultă din vânzările Axens în orice moment, pentru a evita riscul unor variații prea puternice ale resurselor pentru IFP. |
| --- | --- |

(101)

În al patrulea rând, potrivit UOP, dreptul de prim refuz ar fi în beneficiul întreprinderii Axens, care nu ar plăti prețul pieței pentru un astfel de drept. Franța subliniază importanța de a aprecia rezultatul economic global al remunerațiilor plătite de Axens către IFP. În afară de dividende, elementele acestei remunerații globale (constând în remunerația plătită cu titlul de drept de prim refuz și în redevențele plătite cu titlul de convenții de licență-cadru și de licență-produse) au fost determinate în 2001 conform unei logici economice. Logica respectivă este destinată să garanteze că Axens nu ar obține niciun beneficiu economic din relația sa cu IFP și să asigure un feedback convenabil și stabil, în fiecare an, pentru IFP, independent de combinația care rezultă din vânzările Axens în orice moment, pentru a evita riscul unor variații prea puternice ale resurselor pentru IFP.

| (102) | Franța susține că doar remunerația globală suportată efectiv de Axens, raportată la cifra sa totală de afaceri, trebuie să fie analizată în lumina condițiilor pieței. Având în vedere aceste elemente, dreptul de prim refuz nu ar crea niciun avantaj concurențial în favoarea Axens, nici denaturarea concurenței. |
| --- | --- |

(102)

Franța susține că doar remunerația globală suportată efectiv de Axens, raportată la cifra sa totală de afaceri, trebuie să fie analizată în lumina condițiilor pieței. Având în vedere aceste elemente, dreptul de prim refuz nu ar crea niciun avantaj concurențial în favoarea Axens, nici denaturarea concurenței.

| (103) | În ultimul rând, Franța contestă, de asemenea, afirmația potrivit căreia existența unui presupus ajutor de stat ilegal în beneficiul ansamblului IFP/Axens ar fi provocat pagube concurenților și ar fi constituit un obstacol pentru dinamica inovației. Franța atrage atenția că UOP Limited este singurul dintre numeroșii concurenți existenți care a transmis observațiile sale Comisiei. În plus, Franța subliniază că nu s-a transmis nicio dovadă a presupuselor pagube. |
| --- | --- |

(103)

În ultimul rând, Franța contestă, de asemenea, afirmația potrivit căreia existența unui presupus ajutor de stat ilegal în beneficiul ansamblului IFP/Axens ar fi provocat pagube concurenților și ar fi constituit un obstacol pentru dinamica inovației. Franța atrage atenția că UOP Limited este singurul dintre numeroșii concurenți existenți care a transmis observațiile sale Comisiei. În plus, Franța subliniază că nu s-a transmis nicio dovadă a presupuselor pagube.

| (104) | În sfârșit, Franța consideră că dinamica de inovare nu este inhibată pe piața rafinării și a petrochimiei. În acest sens, pe piața licențelor de tehnologii și a catalizatorilor, analiza cotelor de piață ar evidenția o dominare clară a grupului UOP. Dacă există cu adevărat o putere de piață, potrivit Franței, aceasta ar exista în cadrul UOP și nu în cel al Axens. Franța adaugă că, chiar dacă puterea de piață a UOP a scăzut, scăderea ar avea la origine propriile erori strategice ale UOP, în special pe piața desulfurizării, unde UOP a renunțat să investească și, prin urmare, s-a menținut la distanță de o activitate puternic generatoare de venituri. |
| --- | --- |

(104)

În sfârșit, Franța consideră că dinamica de inovare nu este inhibată pe piața rafinării și a petrochimiei. În acest sens, pe piața licențelor de tehnologii și a catalizatorilor, analiza cotelor de piață ar evidenția o dominare clară a grupului UOP. Dacă există cu adevărat o putere de piață, potrivit Franței, aceasta ar exista în cadrul UOP și nu în cel al Axens. Franța adaugă că, chiar dacă puterea de piață a UOP a scăzut, scăderea ar avea la origine propriile erori strategice ale UOP, în special pe piața desulfurizării, unde UOP a renunțat să investească și, prin urmare, s-a menținut la distanță de o activitate puternic generatoare de venituri.

6.2.   Răspuns la plângerea anonimă

| (105) | În primul rând, Franța reafirmă că reorganizarea activităților IFP a fost notificată Comisiei. Scrisorile din 2001, prin care aceasta informa Comisia cu privire la proiectul de reorganizare internă care a atras după sine transferul activităților comerciale ale IFP către o filială, ar constitui notificări în sensul articolului 88 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(105)

În primul rând, Franța reafirmă că reorganizarea activităților IFP a fost notificată Comisiei. Scrisorile din 2001, prin care aceasta informa Comisia cu privire la proiectul de reorganizare internă care a atras după sine transferul activităților comerciale ale IFP către o filială, ar constitui notificări în sensul articolului 88 alineatul (3) din tratat.

| (106) | În al doilea rând, Franța reamintește argumentele citate în observațiile sale (a se vedea secțiunea 4.3) și în răspunsul la observațiile UOP (a se vedea considerentul 94 și următoarele) care contrazic informația potrivit căreia IFP și Axens constituie o singură unitate economică. |
| --- | --- |

(106)

În al doilea rând, Franța reamintește argumentele citate în observațiile sale (a se vedea secțiunea 4.3) și în răspunsul la observațiile UOP (a se vedea considerentul 94 și următoarele) care contrazic informația potrivit căreia IFP și Axens constituie o singură unitate economică.

| (107) | În al treilea rând, Franța insistă asupra faptului că activitățile de cercetare ale IFP realizate în cadrul centrului de rezultate „Rafinare-Petrochimie” aduc beneficii unor diferiți parteneri industriali proveniți din mai multe state [...] (15), și nu doar întreprinderii Axens, astfel cum susține reclamantul. |
| --- | --- |

(107)

În al treilea rând, Franța insistă asupra faptului că activitățile de cercetare ale IFP realizate în cadrul centrului de rezultate „Rafinare-Petrochimie” aduc beneficii unor diferiți parteneri industriali proveniți din mai multe state [...] (15), și nu doar întreprinderii Axens, astfel cum susține reclamantul.

| (108) | În al patrulea rând, contrar afirmației reclamantului potrivit căreia mai mult de jumătate din venitul întreprinderii Axens ar fi generat de vânzarea de licențe pentru procedee și de furnizarea de servicii aferente acestora, Franța arată că partea activității „licență de tehnologii” (process licensing) în cifra de afaceri a întreprinderii Axens a anilor 2003, 2004 și 2005 a fost de 36 %, 38 %, respectiv 31 %. |
| --- | --- |

(108)

În al patrulea rând, contrar afirmației reclamantului potrivit căreia mai mult de jumătate din venitul întreprinderii Axens ar fi generat de vânzarea de licențe pentru procedee și de furnizarea de servicii aferente acestora, Franța arată că partea activității „licență de tehnologii” (process licensing) în cifra de afaceri a întreprinderii Axens a anilor 2003, 2004 și 2005 a fost de 36 %, 38 %, respectiv 31 %.

| (109) | În al cincilea rând, Franța contestă afirmația reclamantului potrivit căreia Axens nu ar dispune de propriile sale facilități de cercetare. Dimpotrivă, Axens ar dispune de propriile sale resurse umane și materiale pentru a duce la bun sfârșit activitățile de dezvoltare preconcurențială în vederea omologării înainte de introducerea pe piață: programe informatice de dimensionare, instrumente pentru simulări de procedee, aparate de evaluare a catalizatorilor și adsorbanților și instalații pilot pentru dezvoltarea catalizatorilor și pentru simularea înlănțuirilor unor etape unitare înainte de extrapolarea industrială. De altfel, resursele întreprinderii Axens i-ar fi permis acesteia să finalizeze dezvoltarea unor produse și procedee propuse de terți, alții decât IFP. |
| --- | --- |

(109)

În al cincilea rând, Franța contestă afirmația reclamantului potrivit căreia Axens nu ar dispune de propriile sale facilități de cercetare. Dimpotrivă, Axens ar dispune de propriile sale resurse umane și materiale pentru a duce la bun sfârșit activitățile de dezvoltare preconcurențială în vederea omologării înainte de introducerea pe piață: programe informatice de dimensionare, instrumente pentru simulări de procedee, aparate de evaluare a catalizatorilor și adsorbanților și instalații pilot pentru dezvoltarea catalizatorilor și pentru simularea înlănțuirilor unor etape unitare înainte de extrapolarea industrială. De altfel, resursele întreprinderii Axens i-ar fi permis acesteia să finalizeze dezvoltarea unor produse și procedee propuse de terți, alții decât IFP.

| (110) | În al șaselea rând, Franța reafirmă că IFP prezintă, prin misiunea și activitățile sale, caracteristicile unui institut fără scop lucrativ, care exercită pe deplin o misiune de interes general conferită de stat. Această analiză ar fi confirmată de funcționarea și organizarea IFP și a filialelor acestuia, în măsura în care IFP ar fi acționat astfel încât filialele sale comerciale să fie complet autonome și independente. Prin urmare, Franța consideră că finanțarea IFP, institut fără scop lucrativ, nu constituie ajutor de stat în conformitate cu punctul 2.4 primul paragraf din cadrul C & D din 1996. |
| --- | --- |

(110)

În al șaselea rând, Franța reafirmă că IFP prezintă, prin misiunea și activitățile sale, caracteristicile unui institut fără scop lucrativ, care exercită pe deplin o misiune de interes general conferită de stat. Această analiză ar fi confirmată de funcționarea și organizarea IFP și a filialelor acestuia, în măsura în care IFP ar fi acționat astfel încât filialele sale comerciale să fie complet autonome și independente. Prin urmare, Franța consideră că finanțarea IFP, institut fără scop lucrativ, nu constituie ajutor de stat în conformitate cu punctul 2.4 primul paragraf din cadrul C & D din 1996.

| (111) | În al șaptelea rând, Franța contestă în mod special punctul potrivit căruia activitatea de cercetare a IFP ar trebui să fie asimilată cu simpla elaborare a unui „procedeu tehnologic” (technology process) susceptibil de a fi utilizat în mod direct de unele societăți comerciale pentru producția lor industrială. În această privință, Franța aduce informații detaliate despre ciclurile de dezvoltare ale procedeelor și produselor. |
| --- | --- |

(111)

În al șaptelea rând, Franța contestă în mod special punctul potrivit căruia activitatea de cercetare a IFP ar trebui să fie asimilată cu simpla elaborare a unui „procedeu tehnologic” (technology process) susceptibil de a fi utilizat în mod direct de unele societăți comerciale pentru producția lor industrială. În această privință, Franța aduce informații detaliate despre ciclurile de dezvoltare ale procedeelor și produselor.

| (112) | În al optulea rând, Franța face trimitere la observațiile transmise ca urmare a inițierii procedurii cu privire la afirmația reclamantului potrivit căreia remunerația activităților de cercetare întreprinse de IFP pentru Axens nu ar fi în conformitate cu condițiile pieței (a se vedea considerentul 60). |
| --- | --- |

(112)

În al optulea rând, Franța face trimitere la observațiile transmise ca urmare a inițierii procedurii cu privire la afirmația reclamantului potrivit căreia remunerația activităților de cercetare întreprinse de IFP pentru Axens nu ar fi în conformitate cu condițiile pieței (a se vedea considerentul 60).

| (113) | În al nouălea rând, Franța contestă afirmația potrivit căreia valoarea eventualului ajutor de care ar beneficia Axens s-ar ridica la 50 de milioane EUR pentru anul 2003 și se sprijină, în acest sens, pe situațiile financiare transmise. |
| --- | --- |

(113)

În al nouălea rând, Franța contestă afirmația potrivit căreia valoarea eventualului ajutor de care ar beneficia Axens s-ar ridica la 50 de milioane EUR pentru anul 2003 și se sprijină, în acest sens, pe situațiile financiare transmise.

| (114) | În ultimul rând, Franța consideră că, contrar afirmațiilor reclamantului, concurenții întreprinderii Axens beneficiază, în general, de sprijin public (direct sau indirect) pentru a duce la bun sfârșit activitățile lor de C & D. De exemplu, grupul UOP primește finanțări pentru programele sale interne de C & D, prin National Institute of standards and technologies (NIST). În plus, acesta externalizează o parte din cercetările sale prin intermediul unor parteneriate cu institute, laboratoare de cercetare sau universități, care beneficiază, ele însele, de fonduri publice. Astfel, UOP colaborează cu Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Synchrotron Catalysis Consortium de la Universitatea din Delaware, precum și cu College of Engineering de la Universitatea din Illinois – Urbana Champaign sau cu SINTEF din Norvegia. |
| --- | --- |

(114)

În ultimul rând, Franța consideră că, contrar afirmațiilor reclamantului, concurenții întreprinderii Axens beneficiază, în general, de sprijin public (direct sau indirect) pentru a duce la bun sfârșit activitățile lor de C & D. De exemplu, grupul UOP primește finanțări pentru programele sale interne de C & D, prin National Institute of standards and technologies (NIST). În plus, acesta externalizează o parte din cercetările sale prin intermediul unor parteneriate cu institute, laboratoare de cercetare sau universități, care beneficiază, ele însele, de fonduri publice. Astfel, UOP colaborează cu Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Synchrotron Catalysis Consortium de la Universitatea din Delaware, precum și cu College of Engineering de la Universitatea din Illinois – Urbana Champaign sau cu SINTEF din Norvegia.

7.   EVALUARE

7.1.   Existența unui ajutor de stat

7.1.1.   Identificarea potențialilor beneficiari

| (115) | În deciziile sale din 1996 și 1998, Comisia a considerat că sprijinul public acordat activităților de C & D întreprinse de IFP nu intra sub incidența articolului 87 alineatul (1) din tratat, în măsura în care IFP era un organism de cercetare fără scop lucrativ care nu era angajat într-un demers comercial. |
| --- | --- |

(115)

În deciziile sale din 1996 și 1998, Comisia a considerat că sprijinul public acordat activităților de C & D întreprinse de IFP nu intra sub incidența articolului 87 alineatul (1) din tratat, în măsura în care IFP era un organism de cercetare fără scop lucrativ care nu era angajat într-un demers comercial.

| (116) | Cu toate acestea, în decizia sa inițiere a procedurii, din motivele prezentate la considerentul 37 din prezenta decizie, Comisia a pus în discuție, parțial, această analiză. Aceasta a considerat, în special, că IFP, prin intermediul filialelor sale Axens, Beicip-Franlab și Prosernat, era angajat în activitățile economice în cauză, precum și pe piața tehnologiilor de rafinare și petrochimice, pe piața consultanței în ceea ce privește exploatarea câmpurilor petroliere și a supravegherii programelor informatice de exploatare petrolieră, precum și pe piața tehnologiilor de tratare a gazelor naturale și de recuperare a sulfului (denumite în continuare „piețele în cauză”). Prin urmare, trebuie să se analizeze dacă subvenția publică plătită către IFP nu conduce la un ajutor de stat pe piețele în cauză. |
| --- | --- |

(116)

Cu toate acestea, în decizia sa inițiere a procedurii, din motivele prezentate la considerentul 37 din prezenta decizie, Comisia a pus în discuție, parțial, această analiză. Aceasta a considerat, în special, că IFP, prin intermediul filialelor sale Axens, Beicip-Franlab și Prosernat, era angajat în activitățile economice în cauză, precum și pe piața tehnologiilor de rafinare și petrochimice, pe piața consultanței în ceea ce privește exploatarea câmpurilor petroliere și a supravegherii programelor informatice de exploatare petrolieră, precum și pe piața tehnologiilor de tratare a gazelor naturale și de recuperare a sulfului (denumite în continuare „piețele în cauză”). Prin urmare, trebuie să se analizeze dacă subvenția publică plătită către IFP nu conduce la un ajutor de stat pe piețele în cauză.

| (117) | Pentru a stabili existența unui ajutor de stat, Comisia a identificat eventualii beneficiari. Comisia consideră că, într-o analiză concurențială, IFP și filialele sale Axens, Beicip-Franlab și Prosernat nu pot fi considerate ca operatori economici distincți. Aceasta se bazează, în primul rând, pe deținerea directă de către IFP a 100 % din capitalul întreprinderii Axens și a 100 % din capitalul Beicip-Franlab și pe deținerea indirectă a 100 % din capitalul Prosernat. |
| --- | --- |

(117)

Pentru a stabili existența unui ajutor de stat, Comisia a identificat eventualii beneficiari. Comisia consideră că, într-o analiză concurențială, IFP și filialele sale Axens, Beicip-Franlab și Prosernat nu pot fi considerate ca operatori economici distincți. Aceasta se bazează, în primul rând, pe deținerea directă de către IFP a 100 % din capitalul întreprinderii Axens și a 100 % din capitalul Beicip-Franlab și pe deținerea indirectă a 100 % din capitalul Prosernat.

| (118) | Structura capitalului este utilizată în mod obișnuit de către Comisie în analizele sale concurențiale ca indiciu al independenței întreprinderilor. În acest sens, Comisia reamintește că luarea în calcul a criteriului structurii capitalului, astfel cum este precizat la articolul 3 alineatul (3) din anexa la recomandarea privind IMM, exclude de la calificarea ca IMM a grupurilor de întreprinderi a căror putere economică ar depăși-o pe cea a unui IMM. Recomandarea privind IMM consideră că întreprinderile sunt „legate” în momentul în care o întreprindere are majoritatea drepturilor de vot ale acționarilor unei alte întreprinderi. De altfel, această recomandarea este utilizată și în alte comunicări ale Comisiei, în special Liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (25) pentru a determina independența unei întreprinderi. De asemenea, structura capitalului este reluată la articolul 5 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi („Regulamentul CE privind concentrările economice”) (26) sau la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 772/2004 al Comisiei din 27 aprilie 2004 privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat anumitor categorii de acorduri de transfer de tehnologie (27). |
| --- | --- |

(118)

Structura capitalului este utilizată în mod obișnuit de către Comisie în analizele sale concurențiale ca indiciu al independenței întreprinderilor. În acest sens, Comisia reamintește că luarea în calcul a criteriului structurii capitalului, astfel cum este precizat la articolul 3 alineatul (3) din anexa la recomandarea privind IMM, exclude de la calificarea ca IMM a grupurilor de întreprinderi a căror putere economică ar depăși-o pe cea a unui IMM. Recomandarea privind IMM consideră că întreprinderile sunt „legate” în momentul în care o întreprindere are majoritatea drepturilor de vot ale acționarilor unei alte întreprinderi. De altfel, această recomandarea este utilizată și în alte comunicări ale Comisiei, în special Liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (25) pentru a determina independența unei întreprinderi. De asemenea, structura capitalului este reluată la articolul 5 alineatul (4) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi („Regulamentul CE privind concentrările economice”) (26) sau la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 772/2004 al Comisiei din 27 aprilie 2004 privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat anumitor categorii de acorduri de transfer de tehnologie (27).

| (119) | În afară de criteriul structurii capitalului, Comisia ia în calcul mai multe elemente care, luate în considerare împreună, confirmă analiza Comisiei potrivit căreia IFP și filialele acesteia nu sunt separabile din punctul de vedere al clienților și al concurenților pe piețele în cauză. Astfel cum reiese din Hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene Intermills/Comisia (28), „în ciuda faptului că fiecare dintre cele trei societăți industriale posedă o individualitate juridică distinctă de fosta societate Intermills, toate aceste societăți formează împreună un grup unic, cel puțin în privința ajutorului acordat de autoritățile belgiene. Prin urmare, Comisia a considerat în mod justificat ansamblul grupului ca o «întreprindere» unică în lumina aplicării articolului 92 din tratat”. |
| --- | --- |

(119)

În afară de criteriul structurii capitalului, Comisia ia în calcul mai multe elemente care, luate în considerare împreună, confirmă analiza Comisiei potrivit căreia IFP și filialele acesteia nu sunt separabile din punctul de vedere al clienților și al concurenților pe piețele în cauză. Astfel cum reiese din Hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene Intermills/Comisia (28), „în ciuda faptului că fiecare dintre cele trei societăți industriale posedă o individualitate juridică distinctă de fosta societate Intermills, toate aceste societăți formează împreună un grup unic, cel puțin în privința ajutorului acordat de autoritățile belgiene. Prin urmare, Comisia a considerat în mod justificat ansamblul grupului ca o «întreprindere» unică în lumina aplicării articolului 92 din tratat”.

| (120) | În ceea ce privește misiunile și activitățile IFP și ale filialelor acestuia, Comisia constată că, dacă obiectivul principal și statutul IFP diferă de cele ale filialelor acestuia, valorificarea rezultatelor de C & D ale IFP pe piață figurează totuși printre prioritățile definite de stat în contractul său de obiective cu IFP și se înscrie în strategia de dezvoltare a IFP. Într-adevăr, este vorba de „a obține un feedback financiar privind cheltuielile de C & D, care vine să amplifice efortul său de cercetare” profitând de oportunitățile oferite de piețe:






  — | în domeniul „Rafinare-Petrochimie”, contractul de obiective arată că „ambiția IFP, în decursul deceniului în curs, este de a-și lărgi domeniul de intervenție și de a-și mări cotele de piață pentru a deveni, pe plan mondial, un actor major [...] [Este vorba de] a consolida noul pol constituit din Direcția Industrială a IFP și Procatalyse [Axens], destinat să beneficieze de efectul de antrenare asociat vânzărilor de licențe și să valorifice cât mai bine potențialul de C & D al IFP în domeniu”; |
| --- | --- | --- |

(120)

În ceea ce privește misiunile și activitățile IFP și ale filialelor acestuia, Comisia constată că, dacă obiectivul principal și statutul IFP diferă de cele ale filialelor acestuia, valorificarea rezultatelor de C & D ale IFP pe piață figurează totuși printre prioritățile definite de stat în contractul său de obiective cu IFP și se înscrie în strategia de dezvoltare a IFP. Într-adevăr, este vorba de „a obține un feedback financiar privind cheltuielile de C & D, care vine să amplifice efortul său de cercetare” profitând de oportunitățile oferite de piețe:

—

în domeniul „Rafinare-Petrochimie”, contractul de obiective arată că „ambiția IFP, în decursul deceniului în curs, este de a-și lărgi domeniul de intervenție și de a-și mări cotele de piață pentru a deveni, pe plan mondial, un actor major [...] [Este vorba de] a consolida noul pol constituit din Direcția Industrială a IFP și Procatalyse [Axens], destinat să beneficieze de efectul de antrenare asociat vânzărilor de licențe și să valorifice cât mai bine potențialul de C & D al IFP în domeniu”;

| — | în domeniul „Explorare-Producție”, „trebuie, de la caz la caz, să se utilizeze cât mai bine «competențele Grup», în special cele ale filialelor directe, și să se obțină toate sinergiile posibile din acest dispozitiv, pentru a asigura cea mai eficace acoperire a piețelor” (29). |
| --- | --- |

—

în domeniul „Explorare-Producție”, „trebuie, de la caz la caz, să se utilizeze cât mai bine «competențele Grup», în special cele ale filialelor directe, și să se obțină toate sinergiile posibile din acest dispozitiv, pentru a asigura cea mai eficace acoperire a piețelor” (29).

| (121) | În ceea ce privește controlul efectiv al filialelor, Comisia a luat în calcul, pe de o parte, prezența unor persoane din conducerea IFP în instanțele decizionale ale filialelor și, pe de altă parte, centrele de decizie privind orientările strategice și deciziile fundamentale:






  — | Axens: la 10 noiembrie 2005, din nouă membri ai consiliului de administrație, șase administratori fac parte și din personalul de conducere al IFP, în special cinci administratori figurează în comitetul executiv al IFP. Consiliul de administrație este singurul abilitat să adopte bugetul, planul de investiții și planul de finanțare anuale ale Axens, iar cheltuielile de investiții care depășesc valoarea de 762 000 EUR trebuie să fie validate de consiliul de administrație. |
| --- | --- | --- |

(121)

În ceea ce privește controlul efectiv al filialelor, Comisia a luat în calcul, pe de o parte, prezența unor persoane din conducerea IFP în instanțele decizionale ale filialelor și, pe de altă parte, centrele de decizie privind orientările strategice și deciziile fundamentale:

—

Axens: la 10 noiembrie 2005, din nouă membri ai consiliului de administrație, șase administratori fac parte și din personalul de conducere al IFP, în special cinci administratori figurează în comitetul executiv al IFP. Consiliul de administrație este singurul abilitat să adopte bugetul, planul de investiții și planul de finanțare anuale ale Axens, iar cheltuielile de investiții care depășesc valoarea de 762 000 EUR trebuie să fie validate de consiliul de administrație.

| — | Beicip-Franlab: la 1 ianuarie 2003, trei membri ai consiliului de supraveghere al Beicip-Franlab din șapte fac parte din personalul de conducere al IFP. Conform statutului Beicip-Franlab, consiliul de supraveghere exercită un control permanent al gestionării de către Comitetul executiv. |
| --- | --- |

—

Beicip-Franlab: la 1 ianuarie 2003, trei membri ai consiliului de supraveghere al Beicip-Franlab din șapte fac parte din personalul de conducere al IFP. Conform statutului Beicip-Franlab, consiliul de supraveghere exercită un control permanent al gestionării de către Comitetul executiv.

| — | Prosernat: la 1 ianuarie 2003, trei administratori din consiliul de administrație al Prosernat din cinci fac parte și din Comitetul executiv al IFP. Consiliul de administrație al Prosernat ia hotărâri în privința planurilor strategice, a bugetului anual, a creării de noi activități, a acordurilor cu societăți în comun. |
| --- | --- |

—

Prosernat: la 1 ianuarie 2003, trei administratori din consiliul de administrație al Prosernat din cinci fac parte și din Comitetul executiv al IFP. Consiliul de administrație al Prosernat ia hotărâri în privința planurilor strategice, a bugetului anual, a creării de noi activități, a acordurilor cu societăți în comun.

| (122) | Comisia notează că acordurile exclusive, în calitate de convenții reglementate, sunt reglementate de norme precise conform cărora reprezentantul IFP în consiliul de administrație nu ia parte la votul privind problemele referitoare la acordurile exclusive. Cu toate acestea, chiar dacă reprezentantul IFP nu ia parte la vot, alți membri ai consiliului de administrație, care fac parte, de asemenea, din personalul de conducere al IFP, iau parte la acest vot. |
| --- | --- |

(122)

Comisia notează că acordurile exclusive, în calitate de convenții reglementate, sunt reglementate de norme precise conform cărora reprezentantul IFP în consiliul de administrație nu ia parte la votul privind problemele referitoare la acordurile exclusive. Cu toate acestea, chiar dacă reprezentantul IFP nu ia parte la vot, alți membri ai consiliului de administrație, care fac parte, de asemenea, din personalul de conducere al IFP, iau parte la acest vot.

| (123) | Comisia susține că acordurile exclusive nu constituie, ele însele, un indiciu al absenței de autonomie a întreprinderilor. Cu toate acestea, Comisia notează că aceste contracte sunt esențiale pentru activitățile economice ale filialelor. |
| --- | --- |

(123)

Comisia susține că acordurile exclusive nu constituie, ele însele, un indiciu al absenței de autonomie a întreprinderilor. Cu toate acestea, Comisia notează că aceste contracte sunt esențiale pentru activitățile economice ale filialelor.

| (124) | De asemenea, Comisia ia în considerare faptul că posibilitățile de cercetare colaborativă cu alte întreprinderi în domeniul de activitate a filialelor sunt cuprinse strict în acordurile exclusive. Astfel, IFP nu poate iniția un proiect în domeniul de activitate a filialelor în cauză decât în măsura în care acestea nu doresc să efectueze proiectul de cercetare, după exercitarea dreptului de prim refuz (30). De asemenea, IFP dispune de un drept de prim refuz asupra tuturor activităților de cercetare pe care filialele în cauză doresc să le întreprindă. Abia în urma exercitării dreptului de prim refuz de către IFP, filialele în cauză au posibilitatea de a propune proiectul de cercetare altor întreprinderi (31). Comisia consideră că aceste restricții sunt un indicator al puternicei integrări economice a IFP și a filialelor în cauză. |
| --- | --- |

(124)

De asemenea, Comisia ia în considerare faptul că posibilitățile de cercetare colaborativă cu alte întreprinderi în domeniul de activitate a filialelor sunt cuprinse strict în acordurile exclusive. Astfel, IFP nu poate iniția un proiect în domeniul de activitate a filialelor în cauză decât în măsura în care acestea nu doresc să efectueze proiectul de cercetare, după exercitarea dreptului de prim refuz (30). De asemenea, IFP dispune de un drept de prim refuz asupra tuturor activităților de cercetare pe care filialele în cauză doresc să le întreprindă. Abia în urma exercitării dreptului de prim refuz de către IFP, filialele în cauză au posibilitatea de a propune proiectul de cercetare altor întreprinderi (31). Comisia consideră că aceste restricții sunt un indicator al puternicei integrări economice a IFP și a filialelor în cauză.

| (125) | În plus, Comisia a luat în considerare existența unor contracte de punere la dispoziție, în special de spații și de personal:






  — | pentru Axens: spații, restaurant al întreprinderii, personal, servicii administrative; |
| --- | --- | --- |

(125)

În plus, Comisia a luat în considerare existența unor contracte de punere la dispoziție, în special de spații și de personal:

—

pentru Axens: spații, restaurant al întreprinderii, personal, servicii administrative;

| — | pentru Beicip-Franlab: trezorerie, personal; |
| --- | --- |

—

pentru Beicip-Franlab: trezorerie, personal;

| — | pentru Prosernat: servicii juridice și financiare. |
| --- | --- |

—

pentru Prosernat: servicii juridice și financiare.

| (126) | În ceea ce privește modul cum sunt percepute IFP și filialele acestuia pe piețele în cauză, Comisia consideră că mai multe elemente arată că IFP și filialele în cauză au o prezență și o imagine comune pentru clienții și concurenții lor. Pe lângă mențiunea „IFP Group Technologies” în logo-urile întreprinderilor Axens și Prosernat, există și legături directe între site-urile internet ale filialelor în cauză și site-ul IFP. În plus, pe site-ul lor, Axens și Prosernat se referă la eforturile de C & D al IFP în domeniul lor de activitate (32). De asemenea, biroul întreprinderii Beicip-Franlab la Bahrain se numește„IFP Middle East Consulting”. Mai mult, IFP și Axens participă împreună la diverse conferințe (33). De asemenea, Comisia a descoperit mai multe referiri la o singură entitate IFP/Axens în reclame publicitare și în publicații (34), precum și pe site-urile internet ale unor reprezentanți ai sectorului (35). |
| --- | --- |

(126)

În ceea ce privește modul cum sunt percepute IFP și filialele acestuia pe piețele în cauză, Comisia consideră că mai multe elemente arată că IFP și filialele în cauză au o prezență și o imagine comune pentru clienții și concurenții lor. Pe lângă mențiunea „IFP Group Technologies” în logo-urile întreprinderilor Axens și Prosernat, există și legături directe între site-urile internet ale filialelor în cauză și site-ul IFP. În plus, pe site-ul lor, Axens și Prosernat se referă la eforturile de C & D al IFP în domeniul lor de activitate (32). De asemenea, biroul întreprinderii Beicip-Franlab la Bahrain se numește„IFP Middle East Consulting”. Mai mult, IFP și Axens participă împreună la diverse conferințe (33). De asemenea, Comisia a descoperit mai multe referiri la o singură entitate IFP/Axens în reclame publicitare și în publicații (34), precum și pe site-urile internet ale unor reprezentanți ai sectorului (35).

| (127) | În sfârșit, Comisia notează o intersectare între domeniile de activitate a IFP și cele ale filialelor Axens, Beicip-Franlab și Prosernat, ceea ce sporește necesitatea de a considera grupul IFP ca o singură întreprindere. |
| --- | --- |

(127)

În sfârșit, Comisia notează o intersectare între domeniile de activitate a IFP și cele ale filialelor Axens, Beicip-Franlab și Prosernat, ceea ce sporește necesitatea de a considera grupul IFP ca o singură întreprindere.

| (128) | În concluzie, obiectivul de valorificare a rezultatelor de C & D se situează în centrul strategiei de dezvoltare a IFP, astfel cum este precizată în contractul său de obiective cu statul. În plus, deținerea capitalului filialelor și prezența personalului de conducere al IFP în conducerea filialelor atestă un control juridic și de facto al IFP asupra filialelor în cauză. În sfârșit, acordurile exclusive între IFP și filialele în cauză în domenii esențiale pentru activitatea acestora sunt dovada integrării economice a entităților respective. Prin urmare, imaginea și prezența comună a IFP și a filialelor sale pe piețele în cauză constituie un indiciu suplimentar în acest sens. În consecință, Comisia consideră că, având în vedere practica sa decizională și jurisprudența Curții de Justiție, nu se poate face distincție între filialele în cauză, în calitate de operatori economici pe piețele în cauză, și întreprinderea lor mamă, IFP. |
| --- | --- |

(128)

În concluzie, obiectivul de valorificare a rezultatelor de C & D se situează în centrul strategiei de dezvoltare a IFP, astfel cum este precizată în contractul său de obiective cu statul. În plus, deținerea capitalului filialelor și prezența personalului de conducere al IFP în conducerea filialelor atestă un control juridic și de facto al IFP asupra filialelor în cauză. În sfârșit, acordurile exclusive între IFP și filialele în cauză în domenii esențiale pentru activitatea acestora sunt dovada integrării economice a entităților respective. Prin urmare, imaginea și prezența comună a IFP și a filialelor sale pe piețele în cauză constituie un indiciu suplimentar în acest sens. În consecință, Comisia consideră că, având în vedere practica sa decizională și jurisprudența Curții de Justiție, nu se poate face distincție între filialele în cauză, în calitate de operatori economici pe piețele în cauză, și întreprinderea lor mamă, IFP.

| (129) | În lumina celor menționate anterior, Comisia consideră că beneficiarii unui eventual ajutor de stat sunt entitățile IFP, Axens, Beicip-Franlab și Prosernat pentru activitățile acestora pe piața tehnologiilor de rafinare și petrochimice, pe piața consultanței în ceea ce privește exploatarea câmpurilor petroliere și supravegherea programelor informatice de exploatare petrolieră, precum și pe piața tehnologiilor de tratare a gazelor naturale și de recuperare a sulfului. |
| --- | --- |

(129)

În lumina celor menționate anterior, Comisia consideră că beneficiarii unui eventual ajutor de stat sunt entitățile IFP, Axens, Beicip-Franlab și Prosernat pentru activitățile acestora pe piața tehnologiilor de rafinare și petrochimice, pe piața consultanței în ceea ce privește exploatarea câmpurilor petroliere și supravegherea programelor informatice de exploatare petrolieră, precum și pe piața tehnologiilor de tratare a gazelor naturale și de recuperare a sulfului.

7.1.2.   Determinarea avantajului selectiv finanțat din resurse ale statului

| (130) | În măsura în care s-a demonstrat că IFP, prin intermediul filialelor sale Axens, Beicip-Franlab și Prosernat, exercită activități economice, sprijinul public acordat de stat pentru IFP în domeniile de activitate a celor trei filiale este susceptibil de a intra sub incidența articolului 87 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(130)

În măsura în care s-a demonstrat că IFP, prin intermediul filialelor sale Axens, Beicip-Franlab și Prosernat, exercită activități economice, sprijinul public acordat de stat pentru IFP în domeniile de activitate a celor trei filiale este susceptibil de a intra sub incidența articolului 87 alineatul (1) din tratat.

| (131) | Întrebarea la care Comisia trebuie să răspundă înainte de a lua o hotărâre cu privire la existența unui avantaj concurențial este aceea de a ști dacă finanțarea publică a IFP aduce beneficii și activităților economice ale acesteia pe piețele în cauză. În acest sens, Comisia a precizat interpretarea pe care o dă noțiunii de ajutor, în cazul în care aceeași entitate exercită atât activități economice, cât și neeconomice, în noul cadru comunitar pentru ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (36) din 2006, care reflectă poziția Comisiei cu privire la acest subiect: „În cazul în care aceeași entitate desfășoară atât activități de natură economică, cât și de natură neeconomică, pentru a evita subvenționarea încrucișată a activității economice, finanțarea publică a activităților neeconomice nu va intra sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, în cazul în care cele două tipuri de activități și costurile și finanțarea acestora pot fi distinse în mod clar. O dovadă a alocării corecte a costurilor poate consta în declarațiile financiare anuale ale universităților și ale organismelor de cercetare.” (37) |
| --- | --- |

(131)

Întrebarea la care Comisia trebuie să răspundă înainte de a lua o hotărâre cu privire la existența unui avantaj concurențial este aceea de a ști dacă finanțarea publică a IFP aduce beneficii și activităților economice ale acesteia pe piețele în cauză. În acest sens, Comisia a precizat interpretarea pe care o dă noțiunii de ajutor, în cazul în care aceeași entitate exercită atât activități economice, cât și neeconomice, în noul cadru comunitar pentru ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare (36) din 2006, care reflectă poziția Comisiei cu privire la acest subiect: „În cazul în care aceeași entitate desfășoară atât activități de natură economică, cât și de natură neeconomică, pentru a evita subvenționarea încrucișată a activității economice, finanțarea publică a activităților neeconomice nu va intra sub incidența articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE, în cazul în care cele două tipuri de activități și costurile și finanțarea acestora pot fi distinse în mod clar. O dovadă a alocării corecte a costurilor poate consta în declarațiile financiare anuale ale universităților și ale organismelor de cercetare.” (37)

| (132) | Cu alte cuvinte, Comisia trebuie să determine dacă există o subvenție încrucișată a activităților economice prin intermediul finanțării de către stat a activităților neeconomice ale IFP. Pentru aceasta, Comisia a examinat conturile IFP, în scopul de a identifica valoarea eventuală a subvenției publice acordate activităților lor comerciale. Într-adevăr, IFP și filialele în cauză fiind entități juridice distincte, conturile acestora sunt separate. Comisia consideră că, dacă există o subvenție a activităților economice, aceasta rezultă din nivelul remunerațiilor plătite de filialele în cauză către întreprinderea-mamă și se reflectă în conturile IFP. |
| --- | --- |

(132)

Cu alte cuvinte, Comisia trebuie să determine dacă există o subvenție încrucișată a activităților economice prin intermediul finanțării de către stat a activităților neeconomice ale IFP. Pentru aceasta, Comisia a examinat conturile IFP, în scopul de a identifica valoarea eventuală a subvenției publice acordate activităților lor comerciale. Într-adevăr, IFP și filialele în cauză fiind entități juridice distincte, conturile acestora sunt separate. Comisia consideră că, dacă există o subvenție a activităților economice, aceasta rezultă din nivelul remunerațiilor plătite de filialele în cauză către întreprinderea-mamă și se reflectă în conturile IFP.

| (133) | În primul rând, Comisia ia notă de faptul că bugetul IFP este organizat, în funcție de tipul activității, în șapte centre de rezultate, ceea ce permite separarea contabilă efectivă a activităților de C & D, de formare, de difuzare a cunoștințelor și de gestionare a portofoliului IFP. |
| --- | --- |

(133)

În primul rând, Comisia ia notă de faptul că bugetul IFP este organizat, în funcție de tipul activității, în șapte centre de rezultate, ceea ce permite separarea contabilă efectivă a activităților de C & D, de formare, de difuzare a cunoștințelor și de gestionare a portofoliului IFP.

| (134) | În acest context, Comisia consideră că sunt pertinente în cadrul examinării sale conturile centrului de rezultate „Rafinare-Petrochimie” pentru activitățile din domeniul tehnologiilor de rafinare și petrochimice, precum și pentru activitățile din domeniul tehnologiilor de recuperare a sulfului și conturile centrului de rezultate „Explorare-Producție” pentru activitățile din domeniul de consultanță în ceea ce privește exploatarea câmpurilor petroliere și supravegherea programelor informatice de exploatare petrolieră, precum și pentru activitățile din domeniul tehnologiilor de tratare a gazelor naturale. Comisia consideră că finanțarea publică a proiectelor întreprinse în cadrul postului „Cercetare exploratorie” nu intră în câmpul său de examinare, în măsura în care proiectele depind de cercetarea fundamentală, în sensul anexei I la cadrul C & D din 1996, prezintă un risc important și nu sunt destinate unei filiere precise. |
| --- | --- |

(134)

În acest context, Comisia consideră că sunt pertinente în cadrul examinării sale conturile centrului de rezultate „Rafinare-Petrochimie” pentru activitățile din domeniul tehnologiilor de rafinare și petrochimice, precum și pentru activitățile din domeniul tehnologiilor de recuperare a sulfului și conturile centrului de rezultate „Explorare-Producție” pentru activitățile din domeniul de consultanță în ceea ce privește exploatarea câmpurilor petroliere și supravegherea programelor informatice de exploatare petrolieră, precum și pentru activitățile din domeniul tehnologiilor de tratare a gazelor naturale. Comisia consideră că finanțarea publică a proiectelor întreprinse în cadrul postului „Cercetare exploratorie” nu intră în câmpul său de examinare, în măsura în care proiectele depind de cercetarea fundamentală, în sensul anexei I la cadrul C & D din 1996, prezintă un risc important și nu sunt destinate unei filiere precise.

| (135) | În al doilea rând, Comisia consideră că sistemul de contabilitate analitică pus în aplicare în cadrul IFP permite efectiv o alocare a veniturilor (în afara alocării bugetare a statului) și a cheltuielilor în cadrul fiecărui centru de rezultate. În acest sens, Comisia menționează că contabilitatea analitică a IFP are la bază noțiunea de proiect. Proiectele sunt grupate pe centre de rezultate. În cadrul fiecărui centru de rezultate, proiectele sunt repertoriate pe segmente sau tipuri. Alocarea cheltuielilor și a veniturilor în fiecare centru de rezultate se face pentru fiecare proiect în parte. În plus, Comisia menționează că bugetul și conturile anuale ale IFP sunt supuse controlului extern și independent a doi auditori. |
| --- | --- |

(135)

În al doilea rând, Comisia consideră că sistemul de contabilitate analitică pus în aplicare în cadrul IFP permite efectiv o alocare a veniturilor (în afara alocării bugetare a statului) și a cheltuielilor în cadrul fiecărui centru de rezultate. În acest sens, Comisia menționează că contabilitatea analitică a IFP are la bază noțiunea de proiect. Proiectele sunt grupate pe centre de rezultate. În cadrul fiecărui centru de rezultate, proiectele sunt repertoriate pe segmente sau tipuri. Alocarea cheltuielilor și a veniturilor în fiecare centru de rezultate se face pentru fiecare proiect în parte. În plus, Comisia menționează că bugetul și conturile anuale ale IFP sunt supuse controlului extern și independent a doi auditori.

| (136) | În al treilea rând, Comisia notează că centrele de rezultate dispun de încasări proprii, alocarea bugetară a statului nefiind acordată, analitic, centrelor de rezultate. Rezultă de aici un eventual deficit contabil între veniturile și cheltuielile care le sunt acordate. Încasările proprii cuprind remunerațiile pentru servicii, redevențele pe licențe și dividendele plătite de filiale. |
| --- | --- |

(136)

În al treilea rând, Comisia notează că centrele de rezultate dispun de încasări proprii, alocarea bugetară a statului nefiind acordată, analitic, centrelor de rezultate. Rezultă de aici un eventual deficit contabil între veniturile și cheltuielile care le sunt acordate. Încasările proprii cuprind remunerațiile pentru servicii, redevențele pe licențe și dividendele plătite de filiale.

| (137) | În al patrulea rând, Comisia constată că totalul costurilor suportate de IFP pentru un proiect dat este luat în calcul și cuprinde nu numai cheltuielile direct imputabile proiectului (achizițiile de produse și de materiale mobile de mici dimensiuni, servicii externe, deplasări, asigurări, documentație, întreținere și spații specifice proiectului), ci și cheltuielile indirecte (salarii și cotizații sociale pentru personal, amortizarea imobilizărilor corporale și necorporale, cheltuieli generale). Cheltuielile indirecte sunt imputate proiectului proporțional cu numărul de persoane * oră conform unui tarif orar calculat în funcție de categoria de personal considerată (inginer, tehnicieni etc.). Comisia consideră că această metodă de imputare este obiectivă și pertinentă din punct de vedere contabil, având în vedere activitățile considerate. |
| --- | --- |

(137)

În al patrulea rând, Comisia constată că totalul costurilor suportate de IFP pentru un proiect dat este luat în calcul și cuprinde nu numai cheltuielile direct imputabile proiectului (achizițiile de produse și de materiale mobile de mici dimensiuni, servicii externe, deplasări, asigurări, documentație, întreținere și spații specifice proiectului), ci și cheltuielile indirecte (salarii și cotizații sociale pentru personal, amortizarea imobilizărilor corporale și necorporale, cheltuieli generale). Cheltuielile indirecte sunt imputate proiectului proporțional cu numărul de persoane * oră conform unui tarif orar calculat în funcție de categoria de personal considerată (inginer, tehnicieni etc.). Comisia consideră că această metodă de imputare este obiectivă și pertinentă din punct de vedere contabil, având în vedere activitățile considerate.

| (138) | În al cincilea rând, Comisia notează că costul proiectelor orizontale întreprinse în cadrul centrelor de rezultate pe segmentele „Echipamentele meseriei” și „Activități Suport” este, de asemenea, repercutat la nivelul fiecărui proiect fie direct, fie proporțional cu totalitatea cheltuielilor segmentului căruia acesta îi aparține (Dobândire de competențe sau cercetare industrială). |
| --- | --- |

(138)

În al cincilea rând, Comisia notează că costul proiectelor orizontale întreprinse în cadrul centrelor de rezultate pe segmentele „Echipamentele meseriei” și „Activități Suport” este, de asemenea, repercutat la nivelul fiecărui proiect fie direct, fie proporțional cu totalitatea cheltuielilor segmentului căruia acesta îi aparține (Dobândire de competențe sau cercetare industrială).

| (139) | În ultimul rând, Comisia ia notă că punerile la dispoziție secundare, menționate la punctul 125, fac obiectul unor convenții între IFP și filialele în cauză. Aceste servicii sunt facturate de către IFP în funcție de costurile sale totale și sunt imputate centrelor de rezultate în cauză. |
| --- | --- |

(139)

În ultimul rând, Comisia ia notă că punerile la dispoziție secundare, menționate la punctul 125, fac obiectul unor convenții între IFP și filialele în cauză. Aceste servicii sunt facturate de către IFP în funcție de costurile sale totale și sunt imputate centrelor de rezultate în cauză.

| (140) | Prin urmare, Comisia este în măsură să concluzioneze că cheltuielile centrelor de rezultate „Rafinare-Petrochimie” și „Explorare-Producție” reflectă efectiv totalitatea costurilor activităților IFP pe piețele în cauză. |
| --- | --- |

(140)

Prin urmare, Comisia este în măsură să concluzioneze că cheltuielile centrelor de rezultate „Rafinare-Petrochimie” și „Explorare-Producție” reflectă efectiv totalitatea costurilor activităților IFP pe piețele în cauză.

| (141) | În consecință, Comisia ia notă de faptul că nu există o corespondență exactă între centrele de rezultate „Rafinare-Petrochimie” și „Explorare-Producție”, pe de o parte, și, pe de altă parte, domeniile de activitate a filialelor în cauză. Cu alte cuvinte, pentru a relua terminologia utilizată în convențiile de cercetare, centrele de rezultate grupează activități din domeniile exclusive ale filialelor, dar și din domenii neexclusive. |
| --- | --- |

(141)

În consecință, Comisia ia notă de faptul că nu există o corespondență exactă între centrele de rezultate „Rafinare-Petrochimie” și „Explorare-Producție”, pe de o parte, și, pe de altă parte, domeniile de activitate a filialelor în cauză. Cu alte cuvinte, pentru a relua terminologia utilizată în convențiile de cercetare, centrele de rezultate grupează activități din domeniile exclusive ale filialelor, dar și din domenii neexclusive.

| (142) | Pe de o parte, centrul de rezultate „Rafinare-Petrochimie” înglobează activitățile de C & D ale IFP în domeniul tehnologiilor de recuperare a sulfului, ale căror rezultate sunt exploatate de filiala Prosernat, în domeniul tehnologiilor de rafinare, petrochimice, GTL (gas to liquid), al esterilor din uleiuri vegetale pentru motorine, ale căror rezultate sunt exploatate de filiala Axens, precum și în domeniul CTL (coal to liquid), al biomasei (în afară de esteri din uleiuri vegetale pentru motorine) și al producției de hidrogen, ale căror rezultate sunt exploatate în colaborare cu alți parteneri industriali. |
| --- | --- |

(142)

Pe de o parte, centrul de rezultate „Rafinare-Petrochimie” înglobează activitățile de C & D ale IFP în domeniul tehnologiilor de recuperare a sulfului, ale căror rezultate sunt exploatate de filiala Prosernat, în domeniul tehnologiilor de rafinare, petrochimice, GTL (gas to liquid), al esterilor din uleiuri vegetale pentru motorine, ale căror rezultate sunt exploatate de filiala Axens, precum și în domeniul CTL (coal to liquid), al biomasei (în afară de esteri din uleiuri vegetale pentru motorine) și al producției de hidrogen, ale căror rezultate sunt exploatate în colaborare cu alți parteneri industriali.

| (143) | Pe de altă parte, centrul de rezultate „Explorare-Producție” cuprinde activitățile de C & D ale IFP în domeniul de consultanță în ceea ce privește câmpurile petroliere și de supraveghere a programelor informatice de exploatare petrolieră, ale căror rezultate sunt exploatate de filiala Beicip-Franlab, în domeniul tehnologiilor de tratare a gazelor naturale, ale căror rezultate sunt exploatate de filiala Prosernat, dar și în domeniul recuperării CO2 și al transportului de hidrogen, ale căror rezultate sunt exploatate în colaborare cu alți parteneri industriali. |
| --- | --- |

(143)

Pe de altă parte, centrul de rezultate „Explorare-Producție” cuprinde activitățile de C & D ale IFP în domeniul de consultanță în ceea ce privește câmpurile petroliere și de supraveghere a programelor informatice de exploatare petrolieră, ale căror rezultate sunt exploatate de filiala Beicip-Franlab, în domeniul tehnologiilor de tratare a gazelor naturale, ale căror rezultate sunt exploatate de filiala Prosernat, dar și în domeniul recuperării CO2 și al transportului de hidrogen, ale căror rezultate sunt exploatate în colaborare cu alți parteneri industriali.

| (144) | În plus, Comisia ia în considerare faptul că mai multe proiecte întreprinse în cadrul centrelor de rezultate „Rafinare-Petrochimie” și „Explorare-Producție” pe segmentul „Dobândire de competențe” sunt în legătură cu cercetarea fundamentală, în sensul anexei I din cadrul C & D din 1996, iar rezultatele sunt difuzate pe scară largă, fără discriminare, în întreprinderile comunitare. Aceste proiecte au drept obiectiv apariția unor idei novatoare, printr-o cercetare creativă foarte avansată, precum și dezvoltarea de competențe. Franța a prezentat Comisiei lista proiectelor întreprinse în cadrul acestor segmente și fișe descriptive. În plus, Comisia ia notă de faptul că IFP difuzează rezultatele acestor lucrări printr-un anumit număr de instrumente, cum ar fi propria sa revistă științifică Oil & Gas Science and Technology, accesibilă online gratuit, organizarea și participarea la congrese, publicarea de studii, parteneriate cu alte centre de cercetare și studii doctorale. |
| --- | --- |

(144)

În plus, Comisia ia în considerare faptul că mai multe proiecte întreprinse în cadrul centrelor de rezultate „Rafinare-Petrochimie” și „Explorare-Producție” pe segmentul „Dobândire de competențe” sunt în legătură cu cercetarea fundamentală, în sensul anexei I din cadrul C & D din 1996, iar rezultatele sunt difuzate pe scară largă, fără discriminare, în întreprinderile comunitare. Aceste proiecte au drept obiectiv apariția unor idei novatoare, printr-o cercetare creativă foarte avansată, precum și dezvoltarea de competențe. Franța a prezentat Comisiei lista proiectelor întreprinse în cadrul acestor segmente și fișe descriptive. În plus, Comisia ia notă de faptul că IFP difuzează rezultatele acestor lucrări printr-un anumit număr de instrumente, cum ar fi propria sa revistă științifică Oil & Gas Science and Technology, accesibilă online gratuit, organizarea și participarea la congrese, publicarea de studii, parteneriate cu alte centre de cercetare și studii doctorale.

| (145) | Ținând cont de elementele expuse la punctele 133-139, Comisia consideră că sistemul de contabilitate analitică al IFP permite urmărirea tuturor costurilor suportate și a remunerațiilor percepute în activitățile sale economice. Cu toate acestea, Comisia observă că în organizarea actuală a conturilor IFP, pentru a face distincția între activitățile economice și cele neeconomice, este necesară o analiză detaliată a conturilor centrelor de rezultate, pentru fiecare proiect în parte. În consecință, Comisia consideră că, în viitor, IFP trebuie să-și organizeze și să-și publice conturile în așa fel încât să delimiteze mai clar activitățile sale economice de activitățile neeconomice, de exemplu regrupându-și activitățile economice în cadrul unui singur centru de rezultate, conform principiilor stabilite prin Directiva 2006/111/CE. |
| --- | --- |

(145)

Ținând cont de elementele expuse la punctele 133-139, Comisia consideră că sistemul de contabilitate analitică al IFP permite urmărirea tuturor costurilor suportate și a remunerațiilor percepute în activitățile sale economice. Cu toate acestea, Comisia observă că în organizarea actuală a conturilor IFP, pentru a face distincția între activitățile economice și cele neeconomice, este necesară o analiză detaliată a conturilor centrelor de rezultate, pentru fiecare proiect în parte. În consecință, Comisia consideră că, în viitor, IFP trebuie să-și organizeze și să-și publice conturile în așa fel încât să delimiteze mai clar activitățile sale economice de activitățile neeconomice, de exemplu regrupându-și activitățile economice în cadrul unui singur centru de rezultate, conform principiilor stabilite prin Directiva 2006/111/CE.

| (146) | În urma analizei conturilor centrelor de rezultate ale IFP, Comisia este în măsură să stabilească valoarea costurilor proiectelor de C & D, precum și resursele proprii ale IFP în domeniile de activitate exclusive ale filialelor Axens și Prosernat, și anume tehnologiile de rafinare, petrochimice, ale GTL și ale esterilor din uleiuri vegetale pentru motorine, precum și tehnologiile de tratare a gazelor naturale și de recuperare a sulfului:
  Tabelul 1









  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Cheltuieli | [...] ** | [...] ** | [...] ** | [...] ** |
| Resurse proprii | [...] ** | [...] ** | [...] ** | [...] ** |
| Deficit contabil | [...] ** | [...] ** | [...] ** | [...] ** |

(146)

În urma analizei conturilor centrelor de rezultate ale IFP, Comisia este în măsură să stabilească valoarea costurilor proiectelor de C & D, precum și resursele proprii ale IFP în domeniile de activitate exclusive ale filialelor Axens și Prosernat, și anume tehnologiile de rafinare, petrochimice, ale GTL și ale esterilor din uleiuri vegetale pentru motorine, precum și tehnologiile de tratare a gazelor naturale și de recuperare a sulfului:

Tabelul 1

(EUR)

2003

2004

2005

2006

Cheltuieli

[...] **

[...] **

[...] **

[...] **

Resurse proprii

[...] **

[...] **

[...] **

[...] **

Deficit contabil

[...] **

[...] **

[...] **

[...] **

| (147) | Aceste date indicând un deficit contabil, activitățile comerciale ale IFP în domeniile tehnologiilor de rafinare, petrochimice, ale GTL și ale esterilor din uleiuri vegetale pentru motorine, precum și ale tehnologiilor de tratare a gazelor naturale și de recuperare a sulfului nu sunt finanțate integral din resurse proprii și, prin urmare, beneficiază de finanțarea acordată de stat pentru IFP. Acesta constituie un avantaj selectiv finanțat din resurse de stat. |
| --- | --- |

(147)

Aceste date indicând un deficit contabil, activitățile comerciale ale IFP în domeniile tehnologiilor de rafinare, petrochimice, ale GTL și ale esterilor din uleiuri vegetale pentru motorine, precum și ale tehnologiilor de tratare a gazelor naturale și de recuperare a sulfului nu sunt finanțate integral din resurse proprii și, prin urmare, beneficiază de finanțarea acordată de stat pentru IFP. Acesta constituie un avantaj selectiv finanțat din resurse de stat.

| (148) | Deficitul cumulat pe perioada 2003-2006 se ridică, așadar, pentru cele două piețe în cauză, la [mai puțin de 50 de milioane EUR] (15). Cu toate acestea, suma este cu mult inferioară sumei menționate de UOP. |
| --- | --- |

(148)

Deficitul cumulat pe perioada 2003-2006 se ridică, așadar, pentru cele două piețe în cauză, la [mai puțin de 50 de milioane EUR] (15). Cu toate acestea, suma este cu mult inferioară sumei menționate de UOP.

| (149) | Activitățile IFP în domeniul de consultanță în ceea ce privește exploatarea câmpurilor petroliere și de supraveghere a programelor informatice de exploatare petrolieră merită o mențiune specială. Într-adevăr, Comisia notează că convenția de dezvoltare între IFP și filiala acesteia Beicip-Franlab, astfel cum a fost modificată prin actul adițional semnat la 16 decembrie 2005 și aplicabil începând cu 1 ianuarie 2005, prevede că Beicip-Franlab rambursează IFP integralitatea costurilor, actualizate la rata legală a dobânzii, lucrărilor realizate de acesta în domeniul de activitate a Beicip-Franlab, inclusiv activitățile de cercetare privind algoritmii, modelele și metodologiile. În plus, Comisia a verificat remunerațiile plătite de către Beicip-Franlab pentru IFP în 2003 și 2004 și constată că acestea acoperă din plin costul lucrărilor realizate de IFP în domeniul exclusiv al filialei sale. |
| --- | --- |

(149)

Activitățile IFP în domeniul de consultanță în ceea ce privește exploatarea câmpurilor petroliere și de supraveghere a programelor informatice de exploatare petrolieră merită o mențiune specială. Într-adevăr, Comisia notează că convenția de dezvoltare între IFP și filiala acesteia Beicip-Franlab, astfel cum a fost modificată prin actul adițional semnat la 16 decembrie 2005 și aplicabil începând cu 1 ianuarie 2005, prevede că Beicip-Franlab rambursează IFP integralitatea costurilor, actualizate la rata legală a dobânzii, lucrărilor realizate de acesta în domeniul de activitate a Beicip-Franlab, inclusiv activitățile de cercetare privind algoritmii, modelele și metodologiile. În plus, Comisia a verificat remunerațiile plătite de către Beicip-Franlab pentru IFP în 2003 și 2004 și constată că acestea acoperă din plin costul lucrărilor realizate de IFP în domeniul exclusiv al filialei sale.

| (150) | În consecință, Comisia poate să concluzioneze că activitățile IFP și ale Beicip-Franlab sunt finanțate integral din veniturile dobândite pe piața consultanței în ceea ce privește exploatarea câmpurilor petroliere și a supravegherii programelor informatice de exploatare petrolieră. Prin urmare, pe această piață, IFP și Beicip-Franlab nu dispun de un avantaj concurențial. |
| --- | --- |

(150)

În consecință, Comisia poate să concluzioneze că activitățile IFP și ale Beicip-Franlab sunt finanțate integral din veniturile dobândite pe piața consultanței în ceea ce privește exploatarea câmpurilor petroliere și a supravegherii programelor informatice de exploatare petrolieră. Prin urmare, pe această piață, IFP și Beicip-Franlab nu dispun de un avantaj concurențial.

7.1.3.   Concluzii asupra existenței unui ajutor

| (151) | În concluzie, unele activități ale IFP ies din câmpul activităților sale neeconomice în măsura în care lasă loc unei exploatări comerciale de către filialele sale. Comisia a ajuns, într-adevăr, la concluzia că filialele în cauză nu pot fi considerate operatori autonomi ai întreprinderii-mamă, în măsura în care activitățile lor se integrează în strategia de dezvoltare a IFP, IFP exercită nu doar un control juridic, dar și de facto, unele acorduri exclusive sunt mărturia unei puternice integrări economice și IFP, precum și filialele în cauză au o imagine comună pe lângă operatorii sectoarelor respective. |
| --- | --- |

(151)

În concluzie, unele activități ale IFP ies din câmpul activităților sale neeconomice în măsura în care lasă loc unei exploatări comerciale de către filialele sale. Comisia a ajuns, într-adevăr, la concluzia că filialele în cauză nu pot fi considerate operatori autonomi ai întreprinderii-mamă, în măsura în care activitățile lor se integrează în strategia de dezvoltare a IFP, IFP exercită nu doar un control juridic, dar și de facto, unele acorduri exclusive sunt mărturia unei puternice integrări economice și IFP, precum și filialele în cauză au o imagine comună pe lângă operatorii sectoarelor respective.

| (152) | În plus, IFP dispune, pentru activitățile sale comerciale, cu excepția domeniului de activitate a filialei Beicip-Franlab, de o finanțare publică parțială, ceea ce constituie un avantaj selectiv în măsura în care acesta nu este acordat decât unei singure societăți. În plus, finanțarea în cauză este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(152)

În plus, IFP dispune, pentru activitățile sale comerciale, cu excepția domeniului de activitate a filialei Beicip-Franlab, de o finanțare publică parțială, ceea ce constituie un avantaj selectiv în măsura în care acesta nu este acordat decât unei singure societăți. În plus, finanțarea în cauză este imputabilă statului.

| (153) | Comisia consideră că, în domeniile de activitate a întreprinderilor Axens și Prosernat, celelalte criterii ale existenței ajutorului sunt, de asemenea, îndeplinite. |
| --- | --- |

(153)

Comisia consideră că, în domeniile de activitate a întreprinderilor Axens și Prosernat, celelalte criterii ale existenței ajutorului sunt, de asemenea, îndeplinite.

| (154) | Comisia consideră că orice contribuție la activitățile din domeniile de activitate a Axens și Prosernat consolidează poziția concurențială a IFP și a filialelor sale și implică o posibilă denaturare a concurenței. |
| --- | --- |

(154)

Comisia consideră că orice contribuție la activitățile din domeniile de activitate a Axens și Prosernat consolidează poziția concurențială a IFP și a filialelor sale și implică o posibilă denaturare a concurenței.

| (155) | În ceea ce privește domeniul de activitate a IFP și a întreprinderii Axens, Comisia ia notă de informațiile comunicate de Franța, reluate de Axens în observațiile sale, tinzând să demonstreze valoarea ridicată, în special în raport cu celelalte societăți din sectorul respectiv, a costurilor de cercetare suplimentare finanțate de filiala Axens din resurse proprii. În consecință, Comisia consideră că absența vreunui avantaj nu poate fi dedusă din această valoare ridicată, în măsura în care analiza conturilor IFP demonstrează clar un deficit contabil între costuri și resurse în domeniul de activitate a Axens. |
| --- | --- |

(155)

În ceea ce privește domeniul de activitate a IFP și a întreprinderii Axens, Comisia ia notă de informațiile comunicate de Franța, reluate de Axens în observațiile sale, tinzând să demonstreze valoarea ridicată, în special în raport cu celelalte societăți din sectorul respectiv, a costurilor de cercetare suplimentare finanțate de filiala Axens din resurse proprii. În consecință, Comisia consideră că absența vreunui avantaj nu poate fi dedusă din această valoare ridicată, în măsura în care analiza conturilor IFP demonstrează clar un deficit contabil între costuri și resurse în domeniul de activitate a Axens.

| (156) | În ceea ce privește domeniul de activitate a IFP și a întreprinderii Prosernat, Comisia ia notă de observațiile Franței potrivit cărora colaborarea în majoritatea proiectelor întreprinse în domeniul cercetării și explorării petroliere este deschisă, fără discriminare, pentru numeroși parteneri industriali. Nu este mai puțin adevărat că anumite proiecte depind de acordurile exclusive între IFP și Prosernat și că, în această calitate, colaborările cu alți parteneri industriali sunt reglementate cu strictețe și sunt limitate. Acest lucru are drept consecință, pentru Prosernat, un avantaj selectiv finanțat din resurse de stat. |
| --- | --- |

(156)

În ceea ce privește domeniul de activitate a IFP și a întreprinderii Prosernat, Comisia ia notă de observațiile Franței potrivit cărora colaborarea în majoritatea proiectelor întreprinse în domeniul cercetării și explorării petroliere este deschisă, fără discriminare, pentru numeroși parteneri industriali. Nu este mai puțin adevărat că anumite proiecte depind de acordurile exclusive între IFP și Prosernat și că, în această calitate, colaborările cu alți parteneri industriali sunt reglementate cu strictețe și sunt limitate. Acest lucru are drept consecință, pentru Prosernat, un avantaj selectiv finanțat din resurse de stat.

| (157) | În plus, această denaturare a concurenței este susceptibilă de a avea un impact asupra schimburilor intracomunitare, în măsura în care sectoarele de activitate a filialelor în cauză constituie piețe concurențiale la scară mondială. Piața tehnologiilor de rafinare și petrochimice este o piață de dimensiune mondială, deschisă concurenței începând din anii 50. Concurenții IFP și Axens pe această piață sunt, în principal, societățile UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe și ConocoPhillips. Pe piața tehnologiilor de tratare a gazelor naturale și de recuperare a sulfului, IFP și Prosernat sunt în concurență cu furnizorii de instalații de tratare a gazelor naturale, cum sunt societățile KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE și GPS, cu titularii de licență pentru tehnologia de purificare a gazelor naturale, cum sunt UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos și Huntsman, precum și cu specialiști în domeniul sulfului, cum sunt Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI, CBI &TPA. |
| --- | --- |

(157)

În plus, această denaturare a concurenței este susceptibilă de a avea un impact asupra schimburilor intracomunitare, în măsura în care sectoarele de activitate a filialelor în cauză constituie piețe concurențiale la scară mondială. Piața tehnologiilor de rafinare și petrochimice este o piață de dimensiune mondială, deschisă concurenței începând din anii 50. Concurenții IFP și Axens pe această piață sunt, în principal, societățile UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe și ConocoPhillips. Pe piața tehnologiilor de tratare a gazelor naturale și de recuperare a sulfului, IFP și Prosernat sunt în concurență cu furnizorii de instalații de tratare a gazelor naturale, cum sunt societățile KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE și GPS, cu titularii de licență pentru tehnologia de purificare a gazelor naturale, cum sunt UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos și Huntsman, precum și cu specialiști în domeniul sulfului, cum sunt Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI, CBI &TPA.

| (158) | În consecință, Comisia respinge argumentul susținut de Franța, potrivit căruia nu ar fi prezente toate elementele necesare pentru calificarea sprijinului public acordat activităților IFP și ale filialelor acestuia, Axens și Prosernat, drept ajutor de stat, în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(158)

În consecință, Comisia respinge argumentul susținut de Franța, potrivit căruia nu ar fi prezente toate elementele necesare pentru calificarea sprijinului public acordat activităților IFP și ale filialelor acestuia, Axens și Prosernat, drept ajutor de stat, în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat.

| (159) | În sfârșit, Comisia precizează că problema existenței unui ajutor de stat adițional, în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, rezultând din noul statut al IPIC și dintr-o eventuală garanție de stat nelimitată pentru IFP care ar decurge din acest statut (38) face obiectul unei examinări separate a Comisiei, în cadrul unei alte proceduri (NN 11/08). Această examinare separată este posibilă în special datorită caracterului relativ recent al acestui nou statut al IPIC în raport cu ansamblul măsurilor examinate de prezenta decizie. |
| --- | --- |

(159)

În sfârșit, Comisia precizează că problema existenței unui ajutor de stat adițional, în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, rezultând din noul statut al IPIC și dintr-o eventuală garanție de stat nelimitată pentru IFP care ar decurge din acest statut (38) face obiectul unei examinări separate a Comisiei, în cadrul unei alte proceduri (NN 11/08). Această examinare separată este posibilă în special datorită caracterului relativ recent al acestui nou statut al IPIC în raport cu ansamblul măsurilor examinate de prezenta decizie.

7.2.   Legalitatea ajutorului

| (160) | Comisia a demonstrat că IFP și filialele acestuia Axens și Prosernat dispun de un avantaj selectiv finanțat prin resurse de stat. Acest avantaj provine din neacoperirea din resurse proprii a activităților de C & D în domeniile de activitate a Axens și Prosernat. Neacoperirea cheltuielilor IFP în domeniile întreprinderilor Axens și Prosernat rezultă din mecanismele de transfer în interiorul grupului, astfel cum au fost stabilite de acordurile exclusive între IFP și Axens, pe de o parte, și între IFP și Prosernat, pe de altă parte. În consecință, Comisia consideră că existența ajutorului rezultă din concomitența existenței unor filiale comerciale și a semnării unor acorduri exclusive între aceste filiale și întreprinderea-mamă, în măsura în care acestea din urmă nu garantează acoperirea totală a costurilor lucrărilor realizate de IFP pentru Axens și Prosernat. Trebuie reamintit că acordurile între IFP și Axens au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2001, iar acordurile între IFP și Prosernat, la 1 ianuarie 2002. |
| --- | --- |

(160)

Comisia a demonstrat că IFP și filialele acestuia Axens și Prosernat dispun de un avantaj selectiv finanțat prin resurse de stat. Acest avantaj provine din neacoperirea din resurse proprii a activităților de C & D în domeniile de activitate a Axens și Prosernat. Neacoperirea cheltuielilor IFP în domeniile întreprinderilor Axens și Prosernat rezultă din mecanismele de transfer în interiorul grupului, astfel cum au fost stabilite de acordurile exclusive între IFP și Axens, pe de o parte, și între IFP și Prosernat, pe de altă parte. În consecință, Comisia consideră că existența ajutorului rezultă din concomitența existenței unor filiale comerciale și a semnării unor acorduri exclusive între aceste filiale și întreprinderea-mamă, în măsura în care acestea din urmă nu garantează acoperirea totală a costurilor lucrărilor realizate de IFP pentru Axens și Prosernat. Trebuie reamintit că acordurile între IFP și Axens au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2001, iar acordurile între IFP și Prosernat, la 1 ianuarie 2002.

| (161) | Comisia ia notă de observațiile prezentate de Franța și rezumate în secțiunea 4.1. Comisia reține în special că Franța consideră că a notificat Comisiei, în 2001, elementele esențiale în ceea ce privește modificările structurale și contractuale. Cu toate acestea, Comisia consideră că evoluția activității comerciale a IFP începând din 2001, prin intermediul filialelor sale, are o astfel de importanță încât afectează semnificativ orice analiză economică și juridică prealabilă. Prin urmare, Comisia își menține aprecierea, dezvoltată la punctul 3.2 din decizia de inițiere a procedurii, în ceea ce privește ilegalitatea ajutorului, potrivit căreia ajutorul în cauză trebuie să fie considerat ca ilegal începând cu data de expirare a valabilității deciziei sale din 1998, adică începând cu 1 ianuarie 2003. |
| --- | --- |

(161)

Comisia ia notă de observațiile prezentate de Franța și rezumate în secțiunea 4.1. Comisia reține în special că Franța consideră că a notificat Comisiei, în 2001, elementele esențiale în ceea ce privește modificările structurale și contractuale. Cu toate acestea, Comisia consideră că evoluția activității comerciale a IFP începând din 2001, prin intermediul filialelor sale, are o astfel de importanță încât afectează semnificativ orice analiză economică și juridică prealabilă. Prin urmare, Comisia își menține aprecierea, dezvoltată la punctul 3.2 din decizia de inițiere a procedurii, în ceea ce privește ilegalitatea ajutorului, potrivit căreia ajutorul în cauză trebuie să fie considerat ca ilegal începând cu data de expirare a valabilității deciziei sale din 1998, adică începând cu 1 ianuarie 2003.

| (162) | Comisia ia act de observațiile Franței și ale întreprinderii Axens privind situația de încredere legitimă a beneficiarilor. Prin urmare, în lumina elementelor care urmează, în măsura în care Comisia hotărăște că ajutorul acordat IFP și filialelor sale este compatibil cu piața comună, nu este necesar ca Comisia să se pronunțe asupra acestei chestiuni. |
| --- | --- |

(162)

Comisia ia act de observațiile Franței și ale întreprinderii Axens privind situația de încredere legitimă a beneficiarilor. Prin urmare, în lumina elementelor care urmează, în măsura în care Comisia hotărăște că ajutorul acordat IFP și filialelor sale este compatibil cu piața comună, nu este necesar ca Comisia să se pronunțe asupra acestei chestiuni.

7.3.   Solicitarea unui ordin de suspendare

| (163) | Comisia nu a reținut solicitarea întreprinderii UOP de a adopta o decizie de obligare a Franței să suspende plata oricărui ajutor ilegal. Într-adevăr, pe de o parte, sprijinul public acordat IFP constituie sursa principală de finanțare a altor activități decât activitățile economice ale IFP și ale filialelor sale Axens și Prosernat cum sunt activitățile de formare, de cercetare fundamentală și de C & D în colaborare, precum și de difuzare a rezultatelor de C & D, pe care Comisia le consideră, în principiu, neeconomice și care reprezintă mai mult de 90 % din sprijinul public acordat pentru IFP. Pe de altă parte, Comisia a estimat că o astfel de decizie nu este pertinentă, în măsura în care era rezonabil să se anticipeze compatibilitatea cel puțin a unei părți a ajutorului. |
| --- | --- |

(163)

Comisia nu a reținut solicitarea întreprinderii UOP de a adopta o decizie de obligare a Franței să suspende plata oricărui ajutor ilegal. Într-adevăr, pe de o parte, sprijinul public acordat IFP constituie sursa principală de finanțare a altor activități decât activitățile economice ale IFP și ale filialelor sale Axens și Prosernat cum sunt activitățile de formare, de cercetare fundamentală și de C & D în colaborare, precum și de difuzare a rezultatelor de C & D, pe care Comisia le consideră, în principiu, neeconomice și care reprezintă mai mult de 90 % din sprijinul public acordat pentru IFP. Pe de altă parte, Comisia a estimat că o astfel de decizie nu este pertinentă, în măsura în care era rezonabil să se anticipeze compatibilitatea cel puțin a unei părți a ajutorului.

7.4.   Baza pentru analiza compatibilității ajutorului

| (164) | Înainte de a examina stadiile de cercetare prevăzute de cadrul C & D din 1996, Comisia trebuie să determine dacă activitățile întreprinse de IFP care fac obiectul unui ajutor de stat aparțin efectiv domeniului cercetării și dezvoltării. În acest sens, Comisia se referă la manualul Frascati (39) care definește C & D și clasifică activitățile constitutive ale acesteia. |
| --- | --- |

(164)

Înainte de a examina stadiile de cercetare prevăzute de cadrul C & D din 1996, Comisia trebuie să determine dacă activitățile întreprinse de IFP care fac obiectul unui ajutor de stat aparțin efectiv domeniului cercetării și dezvoltării. În acest sens, Comisia se referă la manualul Frascati (39) care definește C & D și clasifică activitățile constitutive ale acesteia.

| (165) | Manualul oferă criterii care permit să se facă distincție între C & D și activitățile științifice, tehnologice și industriale conexe. Criteriul fundamental propus de acest manual este existența, în ceea ce privește C & D, a unui element de noutate care nu poate fi neglijat și risipirea unei incertitudini științifice și/sau tehnologice. |
| --- | --- |

(165)

Manualul oferă criterii care permit să se facă distincție între C & D și activitățile științifice, tehnologice și industriale conexe. Criteriul fundamental propus de acest manual este existența, în ceea ce privește C & D, a unui element de noutate care nu poate fi neglijat și risipirea unei incertitudini științifice și/sau tehnologice.

| (166) | Criterii suplimentare constau în special în obiectivele proiectelor, caracterul necunoscut al fenomenelor, al structurilor sau al relațiilor la care se referă proiectele, noutatea aplicării unor cunoștințe și tehnici deja dobândite, probabilitatea ridicată ca proiectele să aibă drept rezultat o înțelegere nouă (mai largă sau aprofundată) a unor fenomene, relații sau principii de tratare susceptibile de a interesa mai multe organizații, faptul ca rezultatele să fie brevetabile, tipul de personal implicat în proiecte, metodele utilizate, caracterul general al concluziilor și rezultatelor unui proiect și, eventual, clasarea obișnuită a proiectului în alte categorii de activități. |
| --- | --- |

(166)

Criterii suplimentare constau în special în obiectivele proiectelor, caracterul necunoscut al fenomenelor, al structurilor sau al relațiilor la care se referă proiectele, noutatea aplicării unor cunoștințe și tehnici deja dobândite, probabilitatea ridicată ca proiectele să aibă drept rezultat o înțelegere nouă (mai largă sau aprofundată) a unor fenomene, relații sau principii de tratare susceptibile de a interesa mai multe organizații, faptul ca rezultatele să fie brevetabile, tipul de personal implicat în proiecte, metodele utilizate, caracterul general al concluziilor și rezultatelor unui proiect și, eventual, clasarea obișnuită a proiectului în alte categorii de activități.

| (167) | În sfârșit, manualul Frascati precizează că „dacă obiectivul principal al lucrărilor este de a aduce noi ameliorări tehnice produsului sau procedeului, atunci acest lucru corespunde definiției C & D. Dacă, dimpotrivă, produsul sau procedeul sau demersul este «fixat» în mare parte și dacă obiectivul principal este de a găsi debușeuri, de a stabili planuri de preproducție sau de a se asigura că sistemul de producție sau de control funcționează bine, nu este vorba de C & D”. |
| --- | --- |

(167)

În sfârșit, manualul Frascati precizează că „dacă obiectivul principal al lucrărilor este de a aduce noi ameliorări tehnice produsului sau procedeului, atunci acest lucru corespunde definiției C & D. Dacă, dimpotrivă, produsul sau procedeul sau demersul este «fixat» în mare parte și dacă obiectivul principal este de a găsi debușeuri, de a stabili planuri de preproducție sau de a se asigura că sistemul de producție sau de control funcționează bine, nu este vorba de C & D”.

| (168) | Comisia menționează că activitățile întreprinse de IFP în colaborare cu filiala sa Axens au în vedere dezvoltarea unor noi procedee și produse (catalizatori, adsorbanți) pentru producerea de combustibili, de carburanți și de intermediari petrochimici la cel mai mic preț și care respectă mediul, pornind de la toate sursele de carbon accesibile. Comisia menționează că activitățile întreprinse de IFP în colaborare cu filiala sa Prosernat au în vedere dezvoltarea unor noi procedee și instalații pentru tratarea gazelor naturale și pentru recuperarea sulfului. |
| --- | --- |

(168)

Comisia menționează că activitățile întreprinse de IFP în colaborare cu filiala sa Axens au în vedere dezvoltarea unor noi procedee și produse (catalizatori, adsorbanți) pentru producerea de combustibili, de carburanți și de intermediari petrochimici la cel mai mic preț și care respectă mediul, pornind de la toate sursele de carbon accesibile. Comisia menționează că activitățile întreprinse de IFP în colaborare cu filiala sa Prosernat au în vedere dezvoltarea unor noi procedee și instalații pentru tratarea gazelor naturale și pentru recuperarea sulfului.

| (169) | În acest context, elementul nou al proiectelor constă în componente, în relațiile acestora și/sau în caracteristicile procedeelor sau produselor-țintă. Pentru fiecare proiect s-au identificat anumite puncte de blocaj. Spre exemplificare, IFP a întreprins un proiect care avea în vedere punerea la punct a unui nou procedeu de producție a unor benzine cu cifră octanică ridicată pornind de la materiale mai grele decât cele tratate în prezent, care poate răspunde problematicii reducerii conținutului în compuși aromatici a benzinei pool. |
| --- | --- |

(169)

În acest context, elementul nou al proiectelor constă în componente, în relațiile acestora și/sau în caracteristicile procedeelor sau produselor-țintă. Pentru fiecare proiect s-au identificat anumite puncte de blocaj. Spre exemplificare, IFP a întreprins un proiect care avea în vedere punerea la punct a unui nou procedeu de producție a unor benzine cu cifră octanică ridicată pornind de la materiale mai grele decât cele tratate în prezent, care poate răspunde problematicii reducerii conținutului în compuși aromatici a benzinei pool.

| (170) | În plus, Comisia ia în considerare faptul că lucrările care fac obiectul unui sprijin public au întâietate în ceea ce privește omologarea procedeelor și a produselor. Pe de altă parte, Comisia notează că rezultatele proiectelor întreprinse au o aplicabilitate largă și sunt brevetate, că personalul implicat în aceste proiecte este constituit, în principal, din cercetători și tehnicieni și că metodele se bazează pe experimentare, interpretare și modelare. În sfârșit, Comisia constată că activitățile de același tip întreprinse de alți operatori din sector sunt clasificate de obicei drept activități de cercetare (40). |
| --- | --- |

(170)

În plus, Comisia ia în considerare faptul că lucrările care fac obiectul unui sprijin public au întâietate în ceea ce privește omologarea procedeelor și a produselor. Pe de altă parte, Comisia notează că rezultatele proiectelor întreprinse au o aplicabilitate largă și sunt brevetate, că personalul implicat în aceste proiecte este constituit, în principal, din cercetători și tehnicieni și că metodele se bazează pe experimentare, interpretare și modelare. În sfârșit, Comisia constată că activitățile de același tip întreprinse de alți operatori din sector sunt clasificate de obicei drept activități de cercetare (40).

| (171) | În concluzie, Comisia nu poate accepta argumentul reclamantului, care susține că activitățile avute în vedere de prezenta procedură nu pot fi calificate drept C & D. Dimpotrivă, Comisia consideră că activitățile întreprinse de IFP în colaborare cu filialele sale aparțin, efectiv, domeniului C & D. |
| --- | --- |

(171)

În concluzie, Comisia nu poate accepta argumentul reclamantului, care susține că activitățile avute în vedere de prezenta procedură nu pot fi calificate drept C & D. Dimpotrivă, Comisia consideră că activitățile întreprinse de IFP în colaborare cu filialele sale aparțin, efectiv, domeniului C & D.

| (172) | În ceea ce privește un ajutor de stat pentru lucrările de C & D, regulile aplicabile pentru examinarea compatibilității sunt regulile care privesc ajutoarele de stat pentru cercetare și pentru dezvoltare. În măsura în care ajutorul, care rezultă din existența unor filiale comerciale cu care IFP a încheiat acorduri exclusive între 1 ianuarie 2001 și 1 ianuarie 2003, este considerat ca fiind ilegal începând cu 1 ianuarie 2003, regulile aplicabile pentru examinarea compatibilității sunt constituite prin cadrul C & D din 1996. |
| --- | --- |

(172)

În ceea ce privește un ajutor de stat pentru lucrările de C & D, regulile aplicabile pentru examinarea compatibilității sunt regulile care privesc ajutoarele de stat pentru cercetare și pentru dezvoltare. În măsura în care ajutorul, care rezultă din existența unor filiale comerciale cu care IFP a încheiat acorduri exclusive între 1 ianuarie 2001 și 1 ianuarie 2003, este considerat ca fiind ilegal începând cu 1 ianuarie 2003, regulile aplicabile pentru examinarea compatibilității sunt constituite prin cadrul C & D din 1996.

7.5.   Compatibilitatea ajutorului

7.5.1.   Stadii de cercetare

| (173) | Anexa I din cadrul C & D din 1996 furnizează o definiție a cercetării industriale și a activităților de dezvoltare preconcurențiale:






  (a) | cercetarea industrială este constituită din cercetări planificate sau din anchete critice „care au în vedere dobândirea de noi cunoștințe, obiectivul fiind ca aceste cunoștințe să poată fi utile pentru a pune la punct noi produse, procedee sau servicii sau pentru a antrena o ameliorare notabilă a produselor, procedeelor sau serviciilor existente”; |
| --- | --- | --- |

(173)

Anexa I din cadrul C & D din 1996 furnizează o definiție a cercetării industriale și a activităților de dezvoltare preconcurențiale:

(a)

cercetarea industrială este constituită din cercetări planificate sau din anchete critice „care au în vedere dobândirea de noi cunoștințe, obiectivul fiind ca aceste cunoștințe să poată fi utile pentru a pune la punct noi produse, procedee sau servicii sau pentru a antrena o ameliorare notabilă a produselor, procedeelor sau serviciilor existente”;

| (b) | activitățile de dezvoltare preconcurențiale au în vedere „concretizarea rezultatelor cercetării industriale într-un plan, o schemă sau o schiță pentru produse, procedee sau servicii noi, modificate sau ameliorate, fie că sunt destinate vânzării sau utilizării, inclusiv crearea unui prim prototip care nu ar putea fi utilizat comercial. În plus, poate cuprinde formularea conceptuală și schița altor produse, procedee sau servicii, precum și proiecte de demonstrație inițială sau proiecte pilot, cu condiția ca aceste proiecte să nu poată fi transformate sau utilizate pentru aplicații industriale sau pentru o exploatare comercială. Nu cuprinde modificările de rutină sau modificările periodice aduse unor produse, linii de producție, procedee de fabricație, servicii existente și alte operații în curs, chiar dacă aceste modificări pot reprezenta ameliorări”. |
| --- | --- |

(b)

activitățile de dezvoltare preconcurențiale au în vedere „concretizarea rezultatelor cercetării industriale într-un plan, o schemă sau o schiță pentru produse, procedee sau servicii noi, modificate sau ameliorate, fie că sunt destinate vânzării sau utilizării, inclusiv crearea unui prim prototip care nu ar putea fi utilizat comercial. În plus, poate cuprinde formularea conceptuală și schița altor produse, procedee sau servicii, precum și proiecte de demonstrație inițială sau proiecte pilot, cu condiția ca aceste proiecte să nu poată fi transformate sau utilizate pentru aplicații industriale sau pentru o exploatare comercială. Nu cuprinde modificările de rutină sau modificările periodice aduse unor produse, linii de producție, procedee de fabricație, servicii existente și alte operații în curs, chiar dacă aceste modificări pot reprezenta ameliorări”.

| (174) | În acest context, Comisia a examinat ciclul și repartizarea lucrărilor care rezultă din convenția de cercetare industrială care leagă IFP de filiala sa Axens, precum și listele complete și fișele explicative ale proiectelor întreprinse între 2003 și 2006, furnizate de Franța. |
| --- | --- |

(174)

În acest context, Comisia a examinat ciclul și repartizarea lucrărilor care rezultă din convenția de cercetare industrială care leagă IFP de filiala sa Axens, precum și listele complete și fișele explicative ale proiectelor întreprinse între 2003 și 2006, furnizate de Franța.

| (175) | IFP realizează lucrări de cercetare (LC). Aceste lucrări vizează asigurarea fezabilității unei căi de sinteză și corespund unor studii de fezabilitate, prealabile lucrărilor de cercetare industrială în sensul cadrului C & D din 1996:






  (a) | pentru un catalizator, eșantioane pe cantități mici (de ordinul gramelor), adesea în formă de pudră, sunt preparate și testate pentru a studia reacțiile chimice. Această etapă conduce la descrierea unui mod de operare care permite prepararea unui eșantion de catalizator prezentând o activitate și/sau o selectivitate căutată; |
| --- | --- | --- |

(175)

IFP realizează lucrări de cercetare (LC). Aceste lucrări vizează asigurarea fezabilității unei căi de sinteză și corespund unor studii de fezabilitate, prealabile lucrărilor de cercetare industrială în sensul cadrului C & D din 1996:

(a)

pentru un catalizator, eșantioane pe cantități mici (de ordinul gramelor), adesea în formă de pudră, sunt preparate și testate pentru a studia reacțiile chimice. Această etapă conduce la descrierea unui mod de operare care permite prepararea unui eșantion de catalizator prezentând o activitate și/sau o selectivitate căutată;

| (b) | pentru o tehnologie sau un procedeu, fezabilitatea se stabilește pornind de la simulări digitale, studii de scheme și experimentări de concepte. |
| --- | --- |

(b)

pentru o tehnologie sau un procedeu, fezabilitatea se stabilește pornind de la simulări digitale, studii de scheme și experimentări de concepte.

| (176) | În plus, este realizată o analiză preliminară a situației în materie de brevete pentru a se asigura caracterul inovator al cercetării. În urma acestor lucrări, IFP prezintă un dosar științific și tehnic filialei sale, care își exercită dreptul de prim refuz. |
| --- | --- |

(176)

În plus, este realizată o analiză preliminară a situației în materie de brevete pentru a se asigura caracterul inovator al cercetării. În urma acestor lucrări, IFP prezintă un dosar științific și tehnic filialei sale, care își exercită dreptul de prim refuz.

| (177) | Dacă Axens dorește să continue cercetările pe baza unui astfel de dosar, IFP realizează lucrări de cercetare industrială (LCI) „care au în vedere dobândirea cunoștințelor noi sau a perfecționărilor, care permit elaborarea de noi procedee, produse și tehnologii sau perfecționarea celor deja existente” (41). Aceste lucrări constau în studierea unor noi căi de sinteză sau perfecționarea acestora, la o scară fără raport cu scara industrială. Comisia consideră că activitățile au în vedere validarea unor concepte și țin de cercetarea industrială în sensul cadrului C & D din 1996:






  (a) | pentru un catalizator, această etapă acoperă experimentarea unor noi căi de sinteză. Formularea definită în timpul lucrărilor de cercetare este testată pe loturi de ordinul kilogramelor, această schimbare de scară generând de cele mai multe ori diferențe în ceea ce privește structura și proprietățile. Se efectuează un bilanț și analize detaliate ale deșeurilor produse de catalizatorul obținut și se studiază efectele compușilor inhibitori și ale otrăvurilor; |
| --- | --- | --- |

(177)

Dacă Axens dorește să continue cercetările pe baza unui astfel de dosar, IFP realizează lucrări de cercetare industrială (LCI) „care au în vedere dobândirea cunoștințelor noi sau a perfecționărilor, care permit elaborarea de noi procedee, produse și tehnologii sau perfecționarea celor deja existente” (41). Aceste lucrări constau în studierea unor noi căi de sinteză sau perfecționarea acestora, la o scară fără raport cu scara industrială. Comisia consideră că activitățile au în vedere validarea unor concepte și țin de cercetarea industrială în sensul cadrului C & D din 1996:

(a)

pentru un catalizator, această etapă acoperă experimentarea unor noi căi de sinteză. Formularea definită în timpul lucrărilor de cercetare este testată pe loturi de ordinul kilogramelor, această schimbare de scară generând de cele mai multe ori diferențe în ceea ce privește structura și proprietățile. Se efectuează un bilanț și analize detaliate ale deșeurilor produse de catalizatorul obținut și se studiază efectele compușilor inhibitori și ale otrăvurilor;

| (b) | pentru un procedeu, lucrările de cercetare industrială au în vedere studierea elementelor de bază ale tehnologiilor, a condițiilor adecvate de punere în aplicare a catalizatorului și a elementelor de dimensionare a sistemului reacțional. Un model digital este construit pornind de la o cartografie generată a performanțelor. |
| --- | --- |

(b)

pentru un procedeu, lucrările de cercetare industrială au în vedere studierea elementelor de bază ale tehnologiilor, a condițiilor adecvate de punere în aplicare a catalizatorului și a elementelor de dimensionare a sistemului reacțional. Un model digital este construit pornind de la o cartografie generată a performanțelor.

| (178) | În urma lucrărilor de cercetare industrială, un dosar catalizator sau un procedeu este transmis de către IFP filialei sale. În acest stadiu, Axens hotărăște, eventual, să continue dezvoltarea prin lucrări de dezvoltare preconcurențială (LDP) în scopul pregătirii industrializării. Lucrările din această etapă acoperă testele și consolidarea rezultatelor lucrărilor din etapa descrisă la considerentul 177 privind prototipurile reprezentative ale lanțului industrial:






  (a) | pentru un catalizator, un lot de probă pentru un produs este fabricat la o scară reprezentativă a lanțului industrial, adaptând procedurile de operare propuse în urma lucrărilor de cercetare industrială. Această adaptare poate produce unele schimbări în ceea ce privește materiile prime, datorate costului, igienei, securității sau problemelor de mediu. Prototipurile sunt testate pe o sarcină de referință și modificate pentru a atinge performanțele dorite. Se efectuează teste pentru a completa cartografia performanțelor catalizatorului. Exclusiv în acest stadiu, alegerea analizatoarelor și a instalațiilor este oprită; |
| --- | --- | --- |

(178)

În urma lucrărilor de cercetare industrială, un dosar catalizator sau un procedeu este transmis de către IFP filialei sale. În acest stadiu, Axens hotărăște, eventual, să continue dezvoltarea prin lucrări de dezvoltare preconcurențială (LDP) în scopul pregătirii industrializării. Lucrările din această etapă acoperă testele și consolidarea rezultatelor lucrărilor din etapa descrisă la considerentul 177 privind prototipurile reprezentative ale lanțului industrial:

(a)

pentru un catalizator, un lot de probă pentru un produs este fabricat la o scară reprezentativă a lanțului industrial, adaptând procedurile de operare propuse în urma lucrărilor de cercetare industrială. Această adaptare poate produce unele schimbări în ceea ce privește materiile prime, datorate costului, igienei, securității sau problemelor de mediu. Prototipurile sunt testate pe o sarcină de referință și modificate pentru a atinge performanțele dorite. Se efectuează teste pentru a completa cartografia performanțelor catalizatorului. Exclusiv în acest stadiu, alegerea analizatoarelor și a instalațiilor este oprită;

| (b) | pentru un procedeu, se efectuează un studiu de analiză a riscurilor; se realizează scheme industriale de procedee sau de combinații de procedee și o carte albă a procedeelor care precizează gestionarea evenimentelor. |
| --- | --- |

(b)

pentru un procedeu, se efectuează un studiu de analiză a riscurilor; se realizează scheme industriale de procedee sau de combinații de procedee și o carte albă a procedeelor care precizează gestionarea evenimentelor.

| (179) | Ca urmare, este desemnat un comitet de experți pentru a determina și valida etapele omologării produsului sau procedeului. Abia după omologare, care verifică faptul că obligațiile în ceea ce privește mediul și securitatea au fost într-adevăr luate în considerare, decizia de introducere pe piață a procedeului și/sau a produsului este luată, iar produsul și/sau procedeul pot face obiectul unei premiere industriale (42). Astfel, produsele și procedeele rezultate din aceste lucrări nu fac obiectul unei comercializări decât după omologare și nu fac obiectul unei premiere industriale în cadrul acestor lucrări. |
| --- | --- |

(179)

Ca urmare, este desemnat un comitet de experți pentru a determina și valida etapele omologării produsului sau procedeului. Abia după omologare, care verifică faptul că obligațiile în ceea ce privește mediul și securitatea au fost într-adevăr luate în considerare, decizia de introducere pe piață a procedeului și/sau a produsului este luată, iar produsul și/sau procedeul pot face obiectul unei premiere industriale (42). Astfel, produsele și procedeele rezultate din aceste lucrări nu fac obiectul unei comercializări decât după omologare și nu fac obiectul unei premiere industriale în cadrul acestor lucrări.

| (180) | Comisia consideră că aceste lucrări nu pot fi asimilate unor operațiuni de rutină din lanțul industrial, în special în măsura în care ele ies din cadrul exploatării industriale. Comisia hotărăște că aceste lucrări fac parte din lucrările de dezvoltare preconcurențială în sensul cadrului C & D din 1996. Prin urmare, Comisia notează că, în orice caz, costurile acestor lucrări sunt finanțate integral de filiala Axens, din resurse proprii. |
| --- | --- |

(180)

Comisia consideră că aceste lucrări nu pot fi asimilate unor operațiuni de rutină din lanțul industrial, în special în măsura în care ele ies din cadrul exploatării industriale. Comisia hotărăște că aceste lucrări fac parte din lucrările de dezvoltare preconcurențială în sensul cadrului C & D din 1996. Prin urmare, Comisia notează că, în orice caz, costurile acestor lucrări sunt finanțate integral de filiala Axens, din resurse proprii.

| (181) | În ceea ce privește lucrările realizate de IFP în colaborare cu filiala sa Prosernat, Comisia constată că ciclul și repartizarea lucrărilor între IFP și filiala sa Prosernat sunt reglementate de o convenție de cercetare industrială care, aplicată domeniului tehnologiilor de tratare a gazelor naturale și de recuperare a sulfului, urmează același model ca și convenția de cercetare industrială care leagă IFP și filiala sa Axens. Această analiză este confirmată de examinarea listelor complete și a fișelor explicative ale proiectelor întreprinse între 2003 și 2006 furnizate de Franța. |
| --- | --- |

(181)

În ceea ce privește lucrările realizate de IFP în colaborare cu filiala sa Prosernat, Comisia constată că ciclul și repartizarea lucrărilor între IFP și filiala sa Prosernat sunt reglementate de o convenție de cercetare industrială care, aplicată domeniului tehnologiilor de tratare a gazelor naturale și de recuperare a sulfului, urmează același model ca și convenția de cercetare industrială care leagă IFP și filiala sa Axens. Această analiză este confirmată de examinarea listelor complete și a fișelor explicative ale proiectelor întreprinse între 2003 și 2006 furnizate de Franța.

| (182) | În concluzie, Comisia consideră că activitățile care fac obiectul unei finanțări din resurse de stat sunt într-adevăr în conformitate cu stadiile de cercetare definite în anexa I la cadrul C & D din 1996. Comisia menționează că, în orice caz, activitățile cele mai apropiate de piață, adică activitățile de dezvoltare preconcurențială și de dezvoltare comercială, sunt finanțate integral de filiale din resurse proprii, din veniturile dobândite pe piețe și că finanțarea publică nu privește decât etapele de cercetare industrială. În consecință, Comisia nu poate să accepte argumentul UOP potrivit căruia ajutorul de stat de care beneficiază activitățile economice ale IFP și ale filialelor acestuia Axens și Prosernat constituie un ajutor pentru funcționare. |
| --- | --- |

(182)

În concluzie, Comisia consideră că activitățile care fac obiectul unei finanțări din resurse de stat sunt într-adevăr în conformitate cu stadiile de cercetare definite în anexa I la cadrul C & D din 1996. Comisia menționează că, în orice caz, activitățile cele mai apropiate de piață, adică activitățile de dezvoltare preconcurențială și de dezvoltare comercială, sunt finanțate integral de filiale din resurse proprii, din veniturile dobândite pe piețe și că finanțarea publică nu privește decât etapele de cercetare industrială. În consecință, Comisia nu poate să accepte argumentul UOP potrivit căruia ajutorul de stat de care beneficiază activitățile economice ale IFP și ale filialelor acestuia Axens și Prosernat constituie un ajutor pentru funcționare.

7.5.2.   Costuri eligibile

| (183) | Anexa II la cadrul C & D din 1996 definește cheltuielile care pot fi luate în considerare în calcularea intensității ajutoarelor pentru cercetare și dezvoltare:






  — | cheltuieli de personal (cercetători, tehnicieni și alți membri ai personalului auxiliar angajați exclusiv pentru activitatea de cercetare); |
| --- | --- | --- |

(183)

Anexa II la cadrul C & D din 1996 definește cheltuielile care pot fi luate în considerare în calcularea intensității ajutoarelor pentru cercetare și dezvoltare:

—

cheltuieli de personal (cercetători, tehnicieni și alți membri ai personalului auxiliar angajați exclusiv pentru activitatea de cercetare);

| — | costurile instrumentelor, echipamentelor, terenurilor și spațiilor utilizate exclusiv și în mod permanent (cu excepția cazului de transfer pe o bază comercială) pentru activitatea de cercetare; |
| --- | --- |

—

costurile instrumentelor, echipamentelor, terenurilor și spațiilor utilizate exclusiv și în mod permanent (cu excepția cazului de transfer pe o bază comercială) pentru activitatea de cercetare;

| — | costurile serviciilor de consultanță și ale serviciilor echivalente utilizate exclusiv pentru activitatea de cercetare, inclusiv cercetarea, cunoștințele tehnice, brevetele etc. cumpărate de la surse externe; |
| --- | --- |

—

costurile serviciilor de consultanță și ale serviciilor echivalente utilizate exclusiv pentru activitatea de cercetare, inclusiv cercetarea, cunoștințele tehnice, brevetele etc. cumpărate de la surse externe;

| — | cheltuieli de regie suplimentare determinate direct de activitatea de cercetare; |
| --- | --- |

—

cheltuieli de regie suplimentare determinate direct de activitatea de cercetare;

| — | alte cheltuieli de exploatare (de exemplu costurile materialelor, ale consumabilelor și ale altor produse similare) determinate direct de activitatea de cercetare. |
| --- | --- |

—

alte cheltuieli de exploatare (de exemplu costurile materialelor, ale consumabilelor și ale altor produse similare) determinate direct de activitatea de cercetare.

| (184) | În plus, anexa II din cadrul C & D din 1996 precizează că, atunci când sunt generate de alte activități, în special de alte lucrări de cercetare și de dezvoltare, costurile trebuie să fie repartizate între activitatea subvenționată de cercetare și dezvoltare și celelalte activități. |
| --- | --- |

(184)

În plus, anexa II din cadrul C & D din 1996 precizează că, atunci când sunt generate de alte activități, în special de alte lucrări de cercetare și de dezvoltare, costurile trebuie să fie repartizate între activitatea subvenționată de cercetare și dezvoltare și celelalte activități.

| (185) | Pe de o parte, Comisia ia notă de faptul că cheltuielile direct imputabile proiectelor au în vedere subcontractarea, deplasările, asigurările și documentația, precum și consumabilele și echipamentele. Acestea corespund unor costuri ale serviciilor de consultanță și ale serviciilor echivalente, unor cheltuieli de regie suplimentare și, respectiv, altor cheltuieli de exploatare. Comisia constată că aceste cheltuieli sunt determinate direct și exclusiv de activitățile de cercetare. |
| --- | --- |

(185)

Pe de o parte, Comisia ia notă de faptul că cheltuielile direct imputabile proiectelor au în vedere subcontractarea, deplasările, asigurările și documentația, precum și consumabilele și echipamentele. Acestea corespund unor costuri ale serviciilor de consultanță și ale serviciilor echivalente, unor cheltuieli de regie suplimentare și, respectiv, altor cheltuieli de exploatare. Comisia constată că aceste cheltuieli sunt determinate direct și exclusiv de activitățile de cercetare.

| (186) | Pe de altă parte, Comisia menționează că celelalte cheltuieli imputabile proiectelor au în vedere cheltuielile de personal de cercetare, amortizările imobilizărilor corporale și necorporale, precum și alte cheltuieli generale și corespund cheltuielilor de personal, respectiv costurilor instrumentelor, echipamentelor, terenurilor și spațiilor, precum și cheltuielilor de regie suplimentare. Costurile în cauză sunt determinate direct de activitățile de cercetare și sunt repartizate între diferitele proiecte de cercetare proporțional cu timpul petrecut de personalul de cercetare pentru fiecare proiect. |
| --- | --- |

(186)

Pe de altă parte, Comisia menționează că celelalte cheltuieli imputabile proiectelor au în vedere cheltuielile de personal de cercetare, amortizările imobilizărilor corporale și necorporale, precum și alte cheltuieli generale și corespund cheltuielilor de personal, respectiv costurilor instrumentelor, echipamentelor, terenurilor și spațiilor, precum și cheltuielilor de regie suplimentare. Costurile în cauză sunt determinate direct de activitățile de cercetare și sunt repartizate între diferitele proiecte de cercetare proporțional cu timpul petrecut de personalul de cercetare pentru fiecare proiect.

| (187) | De altfel, costurile proiectelor de C & D orizontale care au în vedere metodele și echipamentele utilizate în alte proiecte de C & D sunt asimilabile unor cheltuieli de regie suplimentare determinate direct de activitățile de cercetare. Costurile acestor proiecte orizontale sunt imputate proporțional costurilor fiecărui proiect de C & D. Comisia consideră că metodele de imputare utilizate sunt adecvate. |
| --- | --- |

(187)

De altfel, costurile proiectelor de C & D orizontale care au în vedere metodele și echipamentele utilizate în alte proiecte de C & D sunt asimilabile unor cheltuieli de regie suplimentare determinate direct de activitățile de cercetare. Costurile acestor proiecte orizontale sunt imputate proporțional costurilor fiecărui proiect de C & D. Comisia consideră că metodele de imputare utilizate sunt adecvate.

| (188) | Comisia hotărăște că costurile proiectelor sunt în conformitate cu cheltuielile eligibile definite în anexa II la cadrul C & D din 1996. |
| --- | --- |

(188)

Comisia hotărăște că costurile proiectelor sunt în conformitate cu cheltuielile eligibile definite în anexa II la cadrul C & D din 1996.

7.5.3.   Intensitatea ajutoarelor

| (189) | Conform punctului 5.4 din cadrul C & D din 1996, intensitatea maximă autorizată pentru studii de fezabilitate tehnică prealabile unor proiecte de cercetare industrială se ridică la 75 %. Conform punctului 5.3 din cadrul menționat mai sus, intensitatea maximă autorizată pentru proiecte de cercetare industrială se ridică la 50 %. Conform punctului 5.5 din cadrul menționat anterior, intensitatea maximă autorizată pentru proiecte de dezvoltare preconcurențială se ridică la 25 %. Conform punctului 5.9 din cadrul menționat anterior, pentru activități care acoperă, în același timp, cercetarea industrială și activitățile de dezvoltare preconcurențiale, intensitatea maximă autorizată se ridică la media ponderată a intensităților de ajutor autorizate pentru aceste două tipuri de cercetare. |
| --- | --- |

(189)

Conform punctului 5.4 din cadrul C & D din 1996, intensitatea maximă autorizată pentru studii de fezabilitate tehnică prealabile unor proiecte de cercetare industrială se ridică la 75 %. Conform punctului 5.3 din cadrul menționat mai sus, intensitatea maximă autorizată pentru proiecte de cercetare industrială se ridică la 50 %. Conform punctului 5.5 din cadrul menționat anterior, intensitatea maximă autorizată pentru proiecte de dezvoltare preconcurențială se ridică la 25 %. Conform punctului 5.9 din cadrul menționat anterior, pentru activități care acoperă, în același timp, cercetarea industrială și activitățile de dezvoltare preconcurențiale, intensitatea maximă autorizată se ridică la media ponderată a intensităților de ajutor autorizate pentru aceste două tipuri de cercetare.

| (190) | În primul rând, Comisia observă că IFP a finanțat din resurse proprii, datorită remunerațiilor plătite de filialele acestuia și fără intervenția financiară a statului, mai mult de 50 % din costurile studiilor sale de fezabilitate tehnică și ale lucrărilor sale de cercetare industrială între 2003 și 2006. Comisia menționează că intensitatea admisibilă este susceptibilă de a fi mai mare de 50 %, dacă se ia în considerare partea studiilor de fezabilitate tehnică care pot beneficia de un ajutor de o intensitate de 75 %. Comisia a stabilit tabelul următor, pornind de la listele de proiecte care detaliază costurile anuale pentru fiecare proiect și pentru fiecare stadiu de cercetare, precum și pornind de la o listă a resurselor IFP. În această analiză, Comisia a urmat o abordare conservatoare, incluzând toate costurile care depind, direct sau indirect (43), de domeniile de activitate exclusive ale Axens și Prosernat și excluzând toate produsele diferite de cele plătite de Axens și Prosernat (44).
  Tabelul 2 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul anual de proiecte întreprinse (45) |
| Domeniul de activitate IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Domeniul de activitate IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Total | 48 | 54 | 55 | 68 |
| Costul anual al studiilor de fezabilitate tehnică (EUR) |
| Domeniul de activitate IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Domeniul de activitate IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Total | 5 759 184 | 4 032 859 | 4 392 411 | 7 393 767 |
| Costul anual al lucrărilor de cercetare industrială (EUR) |
| Domeniul de activitate IFP/Axens | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Domeniul de activitate IFP/Prosernat | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Total | 40 180 231 | 48 536 142 | 38 183 597 | 49 007 913 |
| Resurse proprii (EUR) |
| Valoare | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Ajutor de stat anual (EUR) |
| Valoare | 18 958 910 | 19 243 217 | 8 952 630 | 11 280 522 |
| Intensitate | 41 % | 37 % | 21 % | 20 % |
| Intensitate maximă autorizată (46) | 53 % | 52 % | 53 % | 53 % |

(190)

În primul rând, Comisia observă că IFP a finanțat din resurse proprii, datorită remunerațiilor plătite de filialele acestuia și fără intervenția financiară a statului, mai mult de 50 % din costurile studiilor sale de fezabilitate tehnică și ale lucrărilor sale de cercetare industrială între 2003 și 2006. Comisia menționează că intensitatea admisibilă este susceptibilă de a fi mai mare de 50 %, dacă se ia în considerare partea studiilor de fezabilitate tehnică care pot beneficia de un ajutor de o intensitate de 75 %. Comisia a stabilit tabelul următor, pornind de la listele de proiecte care detaliază costurile anuale pentru fiecare proiect și pentru fiecare stadiu de cercetare, precum și pornind de la o listă a resurselor IFP. În această analiză, Comisia a urmat o abordare conservatoare, incluzând toate costurile care depind, direct sau indirect (43), de domeniile de activitate exclusive ale Axens și Prosernat și excluzând toate produsele diferite de cele plătite de Axens și Prosernat (44).

Tabelul 2

2003

2004

2005

2006

Numărul anual de proiecte întreprinse (45)

Domeniul de activitate IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Domeniul de activitate IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Total

48

54

55

68

Costul anual al studiilor de fezabilitate tehnică (EUR)

Domeniul de activitate IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Domeniul de activitate IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Total

5 759 184

4 032 859

4 392 411

7 393 767

Costul anual al lucrărilor de cercetare industrială (EUR)

Domeniul de activitate IFP/Axens

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Domeniul de activitate IFP/Prosernat

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Total

40 180 231

48 536 142

38 183 597

49 007 913

Resurse proprii (EUR)

Valoare

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Ajutor de stat anual (EUR)

Valoare

18 958 910

19 243 217

8 952 630

11 280 522

Intensitate

41 %

37 %

21 %

20 %

Intensitate maximă autorizată (46)

53 %

52 %

53 %

53 %

| (191) | În al doilea rând, Comisia ia notă de faptul că partea de finanțare din resurse proprii a activităților de cercetare ale IFP și ale filialelor acestuia este susceptibilă a fi mai ridicată dacă se ține cont de activitățile de dezvoltare preconcurențiale care ar putea beneficia de un ajutor de o intensitate de 25 %. Într-adevăr, activitățile de dezvoltare preconcurențiale sunt finanțate integral de filialele Axens și Prosernat din resurse proprii, fără intervenția financiară a statului sau a IFP. |
| --- | --- |

(191)

În al doilea rând, Comisia ia notă de faptul că partea de finanțare din resurse proprii a activităților de cercetare ale IFP și ale filialelor acestuia este susceptibilă a fi mai ridicată dacă se ține cont de activitățile de dezvoltare preconcurențiale care ar putea beneficia de un ajutor de o intensitate de 25 %. Într-adevăr, activitățile de dezvoltare preconcurențiale sunt finanțate integral de filialele Axens și Prosernat din resurse proprii, fără intervenția financiară a statului sau a IFP.

| (192) | În al treilea rând, Comisia a verificat respectarea intensităților admisibile pentru fiecare stadiu de cercetare pe baza listelor anuale ale proiectelor întreprinse între 2003 și 2006. Pentru anii următori, Franța va trebui să transmită Comisiei un raport anual, pentru ca aceasta să se asigure că intensitățile de ajutor pentru fiecare stadiu de cercetare și pentru fiecare proiect sunt, de asemenea, respectate. Raportul va trebui să prezinte totalitatea proiectelor întreprinse în domeniile de activitate a întreprinderilor Axens și Prosernat, precizând costurile acestora pentru fiecare stadiu de cercetare, valoarea finanțării publice și a resurselor proprii alocate de IFP și de filialele sale. Comisia consideră că partea de ajutor trebuie să rămână mai mică de 50 % pentru a garanta respectarea intensităților admisibile. |
| --- | --- |

(192)

În al treilea rând, Comisia a verificat respectarea intensităților admisibile pentru fiecare stadiu de cercetare pe baza listelor anuale ale proiectelor întreprinse între 2003 și 2006. Pentru anii următori, Franța va trebui să transmită Comisiei un raport anual, pentru ca aceasta să se asigure că intensitățile de ajutor pentru fiecare stadiu de cercetare și pentru fiecare proiect sunt, de asemenea, respectate. Raportul va trebui să prezinte totalitatea proiectelor întreprinse în domeniile de activitate a întreprinderilor Axens și Prosernat, precizând costurile acestora pentru fiecare stadiu de cercetare, valoarea finanțării publice și a resurselor proprii alocate de IFP și de filialele sale. Comisia consideră că partea de ajutor trebuie să rămână mai mică de 50 % pentru a garanta respectarea intensităților admisibile.

| (193) | În ultimul rând, Comisia constată că respectarea intensităților depinde în mare parte de valoarea resurselor proprii de care dispune IFP pentru proiectele sale în domeniile în cauză. Aceste resurse proprii sunt constituite, în principal, din remunerațiile plătite IFP de către filialele Axens și Prosernat. În consecință, Comisia consideră că trebuie să fie inserată o clauză în acordurile exclusive care reglementează remunerațiile, pentru a asigura că o remunerație minimă neforfetară, acoperind minimum 25 % din costurile studiilor de fezabilitate prealabile lucrărilor de cercetare industrială, 50 % din costurile de cercetare industrială și, eventual, 75 % din costurile activităților de dezvoltare preconcurențiale, întreprinse de IFP în domeniile de activitate a filialelor, este plătită întreprinderii-mamă (47). |
| --- | --- |

(193)

În ultimul rând, Comisia constată că respectarea intensităților depinde în mare parte de valoarea resurselor proprii de care dispune IFP pentru proiectele sale în domeniile în cauză. Aceste resurse proprii sunt constituite, în principal, din remunerațiile plătite IFP de către filialele Axens și Prosernat. În consecință, Comisia consideră că trebuie să fie inserată o clauză în acordurile exclusive care reglementează remunerațiile, pentru a asigura că o remunerație minimă neforfetară, acoperind minimum 25 % din costurile studiilor de fezabilitate prealabile lucrărilor de cercetare industrială, 50 % din costurile de cercetare industrială și, eventual, 75 % din costurile activităților de dezvoltare preconcurențiale, întreprinse de IFP în domeniile de activitate a filialelor, este plătită întreprinderii-mamă (47).

| (194) | În concluzie, Comisia consideră că intensitățile de ajutor autorizate de cadrul C & D din 1996 sunt respectate atunci când condițiile precizate la considerentele 192 și 193 sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(194)

În concluzie, Comisia consideră că intensitățile de ajutor autorizate de cadrul C & D din 1996 sunt respectate atunci când condițiile precizate la considerentele 192 și 193 sunt îndeplinite.

7.5.4.   Cumulul

| (195) | Dispozițiile cadrului C & D din 1996 în ceea ce privește cumulul, precizate la punctul 5.12 din cadru, sunt respectate. Într-adevăr, Comisia a calculat valoarea finanțării publice totale, independent de originea acesteia. |
| --- | --- |

(195)

Dispozițiile cadrului C & D din 1996 în ceea ce privește cumulul, precizate la punctul 5.12 din cadru, sunt respectate. Într-adevăr, Comisia a calculat valoarea finanțării publice totale, independent de originea acesteia.

7.5.5.   Efectul stimulativ

| (196) | În primul rând, Comisia ia notă de faptul că activitățile de cercetare ale IFP și ale filialelor sale sunt ghidate de o logică, inițiată de către stat, de a asigura, pe termen lung, securitatea aprovizionărilor energetice. Într-adevăr, hidrocarburile dețin o importanță strategică pentru economia actuală a statelor membre, în special datorită preponderenței acestora în domeniul transporturilor și al chimiei. Activitățile IFP și ale filialelor sale se înscriu într-un triplu context de creștere a cererii de energie, determinată în principal de creșterea mobilității și a schimburilor comerciale, de epuizare progresivă a rezervelor de petrol și de gaze naturale și de controlare a emisiilor de gaze cu efect de seră. Comisia menționează că cercetarea IFP și a filialelor sale este axată în special pe următoarele priorități:






  (a) | reînnoirea rezervelor și creșterea producției de petrol și de gaze naturale. Este vorba nu numai de a crește nivelul de succes în explorare și nivelul de recuperare a zăcămintelor, ci și de a permite exploatarea unor resurse neconvenționale (offshore ultraprofund, brut extragreu, nisipuri asfaltice etc.). De exemplu, una dintre acțiunile majore pe această axă este dezvoltarea unui procedeu pentru gazele naturale cu conținut mare de H2S și CO2; |
| --- | --- | --- |

(196)

În primul rând, Comisia ia notă de faptul că activitățile de cercetare ale IFP și ale filialelor sale sunt ghidate de o logică, inițiată de către stat, de a asigura, pe termen lung, securitatea aprovizionărilor energetice. Într-adevăr, hidrocarburile dețin o importanță strategică pentru economia actuală a statelor membre, în special datorită preponderenței acestora în domeniul transporturilor și al chimiei. Activitățile IFP și ale filialelor sale se înscriu într-un triplu context de creștere a cererii de energie, determinată în principal de creșterea mobilității și a schimburilor comerciale, de epuizare progresivă a rezervelor de petrol și de gaze naturale și de controlare a emisiilor de gaze cu efect de seră. Comisia menționează că cercetarea IFP și a filialelor sale este axată în special pe următoarele priorități:

(a)

reînnoirea rezervelor și creșterea producției de petrol și de gaze naturale. Este vorba nu numai de a crește nivelul de succes în explorare și nivelul de recuperare a zăcămintelor, ci și de a permite exploatarea unor resurse neconvenționale (offshore ultraprofund, brut extragreu, nisipuri asfaltice etc.). De exemplu, una dintre acțiunile majore pe această axă este dezvoltarea unui procedeu pentru gazele naturale cu conținut mare de H2S și CO2;

| (b) | conceperea unor procedee de rafinare proprii și de mare eficacitate. Este vorba de a optimiza producția de carburanți și de baze petrochimice, reducând în același timp impactul industriilor de rafinare și petrochimice asupra mediului. În plus, valorificarea zăcămintelor neconvenționale implică dezvoltarea unor tehnologii de conversie. Această axă grupează în special cercetările asupra hidrocracării; |
| --- | --- |

(b)

conceperea unor procedee de rafinare proprii și de mare eficacitate. Este vorba de a optimiza producția de carburanți și de baze petrochimice, reducând în același timp impactul industriilor de rafinare și petrochimice asupra mediului. În plus, valorificarea zăcămintelor neconvenționale implică dezvoltarea unor tehnologii de conversie. Această axă grupează în special cercetările asupra hidrocracării;

| (c) | dezvoltarea carburanților inovatori și a tehnologiilor de motoare pentru a reduce emisiile și consumul vehiculelor. În acest sens, utilizarea unor carburanți în stare gazoasă cu un conținut mare de hidrogen constituie una dintre axele majore în acest domeniu; |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea carburanților inovatori și a tehnologiilor de motoare pentru a reduce emisiile și consumul vehiculelor. În acest sens, utilizarea unor carburanți în stare gazoasă cu un conținut mare de hidrogen constituie una dintre axele majore în acest domeniu;

| (d) | diversificarea surselor de energie pentru producția de carburanți. În acest sens, producția de carburanți de sinteză pornind de la diverse surse de energie (biomasă, gaze naturale sau cărbune) este o axă prioritară. |
| --- | --- |

(d)

diversificarea surselor de energie pentru producția de carburanți. În acest sens, producția de carburanți de sinteză pornind de la diverse surse de energie (biomasă, gaze naturale sau cărbune) este o axă prioritară.

| (197) | Comisia menționează că programele de cercetare ale IFP sunt examinate de comitete tehnice a căror componență și modalități de intervenție sunt reglementate de către ministrul tutelar și care oferă posibilitatea de a se asigura o urmărire efectivă a priorităților. |
| --- | --- |

(197)

Comisia menționează că programele de cercetare ale IFP sunt examinate de comitete tehnice a căror componență și modalități de intervenție sunt reglementate de către ministrul tutelar și care oferă posibilitatea de a se asigura o urmărire efectivă a priorităților.

| (198) | În doilea rând, Comisia ia notă de faptul că dezvoltarea noilor tehnologii energetice, printre care se numără în special biocarburanții și recuperarea gazelor naturale, figurează printre prioritățile Comunității în ceea ce privește cercetarea, politica energetică și politica de mediu. |
| --- | --- |

(198)

În doilea rând, Comisia ia notă de faptul că dezvoltarea noilor tehnologii energetice, printre care se numără în special biocarburanții și recuperarea gazelor naturale, figurează printre prioritățile Comunității în ceea ce privește cercetarea, politica energetică și politica de mediu.

| (199) | În al treilea rând, Comisia notează că, datorită sprijinului public, IFP și filialele sale au putut să ducă la bun sfârșit unele activități de cercetare suplimentare care nu ar fi putut fi realizate din cauza riscurilor tehnologice sau a caracterului foarte nesigur al randamentului investițiilor. Într-adevăr, în special în domeniul tehnologiilor de rafinare și petrochimice, riscurile importante asociate primelor unități industriale impun întreprinderilor care operează pe această piață o mare selectivitate în privința proiectelor de C & D. Spre exemplu, IFP și Axens au putut realiza următoarele proiecte de cercetare: noi catalizatori și tehnologii în domeniul hidrotratamentelor de distilare medii, adsorbanți și tehnologii mai performante pentru producerea de paraxilenă, un nou procedeu în domeniul GNL bazat pe utilizarea a noi concepte și tehnologii provenite din domeniul refrigerării, un nou procedeu mai curat și mai performant pentru producerea de biodiesel prin esterificarea uleiurilor vegetale. |
| --- | --- |

(199)

În al treilea rând, Comisia notează că, datorită sprijinului public, IFP și filialele sale au putut să ducă la bun sfârșit unele activități de cercetare suplimentare care nu ar fi putut fi realizate din cauza riscurilor tehnologice sau a caracterului foarte nesigur al randamentului investițiilor. Într-adevăr, în special în domeniul tehnologiilor de rafinare și petrochimice, riscurile importante asociate primelor unități industriale impun întreprinderilor care operează pe această piață o mare selectivitate în privința proiectelor de C & D. Spre exemplu, IFP și Axens au putut realiza următoarele proiecte de cercetare: noi catalizatori și tehnologii în domeniul hidrotratamentelor de distilare medii, adsorbanți și tehnologii mai performante pentru producerea de paraxilenă, un nou procedeu în domeniul GNL bazat pe utilizarea a noi concepte și tehnologii provenite din domeniul refrigerării, un nou procedeu mai curat și mai performant pentru producerea de biodiesel prin esterificarea uleiurilor vegetale.

| (200) | În al patrulea rând, Comisia notează, din 2002, o evoluție pozitivă a diferiților indicatori ai efortului de C & D întreprins de IFP și de filialele sale Axens și Prosernat. Cheltuielile, precum și efectivele consacrate C & D de către IFP și de filialele sale Axens și Prosernat în domeniile exclusive de activitate a acestora din urmă au progresat, în timp ce ajutorul de stat a scăzut cu 41 % în perioada 2003-2006:
  Tabelul 3







  Creșterea indicatorilor în perioada 2003-2006 | IFP/Axens | IFP/Prosernat |
| --- | --- | --- | --- |
| Cheltuieli alocate pentru C & D în domeniul exclusiv | [...] (**) | [...] (**) |
| Personal alocat pentru C & D în domeniul exclusiv | [...] (**) | [...] (**) |

(200)

În al patrulea rând, Comisia notează, din 2002, o evoluție pozitivă a diferiților indicatori ai efortului de C & D întreprins de IFP și de filialele sale Axens și Prosernat. Cheltuielile, precum și efectivele consacrate C & D de către IFP și de filialele sale Axens și Prosernat în domeniile exclusive de activitate a acestora din urmă au progresat, în timp ce ajutorul de stat a scăzut cu 41 % în perioada 2003-2006:

Tabelul 3

Creșterea indicatorilor în perioada 2003-2006

IFP/Axens

IFP/Prosernat

Cheltuieli alocate pentru C & D în domeniul exclusiv

[...] (**)

[...] (**)

Personal alocat pentru C & D în domeniul exclusiv

[...] (**)

[...] (**)

| (201) | În al cincilea rând, Comisia notează că partea de cheltuieli de C & D din cifra de afaceri este deosebit de ridicată. În domeniul de activitate a Prosernat, aceasta se ridica la 9 % în 2006. În domeniul de activitate a Axens, partea se ridica la 13 % în 2006, ceea ce este net superior valorilor observate în sector. Într-adevăr, pentru patru întreprinderi de referință, în domeniile întreprinderii Axens, partea de cheltuieli de C & D din cifra de afaceri ar varia de la 2,3 la 10 % (48). |
| --- | --- |

(201)

În al cincilea rând, Comisia notează că partea de cheltuieli de C & D din cifra de afaceri este deosebit de ridicată. În domeniul de activitate a Prosernat, aceasta se ridica la 9 % în 2006. În domeniul de activitate a Axens, partea se ridica la 13 % în 2006, ceea ce este net superior valorilor observate în sector. Într-adevăr, pentru patru întreprinderi de referință, în domeniile întreprinderii Axens, partea de cheltuieli de C & D din cifra de afaceri ar varia de la 2,3 la 10 % (48).

| (202) | În al șaselea rând, Comisia ia în considerare faptul că IFP și filialele acestuia se confruntă, în domeniile de aplicare a cercetărilor lor, cu diverse reglementări în funcție de zonele geografice și care sunt în evoluție constantă. Din anul 2000, în special, sectorul de rafinare se confruntă cu promulgarea unor norme de mediu din ce în ce mai severe. Riscurilor științifice și tehnologice specifice proiectelor de C & D li se adaugă și importante riscuri în ceea ce privește reglementările. În plus, rezultatele cercetărilor întreprinse de IFP și de filialele sale sunt dificil de protejat datorită, pe de o parte, numărului mare de țări în care se efectuează exploatarea rezultatelor și, pe de altă parte, diversității legislațiilor privind brevetele aplicabile în diferitele state. |
| --- | --- |

(202)

În al șaselea rând, Comisia ia în considerare faptul că IFP și filialele acestuia se confruntă, în domeniile de aplicare a cercetărilor lor, cu diverse reglementări în funcție de zonele geografice și care sunt în evoluție constantă. Din anul 2000, în special, sectorul de rafinare se confruntă cu promulgarea unor norme de mediu din ce în ce mai severe. Riscurilor științifice și tehnologice specifice proiectelor de C & D li se adaugă și importante riscuri în ceea ce privește reglementările. În plus, rezultatele cercetărilor întreprinse de IFP și de filialele sale sunt dificil de protejat datorită, pe de o parte, numărului mare de țări în care se efectuează exploatarea rezultatelor și, pe de altă parte, diversității legislațiilor privind brevetele aplicabile în diferitele state.

| (203) | În al șaptelea rând, Comisia consideră că, contrar afirmațiilor UOP, sprijinul public acordat pentru IFP și pentru filiala acestuia Axens nu este, prin natura sau proporțiile sale, susceptibil a ridice obstacole în calea dinamicilor stimulative ale pieței tehnologiilor de rafinare. Mai întâi, Comisia menționează că oferta pe această piață este foarte diferențiată, pentru un număr restrâns de clienți. Astfel, o estimare mondială a unităților de rafinare sau petrochimice care funcționau în 2005 identifică șapte tipuri de procedee. În plus, clienții aleg o tehnologie în funcție de diferite criterii dintre care unele, cum sunt costul instalației asociate și rentabilitatea investiției, sunt considerate critice, dar sunt total exogene proiectelor de cercetare finanțate. În sfârșit, Comisia constată că unii concurenți ai IFP și ai Axens dispun de o poziție concurențială puternică care ar trebui să le permită să-și mențină planurile de C & D pe această piață. Astfel, UOP dispune de o parte de piață mondială corespunzând la 57 % în funcție de valoarea unităților de rafinare cu licență existente, în timp ce partea IFP și a întreprinderii Axens se ridică la 7 %. |
| --- | --- |

(203)

În al șaptelea rând, Comisia consideră că, contrar afirmațiilor UOP, sprijinul public acordat pentru IFP și pentru filiala acestuia Axens nu este, prin natura sau proporțiile sale, susceptibil a ridice obstacole în calea dinamicilor stimulative ale pieței tehnologiilor de rafinare. Mai întâi, Comisia menționează că oferta pe această piață este foarte diferențiată, pentru un număr restrâns de clienți. Astfel, o estimare mondială a unităților de rafinare sau petrochimice care funcționau în 2005 identifică șapte tipuri de procedee. În plus, clienții aleg o tehnologie în funcție de diferite criterii dintre care unele, cum sunt costul instalației asociate și rentabilitatea investiției, sunt considerate critice, dar sunt total exogene proiectelor de cercetare finanțate. În sfârșit, Comisia constată că unii concurenți ai IFP și ai Axens dispun de o poziție concurențială puternică care ar trebui să le permită să-și mențină planurile de C & D pe această piață. Astfel, UOP dispune de o parte de piață mondială corespunzând la 57 % în funcție de valoarea unităților de rafinare cu licență existente, în timp ce partea IFP și a întreprinderii Axens se ridică la 7 %.

| (204) | În ultimul rând, Comisia notează că partenerii comerciali ai Uniunii Europene consacră, de asemenea, bugete importante finanțării cercetării în domeniul energiei. Astfel, Departamentul american al energiei dispunea în 2005 de un buget de 5,794 miliarde de dolari, în creștere constantă de aproximativ cincisprezece ani. Departamentul subvenționează numeroase programe de cercetare, în special în domeniul combustibililor biodiesel. Comisia ia notă de faptul că concurenții IFP și ai Axens beneficiază, de asemenea, de ajutoare publice importante. Este, în special, cazul UOP, care primește fonduri de la National Institute of Standards and Technology pentru lucrările sale de cercetare în domeniul catalizatorilor (49). UOP ar beneficia și de ajutoare publice indirecte datorită numeroaselor parteneriate cu institute de cercetare și cu universități. |
| --- | --- |

(204)

În ultimul rând, Comisia notează că partenerii comerciali ai Uniunii Europene consacră, de asemenea, bugete importante finanțării cercetării în domeniul energiei. Astfel, Departamentul american al energiei dispunea în 2005 de un buget de 5,794 miliarde de dolari, în creștere constantă de aproximativ cincisprezece ani. Departamentul subvenționează numeroase programe de cercetare, în special în domeniul combustibililor biodiesel. Comisia ia notă de faptul că concurenții IFP și ai Axens beneficiază, de asemenea, de ajutoare publice importante. Este, în special, cazul UOP, care primește fonduri de la National Institute of Standards and Technology pentru lucrările sale de cercetare în domeniul catalizatorilor (49). UOP ar beneficia și de ajutoare publice indirecte datorită numeroaselor parteneriate cu institute de cercetare și cu universități.

| (205) | În concluzie, Comisia consideră că ajutorul pentru IFP și pentru filialele sale Axens și Prosernat are un efect stimulativ datorită domeniului strategic al cercetărilor întreprinse, creșterii calitative și cantitative a efortului de cercetare, precum și riscurilor și dificultăților specifice sectoarelor de activitate în cauză. În plus, Comisia consideră că ajutorul nu ar trebui să ridice obstacole în calea dinamicii de inovare de pe piețe. Prin urmare, Comisia ia act de sprijinul acordat de celelalte state concurenților IFP. |
| --- | --- |

(205)

În concluzie, Comisia consideră că ajutorul pentru IFP și pentru filialele sale Axens și Prosernat are un efect stimulativ datorită domeniului strategic al cercetărilor întreprinse, creșterii calitative și cantitative a efortului de cercetare, precum și riscurilor și dificultăților specifice sectoarelor de activitate în cauză. În plus, Comisia consideră că ajutorul nu ar trebui să ridice obstacole în calea dinamicii de inovare de pe piețe. Prin urmare, Comisia ia act de sprijinul acordat de celelalte state concurenților IFP.

| (206) | Raportul anual care va trebui transmis de către Franța Comisiei până la expirarea acordurilor exclusive între IFP și filialele acestuia Axens și Prosernat va trebui să demonstreze că efectul stimulativ al ajutorului este încă existent. |
| --- | --- |

(206)

Raportul anual care va trebui transmis de către Franța Comisiei până la expirarea acordurilor exclusive între IFP și filialele acestuia Axens și Prosernat va trebui să demonstreze că efectul stimulativ al ajutorului este încă existent.

7.6.   Concluzie

| (207) | Având în vedere toate elementele de mai sus, Comisia conchide că ajutorul acordat în favoarea IFP și a filialelor acestuia Axens și Prosernat este în conformitate cu dispozițiile cadrului C & D din 1996 sub rezerva respectării condițiilor enunțate la punctele 192, 193 și 206, |
| --- | --- |

(207)

Având în vedere toate elementele de mai sus, Comisia conchide că ajutorul acordat în favoarea IFP și a filialelor acestuia Axens și Prosernat este în conformitate cu dispozițiile cadrului C & D din 1996 sub rezerva respectării condițiilor enunțate la punctele 192, 193 și 206,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsura pe care Franța a pus-o în aplicare în favoarea Institut Français du Pétrole (IFP) și a filialei acestuia Beicip-Franlab nu constituie ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat.

Articolul 2

(1)   Măsura pe care Franța a pus-o în aplicare în favoarea IFP și a filialelor acestuia Axens și Prosernat constituie ajutor de stat în conformitate cu articolul 87 alineatul (1) din tratat.

(2)   Ajutorul în cauză este compatibil cu piața comună în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, în condițiile prevăzute la articolele 3 și 6 din prezenta decizie.

Articolul 3

(1)   Prezenta decizie este valabilă până la expirarea acordurilor exclusive în vigoare la data prezentei decizii între IFP și filialele acestuia Axens și Prosernat (denumite în continuare „acordurile exclusive”).

(2)   Orice prelungire sau modificare a acordurilor exclusive trebuie să fie notificată Comisiei.

Articolul 4

(1)   IFP își organizează și publică conturile astfel încât să delimiteze clar activitățile economice de activitățile neeconomice.

(2)   Până la data expirării acordurilor exclusive, Franța transmite Comisiei un raport financiar anual pentru ca aceasta să verifice valoarea fondurilor publice alocate activităților IFP în domeniile de activitate exclusive ale Axens și ale Prosernat.

Articolul 5

(1)   Până la data expirării acordurilor exclusive, Franța transmite Comisiei un raport anual detaliat al proiectelor întreprinse de IFP în domeniile de activitate exclusive ale Axens și ale Prosernat, care va preciza, pentru fiecare proiect, costurile pentru fiecare stadiu de cercetare, valoarea fondurilor publice alocate și efectul stimulativ al ajutorului.

(2)   Franța notifică individual Comisiei ajutoarele cu o valoare superioară pragurilor prevăzute de cadrul comunitar al ajutoarelor de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare din 2006.

Articolul 6

Acordurile exclusive sunt modificate astfel încât să se prevadă o remunerare minimă a IFP de către Axens și Prosernat care să acopere minimum 25 % din costurile studiilor de fezabilitate prealabile unor lucrări de cercetare industrială, 50 % din costurile de cercetare industrială și 75 % din costurile de dezvoltare preconcurențială a IFP în domeniile acoperite de acordurile exclusive.

Articolul 7

Franța informează Comisia, în termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, cu privire la măsurile luate pentru respectarea acesteia.

Articolul 8

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptată la Bruxelles, 16 iulie 2008.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 42, 18.2.2006, p. 5.

1

(2)  A se vedea nota de subsol nr. 1.

2

(3)  Conform Legii nr. 43-612 din 17 noiembrie 1943 privind gestionarea intereselor profesionale.

3

(4)  Decretul nr. 2003-204 din 5 martie 2003 și Decretul nr. 55-733 din 26 mai 1955.

4

(5)  Sursa: Raportul financiar al IFP 2006.

5

Sursa:

(6)  Sursa: Conturile consolidate Axens 2006.

6

Sursa:

(7)  Sursa: Conturile consolidate Axens 2006.

7

Sursa:

(8)  Sursa: Datele comunicate de autoritățile franceze.

8

Sursa:

(9)  Sursa: Conturile consolidate Beicip-Franlab 2006.

9

Sursa:

(10)  Sursa: Conturile Prosernat 2006.

10

Sursa:

(11)  JO L 272, 25.10.1996, p. 53.

11

(12)  JO C 45, 17.2.1996, p. 5.

12

(13)  JO C 192, 19.6.1998, p. 4.

13

(14)  Parafrazare de informații care intră sub incidența secretului profesional.

14

(15)  Informație care intră sub incidența secretului profesional.

15

(16)  JO L 195, 29.7.1980, p. 35. Directivă abrogată prin Directiva 2006/111/CE (JO L 318, 17.11.2006, p. 17).

16

(17)  La pagina 8 din formularul de notificare se menționează că „prin prezenta notificare, statul francez vă informează că IFP are în vedere reorganizarea activităților sale în cadrul grupului său în domeniul rafinării/petrochimiei”.

17

(18)  La 4 mai 2001 a avut loc o reuniune între Comisie și Franța.

18

(19)  Scrisoarea Franței din data de 18 mai 2001 aducea informații suplimentare în privința dreptului de prim refuz și a supunerii importurilor la taxa instaurată în beneficiul IFP.

19

(20)  Această confirmare de primire arată că „în anexă figurează, în plus, o prezentare a măsurilor avute în vedere în funcție de forma prescrisă pentru notificările prevăzute la articolul 88 alineatul (3) din tratat”.

20

(21)  JO L 124, 20.5.2003, p. 36.

21

(22)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

22

(23)  În limba engleză „proof of principle”.

23

proof of principle

(24)  Suma, potrivit UOP, s-ar ridica la 555 de milioane EUR în ultimii trei ani și, potrivit Franței, pare să corespundă sumelor percepute de IFP cu titlul de alocare bugetară pentru anii 2003, 2004 și 2005 (adică, în realitate, exact 507 milioane EUR).

24

(25)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2, nota de subsol nr. 22.

25

(26)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

26

(27)  JO L 123, 27.4.2004, p. 11.

27

(28)  Hotărârea Curții din 14 noiembrie 1984, 323/82, Rec., p. 3809.

28

(29)  Contract de obiective 2001-2005, p. 3.

29

(30)  [...] (**).

30

(31)  [...] (**).

31

(32)  Extras de pe site-ul Internet al întreprinderii Axens: „Axens este o societate activă pe piața rafinării, a petrochimiei și a gazelor naturale, care oferă produse ce se află în fruntea pieței, incluzând procedee, catalizatori, adsorbanți și instalații susținute de aproape cincizeci de ani de C & D și de reușită industrială”. Extras de pe site-ul Internet al Prosernat: „Asocierea tuturor competențelor științifice și a expertizei în materie de dezvoltare a întreprinderii-mamă a Prosernat, IFP cu experiența industrială a Prosernat oferă o oportunitate unică pentru a transforma ideile inovatoare într-o realitate industrială”.

32

(33)  De exemplu, a se vedea reprezentarea unică IFP/Axens la al 10-lea Congres al Société Française de Génie des Procédés (Societatea Franceză de Inginerie a Procedeelor) (http://inpact.inp-toulouse.fr/SFGP/pageaccueil.html).

33

(34)  A se vedea, în special, „Liquefin, developed and commercialised by IFP-Axens”, in New liquefaction process promises lower costs, Oil & Gas Journal, 19/08/2002, „IFP is the world’s second largest process licensor in refining and petrochemicals (via its subsidiary Axens) and is an internationally center of excellence in exploration and production.” [IFP este al doilea dintre cei mai mari furnizori de licențe în materie de procedee de rafinare și de petrochimie (via filiala sa Axens) și este un centru de excelență în ceea ce privește explorarea și producția, recunoscut la nivel internațional], www.tmcnet.com, 15/12/2005.

34

New liquefaction process promises lower costs

(35)  A se vedea, mai ales, pe site-ul www.topsoe.com, referirile la unele unități având licențe de la „IFP/Axens”, referirea la „IFP (Axens)” pe site-ul Nexant, societate de consultanță în sectorul energetic (http://nexant.ecnext.com/coms2/summary_0255-3019_ITM), a se vedea și prezentarea proiectului GTL Eni-IFP/Axens sur http://gcceu-conference.epu.ntua.gr

35

(36)  JO C 323, 30.12.2006, p. 1.

36

(37)  Punctul 3.1.1 primul paragraf.

37

(38)  A se vedea decizia de inițiere din 29.11.2007, Garanție de stat nelimitată pentru La Poste (C 56/2007).

38

(39)  Editat de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică în 2002.

39

(40)  A se vedea, în acest sens, site-ul SINTEF: http://www.sintef.no/default.aspx?id = 490

40

(41)  Articolul 1-22 din convenția pentru cercetare industrială.

41

(42)  Premiera industrială este prima unitate comercială construită în cadrul unei sublicențe a procedeului pentru un terț sau prima încărcătură comercială de produs utilizată.

42

(43)  Inclusiv costurile proiectelor orizontale, a se vedea considerentul 138.

43

(44)  Resursele proprii sunt constituite din dividende și redevențe, precum și din alte încasări, cum sunt veniturile din brevetele depuse de IFP. Comisia nu a reținut în analiza sa decât remunerațiile plătite de Axens și Prosernat.

44

(45)  Anumite proiecte sunt plurianuale. Din rațiuni de exhaustivitate, prin „numărul de proiecte” înțelegem numărul de proiecte în curs pentru un an dat. Sumele sunt contabilizate, fără a se cumula, pentru un an dat.

45

(46)  Medie ponderată a intensităților de ajutor autorizate pentru cercetarea industrială și studiile de fezabilitate, conform punctului 5.9 din cadrul C & D din 1996.

46

(47)  Procentajele corespund unor ajutoare care reprezintă 75 % din costurile studiilor de fezabilitate prealabile unor lucrări de cercetare industrială, 50 % din costurile de cercetare industrială, respectiv 25 % din costurile activităților de dezvoltare preconcurențiale.

47

(48)  Sursa: Yahoo Finance.

48

Sursa:

(49)  Sursa: comunicate de presă ale UOP și NIST.

49

Sursa:

---

| 26.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/41

---

DECIZIA COMISIEI

din 23 februarie 2009

privind adoptarea planului de lucru pe 2009 pentru punerea în aplicare a celui de Al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013) și privind criteriile de selecție, de atribuire și alte criterii pentru contribuțiile financiare la acțiunile acestui program

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/158/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Decizia nr. 1350/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007 de instituire a celui de Al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013) (1), în special, articolul 8 alineatul (1),

având în vedere Decizia 2004/858/CE a Comisiei din 15 decembrie 2004 de înființare a unei agenții executive, denumită „Agenția Executivă pentru Programul de Sănătate Publică” pentru gestionarea activității comunitare în domeniul sănătății publice – în temeiul Regulamentului (CE) nr. 58/2003 al Consiliului (2), în special articolul 6,

întrucât:

| (1) | Decizia nr. 1350/2007/CE (denumită în continuare „Decizia privind programul”) a instituit cel de Al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013), denumit în continuare „Al doilea program în domeniul sănătății”. |
| --- | --- |

(1)

Decizia nr. 1350/2007/CE (denumită în continuare „Decizia privind programul”) a instituit cel de Al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013), denumit în continuare „Al doilea program în domeniul sănătății”.

| (2) | Al doilea program în domeniul sănătății se dorește a completa, sprijini și conferi valoare adăugată politicilor statelor membre, contribuind, în același timp, la sporirea solidarității și prosperității în Uniunea Europeană. Obiectivele programului sunt de a îmbunătăți securitatea sanitară a cetățenilor, de a promova sănătatea, inclusiv reducerea inegalităților în materie de sănătate, și de a produce și difuza informații și cunoștințe cu privire la sănătate. |
| --- | --- |

(2)

Al doilea program în domeniul sănătății se dorește a completa, sprijini și conferi valoare adăugată politicilor statelor membre, contribuind, în același timp, la sporirea solidarității și prosperității în Uniunea Europeană. Obiectivele programului sunt de a îmbunătăți securitatea sanitară a cetățenilor, de a promova sănătatea, inclusiv reducerea inegalităților în materie de sănătate, și de a produce și difuza informații și cunoștințe cu privire la sănătate.

| (3) | În temeiul articolului 8 din Decizia privind programul, Comisia adoptă un plan anual de lucru prin care se stabilesc prioritățile și acțiunile care urmează a fi întreprinse, inclusiv alocarea resurselor financiare, criteriile de stabilire a procentului contribuției financiare comunitare, inclusiv criteriile de evaluare în ceea ce privește aplicarea sau nu a cazurilor de utilitate excepțională, modalitățile de punere în aplicare a strategiilor și acțiunilor comune menționate la articolul 9 din decizia respectivă. |
| --- | --- |

(3)

În temeiul articolului 8 din Decizia privind programul, Comisia adoptă un plan anual de lucru prin care se stabilesc prioritățile și acțiunile care urmează a fi întreprinse, inclusiv alocarea resurselor financiare, criteriile de stabilire a procentului contribuției financiare comunitare, inclusiv criteriile de evaluare în ceea ce privește aplicarea sau nu a cazurilor de utilitate excepțională, modalitățile de punere în aplicare a strategiilor și acțiunilor comune menționate la articolul 9 din decizia respectivă.

| (4) | Prin articolul 8 din Decizia privind programul, Comisia adoptă criterii de selecție, de atribuire și alte criterii pentru contribuțiile financiare la acțiunile programului în temeiul articolului 4 din decizia respectivă. |
| --- | --- |

(4)

Prin articolul 8 din Decizia privind programul, Comisia adoptă criterii de selecție, de atribuire și alte criterii pentru contribuțiile financiare la acțiunile programului în temeiul articolului 4 din decizia respectivă.

| (5) | În conformitate cu articolul 6 din Decizia 2004/858/CE, Agenția Executivă pentru Sănătate și Consumatori desfășoară anumite activități pentru punerea în aplicare a programului în domeniul sănătății publice și ar trebui să primească creditele necesare în acest scop. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 6 din Decizia 2004/858/CE, Agenția Executivă pentru Sănătate și Consumatori desfășoară anumite activități pentru punerea în aplicare a programului în domeniul sănătății publice și ar trebui să primească creditele necesare în acest scop.

| (6) | În conformitate cu articolul 75 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”), angajarea cheltuielilor ar trebui precedată de o decizie de finanțare adoptată de instituție sau de autoritățile delegate de către aceasta. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 75 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3) (denumit în continuare „Regulamentul financiar”), angajarea cheltuielilor ar trebui precedată de o decizie de finanțare adoptată de instituție sau de autoritățile delegate de către aceasta.

| (7) | În conformitate cu articolul 110 din Regulamentul financiar, subvențiile sunt cuprinse într-un program anual publicat la începutul exercițiului financiar. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 110 din Regulamentul financiar, subvențiile sunt cuprinse într-un program anual publicat la începutul exercițiului financiar.

| (8) | În conformitate cu articolul 166 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (denumit în continuare „norme de aplicare a Regulamentului financiar”) (4), Comisia adoptă programul anual de lucru pentru subvenții. Programul de lucru precizează actul de bază, obiectivele și calendarul cererilor de propuneri, cu cuantumul orientativ și rezultatele așteptate. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 166 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (denumit în continuare „norme de aplicare a Regulamentului financiar”) (4), Comisia adoptă programul anual de lucru pentru subvenții. Programul de lucru precizează actul de bază, obiectivele și calendarul cererilor de propuneri, cu cuantumul orientativ și rezultatele așteptate.

| (9) | În conformitate cu articolul 90 din normele de aplicare a Regulamentului financiar, decizia de adoptare a programului anual de lucru menționat la articolul 110 din Regulamentul financiar poate fi considerată ca reprezentând decizia de finanțare în sensul articolului 75 din Regulamentul financiar, cu condiția ca aceasta să constituie un cadru suficient de detaliat. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 90 din normele de aplicare a Regulamentului financiar, decizia de adoptare a programului anual de lucru menționat la articolul 110 din Regulamentul financiar poate fi considerată ca reprezentând decizia de finanțare în sensul articolului 75 din Regulamentul financiar, cu condiția ca aceasta să constituie un cadru suficient de detaliat.

| (10) | În conformitate cu articolul 168 alineatul (1) literele (c) și (f) din normele de aplicare a Regulamentului financiar, Comisia poate decide să acorde subvenții fără o cerere de propuneri organismelor care dețin un monopol de drept sau de fapt bine motivat. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu articolul 168 alineatul (1) literele (c) și (f) din normele de aplicare a Regulamentului financiar, Comisia poate decide să acorde subvenții fără o cerere de propuneri organismelor care dețin un monopol de drept sau de fapt bine motivat.

| (11) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului asupra celui de Al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013), |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului asupra celui de Al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013),

DECIDE:

Articolul 1

(1)   Prin prezenta se adoptă planul de lucru pe 2009 pentru punerea în aplicare a celui de Al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013), astfel cum se menționează în anexa I, precum și criteriile de selecție, de atribuire și alte criterii pentru contribuțiile financiare la acțiunile din cadrul celui de Al doilea program comunitar în domeniul sănătății (2008-2013) stabilite în anexele II, IV și V.

Acestea vor avea rolul de decizie de finanțare pentru subvențiile și contractele a căror acordare nu necesită o decizie a Comisiei.

(2)   În limitele bugetului maxim estimat al fiecărei acțiuni în parte, modificările cumulate care nu depășesc 20 % nu sunt considerate a fi substanțiale, cu condiția ca acestea să nu afecteze semnificativ natura și obiectivele planului de lucru. Ordonatorul de credite menționat la articolul 59 din Regulamentul financiar poate adopta aceste modificări în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare.

(3)   Directorul general al DG Sănătate și Consumatori asigură punerea în aplicare globală a acestui plan de lucru.

Articolul 2

Subvențiile identificate în acest plan de lucru pentru organismele care dețin un monopol de drept sau de fapt bine motivat sunt acordate în condițiile prevăzute la articolul 168 alineatul (1) literele (c) și (f) din normele de aplicare a Regulamentului financiar.

Articolul 3

Alocările bugetare necesare pentru gestionarea programului de acțiune comunitară în domeniul sănătății publice (2008-2013) sunt delegate „Agenției Executive pentru Sănătate și Consumatori” în condițiile și în limitele sumelor stabilite în planul de lucru din anexa I.

Subvenția de funcționare introdusă la linia bugetară 17 01 04 30 este acordată „Agenției Executive pentru Sănătate și Consumatori”.

Articolul 4

Creditele acoperite de planul de lucru din anexa I pot fi utilizate pentru a plăti dobânzile de penalizare în conformitate cu articolul 83 din Regulamentul financiar.

Adoptată la Bruxelles, 23 februarie 2009.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 301, 20.11.2007, p. 3.

1

(2)  JO L 369, 16.12.2004, p. 73.

2

(3)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

3

(4)  JO L 357, 31.12.2002, p. 1.

4

---

ANEXA I

Planul anual de lucru pe 2009, inclusiv implicații bugetare și criterii de finanțare pentru subvenții

1.   CONTEXTUL GENERAL

1.1.   Contextul politic și juridic

Decizia nr. 1350/2007/CE (denumită în continuare „Decizia privind programul”) a instituit cel de Al doilea program de acțiune comunitară în domeniul sănătății (2008-2013), denumit în continuare „Al doilea program în domeniul sănătății”.

Al doilea program în domeniul sănătății se dorește a completa, sprijini și conferi valoare adăugată politicilor statelor membre, contribuind, în același timp, la sporirea solidarității și prosperității în Uniunea Europeană. Obiectivele programului sunt de a îmbunătăți securitatea sanitară a cetățenilor, de a promova sănătatea, inclusiv reducerea inegalităților în materie de sănătate, și de a produce și difuza informații și cunoștințe cu privire la sănătate.

Articolul 8 alineatul (1) din Decizia privind programul prevede adoptarea de către Comisie a:

| (a) | planului anual de lucru pentru punerea în aplicare a programului, care stabilește:






  (i) | prioritățile și acțiunile care urmează a fi întreprinse, inclusiv alocarea resurselor financiare; |
| --- | --- | --- |

(a)

planului anual de lucru pentru punerea în aplicare a programului, care stabilește:

(i)

prioritățile și acțiunile care urmează a fi întreprinse, inclusiv alocarea resurselor financiare;

| (ii) | criteriile de stabilire a procentului contribuției financiare comunitare, inclusiv criteriile de evaluare în ceea ce privește aplicarea sau nu a cazurilor de utilitate excepțională; |
| --- | --- |

(ii)

criteriile de stabilire a procentului contribuției financiare comunitare, inclusiv criteriile de evaluare în ceea ce privește aplicarea sau nu a cazurilor de utilitate excepțională;

| (iii) | modalitățile de punere în aplicare a strategiilor și a acțiunilor comune menționate la articolul 9; |
| --- | --- |

(iii)

modalitățile de punere în aplicare a strategiilor și a acțiunilor comune menționate la articolul 9;

| (b) | criteriilor de selecție, de atribuire și a altor criterii pentru contribuțiile financiare la acțiunile programului în conformitate cu articolul 4. |
| --- | --- |

(b)

criteriilor de selecție, de atribuire și a altor criterii pentru contribuțiile financiare la acțiunile programului în conformitate cu articolul 4.

În conformitate cu articolul 75 din Regulamentul financiar (RF) aplicabil bugetului general al Comunităților Europene, angajarea cheltuielilor ar trebui precedată de o decizie de finanțare adoptată de instituție sau de autoritățile delegate de către aceasta. În conformitate cu articolul 90 din normele de aplicare a Regulamentului financiar (NA), decizia de adoptare a programului anual de lucru menționat la articolul 110 din RF poate fi considerată ca reprezentând decizia de finanțare, cu condiția ca aceasta să constituie un cadru suficient de detaliat. Prezentul document are ca scop îndeplinirea obligațiilor respective și prezentarea diferitelor activități planificate pentru 2009, al doilea an de punere în aplicare a celui de Al doilea program în domeniul sănătății.

Agenția Executivă pentru Sănătate și Consumatori (AESC) sprijină Comisia în punerea în aplicare a planului de lucru pe 2009 în conformitate cu dispozițiile acestui plan de lucru și ale Deciziei C(2008) 4943 a Comisiei din 9 septembrie 2008, prin care agenției îi este delegată autoritatea.

1.2.   Resurse

Decizia privind programul stabilește un buget total de 321 500 000 EUR pentru perioada 1 ianuarie 2008-31 decembrie 2013.

Autoritatea bugetară a aprobat un buget total de 48 480 000 EUR (1) pe 2009, pentru liniile bugetare 17 03 06 și 17 01 04 02.

| Linie bugetară | EUR |
| --- | --- |
| 17 03 06 – Acțiune comunitară în domeniul sănătății | 47 000 000 |
| 17 01 04 02 – Cheltuieli de gestionare administrativă | 1 480 000 |
| Total | 48 480 000 |

Linie bugetară

EUR

17 03 06 – Acțiune comunitară în domeniul sănătății

47 000 000

17 01 04 02 – Cheltuieli de gestionare administrativă

1 480 000

Total

48 480 000

Linia bugetară „17 01 04 02 – Cheltuieli de gestionare administrativă a programului” va fi utilizată pentru organizarea de ateliere și de reuniuni ale experților, publicații, diverse activități de comunicare și alte cheltuieli curente pentru sprijinirea realizării obiectivelor programului. Comisia va fi în continuare responsabilă cu aplicarea acestei linii bugetare.

Contribuțiile suplimentare din partea țărilor AELS, membre ale Spațiului Economic European (Islanda, Liechtenstein și Norvegia), și din partea țărilor candidate participante la program sunt estimate la 1 163 520 EUR din partea țărilor SEE/AELS și la 138 000 EUR din partea Croației (2).

Bugetul total pe 2009 este, așadar, estimat la 49 781 520 EUR:

| — | totalul pentru bugetul de funcționare este estimat la 48 261 000 EUR; |
| --- | --- |

—

totalul pentru bugetul de funcționare este estimat la 48 261 000 EUR;

| — | totalul pentru bugetul administrativ este estimat la 1 520 520 EUR. |
| --- | --- |

—

totalul pentru bugetul administrativ este estimat la 1 520 520 EUR.

Linia bugetară pentru creditele administrative aferente AESC este 17 01 04 30.

1.2.1.   Sume orientative

Sumele indicate în capitolele următoare sunt orientative. În conformitate cu articolul 90 alineatul (4) din NA, sunt posibile variații nesemnificative de ordinul +/– 20 % în fiecare mecanism de finanțare.

2.   MECANISME DE FINANȚARE

Întreaga paletă a mecanismelor de finanțare oferite în cadrul celui de Al doilea program în domeniul sănătății va fi pusă în aplicare în 2009. Bugetul alocat cererilor de propuneri de proiecte a fost redus și s-a acordat o atenție mai mare cererilor de oferte și altor mecanisme de finanțare, cum ar fi acțiunile comune și subvențiile de funcționare, cu scopul de a maximiza eficiența și valoarea adăugată a acțiunilor finanțate și de a asigura o canalizare mai directă a finanțărilor spre realizarea obiectivelor programului. Cu toate acestea, în cazul în care, la sfârșitul anului 2009, vor rămâne disponibile resurse aparținând bugetului de funcționare, acestea vor fi realocate cu prioritate pentru finanțarea unor subvenții selecționate în urma cererii de propuneri de proiecte din 2009.

Toate mecanismele de finanțare vor fi aplicate sub controlul AESC, excepție făcând punctul 2.9 aflat sub responsabilitatea directă a Comisiei. Cererile și informațiile pertinente vor fi publicate pe site-ul web al AESC (3).

2.1.   Cerere de propuneri de proiecte

Subvențiile trebuie finanțate din linia bugetară 17 03 06 – Acțiune comunitară în domeniul sănătății. Suma totală orientativă pentru cererea de propuneri de proiecte este estimată la 24 130 500 EUR (aproximativ 50 % din bugetul de funcționare).

O cerere de propuneri de proiecte va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la finele lunii februarie 2009 (dată orientativă), prin care se vor descrie domeniile de finanțare, criteriile de selecție și de atribuire, precum și procedurile privind depunerea cererii și aprobarea.

Toate proiectele trebuie să aducă valoare adăugată europeană de înalt nivel, să fie inovatoare, iar durata acestora nu trebuie să depășească, în mod normal, trei ani. Impactul așteptat al proiectului trebuie măsurat prin indicatori adecvați, de preferință indicatorul „ani de viață sănătoasă”. După caz, trebuie incluse informații privind modul în care vor fi avute în vedere o perspectivă de gen și inegalitățile în materie de sănătate.

Toate propunerile trebuie să demonstreze, după caz, că pot fi identificate sinergii cu activitățile curente de cercetare finanțate în contextul tematicilor de sănătate și conexe prevăzute în cel de Al șaptelea program-cadru de cercetare (4).

În ceea ce privește alocarea de resurse pentru cererea de propuneri de proiecte, se urmărește un echilibru între diferitele componente ale programului, în funcție de calitatea și cantitatea propunerilor primite, cu excepția cazului în care survin urgențe specifice de sănătate publică (de exemplu, gripă pandemică) care să justifice o realocare a resurselor.

Dată fiind natura complementară și motivațională a subvențiilor comunitare, cel puțin 40 % din costurile proiectului trebuie finanțate din alte surse. În consecință, contribuția financiară normală poate atinge până la 60 % pe proiect din costurile eligibile pentru proiectele avute în vedere. Pentru fiecare caz în parte, se va determina procentul maxim care poate fi acordat.

În cazul unei propuneri cu utilitate excepțională, se poate prevedea o contribuție comunitară maximă de 80 % din costurile eligibile pe beneficiar (respectiv, pentru beneficiarul principal și pentru beneficiarul asociat), după cum se precizează la punctul 3.1. Maximum 10 % din numărul proiectelor finanțate trebuie să primească o contribuție comunitară mai mare de 60 %.

Trebuie remarcat că valoarea orientativă a participării financiare comunitare la proiectele selectate poate varia de la – 10 % la + 10 % față de valoarea solicitată de beneficiar.

Criteriile de selecție, de atribuire și alte criterii pentru contribuțiile financiare la acțiunile programului, în conformitate cu articolul 4 din Decizia privind programul, sunt prezentate în detaliu în anexa II.

Detaliile privind eligibilitatea costurilor de deplasare și a cheltuielilor de ședere sunt prevăzute în anexa III.

2.2.   Cereri de oferte

Achizițiile de servicii trebuie finanțate din linia bugetară 17 03 06 – Acțiune comunitară în domeniul sănătății. Numărul de contracte este precizat, cu titlu orientativ, la punctele 3.2, 3.3 și 3.4 din prezentul plan de lucru. Toate contractele sunt contracte de servicii.

Suma totală orientativă destinată licitațiilor trebuie să atingă 9 652 000 EUR (aproximativ 20 % din bugetul de funcționare), iar cererile de oferte vor fi lansate în primul semestru ca dată orientativă.

2.3.   Acțiuni comune

Acțiunile comune trebuie finanțate din linia bugetară 17 03 06 – Acțiune comunitară în domeniul sănătății. Suma totală orientativă este estimată la maximum 7 239 000 EUR (aproximativ 15 % din bugetul de funcționare).

Anumite acțiuni din 2009 vor fi eligibile pentru finanțare, ca acțiuni comune, de către Comunitate și de unul sau mai multe state membre sau de către Comunitate și autoritățile competente din alte țări participante la program. Țările participante vor fi invitate să înainteze propuneri printr-o cerere de propuneri de acțiuni comune explicit recunoscute ca atare în baza punctelor 3.2, 3.3 și 3.4 din prezentul plan de lucru.

Contribuțiile comunitare pot fi acordate doar unui organism public sau unui organism fără scop lucrativ, desemnat printr-o procedură transparentă de statul membru sau de autoritatea competentă în cauză și cu acordul Comisiei.

Contribuția comunitară pentru acțiunile comune nu trebuie să depășească 50 %, excepție făcând cazurile de utilitate excepțională, în care contribuția comunitară nu trebuie să depășească 70 %. Utilitatea excepțională se aplică acțiunilor comune care:

| — | îndeplinesc criteriile menționate la punctul 3.1; și |
| --- | --- |

—

îndeplinesc criteriile menționate la punctul 3.1; și

| — | implică participarea unor organisme din cel puțin 10 țări participante sau participarea unor organisme din 3 țări participante, în cazul în care acțiunea este propusă de un organism dintr-un stat membru care a aderat la Uniunea Europeană după 1 mai 2004 sau de o țară candidată. |
| --- | --- |

—

implică participarea unor organisme din cel puțin 10 țări participante sau participarea unor organisme din 3 țări participante, în cazul în care acțiunea este propusă de un organism dintr-un stat membru care a aderat la Uniunea Europeană după 1 mai 2004 sau de o țară candidată.

Criteriile de selecție și de atribuire pentru acțiunile comune sunt prezentate în detaliu în anexa IV. Procedura de depunere a propunerilor de acțiuni comune va fi publicată odată cu cererea de propuneri de acțiuni comune, precizându-se totodată și criteriile și termenul de depunere, la finele lunii februarie 2009.

Detaliile privind eligibilitatea costurilor de deplasare și a cheltuielilor de ședere sunt prevăzute în anexa III.

2.4.   Subvenții de funcționare

Subvențiile de funcționare ar trebui finanțate din linia bugetară 17 03 06 – Acțiune comunitară în domeniul sănătății. Suma totală orientativă este estimată la 2 500 000 EUR (aproximativ 5 % din bugetul de funcționare).

Sprijinul financiar pentru activități poate fi acordat organizațiilor europene care îndeplinesc criteriile prevăzute în detaliu în anexa V.

Se vor prefera acele organizații ale căror activități le vor include pe cele indicate în prezentul plan de lucru la punctele 3.2, 3.3 și 3.4 și activitățile din domeniul serviciilor de sănătate transfrontaliere, al bolilor rare, al forței de muncă din sănătate, al siguranței pacienților, al donării și transplantului de organe, al prevenirii și controlului cancerului, al vaccinării antigripale, al utilizării cu prudență a antibioticelor, al vaccinării împotriva bolilor copilăriei, al sănătății mintale și al sănătății tinerilor.

O cerere de propuneri va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la finele lunii februarie 2009, prin care se vor descrie domeniile de finanțare, criteriile de selecție și de atribuire, precum și procedurile privind depunerea cererii și aprobarea.

Sprijinul financiar nu trebuie să depășească 60 % din cheltuielile implicate de realizarea activităților eligibile. În cazuri de utilitate excepțională, contribuția comunitară nu trebuie să depășească 80 %. Utilitatea excepțională se poate aplica dacă activitățile au o valoare adăugată europeană semnificativă, în conformitate cu punctul 3.1.

În conformitate cu dispozițiile articolului 4 alineatul (2) al bazei juridice aplicabile, reînnoirea contribuțiilor financiare prevăzute la alineatul (1) litera (b) pentru organismele neguvernamentale și rețelele specializate poate fi exceptată de la aplicarea principiului descreșterii treptate.

2.5.   Conferințe în domeniul sănătății publice și al evaluării riscurilor

Contribuțiile financiare pentru conferințele organizate în domeniul sănătății publice și al evaluării riscurilor trebuie finanțate din linia bugetară 17 03 06 – Acțiune comunitară în domeniul sănătății. Suma totală orientativă este estimată la 1 100 000 EUR: 300 000 EUR pentru conferințele organizate de președinția Uniunii și 800 000 EUR pentru alte conferințe.

Din motive administrative, conferințele eligibile pentru cofinanțare trebuie ținute în ultimele două luni ale anului 2009 sau în 2010.

2.5.1.   Conferințe organizate de președinția Uniunii Europene

Trei conferințe organizate de președinția Uniunii Europene, una pentru fiecare președinție (în al doilea semestru al anului 2009 și în 2010), sunt eligibile pentru cofinanțare din partea Comunității de până la 100 000 EUR fiecare, la procentul maxim de cofinanțare comunitară de 50 % din costurile eligibile totale. Problemele de politică care se vor aborda la aceste conferințe se referă la îmbunătățirea securității sanitare a cetățenilor, promovarea sănătății, inclusiv reducerea inegalităților în materie de sănătate, și producerea și difuzarea de informații și cunoștințe cu privire la sănătate.

Aceste evenimente, în mare măsură de natură politică, care implică reprezentarea la cel mai înalt nivel atât din partea autorităților naționale, cât și a reprezentanților europeni, vor fi organizate exclusiv de către statul membru care deține președinția. Dat fiind rolul unic al președinției în cadrul activităților comunitare, statul membru responsabil cu organizarea evenimentului este considerat a deține un monopol de drept.

În conformitate cu articolul 168 alineatul (1) litera (c) din NA, subvențiile pot fi alocate, fără o cerere de propuneri, unor organizații aflate într-o situație de monopol de drept sau de fapt, bine motivată în decizia de acordare.

Președinția va înainta serviciilor Comisiei, prin intermediul Reprezentantului permanent, o cerere de subvenție pentru conferința pentru care este solicitată contribuția cu cel puțin patru luni înainte de eveniment. În această cerere de subvenție se vor preciza tema conferinței, proiectul de program, bugetul provizoriu și componența comitetelor științifice și de organizare.

2.5.2.   Alte conferințe

În conformitate cu articolul 2 aliniatul (2) din Decizia privind programul și cu punctul 3 din anexa la aceasta, contribuțiile financiare ale Comunității pot fi acordate pentru organizarea de conferințe care:

| — | tratează una sau mai multe priorități ale prezentului plan de lucru, după cum se precizează la punctele 3.2, 3.3 și 3.4, sau următoarele probleme: serviciile de sănătate transfrontaliere, bolile rare, forța de muncă din sănătate, siguranța pacienților, donarea și transplantul de organe, prevenirea și controlul cancerului, vaccinarea antigripală, utilizarea cu prudență a antibioticelor, vaccinarea împotriva bolilor copilăriei, sănătatea mintală și sănătatea tinerilor; |
| --- | --- |

—

tratează una sau mai multe priorități ale prezentului plan de lucru, după cum se precizează la punctele 3.2, 3.3 și 3.4, sau următoarele probleme: serviciile de sănătate transfrontaliere, bolile rare, forța de muncă din sănătate, siguranța pacienților, donarea și transplantul de organe, prevenirea și controlul cancerului, vaccinarea antigripală, utilizarea cu prudență a antibioticelor, vaccinarea împotriva bolilor copilăriei, sănătatea mintală și sănătatea tinerilor;

| — | au o largă dimensiune europeană, și anume, presupun participarea reprezentanților din 10 sau mai multe țări participante la cel de Al doilea program în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

—

au o largă dimensiune europeană, și anume, presupun participarea reprezentanților din 10 sau mai multe țări participante la cel de Al doilea program în domeniul sănătății;

| — | sunt organizate de un organism public sau un organism fără scop lucrativ agreat de Comisie, cu sediul într-o țară participantă la cel de Al doilea program în domeniul sănătății, care activează la nivel european și are o acoperire geografică echilibrată. |
| --- | --- |

—

sunt organizate de un organism public sau un organism fără scop lucrativ agreat de Comisie, cu sediul într-o țară participantă la cel de Al doilea program în domeniul sănătății, care activează la nivel european și are o acoperire geografică echilibrată.

La finele lunii februarie 2009 se va lansa o cerere de propuneri de conferințe, prin care se vor descrie domeniile de finanțare, criteriile de selecție și de atribuire, precum și procedurile privind depunerea cererii și aprobarea. Conferințele selectate sunt eligibile pentru o contribuție comunitară de până la 100 000 EUR (maximum 50 % din bugetul total al conferinței) pe conferință, deși acestea vor avea nevoie în continuare de cofinanțare.

2.6.   Cooperarea cu organizațiile internaționale

Finanțarea acțiunilor cu organizațiile internaționale trebuie realizată din linia bugetară 17 03 06 – Acțiune comunitară în domeniul sănătății. Suma totală orientativă este estimată a fi de până la 2 300 000 EUR, reprezentând aproximativ 5 % din bugetul de funcționare.

În conformitate cu articolul 12 din Decizia privind programul, relațiile și cooperarea cu organizațiile internaționale trebuie încurajate. Acest obiectiv se va realiza cu acele organizații internaționale care au capacitățile necesare pentru a aborda prioritățile din domeniul sănătății pentru Uniunea Europeană, identificate în planul anual de lucru.

Finanțarea acțiunilor cu organizațiile internaționale se va aloca prin acorduri de subvenționare, fără o cerere de propuneri anterioară, după cum se prevede la articolul 168 alineatul (1) litera (f) din NA, unui anumit tip de organisme pe baza competențelor tehnice, a gradului înalt de specializare sau a puterii administrative a acestuia.

În realitate, aceste organizații dețin anumite capacități legate de misiunile și responsabilitățile lor specifice, care le fac în mod deosebit eligibile pentru desfășurarea unora dintre acțiunile stabilite în prezentul plan de lucru și pentru care acordurile de subvenționare directă sunt considerate a fi procedura cea mai adecvată. Mai mult, acordurile de subvenționare directă vor îmbunătăți sinergiile și capacitatea de reacție a Comisiei Europene față de organizațiile internaționale, în cazul acțiunilor desfășurate în comun.

Valoarea contribuției financiare poate atinge, pentru fiecare organizație, 60 % din costurile eligibile pentru acțiunile avute în vedere. Comisia va determina, pentru fiecare caz în parte, procentul maxim care va fi acordat.

În 2009, următoarele organizații internaționale pot primi finanțare pentru punerea în aplicare a acțiunilor menționate la punctele 3.2, 3.3 și 3.4:

| — | Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) |
| --- | --- |

—

Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE)

| — | Organizația Mondială a Sănătății (OMS) |
| --- | --- |

—

Organizația Mondială a Sănătății (OMS)

| — | Observatorul european pentru sisteme și politici de sănătate |
| --- | --- |

—

Observatorul european pentru sisteme și politici de sănătate

| — | Programul Comun al Națiunilor Unite privind HIV/SIDA (UNAIDS) |
| --- | --- |

—

Programul Comun al Națiunilor Unite privind HIV/SIDA (UNAIDS)

| — | Consiliul Europei (CE). |
| --- | --- |

—

Consiliul Europei (CE).

2.7.   Comitetele științifice

Activitatea comitetelor științifice, relevantă pentru sănătatea publică, trebuie finanțată din linia bugetară 17 03 06 – Acțiune comunitară în domeniul sănătății.

În cadrul comitetelor științifice, o sumă totală de 270 000 EUR va fi destinată plății indemnizațiilor către participanții la reuniuni legate de activitatea comitetelor științifice și a raportorilor pentru elaborarea avizelor comitetelor științifice (5). Aceste indemnizații vor acoperi toate domeniile relevante pentru Al doilea program în domeniul sănătății, respectiv 100 % din costuri pentru SCHER (Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului) și 50 % (procent orientativ) din costuri pentru SCENIHR (Comitetul științific pentru riscurile noi sau viitoare asupra sănătății), precum și costurile de coordonare.

2.8.   Subdelegarea către Direcția Generală Politică Regională

Articolele 51 și 59 din RF și articolele 6-8 din Regulile interne de punere în aplicare a bugetului general al Comunităților Europene (6) fac referire la condițiile și regulile instrumentului de subdelegare.

În cadrul liniei bugetare 17 03 06 – Acțiune comunitară în domeniul sănătății, se va acorda o subdelegare de maximum 200 000 EUR Direcției Generale Politică Regională pentru sprijinirea sondajului de percepție „Audit urban”, organizat prin intermediul unor contracte specifice, în baza unui contract-cadru al DG COMM (Direcția Generală Comunicare). În acest caz, se vor aplica procedurile Direcției Generale Politică Regională.

2.9.   Alte activități

Alte activități, precum

| — | organizarea de ateliere și de reuniuni ale experților, inclusiv seminarii organizate la nivel național între grupurile de experți pentru schimbul celor mai bune practici în domeniile planului anual de lucru; |
| --- | --- |

—

organizarea de ateliere și de reuniuni ale experților, inclusiv seminarii organizate la nivel național între grupurile de experți pentru schimbul celor mai bune practici în domeniile planului anual de lucru;

| — | publicații și diverse inițiative de comunicare pentru promovarea celui de Al doilea program în domeniul sănătății, |
| --- | --- |

—

publicații și diverse inițiative de comunicare pentru promovarea celui de Al doilea program în domeniul sănătății,

vor fi finanțate, în principal, din linia bugetară „17 01 04 02 – Cheltuieli de gestionare administrativă a programului”, prin intermediul cererilor de oferte.

Din anumite considerente tehnice specifice descrise în capitolul 3, sunt prevăzute achiziții prin intermediul unor acorduri administrative cu Centrul Comun de Cercetare, care vor fi finanțate din linia bugetară 17 03 06 – Acțiune comunitară în domeniul sănătății.

3.   DOMENII PRIORITARE PENTRU 2009

Acțiunile prioritare pentru 2009 au fost selectate în conformitate cu Decizia privind programul. Aceste priorități trebuie avute în vedere în contextul acțiunilor deja finanțate în baza programului precedent (7) și al faptului că în ultimii ani ai perioadei programului se vor defini și alte priorități.

Programul în domeniul sănătății are drept scop promovarea sinergiilor cu alte programe comunitare, fără duplicarea activităților desfășurate în cadrul acestora. Al șaptelea program-cadru de cercetare din cel de al treilea pilon al Tematicii de sănătate, intitulat: „Optimizarea asigurării serviciilor de sănătate pentru cetățenii europeni”, este complementar acțiunilor comunitare în domeniul sănătății incluse în toate obiectivele celui de Al doilea program în domeniul sănătății. Se vor depune eforturi pentru identificarea și evitarea suprapunerii/duplicării între propunerile de succes ale programului în domeniul sănătății și proiectele PC 7 selectate pentru finanțare pe baza cererilor de propuneri de până în prezent.

Propunerile pentru programul în domeniul sănătății trebuie să fie în deplin acord cu scopurile, obiectivele și metodele stabilite în Decizia privind programul. În mod special, propunerile nu trebuie să conțină elemente semnificative legate de cercetare. Toate propunerile trebuie să demonstreze, după caz, că se pot identifica sinergii cu activitățile curente de cercetare relevante finanțate în baza activităților de sprijin științific privind politicile în temeiul celui de Al șaselea program-cadru (8), precum și cu proiectele care vor fi finanțate în cadrul tematicilor de sănătate și conexe ale celui de Al șaptelea program-cadru de cercetare. În special, propunerile trebuie să demonstreze că se va evita suprapunerea/duplicarea cu PC 7 în prezentarea propunerilor pentru planul de lucru pe 2009.

3.1.   Teme de importanță strategică

În conformitate cu acțiunile menționate la articolul 2 alineatul (2) din Decizia privind programul și cu angajamentul cuprins în Strategia UE în domeniul sănătății (9) în favoarea unei acțiuni intersectoriale pentru îmbunătățirea sănătății, vor fi privilegiate proiectele care aduc o puternică valoare adăugată la nivel european în următoarele domenii:

| — | Contribuția la:






  — | îmbunătățirea sănătății cetățenilor europeni, măsurată, dacă este posibil, prin indicatori corespunzători, inclusiv indicatorul privind anii de viață sănătoasă; |
| --- | --- | --- |

—

Contribuția la:

—

îmbunătățirea sănătății cetățenilor europeni, măsurată, dacă este posibil, prin indicatori corespunzători, inclusiv indicatorul privind anii de viață sănătoasă;

| — | reducerea inegalităților în materie de sănătate în interiorul statelor membre și regiunilor UE și între acestea; |
| --- | --- |

—

reducerea inegalităților în materie de sănătate în interiorul statelor membre și regiunilor UE și între acestea;

| — | consolidarea capacității pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a unor politici eficiente privind sănătatea publică, în special în domeniile în care această necesitate este extrem de acută. |
| --- | --- |

—

consolidarea capacității pentru dezvoltarea și punerea în aplicare a unor politici eficiente privind sănătatea publică, în special în domeniile în care această necesitate este extrem de acută.

| — | Implicarea noilor actori (netradiționali) în favoarea sănătății în acțiuni durabile de cooperare conforme cu etica, atât la nivel regional sau local, cât și între țările participante. Aceștia pot proveni din sectorul public, din sectorul privat și din rândul părților interesate din societatea civilă în sens mai larg, ale căror obiective primare nu se limitează la sănătatea publică (de exemplu, din rândul tinerilor, al grupurilor etnice și al altor sfere de interes public, cum ar fi mediul înconjurător și sportul). |
| --- | --- |

—

Implicarea noilor actori (netradiționali) în favoarea sănătății în acțiuni durabile de cooperare conforme cu etica, atât la nivel regional sau local, cât și între țările participante. Aceștia pot proveni din sectorul public, din sectorul privat și din rândul părților interesate din societatea civilă în sens mai larg, ale căror obiective primare nu se limitează la sănătatea publică (de exemplu, din rândul tinerilor, al grupurilor etnice și al altor sfere de interes public, cum ar fi mediul înconjurător și sportul).

De asemenea, propunerile trebuie să facă dovada existenței informațiilor probatorii și a capacității de a oferi rezultate măsurabile, dacă este posibil.

Propunerile care îndeplinesc criteriile menționate mai sus pot fi considerate de utilitate excepțională. Totodată, solicitanții trebuie să poată demonstra modul în care acțiunea propusă va contribui la criteriile de mai sus.

Prioritățile sunt enumerate în secțiunile corespunzătoare componentelor menționate în Decizia privind programul.

3.2.   Acțiuni prioritare pentru primul obiectiv „Îmbunătățirea securității sanitare a cetățenilor”

3.2.1.   Protecția cetățenilor împotriva amenințărilor în materie de sănătate

| 1. | Activitățile programului de acțiune comunitară în domeniul sănătății 2008-2013 privind protecția cetățenilor împotriva amenințărilor în materie de sănătate contribuie la punerea în aplicare a politicilor și a inițiativelor UE relevante pentru amenințările în materie de sănătate, referitoare la decizia de creare a unei rețele comunitare de supraveghere (10). Obiectivul este de a dezvolta strategii și mecanisme pentru a răspunde amenințărilor și urgențelor în materie de sănătate, precum și de a sprijini managementul riscurilor asociate bolilor transmisibile (BT) pe baza evaluării riscurilor efectuate de Centrul European pentru Prevenirea și Controlul Bolilor (ECDC) (11). |
| --- | --- |

1.

Activitățile programului de acțiune comunitară în domeniul sănătății 2008-2013 privind protecția cetățenilor împotriva amenințărilor în materie de sănătate contribuie la punerea în aplicare a politicilor și a inițiativelor UE relevante pentru amenințările în materie de sănătate, referitoare la decizia de creare a unei rețele comunitare de supraveghere (10). Obiectivul este de a dezvolta strategii și mecanisme pentru a răspunde amenințărilor și urgențelor în materie de sănătate, precum și de a sprijini managementul riscurilor asociate bolilor transmisibile (BT) pe baza evaluării riscurilor efectuate de Centrul European pentru Prevenirea și Controlul Bolilor (ECDC) (11).

| 2. | Programul acoperă, de asemenea, identificarea amenințărilor în materie de sănătate, cum ar fi cele prezentate de agenții fizici și chimici. Activitățile de coordonare și sprijinire a pregătirii privind securitatea sanitară, a capacității de reacție și a planificării reacției statelor membre împotriva agenților biologici, chimici și radiologici sunt dezvoltate de Comisia pentru Sănătate și Securitate (HSC) (12). |
| --- | --- |

2.

Programul acoperă, de asemenea, identificarea amenințărilor în materie de sănătate, cum ar fi cele prezentate de agenții fizici și chimici. Activitățile de coordonare și sprijinire a pregătirii privind securitatea sanitară, a capacității de reacție și a planificării reacției statelor membre împotriva agenților biologici, chimici și radiologici sunt dezvoltate de Comisia pentru Sănătate și Securitate (HSC) (12).

| 3. | OMS consideră gripa pandemică drept una dintre cele mai grave amenințări în materie de sănătate publică. Un virus pandemic ar putea evolua pornind de la virușii gripei aviare care circulă în prezent la păsările de curte și cele sălbatice în multe regiuni ale lumii. Comisia se numără printre principalii donatori care contribuie la reacția globală la gripa aviară și sprijină abordarea „Oameni sănătoși într-o lume sănătoasă”, ce urmărește integrarea sănătății publice și animale (13).
  În domeniul securității sanitare, propunerile trebuie să ia în considerare următoarele:






  — | să țină seama de politica europeană de vecinătate pentru a extinde coerența și parteneriatul; |
| --- | --- | --- |

3.

OMS consideră gripa pandemică drept una dintre cele mai grave amenințări în materie de sănătate publică. Un virus pandemic ar putea evolua pornind de la virușii gripei aviare care circulă în prezent la păsările de curte și cele sălbatice în multe regiuni ale lumii. Comisia se numără printre principalii donatori care contribuie la reacția globală la gripa aviară și sprijină abordarea „Oameni sănătoși într-o lume sănătoasă”, ce urmărește integrarea sănătății publice și animale (13).

În domeniul securității sanitare, propunerile trebuie să ia în considerare următoarele:

—

să țină seama de politica europeană de vecinătate pentru a extinde coerența și parteneriatul;

| — | să sprijine participarea țărilor candidate în calitate de parteneri asociați, atunci când este posibil, și în calitate de parteneri de colaborare, în general; |
| --- | --- |

—

să sprijine participarea țărilor candidate în calitate de parteneri asociați, atunci când este posibil, și în calitate de parteneri de colaborare, în general;

| — | să abordeze interoperabilitatea dintre mecanisme, sisteme de sănătate, planuri și strategii cu o axare deosebită pe activitățile intersectoriale, inclusiv cele care vizează riscurile pentru sănătate și bolile la interfața dintre sănătatea publică, sănătatea animalelor și ecosisteme; |
| --- | --- |

—

să abordeze interoperabilitatea dintre mecanisme, sisteme de sănătate, planuri și strategii cu o axare deosebită pe activitățile intersectoriale, inclusiv cele care vizează riscurile pentru sănătate și bolile la interfața dintre sănătatea publică, sănătatea animalelor și ecosisteme;

| — | proiectele ar trebui, de asemenea, să identifice impactul economic și social al activităților urmărite în termeni cuantificabili, precum și să combată alte eventuale efecte pozitive și negative (externalități) ale acțiunilor de sănătate publică. |
| --- | --- |

—

proiectele ar trebui, de asemenea, să identifice impactul economic și social al activităților urmărite în termeni cuantificabili, precum și să combată alte eventuale efecte pozitive și negative (externalități) ale acțiunilor de sănătate publică.

3.2.1.1.   Dezvoltarea prevenției (anexă – punctele 1.1.1-1.1.2)

Schimb de practici privind promovarea vaccinării în statele membre (SM), în special în cazul populațiilor greu accesibile

Sprijinirea inițiativelor de politică privind vaccinarea (Propunere de recomandare a Consiliului pentru SM privind atingerea unei proporții de 75 % de vaccinare împotriva gripei sezoniere la grupurile de risc, propunere de recomandare a Consiliului privind îmbunătățirea/menținerea unei proporții ridicate de vaccinare împotriva anumitor boli ale copilăriei). Activitățile specifice trebuie concentrate asupra pojarului și a rubeolei (14), a gripei sezoniere (15), a HPV (virusul papilomului uman), a tetanosului și a noilor vaccinuri împotriva afecțiunii pneumococice.

Modalitățile de promovare ale vaccinării trebuie să țină seama de următoarele elemente:

| — | existența deficitelor de cunoaștere privind vaccinurile și problemele vaccinării (16) în cadrul grupelor selectate și mai largi de populație; |
| --- | --- |

—

existența deficitelor de cunoaștere privind vaccinurile și problemele vaccinării (16) în cadrul grupelor selectate și mai largi de populație;

| — | modalități bazate pe dovezi de reducere a barierelor pentru realizarea vaccinării și îmbunătățirea percepției publice a beneficiilor vaccinării (17); |
| --- | --- |

—

modalități bazate pe dovezi de reducere a barierelor pentru realizarea vaccinării și îmbunătățirea percepției publice a beneficiilor vaccinării (17);

| — | acțiuni bazate pe dovezi, cu grad ridicat de eficacitate, de promovare a sănătății, în sprijinul vaccinării; |
| --- | --- |

—

acțiuni bazate pe dovezi, cu grad ridicat de eficacitate, de promovare a sănătății, în sprijinul vaccinării;

| — | trebuie avute în vedere rezultatele și activitățile curente ale proiectelor de vaccinare, în special cele finanțate de Comunitate pe baza programului în domeniul sănătății publice (18), și dezbaterile „reuniunii pe tema strategiei de vaccinare” (19) din 13-14 februarie 2008 organizată în colaborare de către Comisie și Agenția Executivă pentru Sănătate Publică.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

trebuie avute în vedere rezultatele și activitățile curente ale proiectelor de vaccinare, în special cele finanțate de Comunitate pe baza programului în domeniul sănătății publice (18), și dezbaterile „reuniunii pe tema strategiei de vaccinare” (19) din 13-14 februarie 2008 organizată în colaborare de către Comisie și Agenția Executivă pentru Sănătate Publică.

[Cerere de propuneri de proiecte]

Identificarea instrumentelor de modelare existente și utilizarea acestora pentru a face față amenințărilor existente și emergente

Lărgirea cunoștințelor privind modul de utilizare a instrumentelor de modelare existente în SM reprezintă un aspect important de discutat la nivel european în următoarele scopuri:

| — | măsurarea eficientă a rentabilității politicilor, cum ar fi aplicarea acestora și evaluarea impactului noilor vaccinuri și al altor măsuri de prevenție |
| --- | --- |

—

măsurarea eficientă a rentabilității politicilor, cum ar fi aplicarea acestora și evaluarea impactului noilor vaccinuri și al altor măsuri de prevenție

| — | evaluarea impactului bolilor |
| --- | --- |

—

evaluarea impactului bolilor

| — | consecințele schimbărilor climatice în sectorul sănătății |
| --- | --- |

—

consecințele schimbărilor climatice în sectorul sănătății

| — | sprijinirea procesului decizional (potențialul impact al măsurilor specifice, cum ar fi distanțarea socială).
  [Licitație prin acord administrativ cu Centrul Comun de Cercetare (CCC) (20)] |
| --- | --- |

—

sprijinirea procesului decizional (potențialul impact al măsurilor specifice, cum ar fi distanțarea socială).

[Licitație prin acord administrativ cu Centrul Comun de Cercetare (CCC) (20)]

3.2.1.2.   Sprijinirea pregătirii (anexă – punctele 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 1.1.5)

Schimb de informații privind amenințările în materie de sănătate și planurile de pregătire

Schimbul de informații cu privire la planurile de pregătire se referă la pregătirea generală și pregătirea specifică (aspecte biologice, chimice, radionucleare și legate de schimbările climatice). Informațiile se pot referi la mecanismele de punere în aplicare, evaluarea impactului, aspectele intersectoriale și comunicarea la adresa cadrelor din domeniu și public.

Activitățile privind schimbul de informații ar putea include următoarele:

| — | Identificarea celor mai bune practici în materie de gestionare a crizei și analizarea condițiilor de transfer al acestora în diverse domenii, cum ar fi gestionarea informațiilor, comunicarea adresată cadrelor din domeniu, mass-media și public, orientările de referință cu privire la modul de gestionare a unei crize, aspectele de logistică pentru o situație de criză, cum ar fi modul de înființare a unei echipe de criză, mecanismele de coordonare, formarea personalului și a personalului auxiliar pentru a face față situațiilor neprevăzute sau programele de formare a cadrelor (natura formării, ținta, conținutul). |
| --- | --- |

—

Identificarea celor mai bune practici în materie de gestionare a crizei și analizarea condițiilor de transfer al acestora în diverse domenii, cum ar fi gestionarea informațiilor, comunicarea adresată cadrelor din domeniu, mass-media și public, orientările de referință cu privire la modul de gestionare a unei crize, aspectele de logistică pentru o situație de criză, cum ar fi modul de înființare a unei echipe de criză, mecanismele de coordonare, formarea personalului și a personalului auxiliar pentru a face față situațiilor neprevăzute sau programele de formare a cadrelor (natura formării, ținta, conținutul).

| — | Schimbul de informații dintre experți și factorii decizionali și comunicarea cu publicul și mass-media. |
| --- | --- |

—

Schimbul de informații dintre experți și factorii decizionali și comunicarea cu publicul și mass-media.

| — | Difuzarea în statele membre ale UE a acțiunilor-cheie identificate în cadrul Inițiativei pentru securitate sanitară globală (GHSI), cum ar fi activitățile de comunicare cu mass-media și gripa pandemică, aspecte relevante de laborator sau contramăsuri medicale printr-un atelier organizat ca parte a atribuțiilor rețelei de comunicare a UE (21).
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Difuzarea în statele membre ale UE a acțiunilor-cheie identificate în cadrul Inițiativei pentru securitate sanitară globală (GHSI), cum ar fi activitățile de comunicare cu mass-media și gripa pandemică, aspecte relevante de laborator sau contramăsuri medicale printr-un atelier organizat ca parte a atribuțiilor rețelei de comunicare a UE (21).

[Cerere de oferte]

| — | Monitorizarea mecanismelor de schimb pentru gestionarea crizei și corelarea cu instrumentele internaționale de schimb, inclusiv extinderea cooperării cu activitățile Centrului Comun de Cercetare (CCC) în acest domeniu și la nivelul Grupului de acțiune pentru securitate sanitară globală (GHSAG) (22).
  [Licitație prin acord administrativ cu CCC] |
| --- | --- |

—

Monitorizarea mecanismelor de schimb pentru gestionarea crizei și corelarea cu instrumentele internaționale de schimb, inclusiv extinderea cooperării cu activitățile Centrului Comun de Cercetare (CCC) în acest domeniu și la nivelul Grupului de acțiune pentru securitate sanitară globală (GHSAG) (22).

[Licitație prin acord administrativ cu CCC]

Sprijinirea elaborării rapide de contramăsuri farmaceutice, inclusiv vaccinuri, împotriva amenințărilor noi și emergente

Probabilitatea apariției unor noi agenți patogeni în zone altădată neinfestate este din ce în ce mai mare, putând cauza boli cu largă răspândire, transmise prin factori precum extinderea turismului, schimbările climatice și alte schimbări de mediu și evoluția relației agent patogen/vector/rezervor. Provocarea este de a permite dezvoltarea, producția și autorizarea rapidă a vaccinurilor pentru bolile noi și emergente în vederea protejării populației europene și din afara Europei.

Activitatea care va fi desfășurată este următoarea:

| — | dezvoltarea unui proces de accelerare a lansării producției de vaccinuri în cazul unor necesități urgente; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unui proces de accelerare a lansării producției de vaccinuri în cazul unor necesități urgente;

| — | consolidarea rețelei de centre clinice pentru sprijinirea dezvoltării pe scară largă a vaccinurilor; |
| --- | --- |

—

consolidarea rețelei de centre clinice pentru sprijinirea dezvoltării pe scară largă a vaccinurilor;

| — | dezvoltarea de platforme aplicabile pe scară largă pentru vaccinuri.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de platforme aplicabile pe scară largă pentru vaccinuri.

[Cerere de propuneri de proiecte]

Adaptarea sectorului sănătății la consecințele schimbărilor climatice

Europa adoptă măsuri de combatere a încălzirii globale și de prevenire a schimbărilor climatice cu potențiale efecte catastrofale (23)
   (24). Toate sectoarele sistemelor medicale vor fi preocupate de adaptarea la consecințele schimbărilor climatice (serviciile medicale, educația de sănătate și prevenție, amenințările la adresa sănătății, inclusiv consecințele schimbărilor climatice asupra bolilor transmisibile, precum și alte probleme de sănătate, cum ar fi afecțiunile respiratorii).

| — | Acțiunile de la acest punct ar putea viza schimbul de informații, compararea și analizarea transferabilității măsurilor și activităților privind adaptarea timpurie la consecințele schimbărilor climatice asupra sănătății.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Acțiunile de la acest punct ar putea viza schimbul de informații, compararea și analizarea transferabilității măsurilor și activităților privind adaptarea timpurie la consecințele schimbărilor climatice asupra sănătății.

[Cerere de propuneri de proiecte]

3.2.1.3.   Îmbunătățirea detectării și controlului în stadiu incipient privind amenințările în materie de sănătate, inclusiv bolile transmisibile

Dezvoltarea și formarea de capacități în țările greu împovărate cu privire la controlul tuberculozei (standarde bazate pe dovezi) și populațiile în situație de risc

În martie 2007, Comisia Europeană a invitat Centrul European pentru Prevenirea și Controlul Bolilor (ECDC) să elaboreze o propunere pentru un plan de acțiune de luptă împotriva tuberculozei (TBC) în Uniunea Europeană (25). Multe state membre UE înregistrează o evoluție pozitivă în tendințele TBC și au șanse să se îndrepte spre o situație de preeradicare. Totuși, există în continuare situații extrem de diferite de la o țară la alta (26), iar eforturile de control sunt puse la încercare de probleme precum tuberculoza rezistentă la medicamente și nivelul ridicat de transmitere în cadrul grupurilor vulnerabile.

| — | Sprijinirea statelor membre în lupta împotriva tuberculozei, în special în țările greu împovărate. Dezvoltarea și formarea de capacități ar contribui la elaborarea de planuri naționale. Există, de asemenea, necesitatea de a elabora și adapta metodele de control în țările cu prevalență scăzută unde TBC se concentrează în cadrul grupurilor specifice de risc greu accesibile. |
| --- | --- |

—

Sprijinirea statelor membre în lupta împotriva tuberculozei, în special în țările greu împovărate. Dezvoltarea și formarea de capacități ar contribui la elaborarea de planuri naționale. Există, de asemenea, necesitatea de a elabora și adapta metodele de control în țările cu prevalență scăzută unde TBC se concentrează în cadrul grupurilor specifice de risc greu accesibile.

| — | Dezvoltarea de instrumente pentru evaluarea performanțelor programelor de control pe baza analizei cohortelor.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea de instrumente pentru evaluarea performanțelor programelor de control pe baza analizei cohortelor.

[Cerere de propuneri de proiecte]

Sprijinirea sensibilizării, a diagnosticării, a prevenției și a controlului în stadiu incipient al hepatitei virale

Diferitele tipuri de hepatită virală reprezintă boli transmisibile importante cu consecințe medicale, sociale și economice semnificative și cu potențiale sechele grave pe termen lung. ECDC este responsabil cu supravegherea acestor boli (27). Populația și cadrele din domeniu trebuie să cunoască măsurile disponibile de prevenție, reducere și control.

| — | Formarea cadrelor, informații specifice comunicate publicului și cadrelor medicale reprezintă exemple de activități pertinente.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Formarea cadrelor, informații specifice comunicate publicului și cadrelor medicale reprezintă exemple de activități pertinente.

[Cerere de propuneri de proiecte]

Detectarea timpurie a amenințărilor în materie de sănătate și evaluarea impactului evenimentelor asupra sănătății

Există un interes reînnoit pentru metodele de supraveghere sindromică. Mai multe țări europene au dezvoltat deja mecanisme de supraveghere sindromică extinsă în cadrul a diferite tematici (boli infecțioase, sănătatea mediului, domeniul veterinar), cu diferite surse de date (servicii de urgență, mortalitate, linii telefonice de asistență) și care utilizează diferite metode (studii retrospective sau prospective).

| — | S-ar putea elabora o reexaminare a supravegherii sindromice europene, incluzând mai multe state membre și definind o abordare comună, ținând cont de proiectele existente.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

S-ar putea elabora o reexaminare a supravegherii sindromice europene, incluzând mai multe state membre și definind o abordare comună, ținând cont de proiectele existente.

[Cerere de propuneri de proiecte]

3.2.1.4.   Extinderea construirii de capacități (anexă – punctele 1.1.1-1.1.4)

Sprijinirea aplicării Regulamentelor sanitare internaționale (RSI) în statele membre

Regulamentele sanitare internaționale (RSI) (28) (2005) au fost aplicate începând cu 15 iunie 2007. La nivel european, Decizia 2000/57/CE a Comisiei (29) a fost modificată prin Decizia 2008/351/CE a Comisiei (30) pentru a transmite notificările în același timp prin EWRS și prin RSI.

Au fost identificate activitățile de sprijinire a aplicării RSI în statele membre:

| — | studierea și compararea legislației naționale a statelor membre privind măsurile de securitate sau sănătate în legătură cu o urgență de sănătate publică (situație de criză); |
| --- | --- |

—

studierea și compararea legislației naționale a statelor membre privind măsurile de securitate sau sănătate în legătură cu o urgență de sănătate publică (situație de criză);

| — | impactul măsurilor de urgență în materie de sănătate asupra altor politici, cum ar fi mobilitatea, imigrarea sau protecția drepturilor omului; |
| --- | --- |

—

impactul măsurilor de urgență în materie de sănătate asupra altor politici, cum ar fi mobilitatea, imigrarea sau protecția drepturilor omului;

| — | politicile și practicile actuale în punerea în aplicare a capacităților fundamentale din cadrul RSI în rândul statelor membre și raportul cu dispozițiile legale ale UE.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

politicile și practicile actuale în punerea în aplicare a capacităților fundamentale din cadrul RSI în rândul statelor membre și raportul cu dispozițiile legale ale UE.

[Cerere de propuneri de proiecte]

Sprijinirea rețelei de laboratoare chimice, radiologice și nucleare de referință și evaluarea rapidă a amenințărilor pe care le reprezintă substanțele chimice industriale toxice și a amenințărilor radioactive și elaborarea de contramăsuri de sănătate publică validate științific.

Activitățile care vor fi desfășurate vor veni în sprijinul priorităților HSC în materie de probleme chimice și radionucleare. În 2009, trebuie să se acorde prioritate:

| — | inventarierii și auditului „laboratoarelor naționale de referință” pentru substanțe chimice și radioactive, incluzând un atelier pe tema schimbului de competențe și capacități; |
| --- | --- |

—

inventarierii și auditului „laboratoarelor naționale de referință” pentru substanțe chimice și radioactive, incluzând un atelier pe tema schimbului de competențe și capacități;

| — | actualizării evaluării substanțelor chimice industriale toxice – elaborării de protocoale privind analiza rapidă a amenințărilor și riscurilor; |
| --- | --- |

—

actualizării evaluării substanțelor chimice industriale toxice – elaborării de protocoale privind analiza rapidă a amenințărilor și riscurilor;

| — | actualizării evaluării agenților radioactivi – elaborării de protocoale privind analiza rapidă a amenințărilor și riscurilor.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

actualizării evaluării agenților radioactivi – elaborării de protocoale privind analiza rapidă a amenințărilor și riscurilor.

[Cerere de oferte]

3.2.2.   Îmbunătățirea siguranței cetățenilor (anexă – punctul 1.2)

3.2.2.1.   Îmbunătățirea utilizării raționale a antibioticelor și combaterea rezistenței la agenții antimicrobieni și antivirali (31) (anexă – punctul 1.2.3)

Elaborarea de protocoale suplimentare și monitorizarea utilizării raționale a antibioticelor

Activitățile care vor fi desfășurate sunt următoarele:

| — | Utilizarea antibioticelor în asistența ambulatorie și în spitale: analiză și raport, inclusiv evaluarea poverii costurilor de tratament în cazurile de rezistență la medicamente, incluzând interfețele dintre spitale, serviciile de asistență comunitară, animale, alimentație. De asemenea, aici ar trebui inclusă analiza efectelor asupra sănătății și analiza costuri/beneficii a reducerii utilizării de antibiotice în tratarea afecțiunilor umane.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Utilizarea antibioticelor în asistența ambulatorie și în spitale: analiză și raport, inclusiv evaluarea poverii costurilor de tratament în cazurile de rezistență la medicamente, incluzând interfețele dintre spitale, serviciile de asistență comunitară, animale, alimentație. De asemenea, aici ar trebui inclusă analiza efectelor asupra sănătății și analiza costuri/beneficii a reducerii utilizării de antibiotice în tratarea afecțiunilor umane.

[Cerere de propuneri de proiecte]

3.2.2.2.   Îmbunătățirea siguranței pacienților prin asistență sanitară de înaltă calitate și sigură (anexă – punctul 1.2.3)

| — | Schimbul de cele mai bune practici între SM, precum și cercetarea epidemiologiei infecțiilor asociate asistenței medicale și a rentabilității prevenirii și controlului infecțiilor.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Schimbul de cele mai bune practici între SM, precum și cercetarea epidemiologiei infecțiilor asociate asistenței medicale și a rentabilității prevenirii și controlului infecțiilor.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Asigurarea instrumentelor de măsurare și îmbunătățire a calității și siguranței asistenței sanitare: elaborarea de orientări sau instrumente care vizează evaluarea calității serviciilor medicale oferite de diferite medii de asistență sanitară și promovarea celor mai bune practici; dezvoltarea de sisteme de măsurare pentru a permite sporirea conformității cu protocoalele de tratament.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Asigurarea instrumentelor de măsurare și îmbunătățire a calității și siguranței asistenței sanitare: elaborarea de orientări sau instrumente care vizează evaluarea calității serviciilor medicale oferite de diferite medii de asistență sanitară și promovarea celor mai bune practici; dezvoltarea de sisteme de măsurare pentru a permite sporirea conformității cu protocoalele de tratament.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Punerea în aplicare a acțiunii stabilite în COM(2008) 689 privind telemedicina și beneficiile sale pentru pacienți, pentru sistemele de sănătate și pentru societate pentru promovarea colaborării între cadrele din domeniul sănătății și pacienți în domenii-cheie, pentru o aplicare mai extinsă a telemedicinei, așa cum se prevede în respectiva comunicare, cu scopul de a elabora recomandări specifice privind modul în care se poate îmbunătăți încrederea în și acceptarea telemedicinei, luând în calcul și aspectele etice, și pe cele legate de viața privată.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Punerea în aplicare a acțiunii stabilite în COM(2008) 689 privind telemedicina și beneficiile sale pentru pacienți, pentru sistemele de sănătate și pentru societate pentru promovarea colaborării între cadrele din domeniul sănătății și pacienți în domenii-cheie, pentru o aplicare mai extinsă a telemedicinei, așa cum se prevede în respectiva comunicare, cu scopul de a elabora recomandări specifice privind modul în care se poate îmbunătăți încrederea în și acceptarea telemedicinei, luând în calcul și aspectele etice, și pe cele legate de viața privată.

[Cerere de propuneri de proiecte]

3.2.2.3.   Siguranța nanomaterialelor (anexă – punctul 1.2.1)

| — | Acțiune comună privind siguranța nanomaterialelor: (i) consolidarea, extinderea și partajarea cunoștințelor necesare pentru evaluarea pericolului, a expunerii și a riscului general al nanomaterialelor, (ii) accelerarea exploatării datelor existente și a schimbului de cele mai bune practici în evaluarea și managementul riscurilor și (iii) promovarea instituirii de metodologii robuste în cadrul Uniunii Europene.
  [Acțiune comună] |
| --- | --- |

—

Acțiune comună privind siguranța nanomaterialelor: (i) consolidarea, extinderea și partajarea cunoștințelor necesare pentru evaluarea pericolului, a expunerii și a riscului general al nanomaterialelor, (ii) accelerarea exploatării datelor existente și a schimbului de cele mai bune practici în evaluarea și managementul riscurilor și (iii) promovarea instituirii de metodologii robuste în cadrul Uniunii Europene.

[Acțiune comună]

3.2.2.4.   Siguranța sângelui, a țesuturilor, a celulelor și a organelor (anexă – punctul 1.2.2)

| — | Promovarea accesibilității și formării privind metodologia specifică pentru intensificarea donării de organe, în special privind programele de îmbunătățire a calității privind donarea de organe.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Promovarea accesibilității și formării privind metodologia specifică pentru intensificarea donării de organe, în special privind programele de îmbunătățire a calității privind donarea de organe.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Conceperea de proceduri și instrumente informatice pentru schimbul de organe umane între statele membre, cu scopul de a oferi surplusul de organe altor țări și cu referire specială la schimbul de organe pentru pacienții în situații de urgență sau greu tratabili.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Conceperea de proceduri și instrumente informatice pentru schimbul de organe umane între statele membre, cu scopul de a oferi surplusul de organe altor țări și cu referire specială la schimbul de organe pentru pacienții în situații de urgență sau greu tratabili.

[Cerere de oferte]

| — | Cooperarea ad hoc cu Consiliul Europei pe probleme specifice legate de substanțele din organismul uman (sânge, țesuturi, celule, organe).
  [Acord de subvenționare directă cu Consiliul Europei] |
| --- | --- |

—

Cooperarea ad hoc cu Consiliul Europei pe probleme specifice legate de substanțele din organismul uman (sânge, țesuturi, celule, organe).

[Acord de subvenționare directă cu Consiliul Europei]

| — | În ceea ce privește sângele, țesuturile și celulele, mai persistă încă anumite întrebări cu privire la sistemele de raportare și de reacție rapidă la evenimente și reacții adverse grave și la codificare. Proiectele vor fi prioritizate pentru a sprijini elaborarea de metodologii în acest domeniu.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

În ceea ce privește sângele, țesuturile și celulele, mai persistă încă anumite întrebări cu privire la sistemele de raportare și de reacție rapidă la evenimente și reacții adverse grave și la codificare. Proiectele vor fi prioritizate pentru a sprijini elaborarea de metodologii în acest domeniu.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Principiul donării nerecompensate de țesuturi/celule/sânge/plasmă: analiza practicilor de zi cu zi.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Principiul donării nerecompensate de țesuturi/celule/sânge/plasmă: analiza practicilor de zi cu zi.

[Cerere de oferte]

3.3.   Acțiuni prioritare pentru cel de al doilea obiectiv, „Promovarea sănătății”

Activitățile cuprinse în prezenta secțiune sunt destinate prevenirii bolilor majore și reducerii inegalităților în materie de sănătate pe teritoriul Uniunii Europene prin abordarea principalilor factori determinanți ai sănătății, cum ar fi nutriția și activitatea fizică, alcoolul, tutunul și toxicomania, precum și a factorilor determinanți ai sănătății sociale și sănătății mediului.

În 2009, acțiunile prioritare din cadrul acestui obiectiv vor avea scopul de a contribui la reducerea inegalităților în materie de sănătate în interiorul și între statele membre și regiunile UE, la promovarea abordării „Sănătatea în toate politicile”, precum și la evaluarea și promovarea investițiilor durabile în sănătate la nivel național și regional, sprijinind astfel temele strategice descrise în Strategia UE pentru sănătate. În urma adoptării propunerii Comisiei pentru o directivă privind drepturile pacienților în materie de servicii de sănătate transfrontaliere (32), vor fi abordate problemele fundamentale ridicate în propunere. În ceea ce privește factorii determinanți ai sănătății, accentul va fi pus, în special, pe factorii determinanți și mediile care afectează sănătatea copiilor și a tinerilor.

3.3.1.   Încurajarea unui mod de viață mai sănătos și reducerea inegalităților în materie de sănătate (anexă – punctul 2.1)

3.3.1.1.   Promovarea abordării „Sănătatea în toate politicile” (anexă – punctul 2.1.1)

| — | Promovarea evaluării impactului asupra sănătății: instituirea de acțiuni de încurajare a utilizării evaluării impactului asupra sănătății ca instrument pentru crearea de politici orientate spre sănătate la nivel european, național și regional (local), ținând cont de aspectele de echitate.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Promovarea evaluării impactului asupra sănătății: instituirea de acțiuni de încurajare a utilizării evaluării impactului asupra sănătății ca instrument pentru crearea de politici orientate spre sănătate la nivel european, național și regional (local), ținând cont de aspectele de echitate.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Elaborarea de metodologii pentru punerea în aplicare a abordării „Sănătatea în toate politicile” în dezvoltarea și aplicarea de politici.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Elaborarea de metodologii pentru punerea în aplicare a abordării „Sănătatea în toate politicile” în dezvoltarea și aplicarea de politici.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Cartografierea proiectelor și a acțiunilor în materie de sănătate cofinanțate de instituțiile europene și de organizațiile internaționale corespunzătoare începând din anul 2003.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Cartografierea proiectelor și a acțiunilor în materie de sănătate cofinanțate de instituțiile europene și de organizațiile internaționale corespunzătoare începând din anul 2003.

[Cerere de oferte]

| — | Studiul impactului politicilor UE asupra sănătății și sistemelor de sănătate.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Studiul impactului politicilor UE asupra sănătății și sistemelor de sănătate.

[Cerere de oferte]

3.3.1.2.   Construirea de capacități în domeniul sănătății publice (anexă – punctul 2.1.1)

| — | Elaborarea de instrumente, proceduri și acțiuni-pilot pentru îmbunătățirea interacțiunii dintre cercetătorii din domeniul sănătății publice și dezvoltarea de politici la nivelul UE.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Elaborarea de instrumente, proceduri și acțiuni-pilot pentru îmbunătățirea interacțiunii dintre cercetătorii din domeniul sănătății publice și dezvoltarea de politici la nivelul UE.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Elaborarea de manuale pentru a sprijini integrarea promovării sănătății mintale și a prevenirii tulburărilor psihice în formarea și practica profesională a cadrelor din mediile tinerilor, sociale, școlilor, locurilor de muncă, ținând cont de activitățile desfășurate în baza Pactului european pentru sănătate mintală și bunăstare (33).
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Elaborarea de manuale pentru a sprijini integrarea promovării sănătății mintale și a prevenirii tulburărilor psihice în formarea și practica profesională a cadrelor din mediile tinerilor, sociale, școlilor, locurilor de muncă, ținând cont de activitățile desfășurate în baza Pactului european pentru sănătate mintală și bunăstare (33).

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Promovarea includerii prevenirii vătămărilor în formarea profesională în domeniul sănătății publice: elaborarea de programe modulare pentru aplicarea în sectorul sănătății.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Promovarea includerii prevenirii vătămărilor în formarea profesională în domeniul sănătății publice: elaborarea de programe modulare pentru aplicarea în sectorul sănătății.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Sprijinirea punerii în aplicare a strategiilor UE privind principalii factori determinanți ai sănătății (nutriția și crearea de rețele ale părților interesate – forum pe teme de sănătate).
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Sprijinirea punerii în aplicare a strategiilor UE privind principalii factori determinanți ai sănătății (nutriția și crearea de rețele ale părților interesate – forum pe teme de sănătate).

[Cerere de oferte]

| — | Îmbunătățirea aptitudinilor de comunicare ale cadrelor din domeniul sănătății pentru a răspunde mai bine nevoilor pacienților, ținând cont de sex, vârstă și alte variabile socioeconomice și culturale: realizarea unei cartografieri a formării în materie de comunicare oferite cadrelor din domeniul sănătății cu scopul de a include comunicarea în programele educaționale de sănătate publică și de a institui eventual un program care să conducă la studii de masterat.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Îmbunătățirea aptitudinilor de comunicare ale cadrelor din domeniul sănătății pentru a răspunde mai bine nevoilor pacienților, ținând cont de sex, vârstă și alte variabile socioeconomice și culturale: realizarea unei cartografieri a formării în materie de comunicare oferite cadrelor din domeniul sănătății cu scopul de a include comunicarea în programele educaționale de sănătate publică și de a institui eventual un program care să conducă la studii de masterat.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Dezvoltarea de capacități în materie de sănătate publică: pe baza unei inventarieri a capacităților de furnizare de servicii de sănătate publică între statele membre și a identificării deficiențelor, nevoilor și propunerilor de dezvoltare, ținând cont inclusiv de necesitatea creării de rețele la nivelul UE.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea de capacități în materie de sănătate publică: pe baza unei inventarieri a capacităților de furnizare de servicii de sănătate publică între statele membre și a identificării deficiențelor, nevoilor și propunerilor de dezvoltare, ținând cont inclusiv de necesitatea creării de rețele la nivelul UE.

[Cerere de oferte]

3.3.1.3.   Investiții în sănătate (anexă – punctele 2.1.1 și 2.1.2)

| — | Studiu analitic pentru evaluarea corelației dintre investițiile pentru o sănătate mai bună (incluzând sistemele de sănătate) și creșterea și dezvoltarea economică. (anexă – punctul 2.1.1).
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Studiu analitic pentru evaluarea corelației dintre investițiile pentru o sănătate mai bună (incluzând sistemele de sănătate) și creșterea și dezvoltarea economică. (anexă – punctul 2.1.1).

[Cerere de oferte]

| — | Promovarea investițiilor în sănătate în statele membre și regiunile UE prin schimburi de bune practici și cooperare cu instituții și organisme UE (de exemplu, Banca Europeană de Investiții), organizații internaționale, companii private și ONG-uri. (anexă – punctul 2.1.2).
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Promovarea investițiilor în sănătate în statele membre și regiunile UE prin schimburi de bune practici și cooperare cu instituții și organisme UE (de exemplu, Banca Europeană de Investiții), organizații internaționale, companii private și ONG-uri. (anexă – punctul 2.1.2).

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Inițiative de identificare a celor mai bune practici pentru a îmbunătăți eficacitatea și durabilitatea investițiilor în sănătate la nivel regional. (anexă – punctul 2.1.2).
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Inițiative de identificare a celor mai bune practici pentru a îmbunătăți eficacitatea și durabilitatea investițiilor în sănătate la nivel regional. (anexă – punctul 2.1.2).

[Cerere de propuneri de proiecte]

3.3.1.4.   Reducerea inegalităților în materie de sănătate (anexă – punctul 2.1.2)

| — | Dezvoltarea și difuzarea de bune practici privind strategiile de combatere a inegalităților în materie de sănătate în interiorul și între statele membre și regiunile țărilor participante la program.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea și difuzarea de bune practici privind strategiile de combatere a inegalităților în materie de sănătate în interiorul și între statele membre și regiunile țărilor participante la program.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Dezvoltarea și schimbul de bune practici ale sistemelor de sănătate pentru combaterea inegalităților în materie de sănătate.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea și schimbul de bune practici ale sistemelor de sănătate pentru combaterea inegalităților în materie de sănătate.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Studierea dimensiunii și implicațiilor inegalităților legate de starea de sănătate și asigurarea sănătății între statele membre. |
| --- | --- |

—

Studierea dimensiunii și implicațiilor inegalităților legate de starea de sănătate și asigurarea sănătății între statele membre.

| — | Sprijinirea din punct de vedere organizațional și tehnic a creării de rețele UE pentru combaterea inegalităților în materie de sănătate.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Sprijinirea din punct de vedere organizațional și tehnic a creării de rețele UE pentru combaterea inegalităților în materie de sănătate.

[Cerere de oferte]

3.3.1.5.   Sprijinirea cooperării pe probleme de asistență medicală transfrontalieră (anexă – punctul 2.1.2)

| — | Măsurarea echivalenței tratamentelor din sistemele medicale ale UE: măsurarea comparabilității criteriilor naționale și a proceselor decizionale adoptate pentru rambursarea/acreditarea intervențiilor medicale.
  [Cerere de oferte/Acord de subvenționare directă cu Observatorul european pentru sisteme și politici de sănătate] |
| --- | --- |

—

Măsurarea echivalenței tratamentelor din sistemele medicale ale UE: măsurarea comparabilității criteriilor naționale și a proceselor decizionale adoptate pentru rambursarea/acreditarea intervențiilor medicale.

[Cerere de oferte/Acord de subvenționare directă cu Observatorul european pentru sisteme și politici de sănătate]

3.3.2.   Promovarea unui mod de viață mai sănătos și reducerea bolilor majore și a vătămărilor prin identificarea factorilor determinanți ai sănătății (anexă – punctul 2.2)

3.3.2.1.   Copiii și tinerii (anexă – punctul 2.2.1)

| — | Punerea în aplicare a inițiativei Comisiei privind sănătatea tinerilor: asigurarea sprijinului pentru cooperarea dintre statele membre și părțile interesate, precum și pentru crearea de rețele. |
| --- | --- |

—

Punerea în aplicare a inițiativei Comisiei privind sănătatea tinerilor: asigurarea sprijinului pentru cooperarea dintre statele membre și părțile interesate, precum și pentru crearea de rețele.

| — | Studierea abordărilor de autoreglementare în domeniul publicității responsabile, acordându-se o atenție deosebită protecției tinerilor.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Studierea abordărilor de autoreglementare în domeniul publicității responsabile, acordându-se o atenție deosebită protecției tinerilor.

[Cerere de oferte]

| — | Campanie mass-media pentru stiluri de viață sănătoasă vizând tinerii, cu scopul de le da posibilitatea să aleagă un stil de viață sănătos.
  [Acțiune comună] |
| --- | --- |

—

Campanie mass-media pentru stiluri de viață sănătoasă vizând tinerii, cu scopul de le da posibilitatea să aleagă un stil de viață sănătos.

[Acțiune comună]

| — | Dezvoltarea rolului organizațiilor de tineret, al asistenților sociali pe problemele tinerilor, al școlilor și instituțiilor de învățământ și al organizațiilor de formare profesională în promovarea sănătății tinerilor.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea rolului organizațiilor de tineret, al asistenților sociali pe problemele tinerilor, al școlilor și instituțiilor de învățământ și al organizațiilor de formare profesională în promovarea sănătății tinerilor.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Promovarea sănătății și prevenirea accidentelor și îmbolnăvirilor tinerilor la locul de muncă.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Promovarea sănătății și prevenirea accidentelor și îmbolnăvirilor tinerilor la locul de muncă.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Activități de promovare a sănătății care răspund nevoilor tinerilor (cu vârste cuprinse între 15 și 25 de ani) care nu sunt angajați și nici nu frecventează o formă de educație.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Activități de promovare a sănătății care răspund nevoilor tinerilor (cu vârste cuprinse între 15 și 25 de ani) care nu sunt angajați și nici nu frecventează o formă de educație.

[Cerere de propuneri de proiecte]

3.3.2.2.   Fenomenul îmbătrânirii (anexă – punctul 2.2.1)

| — | Studierea implicațiilor îmbătrânirii asupra nevoilor de asistență sanitară ale cetățenilor, respectiv asupra modului în care trebuie să se adapteze sistemele de sănătate europene pentru a răspunde nevoilor de asistență sanitară ale unei societăți în proces de îmbătrânire (pe baza analizei și datelor existente).
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Studierea implicațiilor îmbătrânirii asupra nevoilor de asistență sanitară ale cetățenilor, respectiv asupra modului în care trebuie să se adapteze sistemele de sănătate europene pentru a răspunde nevoilor de asistență sanitară ale unei societăți în proces de îmbătrânire (pe baza analizei și datelor existente).

[Cerere de oferte]

3.3.2.3.   Sănătatea la locul de muncă (anexă – punctul 2.2.1)

| — | Îmbunătățirea sănătății la locul de muncă, în special prin promovarea unei mai bune organizări a muncii și a unui control mai eficient al locului de muncă, ținând cont de aspectele economice.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Îmbunătățirea sănătății la locul de muncă, în special prin promovarea unei mai bune organizări a muncii și a unui control mai eficient al locului de muncă, ținând cont de aspectele economice.

[Cerere de propuneri de proiecte]

3.3.2.4.   Nutriția și activitatea fizică (anexă – punctul 2.2.1)

În concordanță cu Cartea albă privind nutriția și activitatea fizică (34) și cu activitatea Platformei de acțiune UE privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea:

| — | Punerea în aplicare și schimbul de bune practici privind inițiative multilaterale de abordare a reducerii nivelurilor de grăsimi saturate și trans, de sare și zahăr din produsele alimentare.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Punerea în aplicare și schimbul de bune practici privind inițiative multilaterale de abordare a reducerii nivelurilor de grăsimi saturate și trans, de sare și zahăr din produsele alimentare.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Promovarea activității fizice prin infrastructură și stiluri de viață sănătoasă, planificare urbană/regională și o mai bună utilizare a mediului fizic înconjurător, acordându-se atenție deosebită copiilor și tinerilor: promovarea și schimbul de bune practici la nivel local/regional.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Promovarea activității fizice prin infrastructură și stiluri de viață sănătoasă, planificare urbană/regională și o mai bună utilizare a mediului fizic înconjurător, acordându-se atenție deosebită copiilor și tinerilor: promovarea și schimbul de bune practici la nivel local/regional.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Crearea unei vederi de ansamblu la nivelul UE asupra diferitelor tipuri de abordări comunitare locale de reducere a obezității infantile, incluzând inițiative în cadrul școlilor. |
| --- | --- |

—

Crearea unei vederi de ansamblu la nivelul UE asupra diferitelor tipuri de abordări comunitare locale de reducere a obezității infantile, incluzând inițiative în cadrul școlilor.

| — | Evaluarea Platformei UE privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea ca model de cooperare eficientă în lupta împotriva obezității la nivelul UE.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Evaluarea Platformei UE privind alimentația, activitatea fizică și sănătatea ca model de cooperare eficientă în lupta împotriva obezității la nivelul UE.

[Cerere de oferte]

| — | Promovarea creării de rețele europene în domeniul activității fizice.
  [Acord de subvenționare directă cu OMS] |
| --- | --- |

—

Promovarea creării de rețele europene în domeniul activității fizice.

[Acord de subvenționare directă cu OMS]

3.3.2.5.   Sănătatea sexuală și HIV-SIDA (anexă – punctul 2.2.1)

Conform comunicării Comisiei privind combaterea HIV/SIDA (35) și pe linia dezvoltării în direcția unor inițiative de politică privind tinerii și sănătatea sexuală și a încurajării cooperării cu țări terțe din Europa de Est, în temeiul articolului 12 din Decizia nr. 1350/2007/CE privind programul în domeniul sănătății 2008-2013, se va acorda o prioritate deosebită următoarelor aspecte:

Sănătatea sexuală (anexă – punctul 2.2.1)

| — | Contribuirea la o bază de cunoștințe extinsă privind comportamentul sexual al tinerilor pe teritoriul Europei.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Contribuirea la o bază de cunoștințe extinsă privind comportamentul sexual al tinerilor pe teritoriul Europei.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Dezvoltarea de activități de promovare și consolidare a unei educații sexuale complete.
  [Subvenție de funcționare] |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea de activități de promovare și consolidare a unei educații sexuale complete.

[Subvenție de funcționare]

| — | Contribuirea la elaborarea și promovarea de politici în materie de sănătate sexuală.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Contribuirea la elaborarea și promovarea de politici în materie de sănătate sexuală.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Contribuirea la prevenirea infecțiilor cu transmitere sexuală.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Contribuirea la prevenirea infecțiilor cu transmitere sexuală.

[Cerere de propuneri de proiecte]

HIV/SIDA

| — | Activități axate pe punerea în aplicare a aspectelor stabilite în planul de acțiune privind HIV/SIDA 2005-2009, în special pe accesul la analize, tratament și asistență, pe activitățile destinate îmbunătățirii situației în Europa de Est, inclusiv în ceea ce privește utilizatorii de droguri injectabile (UDI), și pe promovarea sănătății pentru tineri și grupurile de risc.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Activități axate pe punerea în aplicare a aspectelor stabilite în planul de acțiune privind HIV/SIDA 2005-2009, în special pe accesul la analize, tratament și asistență, pe activitățile destinate îmbunătățirii situației în Europa de Est, inclusiv în ceea ce privește utilizatorii de droguri injectabile (UDI), și pe promovarea sănătății pentru tineri și grupurile de risc.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Difuzarea și schimbul de bune practici, în vederea intensificării inițiativelor de sensibilizare și contribuirii la dezvoltările de politici europene viitoare (cu accent deosebit pe strategii de sensibilizare a grupurilor de risc pentru testarea HIV).
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Difuzarea și schimbul de bune practici, în vederea intensificării inițiativelor de sensibilizare și contribuirii la dezvoltările de politici europene viitoare (cu accent deosebit pe strategii de sensibilizare a grupurilor de risc pentru testarea HIV).

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Îmbunătățirea situației generale în Europa de Est, în sensul dezvoltării și aplicării de politici. Îmbunătățirea situației persoanelor care trăiesc cu HIV/SIDA, cu accent deosebit pe prevenire și proiecte care vizează accesibilitatea la tratamente antiretrovirale necostisitoare.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Îmbunătățirea situației generale în Europa de Est, în sensul dezvoltării și aplicării de politici. Îmbunătățirea situației persoanelor care trăiesc cu HIV/SIDA, cu accent deosebit pe prevenire și proiecte care vizează accesibilitatea la tratamente antiretrovirale necostisitoare.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Sprijinirea rețelelor și grupurilor de combatere a HIV/SIDA, acordându-se atenție, în special, grupurilor de risc și situației din Europa de Est.
  [Subvenție de funcționare] |
| --- | --- |

—

Sprijinirea rețelelor și grupurilor de combatere a HIV/SIDA, acordându-se atenție, în special, grupurilor de risc și situației din Europa de Est.

[Subvenție de funcționare]

| — | Sensibilizare în materie de HIV/SIDA, cu axare specială pe Europa de Est: susținerea conferinței mondiale privind SIDA care va avea loc la Viena în 2010.
  [Acord de subvenționare directă cu UNAIDS] |
| --- | --- |

—

Sensibilizare în materie de HIV/SIDA, cu axare specială pe Europa de Est: susținerea conferinței mondiale privind SIDA care va avea loc la Viena în 2010.

[Acord de subvenționare directă cu UNAIDS]

3.3.2.6.   Sănătatea mintală (anexă – punctul 2.2.1)

În concordanță cu abordarea strategică generală privind sănătatea mintală (36), reflectată și în Pactul european pentru sănătate mintală și bunăstare (37):

| — | Dezvoltarea de parteneriate de acțiune pentru utilizarea mass-mediei și a Internetului în scopul îmbunătățirii sănătății mintale, al prevenirii tulburărilor psihice și al combaterii stigmatelor, cu un accent specific asupra tinerilor și la locul de muncă, și pentru a răspunde provocărilor aferente, cum ar fi comportamentul suicidar și autodistructiv, precum și tulburările de alimentație.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea de parteneriate de acțiune pentru utilizarea mass-mediei și a Internetului în scopul îmbunătățirii sănătății mintale, al prevenirii tulburărilor psihice și al combaterii stigmatelor, cu un accent specific asupra tinerilor și la locul de muncă, și pentru a răspunde provocărilor aferente, cum ar fi comportamentul suicidar și autodistructiv, precum și tulburările de alimentație.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Sprijinirea punerii în aplicare a strategiilor UE privind sănătatea mintală. |
| --- | --- |

—

Sprijinirea punerii în aplicare a strategiilor UE privind sănătatea mintală.

| — | Centralizarea beneficiilor economice, sociale și de sănătate ale acțiunii privind sănătatea mintală pentru Uniunea Europeană, cu accent deosebit pe temele prioritare ale Pactului european pentru sănătate mintală și bunăstare.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Centralizarea beneficiilor economice, sociale și de sănătate ale acțiunii privind sănătatea mintală pentru Uniunea Europeană, cu accent deosebit pe temele prioritare ale Pactului european pentru sănătate mintală și bunăstare.

[Cerere de oferte]

3.3.2.7.   Prevenirea dependenței (anexă – punctul 2.2.1)

Tutunul

Acțiunile sunt derulate în concordanță cu abordarea generală a UE privind controlul tutunului și cu dispozițiile Convenției-cadru privind controlul tutunului.

| — | Studiul referitor la tutun și răspunderea pentru produs: mijloacele economice de consolidare a răspunderii pentru produs și mecanismele de aplicare și executare a acesteia trebuie reexaminate în detaliu pentru a îmbunătăți internalizarea costurilor externe ale fumatului. |
| --- | --- |

—

Studiul referitor la tutun și răspunderea pentru produs: mijloacele economice de consolidare a răspunderii pentru produs și mecanismele de aplicare și executare a acesteia trebuie reexaminate în detaliu pentru a îmbunătăți internalizarea costurilor externe ale fumatului.

| — | Studiul referitor la legislația privind vânzarea tutunului în scopul protejării tinerilor.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Studiul referitor la legislația privind vânzarea tutunului în scopul protejării tinerilor.

[Cerere de oferte]

| — | Construirea de capacități privind strategiile de control al tutunului în toate politicile, mai ales în domeniul fiscalității și comerțului ilicit.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Construirea de capacități privind strategiile de control al tutunului în toate politicile, mai ales în domeniul fiscalității și comerțului ilicit.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Dezvoltarea de strategii inovatoare și bune practici, inclusiv programe de formare profesională pentru cadrele din domeniul sănătății și profesori, referitoare la prevenirea consumului de produse din tutun de orice tip, precum și metode și servicii pentru stoparea fumatului. Perspectiva de gen, inegalitățile în materie de sănătate, mediile-cheie și grupurile-țintă trebuie avute în vedere la elaborarea acestor strategii și programe, după caz.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea de strategii inovatoare și bune practici, inclusiv programe de formare profesională pentru cadrele din domeniul sănătății și profesori, referitoare la prevenirea consumului de produse din tutun de orice tip, precum și metode și servicii pentru stoparea fumatului. Perspectiva de gen, inegalitățile în materie de sănătate, mediile-cheie și grupurile-țintă trebuie avute în vedere la elaborarea acestor strategii și programe, după caz.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Sprijinirea punerii în aplicare a directivelor privind tutunul, în special privind ingredientele din tutun și avertismentele ilustrate: după adoptarea noilor avertismente textuale, avertismentele ilustrate trebuie, de asemenea, actualizate pentru punerea pe deplin în aplicare a Directivei privind produsele din tutun.
  [Licitație prin acord administrativ cu Centrul Comun de Cercetare și Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Sprijinirea punerii în aplicare a directivelor privind tutunul, în special privind ingredientele din tutun și avertismentele ilustrate: după adoptarea noilor avertismente textuale, avertismentele ilustrate trebuie, de asemenea, actualizate pentru punerea pe deplin în aplicare a Directivei privind produsele din tutun.

[Licitație prin acord administrativ cu Centrul Comun de Cercetare și Cerere de oferte]

Alcoolul (anexă – punctul 2.2.1)

După cum prevede Comunicarea Comisiei privind o strategie UE de sprijinire a statelor membre în vederea reducerii efectelor nocive ale consumului de alcool (38) și pentru a dezvolta în continuare politici de reducere a efectelor nocive asociate alcoolului, se va acorda o prioritate deosebită proiectelor axate pe următoarele:

| — | Alcoolul și locul de muncă: identificarea și reunirea bunelor practici în vederea unor acțiuni eficiente în acest domeniu, cu implicarea angajatorilor (și a organizațiilor acestora), a sindicatelor și a cadrelor medicale. Aici trebuie incluse dezvoltarea unor posibilități privind modul de punere în aplicare a bunelor practici pe scară mai largă și identificarea lacunelor din abordările actuale.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Alcoolul și locul de muncă: identificarea și reunirea bunelor practici în vederea unor acțiuni eficiente în acest domeniu, cu implicarea angajatorilor (și a organizațiilor acestora), a sindicatelor și a cadrelor medicale. Aici trebuie incluse dezvoltarea unor posibilități privind modul de punere în aplicare a bunelor practici pe scară mai largă și identificarea lacunelor din abordările actuale.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Limitarea consumului de alcool în rândul minorilor: identificarea și reunirea bunelor practici legate de aspecte precum educația orientată asupra copiilor, a părinților acestora și a angajaților din sectorul comerțului cu amănuntul. Deosebit de importantă este aplicarea limitei de vârstă legale la vânzarea alcoolului.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Limitarea consumului de alcool în rândul minorilor: identificarea și reunirea bunelor practici legate de aspecte precum educația orientată asupra copiilor, a părinților acestora și a angajaților din sectorul comerțului cu amănuntul. Deosebit de importantă este aplicarea limitei de vârstă legale la vânzarea alcoolului.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Lucrări pe tema impactului comunicării de marketing asupra consumului, în special în rândul tinerilor, și pe tema monitorizării eficacității și transparenței mecanismelor de autoreglementare.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Lucrări pe tema impactului comunicării de marketing asupra consumului, în special în rândul tinerilor, și pe tema monitorizării eficacității și transparenței mecanismelor de autoreglementare.

[Cerere de propuneri de proiecte]

Drogurile ilegale (anexă – punctul 2.2.1)

În concordanță cu Strategia și planurile de acțiune UE în materie de droguri (39), cu programul de prevenire a consumului de droguri și de informare a publicului (40), precum și cu Recomandarea 2003/488/CE a Consiliului din 18 iunie 2003 privind prevenirea și reducerea patologiei asociate cu farmacodependența (41):

Dezvoltarea, punerea în aplicare și evaluarea activităților de reducere a cererii de droguri, în special:

| — | Prevenirea primei utilizări/utilizării experimentale în rândul tinerilor în diferite medii, ținând cont de corelarea cu alte probleme de sănătate (inclusiv sănătatea mintală) și probleme sociale (de exemplu, excluderea socială).
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Prevenirea primei utilizări/utilizării experimentale în rândul tinerilor în diferite medii, ținând cont de corelarea cu alte probleme de sănătate (inclusiv sănătatea mintală) și probleme sociale (de exemplu, excluderea socială).

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Prevenirea policonsumului de droguri, și anume consumul de droguri concomitent cu alcool, inclusiv prevenirea conducerii autovehiculelor sub influența alcoolului și a drogurilor, ținând seama de activitățile anterioare întreprinse în acest domeniu, în contextul acțiunilor privind siguranța în trafic.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Prevenirea policonsumului de droguri, și anume consumul de droguri concomitent cu alcool, inclusiv prevenirea conducerii autovehiculelor sub influența alcoolului și a drogurilor, ținând seama de activitățile anterioare întreprinse în acest domeniu, în contextul acțiunilor privind siguranța în trafic.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Abordări de prevenire selective și inovatoare cu ajutorul instrumentelor informatice pentru consumatorii de droguri care prezintă un comportament problematic.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Abordări de prevenire selective și inovatoare cu ajutorul instrumentelor informatice pentru consumatorii de droguri care prezintă un comportament problematic.

[Cerere de propuneri de proiecte]

3.3.2.8.   Prevenirea bolilor majore și a bolilor rare (anexă – punctul 2.2.2)

Cancerul

| — | Dezvoltarea de indicatori sau indecși care vizează în special cancerul, în vederea unei mai bune acțiuni de sprijin în materie de cancer pe întreg teritoriul UE.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea de indicatori sau indecși care vizează în special cancerul, în vederea unei mai bune acțiuni de sprijin în materie de cancer pe întreg teritoriul UE.

[Cerere de propuneri de proiecte]

Bolile rare

| — | Dezvoltarea cooperării europene în materie de boli rare, în special cu privire la recunoașterea acestora, a partajării informațiilor referitoare la acestea și a cooperării transfrontaliere în materie de diagnostic și tratament prin rețele de referință europene.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea cooperării europene în materie de boli rare, în special cu privire la recunoașterea acestora, a partajării informațiilor referitoare la acestea și a cooperării transfrontaliere în materie de diagnostic și tratament prin rețele de referință europene.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Punerea în aplicare a Comunicării Comisiei COM(2008) 679 final privind bolile rare: o provocare pentru Europa:






  — | evaluarea practicilor de screening al populației în rândul nou-născuților din statele membre; |
| --- | --- | --- |

—

Punerea în aplicare a Comunicării Comisiei COM(2008) 679 final privind bolile rare: o provocare pentru Europa:

—

evaluarea practicilor de screening al populației în rândul nou-născuților din statele membre;

| — | repertorierea informațiilor, a diagnosticelor și a tratamentelor bolilor rare utilizând inițiativele europene existente (în special, Orphanet). |
| --- | --- |

—

repertorierea informațiilor, a diagnosticelor și a tratamentelor bolilor rare utilizând inițiativele europene existente (în special, Orphanet).

[Cerere de oferte]

| — | Sprijinirea rețelelor de referință pilot și rețelelor de informații.
  [Cerere de propuneri de proiecte/Subvenție de funcționare] |
| --- | --- |

—

Sprijinirea rețelelor de referință pilot și rețelelor de informații.

[Cerere de propuneri de proiecte/Subvenție de funcționare]

3.3.2.9.   Mediile sănătoase (anexă – punctul 2.2.3)

În concordanță cu Planul de acțiune european privind mediul și sănătatea (42):

| — | Cuantificarea emisiilor principalilor poluanți ai aerului din interior proveniți de la produsele de consum, precum produsele de îngrijire personală și de curățare, și fumul de tutun din mediul înconjurător (ETS) și informații privind tiparul de utilizare a acestor produse în statele membre UE.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Cuantificarea emisiilor principalilor poluanți ai aerului din interior proveniți de la produsele de consum, precum produsele de îngrijire personală și de curățare, și fumul de tutun din mediul înconjurător (ETS) și informații privind tiparul de utilizare a acestor produse în statele membre UE.

[Cerere de propuneri de proiecte]

| — | Studii privind impactul preconizat al acțiunilor asupra calității aerului din interior, câmpurile electromagnetice și formarea profesioniștilor din domeniul mediului și al sănătății.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Studii privind impactul preconizat al acțiunilor asupra calității aerului din interior, câmpurile electromagnetice și formarea profesioniștilor din domeniul mediului și al sănătății.

[Cerere de oferte]

| — | Elaborarea unor orientări europene privind ventilarea bazată pe starea de sănătate a reședințelor, a birourilor și a spațiilor publice, precum școlile și căminele. Aceste orientări trebuie să sprijine statele membre în revizuirea codurilor și a practicilor existente din construcții, având în vedere eficiența energetică a clădirilor.
  [Cerere de propuneri de proiecte] |
| --- | --- |

—

Elaborarea unor orientări europene privind ventilarea bazată pe starea de sănătate a reședințelor, a birourilor și a spațiilor publice, precum școlile și căminele. Aceste orientări trebuie să sprijine statele membre în revizuirea codurilor și a practicilor existente din construcții, având în vedere eficiența energetică a clădirilor.

[Cerere de propuneri de proiecte]

3.3.2.10.   Prevenirea vătămărilor (43) (anexă – punctul 2.2.4)

Consolidarea creării de rețele de bune practici în cele șapte domenii prioritare evidențiate de Recomandarea Consiliului din 31 mai 2007 privind prevenirea vătămărilor și promovarea siguranței (44), cu scopul de a încuraja acțiuni concentrate în toate statele membre.

[Cerere de propuneri de proiecte]

3.4.   Acțiuni prioritare pentru cel de al treilea obiectiv, „Producerea și difuzarea de informații și cunoștințe cu privire la sănătate”

3.4.1.   Schimbul de cunoștințe și de cele mai bune practici (anexă – punctul 3.1.2)

| — | Facilitarea schimbului de cunoștințe, de cele mai bune practici și oferirea de asistență tehnică (înfrățire, consultanță) între statele membre și țările participante la program.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Facilitarea schimbului de cunoștințe, de cele mai bune practici și oferirea de asistență tehnică (înfrățire, consultanță) între statele membre și țările participante la program.

[Cerere de oferte]

| — | Pe baza expertizei deja dezvoltate în domeniul evaluării tehnologiilor medicale, asigurarea continuării și dezvoltării Evaluării tehnologiilor medicale (HTA) în Uniunea Europeană, inclusiv activități privind eficacitatea relativă (ER) a medicamentelor.
  [Acțiune comună] |
| --- | --- |

—

Pe baza expertizei deja dezvoltate în domeniul evaluării tehnologiilor medicale, asigurarea continuării și dezvoltării Evaluării tehnologiilor medicale (HTA) în Uniunea Europeană, inclusiv activități privind eficacitatea relativă (ER) a medicamentelor.

[Acțiune comună]

3.4.2.   Colectarea, analizarea și difuzarea de informații cu privire la sănătate (anexă – punctul 3.2.1)

| — | Colectarea de date privind percepția sănătății și bunăstării la nivel urban în 75 de orașe din Uniunea Europeană, Croația și Turcia prin intermediul Sondajului de percepție „Audit urban”.
  [Subdelegare către Direcția Generală Politică Regională] |
| --- | --- |

—

Colectarea de date privind percepția sănătății și bunăstării la nivel urban în 75 de orașe din Uniunea Europeană, Croația și Turcia prin intermediul Sondajului de percepție „Audit urban”.

[Subdelegare către Direcția Generală Politică Regională]

| — | Aplicarea modulelor Direcției Generale Sănătate și Consumatori (tutun, organe, rezistența la agenți antimicrobieni, vaccinarea, vaccinarea împotriva gripei sezoniere) în cadrul instrumentelor de sondare ale Comisiei (Eurobarometru).
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Aplicarea modulelor Direcției Generale Sănătate și Consumatori (tutun, organe, rezistența la agenți antimicrobieni, vaccinarea, vaccinarea împotriva gripei sezoniere) în cadrul instrumentelor de sondare ale Comisiei (Eurobarometru).

[Cerere de oferte]

3.4.2.1.   Sistemul european de informare în materie de sănătate (anexă – punctul 3.2.1)

| — | Acțiune comună de realizare a anchetei-pilot de sănătate europeană prin examinare.
  [Acțiune comună] |
| --- | --- |

—

Acțiune comună de realizare a anchetei-pilot de sănătate europeană prin examinare.

[Acțiune comună]

| — | Îmbunătățirea sau crearea de sisteme durabile de informare cu privire la bolile și afecțiunile majore și cronice, cum ar fi bolile cardiovasculare, tulburările din spectrul autismului, afecțiunile neurodegenerative/demența, și cu privire la sănătatea orală. Dezvoltarea de rețele santinelă, coordonarea registrelor și a informațiilor referitoare la externări din spitale și utilizarea sondajelor privind sănătatea.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Îmbunătățirea sau crearea de sisteme durabile de informare cu privire la bolile și afecțiunile majore și cronice, cum ar fi bolile cardiovasculare, tulburările din spectrul autismului, afecțiunile neurodegenerative/demența, și cu privire la sănătatea orală. Dezvoltarea de rețele santinelă, coordonarea registrelor și a informațiilor referitoare la externări din spitale și utilizarea sondajelor privind sănătatea.

[Cerere de oferte]

| — | Revizuirea Clasificării internaționale a bolilor.
  [Acord direct cu OMS/Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Revizuirea Clasificării internaționale a bolilor.

[Acord direct cu OMS/Cerere de oferte]

| — | Colectarea, analizarea și raportarea de date clinice care oferă informații cu privire la prevalența și morbiditatea dermatitei de contact în Europa.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Colectarea, analizarea și raportarea de date clinice care oferă informații cu privire la prevalența și morbiditatea dermatitei de contact în Europa.

[Cerere de oferte]

| — | Cadrul multianual de dezvoltare suplimentară și îmbunătățire a datelor, a indicatorilor și a analizei referitoare la sănătate și, în special, la asistența medicală în cooperare cu OCDE, în sprijinul activității Comitetului pentru Sănătate al OCDE.
  [Acord de subvenționare directă cu OCDE] |
| --- | --- |

—

Cadrul multianual de dezvoltare suplimentară și îmbunătățire a datelor, a indicatorilor și a analizei referitoare la sănătate și, în special, la asistența medicală în cooperare cu OCDE, în sprijinul activității Comitetului pentru Sănătate al OCDE.

[Acord de subvenționare directă cu OCDE]

| — | Cadrul multianual de dezvoltare și îmbunătățire a informațiilor și analizei prin intermediul Observatorului european pentru sisteme și politici de sănătate.
  [Acord de subvenționare directă cu Observatorul european pentru sisteme și politici de sănătate] |
| --- | --- |

—

Cadrul multianual de dezvoltare și îmbunătățire a informațiilor și analizei prin intermediul Observatorului european pentru sisteme și politici de sănătate.

[Acord de subvenționare directă cu Observatorul european pentru sisteme și politici de sănătate]

| — | Acordul de subvenționare directă cu Rețeaua de evidență în materie de sănătate a OMS pentru sprijinirea Sistemului de informare și cunoaștere în materie de sănătate.
  [Acord de subvenționare directă cu OMS] |
| --- | --- |

—

Acordul de subvenționare directă cu Rețeaua de evidență în materie de sănătate a OMS pentru sprijinirea Sistemului de informare și cunoaștere în materie de sănătate.

[Acord de subvenționare directă cu OMS]

| — | Stabilirea de mecanisme de colectare a datelor, a informațiilor, a evidențelor și a avizelor tehnice „de ultimă oră” pe teme de sănătate specifice.
  [Cerere de oferte] |
| --- | --- |

—

Stabilirea de mecanisme de colectare a datelor, a informațiilor, a evidențelor și a avizelor tehnice „de ultimă oră” pe teme de sănătate specifice.

[Cerere de oferte]

3.4.2.2.   Difuzarea și aplicarea informațiilor cu privire la sănătate (anexă – punctul 3.2.2)

| — | Acțiuni privind difuzarea și aplicarea informațiilor cu privire la sănătate:






  — | Analizarea utilizatorilor de informații cu privire la sănătate din Uniunea Europeană și nevoile de informare ale acestora. |
| --- | --- | --- |

—

Acțiuni privind difuzarea și aplicarea informațiilor cu privire la sănătate:

—

Analizarea utilizatorilor de informații cu privire la sănătate din Uniunea Europeană și nevoile de informare ale acestora.

| — | Dirijarea unor mecanisme de îmbunătățire și monitorizare a difuzării și aplicării de către diferitele părți interesate a informațiilor pe teme de sănătate furnizate prin intermediul Comisiei. |
| --- | --- |

—

Dirijarea unor mecanisme de îmbunătățire și monitorizare a difuzării și aplicării de către diferitele părți interesate a informațiilor pe teme de sănătate furnizate prin intermediul Comisiei.

| — | Furnizarea de sinteze ale informațiilor cu privire la sănătate legate de obiectivele și prioritățile-cheie ale Strategiei în domeniul sănătății; propunerile și acțiunile-cheie ale Comisiei în materie de sănătate și situația generală a stării de sănătate a statelor membre. |
| --- | --- |

—

Furnizarea de sinteze ale informațiilor cu privire la sănătate legate de obiectivele și prioritățile-cheie ale Strategiei în domeniul sănătății; propunerile și acțiunile-cheie ale Comisiei în materie de sănătate și situația generală a stării de sănătate a statelor membre.

| — | Dezvoltarea și gestionarea Portalului UE privind sănătatea publică și a altor instrumente TIC pentru colectarea și difuzarea de informații cu privire la sănătate. |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea și gestionarea Portalului UE privind sănătatea publică și a altor instrumente TIC pentru colectarea și difuzarea de informații cu privire la sănătate.

[Cerere de oferte]

| — | Activități de comunicare în domeniul sănătății, inclusiv:






  — | Programul în domeniul sănătății (2008-2013): sprijinirea activităților care urmăresc comunicarea rezultatelor activităților finanțate prin Decizia privind programul. |
| --- | --- | --- |

—

Activități de comunicare în domeniul sănătății, inclusiv:

—

Programul în domeniul sănătății (2008-2013): sprijinirea activităților care urmăresc comunicarea rezultatelor activităților finanțate prin Decizia privind programul.

| — | Programul în domeniul sănătății publice (2003-2008): raportul final și promovarea rezultatelor programului. |
| --- | --- |

—

Programul în domeniul sănătății publice (2003-2008): raportul final și promovarea rezultatelor programului.

| — | Activități de comunicare privind prioritățile de politică ale Comisiei pentru punerea în aplicare a strategiei UE în domeniul sănătății, inclusiv campania „Europa pentru pacienți”, sub forma unui premiu UE pentru jurnalism pe teme de sănătate. |
| --- | --- |

—

Activități de comunicare privind prioritățile de politică ale Comisiei pentru punerea în aplicare a strategiei UE în domeniul sănătății, inclusiv campania „Europa pentru pacienți”, sub forma unui premiu UE pentru jurnalism pe teme de sănătate.

[Cerere de oferte]

3.4.3.   Analiză și raportare (anexă – punctul 3.2.3)

| — | Acțiuni:






  — | Analizarea relevanței sănătății pentru alte politici și aspecte, cum ar fi agenda de la Lisabona, aspectele sociale, creșterea economică și dezvoltarea durabilă, protecția consumatorilor, coeziunea și dezvoltarea regională, mediul, transportul și educația. |
| --- | --- | --- |

—

Acțiuni:

—

Analizarea relevanței sănătății pentru alte politici și aspecte, cum ar fi agenda de la Lisabona, aspectele sociale, creșterea economică și dezvoltarea durabilă, protecția consumatorilor, coeziunea și dezvoltarea regională, mediul, transportul și educația.

| — | Raportare privind cele patru aspecte-cheie în materie de sănătate: sănătatea umană, afecțiunile musculoscheletice, bolile cardiovasculare și sănătatea copiilor (cu vârste între 1 și 12 ani). |
| --- | --- |

—

Raportare privind cele patru aspecte-cheie în materie de sănătate: sănătatea umană, afecțiunile musculoscheletice, bolile cardiovasculare și sănătatea copiilor (cu vârste între 1 și 12 ani).

[Cerere de oferte]

---

(1)  Cuantum orientativ supus aprobării autorității bugetare.

(2)  Cuantum orientativ: această cifră reprezintă valoarea maximă și depinde de valoarea reală a contribuției plătite de țările SEE/EFTA și țările candidate.

(3)  http://ec.europa.eu/eahc/

(4)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

(5)  Decizia 2008/721/CE a Comisiei (JO L 241, 10.9.2008, p. 21).

(6)  Decizia Comisiei din 15 martie 2005 privind Regulile interne de punere în aplicare a bugetului general al Comunităților Europene (secțiunea Comisie).

(7)  A se vedea http://ec.europa.eu/health/ph_projects/project_en.htm

(8)  Decizia 2002/834/CE a Consiliului din 30 septembrie 2002 de adoptare a unui program specific de cercetare, dezvoltare tehnologică și activități demonstrative: „Integrarea și consolidarea Spațiului de Cercetare European” (2002-2006) (JO L 294, 29.10.2002, p. 1). Proiecte în domeniul sănătății publice din PC 6 în baza activităților de sprijin științific privind politicile – pagina web CORDIS: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

(9)  A se vedea http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm – COM(2007) 630 final din 23.10.2007.

(10)  Decizia nr. 2119/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 268, 3.10.1998, p. 1).

(11)  Propunerile primite în cadrul cererilor de propuneri ale programului în domeniul sănătății nu trebuie să se suprapună cu cele care sunt de competența ECDC. Programul strategic multianual pentru 2007-2013 al ECDC poate fi accesat la adresa: http://www.ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/Documents/ECDC_MAS_.pdf

(12)  Prioritățile HSC pentru 2008-2013 pot fi accesate la adresa: http://ec.europa.eu/health/ph_threats/Bioterrorisme/docs/keydo_bio_05_en.pdf

(13)  Informații suplimentare pot fi găsite la adresa: http://www.undg.org/docs/9517/GoE-final-SeS-statement.pdf

(14)  A se vedea planul OMS privind eliminarea pojarului și a rubeolei: http://www.euro.who.int/Document/E87772.pdf

(15)  A se vedea rezoluția OMS privind vaccinarea împotriva gripei sezoniere: http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA56/ea56r19.pdf

(16)  A se vedea avizul științific al ECDC privind vaccinarea împotriva gripei sezoniere la copii: http://ecdc.europa.eu/documents/pdf/Flu_vacc_18_Jan.pdf. Avizul științific privind HPV: http://ecdc.europa.eu/pdf/HPV_report.pdf. Avizul științific privind grupurile de risc pentru gripa sezonieră: http://ecdc.europa.eu/en/files/pdf/Publications/priority_risk_groups_forinfluenza_vaccination.pdf

(17)  A se vedea în continuare „reuniunea pe tema strategiei de vaccinare”.

(18)  A se vedea site-ul web Europa: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/action2_en.htm

(19)  http://ec.europa.eu/health-eu/doc/vaccination_workshop.pdf; http://ec.europa.eu/phea/technical_meetings/technical_meetings_en.html

(20)  Centrul Comun de Cercetare este o organizație de sprijin privind politicile bazată pe cercetare și face parte integrantă din Comisia Europeană. CCC oferă avize științifice și know-how tehnic pentru a sprijini o mare varietate de politici ale UE, inclusiv cele privind amenințările în materie de sănătate. http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm

(21)  Rețeaua de comunicare a UE operează sub umbrela HSC. Mandatul acesteia vizează comunicarea în situații de criză, inclusiv aspectele de pregătire a comunicării, cu privire la problemele legate de amenințările în materie de sănătate. Rețeaua comunică, de asemenea, cu privire la managementul riscurilor, incluzând comunicarea reactivă într-o situație de criză, de exemplu pregătirea contribuțiilor pentru publicarea pe Internet în timpul unui eveniment sau armonizarea mesajelor care pot fi utilizate în cadrul evenimentului.

(22)  În noiembrie 2001, a avut loc la Ottawa prima reuniune ministerială a Inițiativei globale pentru securitate sanitară (GHSI), pentru a discuta securitatea sanitară la nivel global. Organizația Mondială a Sănătății este un consultant tehnic în cadrul GHSI, iar Comisia Europeană este membru. Un Grup de acțiune pentru securitate sanitară globală (GHSAG) format din experți a primit sarcina elaborării de propuneri și acțiuni concrete pentru îmbunătățirea securității sanitare globale. GHSAG are, de asemenea, rolul de rețea de comunicare/reacție rapidă în situații de criză. http://www.ghsi.ca/english/background.asp

(23)  Cartea verde privind „adaptarea la schimbările climatice în Europa – opțiune pentru acțiuni UE” din 29 iunie 2007 (a se vedea p. 16 referitoare la aspectele de sănătate):http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = COM:2007:0354:FIN:EN:PDF

(24)  Informații despre Cartea albă privind adaptarea la schimbările climatice se pot găsi la următoarele linkuri:http://ec.europa.eu/research/environment/newsanddoc/article_4059_en.htm http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/stakeholder_consultation.htm

(25)  Documentul de referință este planul de acțiune privind TBC al ECDC: http://ecdc.europa.eu/pdf/080317_TB_Action_plan.pdf. A se vedea și declarația de la Berlin privind TBC: http://www.euro.who.int/document/e90833.pdf

(26)  Plan de stopare a TBC în 18 țări cu prioritate ridicată din regiunea europeană a OMS: http://www.euro.who.int/document/E91049.pdf

(27)  A se vedea paginile 107-115 din raportul ECDC privind situația bolilor transmisibile în UE și țările SEE/AELS: http://ecdc.europa.eu/pdf/ECDC_epi_report_2007.pdf

(28)  Regulamentul sanitar internațional 2005: http://www.who.int/csr/ihr/en/

(29)  JO L 21, 26.1.2000, p. 32.

(30)  JO L 117, 1.5.2008, p. 40.

(31)  Recomandarea 2002/77/CE a Consiliului din 15 noiembrie 2001 privind utilizarea cu prudență a agenților antimicrobieni în medicina umană (JO L 34, 5.2.2002, p. 13).

Raportul Comisiei către Consiliu pe baza rapoartelor statelor membre referitor la aplicarea Recomandării 2002/77/CE a Consiliului privind utilizarea cu prudență a agenților antimicrobieni în medicina umană (22 decembrie 2005): http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/mic_res/com684_en.pdf

(32)  A se vedea http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_operation/healthcare/cross-border_healthcare_en.htm

(33)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(34)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_en.pdf

(35)  Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European [COM(2005) 654 final din 15.12.2005].

(36)  Cartea verde „Îmbunătățirea sănătății mintale a populației: către o strategie privind sănătatea mintală pentru Uniunea Europeană” [COM(2005) 484 final din 14.10.2005].

(37)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(38)  COM(2006) 625 din 24 octombrie 2006.

(39)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/04/st15/st15074.en04.pdf

(40)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/drugs/funding_drugs_en.htm

(41)  JO L 165, 3.7.2003, p. 31.

(42)  Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European – Planul de acțiune european privind mediul și sănătatea 2004-2010 [COM(2004) 416 final din 9.6.2004].

(43)  Activitățile puse în practică pentru reducerea efectelor nocive ale consumului de alcool (a se vedea mai sus) și, în special, cele care vizează limitarea conducerii autovehiculelor sub influența alcoolului vor contribui, de asemenea, la prevenirea vătămărilor.

(44)  JO C 164, 18.7.2007, p. 1.

---

ANEXA II

Principii generale, criterii de selecție, de atribuire și alte criterii aplicabile contribuțiilor financiare la acțiunile din cadrul celui de Al doilea program comunitar în domeniul sănătății (2008-2013)

CERERE DE PROPUNERI DE PROIECTE

[Decizia nr. 1350/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007, articolul 4 alineatul (1) litera (a)]

Acest document se aplică numai cofinanțării acțiunilor individuale din cadrul celui de Al doilea program în domeniul sănătății prin acordarea de subvenții în urma unei proceduri de cerere de proiecte.

1.   PRINCIPII GENERALE

1.   Regulamentul financiar și normele sale de aplicare sunt documentele de referință pentru punerea în aplicare a celui de Al doilea program în domeniul sănătății.

2.   Subvențiile trebuie să respecte următoarele principii:

| — | norma privind cofinanțarea: este necesară o cofinanțare externă din surse, altele decât fondurile comunitare, fie din resursele proprii ale beneficiarului, fie din resursele financiare ale terților. Contribuțiile în natură din partea unor terți pot fi considerate surse de cofinanțare, dacă acestea se dovedesc necesare sau adecvate (articolul 113 din Regulamentul financiar și articolul 172 din normele de aplicare); |
| --- | --- |

—

norma privind cofinanțarea: este necesară o cofinanțare externă din surse, altele decât fondurile comunitare, fie din resursele proprii ale beneficiarului, fie din resursele financiare ale terților. Contribuțiile în natură din partea unor terți pot fi considerate surse de cofinanțare, dacă acestea se dovedesc necesare sau adecvate (articolul 113 din Regulamentul financiar și articolul 172 din normele de aplicare);

| — | norma de nonprofit: subvenția nu poate avea scopul sau efectul de a produce un profit pentru beneficiar [articolul 109 alineatul (2) din Regulamentul financiar și articolul 165 din normele de aplicare]; |
| --- | --- |

—

norma de nonprofit: subvenția nu poate avea scopul sau efectul de a produce un profit pentru beneficiar [articolul 109 alineatul (2) din Regulamentul financiar și articolul 165 din normele de aplicare];

| — | norma privind neretroactivitatea: cheltuielile eligibile pentru finanțare trebuie să fie efectuate după încheierea acordului. În cazuri excepționale, se poate accepta luarea în calcul a unor cheltuieli care au fost efectuate de la data prezentării solicitării pentru subvenții, dar nu anterior acestei date (articolul 112 din Regulamentul financiar); |
| --- | --- |

—

norma privind neretroactivitatea: cheltuielile eligibile pentru finanțare trebuie să fie efectuate după încheierea acordului. În cazuri excepționale, se poate accepta luarea în calcul a unor cheltuieli care au fost efectuate de la data prezentării solicitării pentru subvenții, dar nu anterior acestei date (articolul 112 din Regulamentul financiar);

| — | norma privind necumularea: se poate acorda o subvenție pentru o singură acțiune specifică întreprinsă de un beneficiar dat per exercițiu financiar (articolul 111 din Regulamentul financiar) (1). |
| --- | --- |

—

norma privind necumularea: se poate acorda o subvenție pentru o singură acțiune specifică întreprinsă de un beneficiar dat per exercițiu financiar (articolul 111 din Regulamentul financiar) (1).

3.   Propunerile privind acțiunile (proiectele) vor fi evaluate pe baza a trei categorii de criterii:

| — | criterii de excludere și de eligibilitate, în scopul evaluării eligibilității solicitantului – articolul 114 din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

—

criterii de excludere și de eligibilitate, în scopul evaluării eligibilității solicitantului – articolul 114 din Regulamentul financiar;

| — | criterii de selecție, în scopul evaluării capacității financiare și operaționale a solicitantului de a finaliza acțiunea propusă – articolul 115 din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

—

criterii de selecție, în scopul evaluării capacității financiare și operaționale a solicitantului de a finaliza acțiunea propusă – articolul 115 din Regulamentul financiar;

| — | criterii de atribuire, în scopul evaluării calității proiectului, ținând seama de costurile acestuia. |
| --- | --- |

—

criterii de atribuire, în scopul evaluării calității proiectului, ținând seama de costurile acestuia.

Aceste trei categorii de criterii vor fi abordate succesiv pe parcursul procedurii de evaluare. Un proiect care nu îndeplinește cerințele unei categorii nu va fi luat în considerare în faza de evaluare următoare și va fi respins.

4.   În ceea ce privește cel de Al doilea program în domeniul sănătății, se va acorda prioritate proiectelor care:

| — | dispun de un caracter inovator față de situația actuală și care nu sunt de natură repetitivă; |
| --- | --- |

—

dispun de un caracter inovator față de situația actuală și care nu sunt de natură repetitivă;

| — | aduc o valoare adăugată în domeniul sănătății publice la nivel european: proiectele sunt menite să aducă beneficii economiilor de scară importante, să implice un număr adecvat de țări eligibile în ceea ce privește domeniul de aplicare a proiectului și să poată fi desfășurate în alte țări; |
| --- | --- |

—

aduc o valoare adăugată în domeniul sănătății publice la nivel european: proiectele sunt menite să aducă beneficii economiilor de scară importante, să implice un număr adecvat de țări eligibile în ceea ce privește domeniul de aplicare a proiectului și să poată fi desfășurate în alte țări;

| — | contribuie la elaborarea politicilor comunitare în domeniul sănătății publice și sprijină dezvoltarea acestora; |
| --- | --- |

—

contribuie la elaborarea politicilor comunitare în domeniul sănătății publice și sprijină dezvoltarea acestora;

| — | acordă o atenție cuvenită unei structuri de gestionare eficiente, unui proces de evaluare clar și unei descrieri precise a rezultatelor așteptate; |
| --- | --- |

—

acordă o atenție cuvenită unei structuri de gestionare eficiente, unui proces de evaluare clar și unei descrieri precise a rezultatelor așteptate;

| — | cuprind un plan privind utilizarea și difuzarea rezultatelor la nivel european, destinat categoriilor de public-țintă adecvate. |
| --- | --- |

—

cuprind un plan privind utilizarea și difuzarea rezultatelor la nivel european, destinat categoriilor de public-țintă adecvate.

2.   CRITERIILE DE EXCLUDERE ȘI DE ELIGIBILITATE

1.   Solicitanții vor fi excluși de la participarea la o procedură de atribuire de subvenții din cadrul celui de Al doilea program în domeniul sănătății, dacă aceștia:

| (a) | sunt în situație de faliment sau fac obiectul unei proceduri de faliment, de lichidare, de reglementare judiciară sau de concordat preventiv, de suspendare a activității sau se află într-o situație asemănătoare care rezultă dintr-o procedură similară prevăzută de legislația sau de reglementările naționale; |
| --- | --- |

(a)

sunt în situație de faliment sau fac obiectul unei proceduri de faliment, de lichidare, de reglementare judiciară sau de concordat preventiv, de suspendare a activității sau se află într-o situație asemănătoare care rezultă dintr-o procedură similară prevăzută de legislația sau de reglementările naționale;

| (b) | au făcut obiectul unei hotărâri având autoritate de lucru judecat pentru orice delict care le afectează moralitatea profesională; |
| --- | --- |

(b)

au făcut obiectul unei hotărâri având autoritate de lucru judecat pentru orice delict care le afectează moralitatea profesională;

| (c) | au fost găsiți vinovați de comiterea unei abateri profesionale grave, constatate prin orice mijloc și care poate fi probată de către autoritățile de acordare a subvenției; |
| --- | --- |

(c)

au fost găsiți vinovați de comiterea unei abateri profesionale grave, constatate prin orice mijloc și care poate fi probată de către autoritățile de acordare a subvenției;

| (d) | nu și-au îndeplinit obligațiile privind plata contribuțiilor la asigurările sociale sau obligațiile privind plata impozitelor în conformitate cu dispozițiile legale din statul în care sunt stabiliți sau din statul în care se află ordonatorul de credite sau din statul în care trebuie să se execute contractul; |
| --- | --- |

(d)

nu și-au îndeplinit obligațiile privind plata contribuțiilor la asigurările sociale sau obligațiile privind plata impozitelor în conformitate cu dispozițiile legale din statul în care sunt stabiliți sau din statul în care se află ordonatorul de credite sau din statul în care trebuie să se execute contractul;

| (e) | au făcut obiectul unei condamnări definitive pentru fraudă, corupție, participare la o organizație criminală sau orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Comunităților; |
| --- | --- |

(e)

au făcut obiectul unei condamnări definitive pentru fraudă, corupție, participare la o organizație criminală sau orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Comunităților;

| (f) | fac în prezent obiectul unei sancțiuni administrative prevăzute la articolul 96 alineatul (1) din Regulamentul financiar; |
| --- | --- |

(f)

fac în prezent obiectul unei sancțiuni administrative prevăzute la articolul 96 alineatul (1) din Regulamentul financiar;

| (g) | au beneficiat de un ajutor ilegal care a făcut obiectul unei decizii negative a Comisiei, implicând un ordin de recuperare, și ajutorul respectiv nu a fost recuperat în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (2). |
| --- | --- |

(g)

au beneficiat de un ajutor ilegal care a făcut obiectul unei decizii negative a Comisiei, implicând un ordin de recuperare, și ajutorul respectiv nu a fost recuperat în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (2).

Document justificativ: Solicitanții au obligația de a furniza o declarație pe propria răspundere, semnată și datată în mod corespunzător, prin care atestă că nu se află în niciuna dintre situațiile menționate mai sus.

2.   Orice propunere primită după termenul-limită, orice propunere incompletă sau care nu îndeplinește cerințele formale stabilite în cererea de propuneri este exclusă de la participarea la cel de Al doilea program în domeniul sănătății, cu excepția cazurilor de erori materiale evidente, în sensul articolului 178 alineatul (2) din normele de aplicare.

Fiecare cerere trebuie să fie completă și să cuprindă cel puțin următoarele documente:

| — | date administrative privind partenerul principal și partenerii asociați; |
| --- | --- |

—

date administrative privind partenerul principal și partenerii asociați;

| — | descrierea tehnică a proiectului; |
| --- | --- |

—

descrierea tehnică a proiectului;

| — | bugetul global al proiectului și nivelul de cofinanțare comunitară solicitat. |
| --- | --- |

—

bugetul global al proiectului și nivelul de cofinanțare comunitară solicitat.

Document justificativ: Conținutul cererii.

3.   Acțiunile care au început deja la data înregistrării cererii de subvenție sunt excluse de la participarea la programul privind „sănătatea publică”.

Document justificativ: Data de începere prevăzută și durata acțiunii trebuie specificate în cererea de subvenție.

3.   CRITERII DE SELECȚIE

Numai propunerile care îndeplinesc cerințele criteriilor de excludere vor fi eligibile pentru evaluare. Trebuie îndeplinite toate criteriile de selecție de mai jos.

1.   Capacitatea financiară

Solicitanții trebuie să dispună de surse de finanțare stabile și suficiente în vederea menținerii activităților acestora pe perioada desfășurării acțiunii și să poată contribui la cofinanțarea acesteia.

Document justificativ: Solicitanții trebuie să furnizeze contul de profit și pierderi și bilanțurile contabile aferente ultimelor două exerciții financiare complete.

Verificarea capacității financiare nu se aplică organismelor publice sau organizațiilor publice internaționale create prin acorduri interguvernamentale sau agențiilor specializate înființate de către acestea din urmă.

2.   Capacitate operațională

Candidatul trebuie să dispună de resursele profesionale, competențele și calificările necesare în vederea finalizării acțiunii propuse.

Document justificativ: Solicitanții trebuie să furnizeze cel mai recent raport de activitate anual al organizației care să cuprindă detalii operaționale, financiare și tehnice și curricula vitae ale tuturor angajaților relevanți din toate organizațiile care participă la proiect.

3.   Documente suplimentare care urmează să fie furnizate la solicitarea Comisiei

Dacă este cazul, solicitanții trebuie să furnizeze un raport de audit extern emis de o firmă de audit agreată, care să ateste contabilitatea bugetară aferentă ultimului exercițiu financiar disponibil și să prezinte o evaluare a viabilității financiare a solicitantului.

4.   CRITERII DE ATRIBUIRE

Numai proiectele care îndeplinesc cerințele criteriilor de excludere și de selecție vor fi eligibile pentru o evaluare ulterioară pe baza criteriilor de atribuire de mai jos.

1.   Relevanța politică și contextuală a proiectului (40 de puncte, pragul: 20 de puncte)

| (a) | Contribuția proiectului la realizarea obiectivelor și a priorităților celui de Al doilea program comunitar în domeniul sănătății și ale planului de lucru anual aferent acestuia (8 puncte). |
| --- | --- |

(a)

Contribuția proiectului la realizarea obiectivelor și a priorităților celui de Al doilea program comunitar în domeniul sănătății și ale planului de lucru anual aferent acestuia (8 puncte).

| (b) | Relevanța strategică din punct de vedere al relevanței pentru Strategia UE în domeniul sănătății (3) și al contribuțiilor prevăzute la cunoașterea actuală și implicațiile legate de sănătate (8 puncte). |
| --- | --- |

(b)

Relevanța strategică din punct de vedere al relevanței pentru Strategia UE în domeniul sănătății (3) și al contribuțiilor prevăzute la cunoașterea actuală și implicațiile legate de sănătate (8 puncte).

| (c) | Valoare adăugată la nivel european în domeniul sănătății publice (8 puncte):






  — | impactul asupra grupurilor-țintă, efect pe termen lung și efecte de multiplicare potențiale, cum ar fi activități repetabile, transferabile și durabile; |
| --- | --- | --- |

(c)

Valoare adăugată la nivel european în domeniul sănătății publice (8 puncte):

—

impactul asupra grupurilor-țintă, efect pe termen lung și efecte de multiplicare potențiale, cum ar fi activități repetabile, transferabile și durabile;

| — | contribuția la politicile relevante ale UE și la alte programe, complementaritatea, sinergia și compatibilitatea cu acestea. |
| --- | --- |

—

contribuția la politicile relevante ale UE și la alte programe, complementaritatea, sinergia și compatibilitatea cu acestea.

| (d) | Pertinența acoperirii geografice (8 puncte)
  Solicitanții trebuie să se asigure că acoperirea geografică a proiectului este adecvată în ceea ce privește obiectivele acestuia, explicând rolul țărilor eligibile ca parteneri și relevanța resurselor proiectului sau a grupurilor-țintă pe care le reprezintă.
  Propunerile cu dimensiune națională sau regională (de exemplu, care implică numai o singură țară eligibilă sau o regiune a unei țări) vor fi respinse. |
| --- | --- |

(d)

Pertinența acoperirii geografice (8 puncte)

Solicitanții trebuie să se asigure că acoperirea geografică a proiectului este adecvată în ceea ce privește obiectivele acestuia, explicând rolul țărilor eligibile ca parteneri și relevanța resurselor proiectului sau a grupurilor-țintă pe care le reprezintă.

Propunerile cu dimensiune națională sau regională (de exemplu, care implică numai o singură țară eligibilă sau o regiune a unei țări) vor fi respinse.

| (e) | Compatibilitatea proiectului cu contextul social, cultural și politic (8 puncte)
  Solicitanții trebuie să adapteze proiectul la situația țărilor sau a zonelor specifice implicate, garantând compatibilitatea acțiunilor prevăzute cu valorile culturale și opiniile grupurilor țintă. |
| --- | --- |

(e)

Compatibilitatea proiectului cu contextul social, cultural și politic (8 puncte)

Solicitanții trebuie să adapteze proiectul la situația țărilor sau a zonelor specifice implicate, garantând compatibilitatea acțiunilor prevăzute cu valorile culturale și opiniile grupurilor țintă.

2.   Calitatea tehnică a proiectului (30 de puncte, pragul: 15 puncte)

| (a) | Bazat pe date reale (6 puncte)
  Solicitanții trebuie să includă analiza problemelor întâlnite, precum și descrierea precisă a factorilor, a impactului, a eficienței și a aplicabilității măsurilor propuse. |
| --- | --- |

(a)

Bazat pe date reale (6 puncte)

Solicitanții trebuie să includă analiza problemelor întâlnite, precum și descrierea precisă a factorilor, a impactului, a eficienței și a aplicabilității măsurilor propuse.

| (b) | Specificarea conținutului (6 puncte)
  Solicitanții trebuie să descrie în mod clar obiectivele vizate, grupurile țintă, precum și factorii geografici relevanți, metodele, efectele și rezultatele preconizate. |
| --- | --- |

(b)

Specificarea conținutului (6 puncte)

Solicitanții trebuie să descrie în mod clar obiectivele vizate, grupurile țintă, precum și factorii geografici relevanți, metodele, efectele și rezultatele preconizate.

| (c) | Natura inovatoare, complementaritatea tehnică și evitarea duplicării altor acțiuni existente la nivelul UE (6 puncte)
  Solicitanții trebuie să identifice în mod clar progresele urmărite de proiect în domeniul respectiv în comparație cu situația actuală și să garanteze că nu vor avea loc nici duplicări necorespunzătoare, nici suprapuneri, fie parțiale sau totale, între proiectele și activitățile întreprinse deja la nivel european și internațional. |
| --- | --- |

(c)

Natura inovatoare, complementaritatea tehnică și evitarea duplicării altor acțiuni existente la nivelul UE (6 puncte)

Solicitanții trebuie să identifice în mod clar progresele urmărite de proiect în domeniul respectiv în comparație cu situația actuală și să garanteze că nu vor avea loc nici duplicări necorespunzătoare, nici suprapuneri, fie parțiale sau totale, între proiectele și activitățile întreprinse deja la nivel european și internațional.

| (d) | Strategia de evaluare (6 puncte)
  Solicitanții trebuie să explice în mod clar natura și pertinența metodelor propuse și ale indicatorilor aleși. |
| --- | --- |

(d)

Strategia de evaluare (6 puncte)

Solicitanții trebuie să explice în mod clar natura și pertinența metodelor propuse și ale indicatorilor aleși.

| (e) | Strategia de difuzare (6 puncte)
  Solicitanții trebuie să ilustreze în mod clar caracterul adecvat al strategiei prevăzute și al metodologiei propuse în vederea garantării transferabilității rezultatelor și durabilității difuzării. |
| --- | --- |

(e)

Strategia de difuzare (6 puncte)

Solicitanții trebuie să ilustreze în mod clar caracterul adecvat al strategiei prevăzute și al metodologiei propuse în vederea garantării transferabilității rezultatelor și durabilității difuzării.

3.   Calitatea administrativă a proiectului și bugetul (30 de puncte, pragul: 15 puncte)

| (a) | Planificarea și organizarea proiectului (5 puncte)
  Solicitanții trebuie să descrie activitățile care urmează să fie întreprinse, calendarul și etapele principale, documentele care urmează a fi furnizate, natura și repartizarea sarcinilor și analiza riscurilor. |
| --- | --- |

(a)

Planificarea și organizarea proiectului (5 puncte)

Solicitanții trebuie să descrie activitățile care urmează să fie întreprinse, calendarul și etapele principale, documentele care urmează a fi furnizate, natura și repartizarea sarcinilor și analiza riscurilor.

| (b) | Capacitatea de organizare (5 puncte)
  Solicitanții trebuie să descrie structura modului de gestionare, competențele personalului, responsabilitățile, comunicarea internă, procesul de luare a deciziilor, modalitățile de monitorizare și supraveghere. |
| --- | --- |

(b)

Capacitatea de organizare (5 puncte)

Solicitanții trebuie să descrie structura modului de gestionare, competențele personalului, responsabilitățile, comunicarea internă, procesul de luare a deciziilor, modalitățile de monitorizare și supraveghere.

| (c) | Calitatea parteneriatului (5 puncte)
  Solicitanții trebuie să descrie amploarea parteneriatelor preconizate, rolurile și responsabilitățile diferiților parteneri, relațiile între aceștia, sinergiile și complementaritățile diferiților parteneri din cadrul proiectului și din cadrul structurii rețelei. |
| --- | --- |

(c)

Calitatea parteneriatului (5 puncte)

Solicitanții trebuie să descrie amploarea parteneriatelor preconizate, rolurile și responsabilitățile diferiților parteneri, relațiile între aceștia, sinergiile și complementaritățile diferiților parteneri din cadrul proiectului și din cadrul structurii rețelei.

| (d) | Strategia de comunicare (5 puncte)
  Solicitanții trebuie să descrie strategia de comunicare în ceea ce privește planificarea, grupurile-țintă, caracterul adecvat al canalelor utilizate și vizibilitatea cofinanțării comunitare. |
| --- | --- |

(d)

Strategia de comunicare (5 puncte)

Solicitanții trebuie să descrie strategia de comunicare în ceea ce privește planificarea, grupurile-țintă, caracterul adecvat al canalelor utilizate și vizibilitatea cofinanțării comunitare.

| (e) | Bugetul general și detaliat, inclusiv gestiunea financiară (10 puncte, pragul: 5 puncte)
  Solicitanții trebuie să se asigure că bugetul este relevant, adecvat, echilibrat și că are o coerență intrinsecă, între parteneri și cu obiectivele specifice ale proiectului. Bugetul ar trebui să fie distribuit între parteneri la un nivel minim rezonabil, evitând fragmentarea excesivă.
  Solicitanții trebuie să descrie circuitele financiare, responsabilitățile, procedurile de elaborare a rapoartelor și controalele aferente. |
| --- | --- |

(e)

Bugetul general și detaliat, inclusiv gestiunea financiară (10 puncte, pragul: 5 puncte)

Solicitanții trebuie să se asigure că bugetul este relevant, adecvat, echilibrat și că are o coerență intrinsecă, între parteneri și cu obiectivele specifice ale proiectului. Bugetul ar trebui să fie distribuit între parteneri la un nivel minim rezonabil, evitând fragmentarea excesivă.

Solicitanții trebuie să descrie circuitele financiare, responsabilitățile, procedurile de elaborare a rapoartelor și controalele aferente.

Orice proiect care nu este conform notelor pragului va fi respins.

În urma evaluării, propunerile pentru care se recomandă acordarea unei finanțări sunt incluse pe o listă, în ordinea notelor totale acordate fiecărei propuneri. În funcție de disponibilitatea bugetului, propunerile cel mai bine clasate vor beneficia de cofinanțare. Celelalte propuneri recomandate pentru cofinanțare vor fi înscrise pe o listă de rezervă.

---

(1)  Acest lucru înseamnă că o acțiune specifică, prezentată de un solicitant pentru acordarea de subvenții, poate fi adoptată de către Comisie în vederea cofinanțării numai o dată pe an, indiferent de durata acțiunii.

(2)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

(3)  COM(2007) 630 final; http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm

---

ANEXA III

Eligibilitatea cheltuielilor de deplasare și de ședere

Aceste instrucțiuni se aplică în cazul rambursării cheltuielilor de deplasare și de ședere:

| — | pentru personalul angajat de către beneficiarul subvențiilor (beneficiarul principal și beneficiarii asociați) și pentru experții invitați de către beneficiar să participe în cadrul unor grupuri de lucru; |
| --- | --- |

—

pentru personalul angajat de către beneficiarul subvențiilor (beneficiarul principal și beneficiarii asociați) și pentru experții invitați de către beneficiar să participe în cadrul unor grupuri de lucru;

| — | atunci când aceste costuri sunt explicit prevăzute în contracte de prestări servicii. |
| --- | --- |

—

atunci când aceste costuri sunt explicit prevăzute în contracte de prestări servicii.

1.   Indemnizațiile de ședere forfetare acoperă toate cheltuielile de ședere efectuate în timpul misiunilor, incluzând costurile pentru cazare la hotel, restaurant și transport local (taxi și/sau transport în comun). Acestea se aplică pentru fiecare zi de misiune la o distanță minimă de 100 km de locul normal de muncă. Indemnizațiile de ședere variază în funcție de țara în care se efectuează misiunea. Costurile zilnice corespund sumei diurnei și prețului maxim de cazare, în conformitate cu Decizia C(2004) 1313 a Comisiei (1), astfel cum a fost modificată.

2.   Misiunile în alte țări decât cele din UE 27, în țările în curs de aderare și în țările candidate, precum și în țările AELS-SEE vor face obiectul acordului prealabil al Comisiei. Acest acord se va referi la obiectivele, costurile și motivele misiunii respective.

3.   Cheltuielile de călătorie sunt eligibile în următoarele condiții:

| — | călătorie pe cea mai directă și mai economică rută; |
| --- | --- |

—

călătorie pe cea mai directă și mai economică rută;

| — | distanță de cel puțin 100 km între locul întâlnirii și locul normal de muncă; |
| --- | --- |

—

distanță de cel puțin 100 km între locul întâlnirii și locul normal de muncă;

| — | călătorie cu trenul: clasa I; |
| --- | --- |

—

călătorie cu trenul: clasa I;

| — | călătorie cu avionul: clasă economică, cu excepția cazului în care se poate folosi un bilet cu un cost mai redus (de exemplu, Apex); călătoria cu avionul este permisă doar pentru distanțe mai mari de 800 km dus-întors; |
| --- | --- |

—

călătorie cu avionul: clasă economică, cu excepția cazului în care se poate folosi un bilet cu un cost mai redus (de exemplu, Apex); călătoria cu avionul este permisă doar pentru distanțe mai mari de 800 km dus-întors;

| — | călătorie cu mașina: rambursată pe baza biletului echivalent călătoriei cu trenul la clasa I. |
| --- | --- |

—

călătorie cu mașina: rambursată pe baza biletului echivalent călătoriei cu trenul la clasa I.

---

(1)  Decizia Comisiei din 7 aprilie 2004 privind dispozițiile generale de punere în aplicare a Ghidului pentru misiuni ale oficialilor și ale altor angajați ai Comisiei Europene.

---

ANEXA IV

Criteriile pentru contribuțiile financiare la acțiunile comune din cadrul celui de Al doilea program comunitar în domeniul sănătății (2008-2013)

[Decizia nr. 1350/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007, articolul 4.3]

1.   CRITERIILE DE EXCLUDERE ȘI DE ELIGIBILITATE

Acțiunile comune pot fi puse în aplicare cu organisme publice sau organizații neguvernamentale:

| — | care nu au scop lucrativ și care nu fac obiectul unor conflicte de interese de natură industrială, comercială, profesională sau de altă natură; |
| --- | --- |

—

care nu au scop lucrativ și care nu fac obiectul unor conflicte de interese de natură industrială, comercială, profesională sau de altă natură;

| — | care vizează în primul rând realizarea unuia sau a mai multor obiective din program; |
| --- | --- |

—

care vizează în primul rând realizarea unuia sau a mai multor obiective din program;

| — | care sunt desemnate prin intermediul unor proceduri transparente de către țara participantă în cadrul celui de Al doilea program comunitar în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

—

care sunt desemnate prin intermediul unor proceduri transparente de către țara participantă în cadrul celui de Al doilea program comunitar în domeniul sănătății;

| — | ale căror obiective generale nu sunt direct sau indirect contrare politicilor Uniunii Europene sau nu sunt asociate unei imagini inadecvate; |
| --- | --- |

—

ale căror obiective generale nu sunt direct sau indirect contrare politicilor Uniunii Europene sau nu sunt asociate unei imagini inadecvate;

| — | care au furnizat Comisiei explicații satisfăcătoare cu privire la componența, regulamentul intern și sursele lor de finanțare; |
| --- | --- |

—

care au furnizat Comisiei explicații satisfăcătoare cu privire la componența, regulamentul intern și sursele lor de finanțare;

| — | care nu se află în niciuna dintre situațiile de excludere vizate la articolele 93 și 94 din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

—

care nu se află în niciuna dintre situațiile de excludere vizate la articolele 93 și 94 din Regulamentul financiar.

2.   CRITERII DE SELECȚIE

Criteriile de selecție permit evaluarea capacității financiare și operaționale a solicitantului de a finaliza programul de lucru propus.

Solicitanții trebuie să dispună de resursele profesionale, competențele și calificările necesare în vederea finalizării acțiunii propuse.

Solicitanții trebuie să dispună de surse de finanțare adecvate în vederea menținerii activităților acestora pe perioada desfășurării activității și să poată contribui la cofinanțarea acesteia.

Fiecare solicitant trebuie să furnizeze:

| — | un buget previzional clar, exhaustiv și detaliat privind cheltuielile aferente activităților desfășurate de fiecare organism participant la proiectul comun; |
| --- | --- |

—

un buget previzional clar, exhaustiv și detaliat privind cheltuielile aferente activităților desfășurate de fiecare organism participant la proiectul comun;

| — | o declarație privind atât disponibilitatea unor resurse financiare proprii suficiente pentru a acoperi cheltuielile care nu sunt suportate din contribuția comunitară, cât și un angajament de a recurge la propriile resurse în cazul unei lipse a sprijinului financiar acordat de Comunitate; |
| --- | --- |

—

o declarație privind atât disponibilitatea unor resurse financiare proprii suficiente pentru a acoperi cheltuielile care nu sunt suportate din contribuția comunitară, cât și un angajament de a recurge la propriile resurse în cazul unei lipse a sprijinului financiar acordat de Comunitate;

| — | o copie a conturilor anuale privind ultimul exercițiu financiar pentru care conturile au fost închise înainte de prezentarea cererii (pentru organismele fără scop lucrativ, altele decât organismele publice). |
| --- | --- |

—

o copie a conturilor anuale privind ultimul exercițiu financiar pentru care conturile au fost închise înainte de prezentarea cererii (pentru organismele fără scop lucrativ, altele decât organismele publice).

Participanții la acțiunea comună trebuie să fie organisme cărora statele membre le-au delegat sarcini în materie de sănătate publică, relevante în ceea ce privește domeniul acoperit de cererea de propuneri.

3.   CRITERII DE ATRIBUIRE

| — | Contribuția acțiunii la realizarea obiectivelor și a priorităților celui de Al doilea program comunitar în domeniul sănătății și ale planului de lucru anual aferent acestuia. |
| --- | --- |

—

Contribuția acțiunii la realizarea obiectivelor și a priorităților celui de Al doilea program comunitar în domeniul sănătății și ale planului de lucru anual aferent acestuia.

| — | Avantaje potențiale ale activităților de cooperare din punct de vedere al contribuțiilor la cunoștințele existente sau al eficacității sporite în domeniul în cauză. |
| --- | --- |

—

Avantaje potențiale ale activităților de cooperare din punct de vedere al contribuțiilor la cunoștințele existente sau al eficacității sporite în domeniul în cauză.

| — | Participarea unui număr adecvat de state membre, astfel ca acoperirea geografică a proiectului să fie adecvată în ceea ce privește obiectivele acestuia, explicând rolul țărilor eligibile ca parteneri și relevanța resurselor proiectului sau a grupurilor-țintă pe care le reprezintă. |
| --- | --- |

—

Participarea unui număr adecvat de state membre, astfel ca acoperirea geografică a proiectului să fie adecvată în ceea ce privește obiectivele acestuia, explicând rolul țărilor eligibile ca parteneri și relevanța resurselor proiectului sau a grupurilor-țintă pe care le reprezintă.

| — | Claritatea și calitatea obiectivelor, a planului de lucru, a organizării și a descrierii rezultatelor și a avantajelor preconizate, precum și a strategiilor de comunicare și de difuzare. |
| --- | --- |

—

Claritatea și calitatea obiectivelor, a planului de lucru, a organizării și a descrierii rezultatelor și a avantajelor preconizate, precum și a strategiilor de comunicare și de difuzare.

| — | Participarea echilibrată a organismelor care au elaborat propunerea la activitățile planificate. |
| --- | --- |

—

Participarea echilibrată a organismelor care au elaborat propunerea la activitățile planificate.

---

ANEXA V

Criterii pentru contribuțiile financiare la funcționarea unei organizații neguvernamentale sau a unei rețele specializate

[Decizia nr. 1350/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2007, articolul 4.1 litera (b)]

1.   CRITERIILE DE EXCLUDERE ȘI DE ELIGIBILITATE

Comunitatea poate atribui contribuții financiare pentru funcționarea unei organizații neguvernamentale sau a unei rețele specializate (denumită în continuare „organizație”):

| — | care nu are scop lucrativ și care nu face obiectul unor conflicte de interese de natură industrială, comercială, profesională sau de altă natură; |
| --- | --- |

—

care nu are scop lucrativ și care nu face obiectul unor conflicte de interese de natură industrială, comercială, profesională sau de altă natură;

| — | care are membri în cel puțin jumătate din statele membre; |
| --- | --- |

—

care are membri în cel puțin jumătate din statele membre;

| — | a cărei acoperire geografică este echilibrată; |
| --- | --- |

—

a cărei acoperire geografică este echilibrată;

| — | care vizează în primul rând realizarea unuia sau a mai multor obiective din program; |
| --- | --- |

—

care vizează în primul rând realizarea unuia sau a mai multor obiective din program;

| — | ale cărei obiective generale nu sunt direct sau indirect contrare politicilor Uniunii Europene sau nu sunt asociate unei imagini inadecvate; |
| --- | --- |

—

ale cărei obiective generale nu sunt direct sau indirect contrare politicilor Uniunii Europene sau nu sunt asociate unei imagini inadecvate;

| — | care a furnizat Comisiei explicații satisfăcătoare cu privire la componența, regulamentul intern și sursele sale de finanțare; |
| --- | --- |

—

care a furnizat Comisiei explicații satisfăcătoare cu privire la componența, regulamentul intern și sursele sale de finanțare;

| — | care a furnizat Comisiei planul său de lucru anual pentru anul financiar și cel mai recent raport de activitate anual al său, precum și, dacă este disponibil, cel mai recent raport de evaluare; |
| --- | --- |

—

care a furnizat Comisiei planul său de lucru anual pentru anul financiar și cel mai recent raport de activitate anual al său, precum și, dacă este disponibil, cel mai recent raport de evaluare;

| — | care nu se află în niciuna dintre situațiile de excludere enumerate la articolele 93 și 94 din Regulamentul financiar. |
| --- | --- |

—

care nu se află în niciuna dintre situațiile de excludere enumerate la articolele 93 și 94 din Regulamentul financiar.

Criteriul „care nu face obiectul unui conflict de interese de natură industrială, comercială, profesională sau de altă natură” se referă la trei aspecte, care trebuie să fie îndeplinite împreună de către organizația solicitantă:

| | Independența juridică

  Două persoane juridice se consideră independente una de cealaltă în cazul în care niciuna nu se află sub controlul direct sau indirect exercitat de cealaltă sau sub același control direct sau indirect al unei terțe părți sub care se află și cealaltă.
  Controlul poate lua, în special, următoarele forme:






  (a) | deținerea directă sau indirectă a peste 50 % din valoarea nominală a capitalului social emis, din persoana juridică în cauză sau majoritatea drepturilor de vot ale acționarilor sau ale asociaților persoanei juridice în cauză; |
| --- | --- | --- |

Independența juridică

Două persoane juridice se consideră independente una de cealaltă în cazul în care niciuna nu se află sub controlul direct sau indirect exercitat de cealaltă sau sub același control direct sau indirect al unei terțe părți sub care se află și cealaltă.

Controlul poate lua, în special, următoarele forme:

(a)

deținerea directă sau indirectă a peste 50 % din valoarea nominală a capitalului social emis, din persoana juridică în cauză sau majoritatea drepturilor de vot ale acționarilor sau ale asociaților persoanei juridice în cauză;

| (b) | deținerea directă sau indirectă, de fapt sau de drept, a puterii de decizie în cadrul persoanei juridice în cauză. |
| --- | --- |

(b)

deținerea directă sau indirectă, de fapt sau de drept, a puterii de decizie în cadrul persoanei juridice în cauză.

Cu toate acestea, următoarele relații dintre persoane juridice nu se consideră a fi relații de exercitare a unui control:

| (a) | deținerea directă sau indirectă a peste 50 % din valoarea nominală a capitalului social emis al organizației solicitante sau majoritatea drepturilor de vot ale acționarilor sau ale asociaților persoanelor juridice este deținută de către același organism public; |
| --- | --- |

(a)

deținerea directă sau indirectă a peste 50 % din valoarea nominală a capitalului social emis al organizației solicitante sau majoritatea drepturilor de vot ale acționarilor sau ale asociaților persoanelor juridice este deținută de către același organism public;

| (b) | persoanele juridice în cauză sunt deținute sau controlate de același organism public. |
| --- | --- |

(b)

persoanele juridice în cauză sunt deținute sau controlate de același organism public.

| | Independență financiară

  În general, organizațiile solicitante care primesc peste 20 % din finanțarea funcționării lor (finanțare de bază) din sectorul privat (1) se vor considera ca fiind dependente financiar. |
| --- | --- |

Independență financiară

În general, organizațiile solicitante care primesc peste 20 % din finanțarea funcționării lor (finanțare de bază) din sectorul privat (1) se vor considera ca fiind dependente financiar.

| | Transparența activităților și finanțării solicitantului







  (a) | Toate activitățile ar trebui să se publice în raportul anual al solicitantului (2). Solicitanții care lucrează în sectorul privat, actori considerați neeligibili, de exemplu, prin natura activității lor, care este incompatibilă cu principiile de bază ale Uniunii Europene, în conformitate cu articolele 2 și 3 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, pot fi considerați ca inacceptabili. |
| --- | --- | --- |

Transparența activităților și finanțării solicitantului

(a)

Toate activitățile ar trebui să se publice în raportul anual al solicitantului (2). Solicitanții care lucrează în sectorul privat, actori considerați neeligibili, de exemplu, prin natura activității lor, care este incompatibilă cu principiile de bază ale Uniunii Europene, în conformitate cu articolele 2 și 3 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, pot fi considerați ca inacceptabili.

| (b) | Toate informațiile privind finanțarea vor fi furnizate publicului prin site-ul web al solicitantului, defalcate pe tip (finanțare de bază și de proiect, contribuție în natură) și pe entitate finanțatoare. |
| --- | --- |

(b)

Toate informațiile privind finanțarea vor fi furnizate publicului prin site-ul web al solicitantului, defalcate pe tip (finanțare de bază și de proiect, contribuție în natură) și pe entitate finanțatoare.

| (c) | Declarațiile de poziție existente ale solicitanților privind cerința lor referitoare la transparență vor fi publice. |
| --- | --- |

(c)

Declarațiile de poziție existente ale solicitanților privind cerința lor referitoare la transparență vor fi publice.

2.   CRITERII DE SELECȚIE

Criteriile de selecție permit evaluarea capacității financiare și operaționale a solicitantului de a finaliza programul de lucru propus.

Doar organizațiile care dispun de resursele necesare pentru a-și asigura funcționarea pot beneficia de o subvenție. Pentru a justifica acest lucru, acestea trebuie:

| — | să atașeze o copie a conturilor anuale ale organizației privind ultimul exercițiu financiar pentru care au fost închise conturile înainte de prezentarea cererii. În cazul în care cererea de subvenție vine din partea unei noi organizații europene, solicitantul trebuie să furnizeze conturile anuale (inclusiv bilanțul și contul de profit și pierderi) ale organizațiilor membre ale noii entități pentru ultimul exercițiu financiar pentru care au fost închise conturile înainte de prezentarea cererii; |
| --- | --- |

—

să atașeze o copie a conturilor anuale ale organizației privind ultimul exercițiu financiar pentru care au fost închise conturile înainte de prezentarea cererii. În cazul în care cererea de subvenție vine din partea unei noi organizații europene, solicitantul trebuie să furnizeze conturile anuale (inclusiv bilanțul și contul de profit și pierderi) ale organizațiilor membre ale noii entități pentru ultimul exercițiu financiar pentru care au fost închise conturile înainte de prezentarea cererii;

| — | să prezinte un buget previzional detaliat al organizației, echilibrat în ceea ce privește veniturile și cheltuielile; |
| --- | --- |

—

să prezinte un buget previzional detaliat al organizației, echilibrat în ceea ce privește veniturile și cheltuielile;

| — | pentru cererile de subvenții de funcționare care depășesc 100 000 EUR, să atașeze un raport de audit extern realizat de un auditor autorizat, certificând conturile pentru ultimul exercițiu financiar disponibil și oferind o evaluare a viabilității financiare a organizației solicitante. |
| --- | --- |

—

pentru cererile de subvenții de funcționare care depășesc 100 000 EUR, să atașeze un raport de audit extern realizat de un auditor autorizat, certificând conturile pentru ultimul exercițiu financiar disponibil și oferind o evaluare a viabilității financiare a organizației solicitante.

Doar organizațiile care dispun de resursele operaționale, competențele și experiența profesională necesare pot beneficia de o subvenție. În acest scop, următoarele informații trebuie anexate în sprijinul cererii:

| — | cel mai recent raport anual de activitate al organizației sau, în cazul unei organizații nou constituite, curricula vitae ale membrilor consiliului de administrație și ale altor membri ai personalului și rapoartele anuale de activitate ale organizațiilor membre ale noii entități; |
| --- | --- |

—

cel mai recent raport anual de activitate al organizației sau, în cazul unei organizații nou constituite, curricula vitae ale membrilor consiliului de administrație și ale altor membri ai personalului și rapoartele anuale de activitate ale organizațiilor membre ale noii entități;

| — | orice referință privind participarea la sau solicitări de acțiuni finanțate de Comisia Europeană, încheierea de acorduri de subvenționare și de contracte finanțate de la bugetul comunitar. |
| --- | --- |

—

orice referință privind participarea la sau solicitări de acțiuni finanțate de Comisia Europeană, încheierea de acorduri de subvenționare și de contracte finanțate de la bugetul comunitar.

3.   CRITERII DE ATRIBUIRE

Criteriile de atribuire permit selecția programelor de lucru care pot garanta respectarea obiectivelor și priorităților Comisiei, precum și o difuzare și o comunicare adecvate, inclusiv în ceea ce privește vizibilitatea finanțării comunitare.

În acest scop, programul de lucru anual prezentat în vederea obținerii unei finanțări comunitare trebuie să îndeplinească următoarele criterii:

| (a) | Relevanța politică și contextuală
  Programul de lucru anual trebuie să corespundă obiectivelor celui de Al doilea program comunitar în domeniul sănătății în ceea ce privește planul de lucru anual pentru 2009. |
| --- | --- |

(a)

Relevanța politică și contextuală

Programul de lucru anual trebuie să corespundă obiectivelor celui de Al doilea program comunitar în domeniul sănătății în ceea ce privește planul de lucru anual pentru 2009.

| (b) | Calitatea tehnică a programului de lucru propus
  Programul de lucru trebuie să fie clar, realist și detaliat, în special cu privire la următoarele aspecte:






  — | claritatea obiectivelor și pertinența acestora pentru realizarea rezultatelor preconizate; |
| --- | --- | --- |

(b)

Calitatea tehnică a programului de lucru propus

Programul de lucru trebuie să fie clar, realist și detaliat, în special cu privire la următoarele aspecte:

—

claritatea obiectivelor și pertinența acestora pentru realizarea rezultatelor preconizate;

| — | descrierea activităților planificate, a sarcinilor și a responsabilităților, precum și a calendarului, inclusiv acțiunile în materie de comunicare și difuzare; |
| --- | --- |

—

descrierea activităților planificate, a sarcinilor și a responsabilităților, precum și a calendarului, inclusiv acțiunile în materie de comunicare și difuzare;

| — | descrierea evaluării interne și externe a acțiunilor și a indicatorilor care urmează a fi folosiți pentru a verifica realizarea obiectivelor programului de lucru. |
| --- | --- |

—

descrierea evaluării interne și externe a acțiunilor și a indicatorilor care urmează a fi folosiți pentru a verifica realizarea obiectivelor programului de lucru.

Programul de lucru trebuie să prezinte un bun raport cost-eficiență și să demonstreze astfel că bugetul este pe măsura resurselor care urmează a fi utilizate.

| (c) | Calitatea gestionării
  Organizația care solicită finanțarea trebuie:






  — | să garanteze o structură de guvernanță adecvată, un proces administrativ, resurse umane, financiare și administrative și bune relații de lucru cu partenerii relevanți și cu părțile implicate; |
| --- | --- | --- |

(c)

Calitatea gestionării

Organizația care solicită finanțarea trebuie:

—

să garanteze o structură de guvernanță adecvată, un proces administrativ, resurse umane, financiare și administrative și bune relații de lucru cu partenerii relevanți și cu părțile implicate;

| — | să poată demonstra nivelul de realizare a obiectivelor sale organizaționale și capacitatea sa de a obține rezultate. |
| --- | --- |

—

să poată demonstra nivelul de realizare a obiectivelor sale organizaționale și capacitatea sa de a obține rezultate.

---

(1)  Termenul de „sector privat” include societățile comerciale/întreprinderile/corporațiile, organizațiile de afaceri sau alte entități cu scop lucrativ, indiferent de natura lor juridică (înregistrate/neînregistrate), de participații (în totalitate sau parțial private/de stat) sau de dimensiunea lor (mari/mici), în cazul în care nu sunt controlate de public.

(2)  Se vor enumera colaboratorii care dețin o poziție care ar putea duce la un conflict de interese (articolul 52 din Regulamentul financiar și articolul 34 din normele de aplicare).

---

| 26.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/74

---

DECIZIA COMISIEI

din 25 februarie 2009

de acordare a unei derogări în favoarea Austriei în conformitate cu Decizia 2008/671/CE privind utilizarea armonizată a spectrului radio în banda de frecvențe 5 875-5 905 MHz pentru aplicațiile sistemelor inteligente de transport (SIT) legate de siguranță

[notificată cu numărul C(2009) 1136]

(Numai textul în limba germană este autentic)

(2009/159/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Decizia nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (Decizia privind spectrul de frecvențe radio) (1), în special articolul 4 alineatul (5),

având în vedere Decizia 2008/671/CE a Comisiei din 5 august 2008 privind utilizarea armonizată a spectrului radio în banda de frecvențe 5 875-5 905 MHz pentru aplicațiile sistemelor inteligente de transport (SIT) legate de siguranță (2), în special articolul 3 alineatul (2),

având în vedere cererea formulată de Austria la data de 25 noiembrie 2008,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Decizia 2008/671/CE, statele membre au obligația de a desemna și de a pune la dispoziție în mod neexclusiv banda de frecvențe 5 875-5 905 MHz pentru sisteme inteligente de transport (SIT), cu respectarea anumitor parametri, până la data de 6 februarie 2009. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Decizia 2008/671/CE, statele membre au obligația de a desemna și de a pune la dispoziție în mod neexclusiv banda de frecvențe 5 875-5 905 MHz pentru sisteme inteligente de transport (SIT), cu respectarea anumitor parametri, până la data de 6 februarie 2009.

| (2) | Articolul 3 alineatul (2) din Decizia 2008/671/CE prevede că, prin derogare, statele membre pot solicita perioade de tranziție și/sau măsuri privind partajarea spectrului de frecvențe radio, în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Decizia nr. 676/2002/CE. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 3 alineatul (2) din Decizia 2008/671/CE prevede că, prin derogare, statele membre pot solicita perioade de tranziție și/sau măsuri privind partajarea spectrului de frecvențe radio, în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Decizia nr. 676/2002/CE.

| (3) | Austria a informat Comisia că, deoarece această bandă este asignată în prezent în mod exclusiv sistemelor radio punct la punct de transmisie în microunde de știri, emisiuni și reportaje (Electronic News Gathering, ENG), nu este în măsură să îndeplinească la timp cerințele prevăzute în Decizia 2008/671/CE. |
| --- | --- |

(3)

Austria a informat Comisia că, deoarece această bandă este asignată în prezent în mod exclusiv sistemelor radio punct la punct de transmisie în microunde de știri, emisiuni și reportaje (Electronic News Gathering, ENG), nu este în măsură să îndeplinească la timp cerințele prevăzute în Decizia 2008/671/CE.

| (4) | Autorizația de instalare și exploatare a sistemelor ENG punct la punct a fost acordată de autoritățile austriece Societății Austriece de Radiodifuziune în 1989 și este valabilă pe întregul teritoriu al Austriei, fără limite geografice sau temporale. Austria a subliniat faptul că Societatea Austriacă de Radiodifuziune va adopta noi echipamente de transmisie ENG punct la punct, astfel încât să utilizeze o altă bandă de frecvențe și a fost de acord să renunțe la autorizația de a utiliza banda de frecvențe 5 875-5 905 MHz până la 31 decembrie 2011. Începând cu 1 ianuarie 2012, banda de frecvențe 5 875-5 905 MHz va fi pusă integral la dispoziția aplicațiilor SIT legate de siguranță, conform Deciziei 2008/671/CE. |
| --- | --- |

(4)

Autorizația de instalare și exploatare a sistemelor ENG punct la punct a fost acordată de autoritățile austriece Societății Austriece de Radiodifuziune în 1989 și este valabilă pe întregul teritoriu al Austriei, fără limite geografice sau temporale. Austria a subliniat faptul că Societatea Austriacă de Radiodifuziune va adopta noi echipamente de transmisie ENG punct la punct, astfel încât să utilizeze o altă bandă de frecvențe și a fost de acord să renunțe la autorizația de a utiliza banda de frecvențe 5 875-5 905 MHz până la 31 decembrie 2011. Începând cu 1 ianuarie 2012, banda de frecvențe 5 875-5 905 MHz va fi pusă integral la dispoziția aplicațiilor SIT legate de siguranță, conform Deciziei 2008/671/CE.

| (5) | Prin scrisoarea transmisă Comisiei la 25 noiembrie, Austria a solicitat în mod oficial o perioadă de tranziție în care SIT să poată fi utilizate pe teritoriul său numai în anumite limite temporale și regionale care urmează să fie stabilite după coordonarea, de către autoritățile austriece responsabile de gestionarea spectrului de frecvențe, cu sistemele ENG punct la punct operate de Societatea Austriacă de Radiodifuziune. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea transmisă Comisiei la 25 noiembrie, Austria a solicitat în mod oficial o perioadă de tranziție în care SIT să poată fi utilizate pe teritoriul său numai în anumite limite temporale și regionale care urmează să fie stabilite după coordonarea, de către autoritățile austriece responsabile de gestionarea spectrului de frecvențe, cu sistemele ENG punct la punct operate de Societatea Austriacă de Radiodifuziune.

| (6) | Austria a oferit suficiente informații și justificări de natură tehnică în sprijinul acestei cereri, bazându-se în special pe concluziile CEPT conform cărora, în lipsa unor măsuri luate la nivel național pentru asigurarea coexistenței sistemelor punct la punct și a sistemelor SIT legate de siguranță, este posibil ca între acestea să apară interferențe prejudiciabile. Aceste interferențe prejudiciabile ar putea cauza grave accidente de circulație. |
| --- | --- |

(6)

Austria a oferit suficiente informații și justificări de natură tehnică în sprijinul acestei cereri, bazându-se în special pe concluziile CEPT conform cărora, în lipsa unor măsuri luate la nivel național pentru asigurarea coexistenței sistemelor punct la punct și a sistemelor SIT legate de siguranță, este posibil ca între acestea să apară interferențe prejudiciabile. Aceste interferențe prejudiciabile ar putea cauza grave accidente de circulație.

| (7) | Interdicția totală de a utiliza banda de frecvențe 5 875-5 905 MHz pentru SIT s-ar limita la arii restrânse din teritoriul Austriei și la perioade scurte de timp. Utilizarea acestei benzi pentru SIT ar fi permisă în continuare pe restul teritoriului Austriei, sub rezerva coordonării de către autoritățile responsabile de gestionarea spectrului de frecvențe în Austria. Prin urmare, derogarea nu ar avea un impact semnificativ asupra implantării tehnologiei SIT în Austria, cu atât mai mult cu cât se preconizează că, până în 2011, disponibilitatea acestor sisteme pe piață va fi relativ limitată. |
| --- | --- |

(7)

Interdicția totală de a utiliza banda de frecvențe 5 875-5 905 MHz pentru SIT s-ar limita la arii restrânse din teritoriul Austriei și la perioade scurte de timp. Utilizarea acestei benzi pentru SIT ar fi permisă în continuare pe restul teritoriului Austriei, sub rezerva coordonării de către autoritățile responsabile de gestionarea spectrului de frecvențe în Austria. Prin urmare, derogarea nu ar avea un impact semnificativ asupra implantării tehnologiei SIT în Austria, cu atât mai mult cu cât se preconizează că, până în 2011, disponibilitatea acestor sisteme pe piață va fi relativ limitată.

| (8) | Dată fiind natura excepțională a derogării, un raport asupra evoluției situației SIT și ENG în Austria ar contribui la buna desfășurare a perioadei de tranziție. |
| --- | --- |

(8)

Dată fiind natura excepțională a derogării, un raport asupra evoluției situației SIT și ENG în Austria ar contribui la buna desfășurare a perioadei de tranziție.

| (9) | Membrii Comitetului pentru spectrul de frecvențe radio au declarat la reuniunea comitetului din 17 decembrie 2008 că nu au obiecții față de această derogare tranzitorie. |
| --- | --- |

(9)

Membrii Comitetului pentru spectrul de frecvențe radio au declarat la reuniunea comitetului din 17 decembrie 2008 că nu au obiecții față de această derogare tranzitorie.

| (10) | Derogarea solicitată nu va amâna excesiv implementarea Deciziei 2008/671/CE și nici nu va crea diferențe disproporționate în materie de concurență sau de reglementare între statele membre. Derogarea este suficient de întemeiată având în vedere situația particulară a Austriei, iar implementarea deplină a Deciziei 2008/671/CE în acest stat trebuie facilitată, |
| --- | --- |

(10)

Derogarea solicitată nu va amâna excesiv implementarea Deciziei 2008/671/CE și nici nu va crea diferențe disproporționate în materie de concurență sau de reglementare între statele membre. Derogarea este suficient de întemeiată având în vedere situația particulară a Austriei, iar implementarea deplină a Deciziei 2008/671/CE în acest stat trebuie facilitată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Austria este autorizată să deroge de la îndeplinirea obligațiilor prevăzute în Decizia 2008/671/CE privind utilizarea armonizată a spectrului radio în banda de frecvențe 5 875-5 905 MHz pentru aplicațiile sistemelor inteligente de transport (SIT) legate de siguranță, sub rezerva condițiilor prevăzute în prezenta decizie.

Articolul 2

Până la 31 decembrie 2011, Austria poate impune limite temporale și geografice în ceea ce privește utilizarea benzii de frecvențe 5 875-5 905 MHz pentru aplicațiile legate de siguranță ale SIT, pentru a asigura coordonarea cu sistemele punct la punct operate de Societatea Austriacă de Radiodifuziune în banda respectivă.

Articolul 3

Până la 30 iunie 2011, Austria prezintă Comisiei un raport privind implementarea prezentei decizii.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Republicii Austria.

Adoptată la Bruxelles, 25 februarie 2009.

Pentru Comisie

Viviane REDING

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 108, 24.4.2002, p. 1.

1

(2)  JO L 220, 15.8.2008, p. 24.

2

---

ORIENTĂRI

Banca Centrală Europeană

| 26.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/76 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/76

---

ORIENTAREA BĂNCII CENTRALE EUROPENE

din 19 decembrie 2008

de modificare a Orientării BCE/2007/9 privind statistica monetară și statistica privind instituțiile și piețele financiare (reformare)

(BCE/2008/31)

(2009/160/CE)

CONSILIUL GUVERNATORILOR BĂNCII CENTRALE EUROPENE,

având în vedere Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, în special articolele 5.1, 12.1 și 14.3,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 25/2009 al Băncii Centrale Europene din 19 decembrie 2008 privind bilanțul sectorului instituții financiare monetare (reformare) (BCE/2008/32) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2533/98 al Consiliului din 23 noiembrie 1998 privind colectarea informațiilor statistice de către Banca Centrală Europeană (2),

având în vedere Directiva 86/635/CEE a Consiliului din 8 decembrie 1986 privind conturile anuale și conturile consolidate ale băncilor și ale altor instituții financiare (3),

având în vedere Orientarea BCE/2006/16 din 10 noiembrie 2006 privind cadrul juridic al procedurilor contabile și al raportării financiare din Sistemul European al Băncilor Centrale (4),

având în vedere anexa A la Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind Sistemul European de conturi naționale și regionale din Comunitate (5),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 24/2009 al Băncii Centrale Europene din 19 decembrie 2008 privind statisticile referitoare la activele și pasivele societăților vehicul investițional angajate în operațiuni de securitizare (BCE/2008/30) (6),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30) privind statisticile referitoare la activele și pasivele societăților vehicul investițional angajate în operațiuni de securitizare (denumite în continuare „SVI”) prevede că, în anumite condiții, SVI pot fi exonerate de la îndeplinirea unora sau tuturor obligațiilor de raportare statistică stabilite de Regulamentul (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30) și că, în schimb, băncile centrale naționale (BCN) pot să extragă datele solicitate din alte surse de date statistice, publice sau de supraveghere. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30) privind statisticile referitoare la activele și pasivele societăților vehicul investițional angajate în operațiuni de securitizare (denumite în continuare „SVI”) prevede că, în anumite condiții, SVI pot fi exonerate de la îndeplinirea unora sau tuturor obligațiilor de raportare statistică stabilite de Regulamentul (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30) și că, în schimb, băncile centrale naționale (BCN) pot să extragă datele solicitate din alte surse de date statistice, publice sau de supraveghere.

| (2) | Datele privind titlurile de valoare emise de SVI și/sau titlurile de valoare deținute de SVI pot fi extrase dintr-o bază de date centralizată a titlurilor de valoare (Centralised Securities Database, CSDB); prin urmare, o CSDB funcțională este esențială pentru a permite extragerea datelor privind titlurile de valoare emise de SVI și/sau titlurile de valoare deținute de SVI, |
| --- | --- |

(2)

Datele privind titlurile de valoare emise de SVI și/sau titlurile de valoare deținute de SVI pot fi extrase dintr-o bază de date centralizată a titlurilor de valoare (Centralised Securities Database, CSDB); prin urmare, o CSDB funcțională este esențială pentru a permite extragerea datelor privind titlurile de valoare emise de SVI și/sau titlurile de valoare deținute de SVI,

ADOPTĂ PREZENTA ORIENTARE:

Articolul 1

Orientarea BCE/2007/9 (7) se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduce următorul articol 18a:
  „Articolul 18a
  Statistici privind activele și pasivele SVI
  BCN compilează și raportează informații statistice agregate separate privind activele și pasivele SVI în conformitate cu partea 15 din anexa III la prezenta orientare. Datele se transmit pentru următoarele trei subcategorii: (i) SVI angajate în operațiuni de securitizare tradițională; (ii) SVI angajate în operațiuni de securitizare sintetică; și (iii) alte SVI.
  În sensul statisticilor SVI, securitizarea tradițională se referă la securitizările în cadrul cărora transferul riscului se realizează prin transferul economic către SVI al activelor care sunt securitizate. Acesta se realizează prin transferul proprietății activelor securitizate de la inițiator sau prin subparticipare.
  Securitizarea sintetică se referă la securitizările în cadrul cărora transferul riscului se realizează prin utilizarea instrumentelor financiare derivate de acoperire a riscului de credit, a garanțiilor sau a altui mecanism similar.
  Aceste cerințe se referă la datele privind soldurile existente la sfârșit de trimestru, tranzacțiile financiare și anulările/reducerile furnizate trimestrial.
  BCN pot transmite BCE datele solicitate privind anulările/reducerile cu maxima diligență posibilă.
  BCN raportează trimestrial către BCE datele privind soldurile SVI, tranzacțiile financiare și anulările/reducerile, până la încheierea activității în cea de-a douăzeci și opta zi lucrătoare următoare sfârșitului de trimestru la care se referă datele.
  Următoarele reguli generale se aplică revizuirii datelor trimestriale:






  (a) | pe parcursul perioadelor regulate de compilare, adică din cea de-a douăzeci și opta zi lucrătoare care urmează sfârșitului trimestrului de referință până în ziua precedentă zilei în care datele sunt retransmise către BCN, BCN pot revizui datele referitoare la trimestrul de referință precedent; |
| --- | --- | --- |

1.

Se introduce următorul articol 18a:

„Articolul 18a

Statistici privind activele și pasivele SVI

BCN compilează și raportează informații statistice agregate separate privind activele și pasivele SVI în conformitate cu partea 15 din anexa III la prezenta orientare. Datele se transmit pentru următoarele trei subcategorii: (i) SVI angajate în operațiuni de securitizare tradițională; (ii) SVI angajate în operațiuni de securitizare sintetică; și (iii) alte SVI.

În sensul statisticilor SVI, securitizarea tradițională se referă la securitizările în cadrul cărora transferul riscului se realizează prin transferul economic către SVI al activelor care sunt securitizate. Acesta se realizează prin transferul proprietății activelor securitizate de la inițiator sau prin subparticipare.

Securitizarea sintetică se referă la securitizările în cadrul cărora transferul riscului se realizează prin utilizarea instrumentelor financiare derivate de acoperire a riscului de credit, a garanțiilor sau a altui mecanism similar.

Aceste cerințe se referă la datele privind soldurile existente la sfârșit de trimestru, tranzacțiile financiare și anulările/reducerile furnizate trimestrial.

BCN pot transmite BCE datele solicitate privind anulările/reducerile cu maxima diligență posibilă.

BCN raportează trimestrial către BCE datele privind soldurile SVI, tranzacțiile financiare și anulările/reducerile, până la încheierea activității în cea de-a douăzeci și opta zi lucrătoare următoare sfârșitului de trimestru la care se referă datele.

Următoarele reguli generale se aplică revizuirii datelor trimestriale:

(a)

pe parcursul perioadelor regulate de compilare, adică din cea de-a douăzeci și opta zi lucrătoare care urmează sfârșitului trimestrului de referință până în ziua precedentă zilei în care datele sunt retransmise către BCN, BCN pot revizui datele referitoare la trimestrul de referință precedent;

| (b) | în afara perioadelor regulate de compilare, BCN pot, de asemenea, să revizuiască datele referitoare la perioadele de referință anterioare trimestrului de referință precedent, între altele, în caz de greșeli, reclasificări sau proceduri de raportare îmbunătățite; |
| --- | --- |

(b)

în afara perioadelor regulate de compilare, BCN pot, de asemenea, să revizuiască datele referitoare la perioadele de referință anterioare trimestrului de referință precedent, între altele, în caz de greșeli, reclasificări sau proceduri de raportare îmbunătățite;

| (c) | atunci când prezintă relevanță, se includ în statisticile SVI, în conformitate cu literele (a) și (b), revizuirile datelor raportate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 25/2009 al Băncii Centrale Europene (BCE/2008/32) (8) în ceea ce privește creditele inițiate și administrate de IFM din zona euro. |
| --- | --- |

(c)

atunci când prezintă relevanță, se includ în statisticile SVI, în conformitate cu literele (a) și (b), revizuirile datelor raportate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 25/2009 al Băncii Centrale Europene (BCE/2008/32) (8) în ceea ce privește creditele inițiate și administrate de IFM din zona euro.

Pentru a îndeplini cerințele de raportare statistică de la care SVI sunt scutite în temeiul articolului 5 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 24/2009 al Băncii Centrale Europene (BCE/2008/30) (9), BCN, după ce consultă BCE, hotărăsc asupra abordării corespunzătoare în privința compilării activelor și pasivelor SVI, în funcție de organizarea piețelor aferente și de disponibilitatea în statul membru a altor informații statistice, publice sau de supraveghere relevante.

În cazul în care BCN extrag datele privind titlurile de valoare emise de SVI și/sau privind titlurile de valoare deținute de SVI dintr-o CSDB ori dintr-o altă bază de date a titlurilor de valoare și/sau datele privind activele și pasivele SVI din alte surse de date statistice, din surse publice, cum sunt rapoartele anterioare vânzării sau rapoartele investitorilor, ori surse de date de supraveghere, se aplică standardele de calitate a datelor descrise mai jos.

Astfel după cum se menționează în partea 15 din anexa III la prezenta orientare, se face o distincție între seriile ancoră (anchor series), care sunt supuse unor standarde de calitate înalte, în comparație cu datele raportate în mod direct de către SVI în conformitate cu anexa III la Regulamentul (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30) și care sunt verificabile ulterior (ex-post) așa după cum se subliniază la alineatul (9) și serii non-ancoră (non-anchor series) care pot fi apreciate potrivit unor standarde de calitate mai puțin riguroase (10).

În cazul în care BCN extrag datele privind activele și pasivele SVI din surse de date de supraveghere, BCN se asigură că aceste surse sunt armonizate de o manieră suficientă, conform cerințelor de raportare ale SVI, cu conceptele și definițiile statistice. Aceeași regulă se aplică datelor care sunt extrase din alte surse de date statistice.

În cazul în care datele nu sunt raportate direct de către SVI în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30), calitatea datelor se monitorizează de către BCN pe baza informațiilor disponibile din declarațiile financiare anuale, astfel cum se subliniază la alineatul (9). În cazul în care verificările încrucișate între datele extrase trimestrial și declarațiile financiare anuale demonstrează că standardele înalte de calitate nu sunt îndeplinite, BCN iau măsurile necesare pentru a se asigura că datele îndeplinesc standardele de calitate impuse, inclusiv posibila colectare directă a datelor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30).

În cazul în care datele privind soldurile și noile emisiuni de titluri de creanță ale SVI și/sau titlurile de valoare deținute de SVI sunt compilate din CSDB sau dintr-o altă bază de date a titlurilor de valoare, BCN asigură o sferă de acoperire largă a titlurilor de valoare emise de SVI și/sau a titlurilor de valoare deținute de SVI și monitorizează astfel de date periodic astfel cum se prevede la alineatul (10). În cazul în care sfera de acoperire și indicatorii de calitate pentru setul relevant de titluri de valoare din CSDB sau altă bază de date a titlurilor de valoare indică neîndeplinirea standardelor de calitate, BCN iau măsurile necesare pentru îndeplinirea standardelor de calitate impuse, inclusiv posibila colectare directă a datelor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30).

În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32), BCN colectează datele cu privire la creditele achiziționate de SVI care sunt inițiate și administrate de IFM din zona euro și sunt defalcate în funcție de scadență, sector și rezidența debitorilor, astfel după cum se menționează în partea 15 din anexa III la prezenta orientare.

Dacă inițiatorii creditelor securitizate sunt IFM rezidente în aceeași țară ca și SVI, iar aceste IFM naționale continuă să administreze activele securitizate, BCN poate compila această parte a datelor privind portofoliul de credite al SVI, în ceea ce privește soldurile și tranzacțiile financiare, pornind de la datele colectate de la IFM naționale, astfel cum se precizează în articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32), în loc să colecteze aceste date direct de la SVI.

Dacă inițiatorii creditelor securitizate sunt IFM rezidente într-un alt stat membru din zona euro, iar aceste IFM continuă să administreze active securitizate, BCN schimbă informațiile colectate de la aceste IFM în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32). Fiecare BCN colectează informațiile în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) cu privire la creditele inițiate și administrate de IFM naționale și care au fost securitizate la o SVI rezidentă în alt stat membru din zona euro.

În scopul schimbului transfrontalier de informații, fiecare BCN transmite informații către BCE cu privire la creditele inițiate și administrate de IFM naționale în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) în conformitate cu partea 15 din anexa III la prezenta orientare.

BCN raportează aceste date către BCE până la sfârșitul celei de-a douăzeci și treia zi lucrătoare următoare sfârșitului trimestrului la care se referă datele.

BCE asigură, în conformitate cu actele juridice aplicabile privind protecția datelor confidențiale, modalitățile tehnice pentru realizarea schimbului transfrontalier de informații. BCE redistribuie datele respectivelor BCN în cea de-a douăzeci și patra zi lucrătoare următoare sfârșitului trimestrului la care se referă datele.

BCN implicate în schimbul de date pentru securitizările existente clarifică orice întrebări existente și chestiuni de coordonare pe o bază bilaterală și, dacă este cazul, schimbă informații relevante. În cazul în care există securitizări noi, BCN relevante pot solicita BCE să acționeze în calitate de coordonator.

În cazul în care BCN compilează date privind activele și pasivele SVI direct de la SVI și dacă este relevant, pe baza datelor raportate de IFM în temeiul Regulamentului (CE) nr. 25/2009 (BCE/2008/32) și dacă BCN acordă derogări SVI în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30), BCN extind sfera de acoperire până la 100 % pentru toate SVI atunci când compilează date privind activele și pasivele trimestriale ale SVI raportate către BCE pentru solduri, tranzacții financiare și anulări/reduceri.

În cazul în care BCN compilează date privind activele și pasivele SVI din alte surse statistice, publice și/sau de supraveghere, acestea pot efectua compilarea pe baza unui eșantion de SVI, atât timp cât aceste SVI reprezintă cel puțin 95 % din totalul soldurilor activelor SVI în calitate de unitate de observare statistică de referință cu obligații de raportare dintr-un stat membru relevant, astfel cum este reprezentat în lista SVI. BCN extind sfera de acoperire până la 100 % atunci când compilează datele trimestriale privind activele și pasivele SVI raportate trimestrial BCE pentru solduri, tranzacții financiare și anulări/reduceri.

BCN transmit BCE note explicative prin care prezintă motivele revizuirilor semnificative, precum și ale oricăror alte revizuiri făcute conform articolului 18a alineatul (3) litera (b) din prezenta orientare.

BCN verifică calitatea datelor trimestriale care nu sunt raportate direct de SVI sau IFM în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30), pe baza informațiilor disponibile din declarațiile financiare anuale.

Rezultatul verificărilor calității se transmite BCE până la sfârșitul lunii septembrie a fiecărui an sau la cea mai apropiată dată imediat următoare în conformitate cu practicile juridice naționale aplicabile în statul membru de rezidență a SVI.

În cazul în care CSDB sau o altă bază de date a titlurilor de valoare este folosită ca sursă de date pentru statisticile SVI în conformitate cu alineatul (5), BCN transmit anual BCE indicatori privind sfera de acoperire și calitatea setului relevant de titluri de valoare din CSDB sau cealaltă bază de date a titlurilor de valoare în conformitate cu metodologia care urmează să fie comunicată separat BCN.

Informațiile sus-menționate se transmit BCE până la sfârșitul lunii februarie a fiecărui an, luând ca perioadă de referință datele de la sfârșitul lunii decembrie a anului precedent.

| 2. | Se introduce următorul articol 20a:
  „Articolul 20a
  Lista SVI întocmită în scopuri statistice
  Variabilele culese pentru stabilirea și menținerea listei SVI întocmită în scopuri statistice, prevăzută la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30), sunt specificate în anexa VIII la prezenta orientare.
  BCN raportează actualizări ale variabilelor specificate în partea 1 din anexa VIII la prezenta orientare, fie când au loc schimbări în sectorul SVI, de exemplu o instituție intră în sectorul SVI sau o SVI iese din sectorul SVI, fie când se produc schimbări în atributele SVI.
  BCN obțin actualizări prin compararea listei lor naționale a SVI de la sfârșitul a două trimestre succesive, adică acestea nu iau în considerare modificările care au loc în cursul trimestrului.
  În cazul în care este raportată o nouă instituție sau o instituție care urmează a fi modificată, BCN completează toate variabilele obligatorii.
  În cazul în care este raportată o instituție care iese din sectorul SVI, BCN raportează cel puțin următoarele informații: tipul cererii, adică de eliminare, și codul de identificare a SVI, adică variabila «fvc_id».
  Atunci când este posibil, BCN nu realocă noilor SVI sau SVI modificate codurile de identificare SVI ale SVI eliminate.
  În cazul raportării actualizărilor, BCN pot utiliza setul lor de caractere naționale, cu condiția să utilizeze alfabetul latin. BCN folosesc Unicode pentru a afișa corect toate seturile de caractere speciale atunci când primesc informații de la BCE prin intermediul Sistemului de schimb de date RIAD.
  Înainte de transmiterea actualizărilor către BCE, BCN efectuează verificările de validare prevăzute în partea 2 din anexa VIII la prezenta orientare.
  BCN transmit BCE actualizări ale variabilelor prevăzute în partea 1 din anexa VIII la prezenta orientare, cel puțin trimestrial, în termen de paisprezece zile lucrătoare de la data de referință.
  BCN transmit actualizări prin fișiere în format XML. BCE procesează apoi datele prin intermediul Sistemului de schimb de date RIAD. În cazul în care EXDI și/sau Sistemul de schimb de date RIAD nu funcționează, actualizările se transmit în format XML, prin intermediul contului Cebamail N13. În cazul în care sistemul Cebamail nu este funcțional pentru transferul fișierelor cu actualizări sau corecturi referitoare la SVI, BCN transferă aceste fișiere prin e-mail, în format XML, la următoarea adresă: birs@ecb.europa.eu.
  BCN care folosesc proceduri de introducere manuală a datelor, instituie un set corespunzător de controale, pentru a minimiza erorile de operare și pentru a asigura acuratețea și consecvența actualizărilor SVI raportate prin intermediul Sistemului de schimb de date RIAD.
  La primirea actualizărilor, adică a celor mai noi informații disponibile, BCE efectuează imediat verificările de validare conform părții 2 din anexa VIII la prezenta orientare.
  BCE transmite imediat BCN următoarele: (i) o confirmare de primire care conține informații concise privind actualizările SVI care au fost procesate și implementate cu succes în setul de date privind SVI al BCE; și/sau (ii) o confirmare de eroare care conține informații detaliate privind actualizările SVI și verificările de validare care au eșuat. În conformitate cu partea 1 din anexa VIII la prezenta orientare, BCE implementează, total sau parțial, o variabilă «object_request» incompletă, incorectă sau lipsă ori o respinge.
  La primirea unei confirmări de eroare, BCN acționează imediat pentru a transmite informațiile corectate. În cazul în care nu este posibilă acțiunea imediată, BCN au la dispoziție maxim două zile lucrătoare, adică până la 17:59 ora Europei Centrale (CET) din a doua zi lucrătoare, pentru a raporta informațiile corectate, de la termenul pentru raportare prevăzut la alineatul (2).
  BCE face o copie a setului de date privind SVI, excluzând valorile marcate ca fiind confidențiale, la ora 18:00 CET din a doua zi lucrătoare următoare termenului pentru raportare prevăzut la alineatul (2). Informațiile actualizate se publică la ora 12:00 CET în ziua următoare.
  BCE nu publică valorile care au fost marcate ca fiind confidențiale.
  În același timp cu publicarea pe site-ul său a listei SVI, BCE transmite lista către BCN prin intermediul Sistemului de schimb de date RIAD.” |
| --- | --- |

2.

Se introduce următorul articol 20a:

„Articolul 20a

Lista SVI întocmită în scopuri statistice

Variabilele culese pentru stabilirea și menținerea listei SVI întocmită în scopuri statistice, prevăzută la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30), sunt specificate în anexa VIII la prezenta orientare.

BCN raportează actualizări ale variabilelor specificate în partea 1 din anexa VIII la prezenta orientare, fie când au loc schimbări în sectorul SVI, de exemplu o instituție intră în sectorul SVI sau o SVI iese din sectorul SVI, fie când se produc schimbări în atributele SVI.

BCN obțin actualizări prin compararea listei lor naționale a SVI de la sfârșitul a două trimestre succesive, adică acestea nu iau în considerare modificările care au loc în cursul trimestrului.

În cazul în care este raportată o nouă instituție sau o instituție care urmează a fi modificată, BCN completează toate variabilele obligatorii.

În cazul în care este raportată o instituție care iese din sectorul SVI, BCN raportează cel puțin următoarele informații: tipul cererii, adică de eliminare, și codul de identificare a SVI, adică variabila «fvc_id».

Atunci când este posibil, BCN nu realocă noilor SVI sau SVI modificate codurile de identificare SVI ale SVI eliminate.

În cazul raportării actualizărilor, BCN pot utiliza setul lor de caractere naționale, cu condiția să utilizeze alfabetul latin. BCN folosesc Unicode pentru a afișa corect toate seturile de caractere speciale atunci când primesc informații de la BCE prin intermediul Sistemului de schimb de date RIAD.

Înainte de transmiterea actualizărilor către BCE, BCN efectuează verificările de validare prevăzute în partea 2 din anexa VIII la prezenta orientare.

BCN transmit BCE actualizări ale variabilelor prevăzute în partea 1 din anexa VIII la prezenta orientare, cel puțin trimestrial, în termen de paisprezece zile lucrătoare de la data de referință.

BCN transmit actualizări prin fișiere în format XML. BCE procesează apoi datele prin intermediul Sistemului de schimb de date RIAD. În cazul în care EXDI și/sau Sistemul de schimb de date RIAD nu funcționează, actualizările se transmit în format XML, prin intermediul contului Cebamail N13. În cazul în care sistemul Cebamail nu este funcțional pentru transferul fișierelor cu actualizări sau corecturi referitoare la SVI, BCN transferă aceste fișiere prin e-mail, în format XML, la următoarea adresă: birs@ecb.europa.eu.

BCN care folosesc proceduri de introducere manuală a datelor, instituie un set corespunzător de controale, pentru a minimiza erorile de operare și pentru a asigura acuratețea și consecvența actualizărilor SVI raportate prin intermediul Sistemului de schimb de date RIAD.

La primirea actualizărilor, adică a celor mai noi informații disponibile, BCE efectuează imediat verificările de validare conform părții 2 din anexa VIII la prezenta orientare.

BCE transmite imediat BCN următoarele: (i) o confirmare de primire care conține informații concise privind actualizările SVI care au fost procesate și implementate cu succes în setul de date privind SVI al BCE; și/sau (ii) o confirmare de eroare care conține informații detaliate privind actualizările SVI și verificările de validare care au eșuat. În conformitate cu partea 1 din anexa VIII la prezenta orientare, BCE implementează, total sau parțial, o variabilă «object_request» incompletă, incorectă sau lipsă ori o respinge.

La primirea unei confirmări de eroare, BCN acționează imediat pentru a transmite informațiile corectate. În cazul în care nu este posibilă acțiunea imediată, BCN au la dispoziție maxim două zile lucrătoare, adică până la 17:59 ora Europei Centrale (CET) din a doua zi lucrătoare, pentru a raporta informațiile corectate, de la termenul pentru raportare prevăzut la alineatul (2).

BCE face o copie a setului de date privind SVI, excluzând valorile marcate ca fiind confidențiale, la ora 18:00 CET din a doua zi lucrătoare următoare termenului pentru raportare prevăzut la alineatul (2). Informațiile actualizate se publică la ora 12:00 CET în ziua următoare.

BCE nu publică valorile care au fost marcate ca fiind confidențiale.

În același timp cu publicarea pe site-ul său a listei SVI, BCE transmite lista către BCN prin intermediul Sistemului de schimb de date RIAD.”

| 3. | Anexa III se modifică și anexa VIII se adaugă în conformitate cu anexa la prezenta orientare. |
| --- | --- |

3.

Anexa III se modifică și anexa VIII se adaugă în conformitate cu anexa la prezenta orientare.

| 4. | În glosar, definiția societăților vehicul investițional se înlocuiește cu următoarea:
  „Societățile vehicul investițional angajate în operațiuni de securitizare: sunt definite la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30).” |
| --- | --- |

4.

În glosar, definiția societăților vehicul investițional se înlocuiește cu următoarea:

„Societățile vehicul investițional angajate în operațiuni de securitizare: sunt definite la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30).”

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezenta orientare intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 3

Destinatari

Prezenta orientare se adresează tuturor băncilor centrale ale Eurosistemului.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 19 decembrie 2008.

În numele Consiliului guvernatorilor BCE

Președintele BCE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  JO L 15, 20.1.2009, p. 14.

1

(2)  JO L 318, 27.11.1998, p. 8.

2

(3)  JO L 372, 31.12.1986, p. 1.

3

(4)  JO L 348, 11.12.2006, p. 1.

4

(5)  JO L 310, 30.11.1996, p. 1.

5

(6)  JO L 15, 20.1.2009, p. 1.

6

(7)  JO L 341, 27.12.2007, p. 1.

7

(8)  JO L 15, 20.1.2009, p. 14.

8

(9)  JO L 15, 20.1.2009, p. 1.

9

(10)  De exemplu, estimările, cum sunt interpolările și extrapolările, pot fi necesare atunci când datele se colectează din surse publice sau de supraveghere cu o frecvență mai redusă decât cea trimestrială și la un termen mai lung decât cea de-a douăzeci și opta zi lucrătoare următoare perioadei de referință.”

10

---

ANEXĂ

| 1. | Următoarea parte 15 se adaugă la anexa III:
  „PARTEA 15
  Tabel de raportare SVI
  Tabelul 1
  Solduri și tranzacții financiare

  Date care trebuie furnizate trimestrial | A. | Național |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Următoarea parte 15 se adaugă la anexa III:

„PARTEA 15

Tabel de raportare SVI

Tabelul 1

Solduri și tranzacții financiare

Date care trebuie furnizate trimestrial

A.

Național

| B. | Alte state membre participante |
| --- | --- |

B.

Alte state membre participante

| C. | RL |
| --- | --- |

C.

RL

| D. | Total |
| --- | --- |

D.

Total

Total

IFM

Non-IFM – Total

Total

IFM

Non-IFM – Total

Administrația publică

Alți rezidenți

Administrația publică

Alți rezidenți

Total

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari (S.123+S.124)

Societăți de asigurare și fonduri de pensii (S.125)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

Total

Alți intermediari financiari + auxiliari financiari (S.123+S.124)

Societăți de asigurare și fonduri de pensii (S.125)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației + instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor populației (S.14+S.15)

din care SVI

din care SVI

ACTIVE

| 1. | Creanțe din depozite și credite |
| --- | --- |

1.

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

| 2. | Credite securitizate |
| --- | --- |

2.

ANC

| 2a | IFM din zona euro, în calitate de inițiator (scadența totală) |
| --- | --- |

2a

IFM din zona euro, în calitate de inițiator (scadența totală)

ANC/IFM

ANC/IFM

ANC/IFM

ANC/IFM

ANC/IFM

ANC/IFM

ANC/IFM

ANC/IFM

ANC/IFM

cu scadența până la 1 an

ANC/IFM

ANC/IFM

cu scadența la peste 1 an și până la 5 ani

ANC/IFM

ANC/IFM

cu scadența la peste 5 ani

ANC/IFM

ANC/IFM

| 2b | administrația publică din zona euro, în calitate de inițiator |
| --- | --- |

2b

administrația publică din zona euro, în calitate de inițiator

ANC

| 2c | AIF și SAFP din zona euro, în calitate de inițiator |
| --- | --- |

2c

AIF și SAFP din zona euro, în calitate de inițiator

ANC

| 2d | societăți nefinanciare din zona euro, în calitate de inițiator |
| --- | --- |

2d

societăți nefinanciare din zona euro, în calitate de inițiator

ANC

| 2e | inițiator din afara zonei euro |
| --- | --- |

2e

inițiator din afara zonei euro

ANC

| 3. | Titluri de valoare, altele decât acțiunile |
| --- | --- |

3.

ANC

cu scadența până la 1 an

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

cu scadența la peste 2 ani

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 4. | Alte active securitizate |
| --- | --- |

4.

ANC

| 4a | din care administrația publică din zona euro, în calitate de inițiator |
| --- | --- |

4a

din care administrația publică din zona euro, în calitate de inițiator

ANC

| 4b | din care societăți nefinanciare din zona euro, în calitate de inițiator |
| --- | --- |

4b

din care societăți nefinanciare din zona euro, în calitate de inițiator

ANC

| 5. | Acțiuni și alte titluri de participație |
| --- | --- |

5.

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 6. | Instrumente financiare derivate |
| --- | --- |

6.

ANC

| 7. | Active fixe |
| --- | --- |

7.

NON-ANC

| 8. | Alte active |
| --- | --- |

8.

NON-ANC

PASIVE

| 9. | Credite și depozite atrase |
| --- | --- |

9.

ANC

ANC

ANC

| 10. | Titluri de creanță emise |
| --- | --- |

10.

cu scadența până la 1 an

ANC

cu scadența la peste 1 an și până la 2 ani

ANC

cu scadența la peste 2 ani

ANC

| 11. | Capital și rezerve |
| --- | --- |

11.

ANC

| 12. | Instrumente financiare derivate |
| --- | --- |

12.

ANC

| 13. | Alte pasive |
| --- | --- |

13.

NON-ANC

ANC: serii ancoră

NON-ANC: serii non-ancoră

ANC/IFM: serii ancoră care sunt extrase parțial din datele colectate direct de la IFM potrivit Regulamentului (CE) nr. 24/2009 (BCE/2008/30) atunci când IFM din zona euro sunt inițiatorii și prestatorii creditelor

Tabelul 2

Anulări/reduceri

Date care trebuie furnizate trimestrial

| | D. | Total |
| --- | --- | --- |

D.

Total

ACTIVE

| 2 | Credite securitizate |
| --- | --- |

2

Tabelul 3

Solduri care urmează să fie schimbate între BCN

| Posturi din bilanț | Total (1) | A. | Național |
| --- | --- | --- | --- |

Posturi din bilanț

Total (1)

A.

Național

| B. | Alte state membre participante |
| --- | --- |

B.

Alte state membre participante

Admin. publică (S. 13)

Alte sectoare rezidente

Admin. publică (S. 13)

Alte sectoare rezidente

Total

Total

AIF & auxiliari financiari (S.123 + S.124)

Soc. de asig. & fonduri de pensii (S.125)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației (S.14+S.15)

Total

Total

AIF & auxiliari financiari (S.123 + S.124)

Soc. de asig. & fonduri de pensii (S.125)

Societăți nefinanciare (S.11)

Gospodăriile populației (S.14+S.15)

ACTIVE

Credite securitizate

SVI situate într-o țară din zona euro A

SVI situate într-o țară din zona euro B

SVI situate într-o țară din zona euro C

etc.

cu scadența de până la 1 an

SVI situate într-o țară din zona euro A

SVI situate într-o țară din zona euro B

SVI situate într-o țară din zona euro C

etc.

cu scadența la peste 1 an și până la 5 ani

SVI situate într-o țară din zona euro A

SVI situate într-o țară din zona euro B

SVI situate într-o țară din zona euro C

etc.

cu scadența la peste 5 ani

SVI situate într-o țară din zona euro A

SVI situate într-o țară din zona euro B

SVI situate într-o țară din zona euro C

etc.

| 2. | Se adaugă următoarea anexă VIII:

  „ANEXA VIII
  LISTA SVI STABILITĂ ÎN SCOPURI STATISTICE
  PARTEA 1
  Variabilele pentru raportarea listei societăților vehicul investițional (SVI) stabilite în scopuri statistice







  Denumirea variabilei | Descrierea variabilei | Statut |
| --- | --- | --- | --- |
| object_request | Această variabilă arată tipul de actualizare cu privire la SVI și poate avea una dintre cele șase valori predefinite: | «fvc_req_new» cerere de introducere a unei noi SVI |

2.

Se adaugă următoarea anexă VIII:

„ANEXA VIII

LISTA SVI STABILITĂ ÎN SCOPURI STATISTICE

PARTEA 1

Variabilele pentru raportarea listei societăților vehicul investițional (SVI) stabilite în scopuri statistice

Denumirea variabilei

Descrierea variabilei

Statut

object_request

Această variabilă arată tipul de actualizare cu privire la SVI și poate avea una dintre cele șase valori predefinite:

«fvc_req_new» cerere de introducere a unei noi SVI

| | «fvc_req_mod»: cerere privind modificările unei SVI existente |
| --- | --- |

«fvc_req_mod»: cerere privind modificările unei SVI existente

| | «fvc_req_del»: cerere de eliminare a unei SVI |
| --- | --- |

«fvc_req_del»: cerere de eliminare a unei SVI

| | «fvc_req_realloc»: cerere de realocare a codului de identificare a unei SVI eliminate unei noi SVI |
| --- | --- |

«fvc_req_realloc»: cerere de realocare a codului de identificare a unei SVI eliminate unei noi SVI

| | «fvc_req_mod_id_realloc»: cerere de realocare a codului de identificare a unei SVI eliminate unei noi SVI |
| --- | --- |

«fvc_req_mod_id_realloc»: cerere de realocare a codului de identificare a unei SVI eliminate unei noi SVI

| | «fvc_req_mod_id»: cerere de schimbare a codului de identificare («fvc_id») a unei SVI, într-un cod de identificare diferit |
| --- | --- |

«fvc_req_mod_id»: cerere de schimbare a codului de identificare («fvc_id») a unei SVI, într-un cod de identificare diferit

Obligatorie

fvc_confidentiality_flag

Această variabilă indică statutul de confidențialitate al întregii înregistrări. Se selectează una dintre cele trei valori predefinite: «F» (liber, neconfidențial), «N» (confidențial; poate fi eliberat numai pentru uzul Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC); nu se eliberează pentru uz extern) sau «C» (confidențial; nu se eliberează pentru SEBC sau pentru public)

În cazul în care se solicită confidențialitatea parțială a oricărei variabile speciale, se folosește valoarea «F»

Obligatorie

fvc_id

Cheia de bază pentru setul de date al SVI este codul unic de identificare (denumit în continuare «codul id») al fiecărei SVI

Aceasta este alcătuită din două părți: «host» și «id»

Valorile combinate ale celor două părți ar trebui să garanteze că «fvc_id» este unic pentru SVI respectivă

Obligatorie

host

Codul de țară ISO, format din două caractere pentru țara în care este înregistrată SVI, una dintre cele două părți ale variabilei «fvc_id» (a se vedea mai sus)

Obligatorie când face parte din codul id

id

Codul id al SVI, una dintre cele două părți ale variabilei «fvc_id» (a se vedea mai sus)

Obligatorie când face parte din codul id

name

Întreaga denumire înregistrată a SVI, inclusiv forma sa juridică, de exemplu Plc, Ltd, SpA etc.

Obligatorie

address

Detaliile privind localizarea SVI sau a societății sale de administrare, după caz, compusă din patru părți: «postal_address», «postal_box», «postal_code» și «city»

Obligatorie pentru cererile «new» și «mod»

postal_address

Denumirea străzii și numărul imobilului

Obligatorie pentru cererile «new» și «mod»

postal_box

Numărul căsuței de la oficiul poștal, folosind convențiile naționale de numerotare

Obligatorie pentru cererile «new» și «mod»

postal_code

Codul poștal, folosind convențiile poștale naționale

Obligatorie pentru cererile «new» și «mod»

city

Localitatea unde este situată

Obligatorie pentru cererile «new» și «mod»

management company name

Întreaga denumire înregistrată a societății de administrare a SVI

În cazul în care această informație lipsește, trebuie raportată valoarea «not available» (atunci când SVI are o societate de administrare) sau valoarea «not applicable» (atunci când SVI nu are o societate de administrare)

Obligatorie

management company name_confidentiality_flag

Această variabilă arată statutul de confidențialitate al informației cu privire la denumirea societății de administrare

Se selectează una dintre cele trei valori predefinite: «F» (liber, neconfidențial), «N» (confidențial; poate fi eliberat numai pentru uzul SEBC; nu se eliberează pentru uz extern) sau «C» (confidențial; nu se eliberează pentru SEBC sau pentru public)

Obligatorie

nature of securitisation

Această variabilă arată tipul securitizării realizate de SVI

Se selectează una dintre cele patru valori predefinite: «traditional», «synthetic», «other» sau «not available»

Obligatorie

nature of securitisation_confidentiality_flag

Această variabilă arată statutul de confidențialitate al informației cu privire la natura securitizării

Se selectează una dintre cele trei valori predefinite: «F» (liber, neconfidențial), «N» (confidențial; poate fi eliberat numai pentru uzul SEBC; nu se eliberează pentru uz extern) sau «C» (confidențial; nu se eliberează pentru SEBC sau pentru public)

Obligatorie

ISIN codes

Această variabilă arată codurile ISIN (2) pentru fiecare clasă de titluri de valoare pentru o singură securitizare, emise de SVI

Variabila este compusă din mai multe părți, inclusiv trimiterea la: «ISIN_1», «ISIN_2», «ISIN_3», «ISIN_4» și «ISIN_n»

Ca o cerință minimă, cel puțin unul dintre codurile ISIN (ISIN_1) trebuie raportat

În cazul raportării unei SVI pentru care codurile ISIN nu sunt aplicabile sau nu sunt disponibile, termenul de 12 caractere «XXXXXXXXXXXX» trebuie să fie raportat pentru «ISIN_1»

Obligatorie

free_text

Informații explicative cu privire la SVI

PARTEA 2

Verificări de validare

1.   Verificări generale

Se verifică dacă:

| — | toate variabilele obligatorii au fost completate; |
| --- | --- |

—

toate variabilele obligatorii au fost completate;

| — | valoarea variabilei «object_request» este de unul dintre cele șase tipuri predefinite prevăzute în partea 1 din prezenta anexă («fvc_req_new», «fvc_req_mod», «fvc_req_del», «fvc_req_realloc», «fvc_req_mod_id_realloc», «fvc_req_mod_id»), în funcție de felul informației transmise; și |
| --- | --- |

—

valoarea variabilei «object_request» este de unul dintre cele șase tipuri predefinite prevăzute în partea 1 din prezenta anexă («fvc_req_new», «fvc_req_mod», «fvc_req_del», «fvc_req_realloc», «fvc_req_mod_id_realloc», «fvc_req_mod_id»), în funcție de felul informației transmise; și

| — | BCN utilizează alfabetul latin atunci când raportează actualizări către Banca Centrală Europeană (BCE). |
| --- | --- |

—

BCN utilizează alfabetul latin atunci când raportează actualizări către Banca Centrală Europeană (BCE).

2.   Verificări ale codului id

Se verifică dacă:

| — | variabila «fvc_id» este alcătuită din două părți separate, o variabilă «host» și o variabilă «id», și valorile combinate ale celor două părți garantează că «fvc_id» este unic pentru o SVI; |
| --- | --- |

—

variabila «fvc_id» este alcătuită din două părți separate, o variabilă «host» și o variabilă «id», și valorile combinate ale celor două părți garantează că «fvc_id» este unic pentru o SVI;

| — | valoarea variabilei «host» pentru o SVI este codul de țară ISO, format din două caractere; |
| --- | --- |

—

valoarea variabilei «host» pentru o SVI este codul de țară ISO, format din două caractere;

| — | un cod de identificare utilizat anterior nu este alocat unei noi SVI. În cazul în care o asemenea acțiune nu poate fi evitată, BCN trebuie să trimită BCE o solicitare «fvc_req_realloc»; |
| --- | --- |

—

un cod de identificare utilizat anterior nu este alocat unei noi SVI. În cazul în care o asemenea acțiune nu poate fi evitată, BCN trebuie să trimită BCE o solicitare «fvc_req_realloc»;

| — | la raportarea unei schimbări a codului id pentru o SVI existentă, se folosește o cerere specifică de tip «fvc_req_mod_id»; și |
| --- | --- |

—

la raportarea unei schimbări a codului id pentru o SVI existentă, se folosește o cerere specifică de tip «fvc_req_mod_id»; și

| — | la raportarea unei schimbări a codului id cu un cod id șters anterior, se folosește o cerere specifică de tip «fvc_req_mod_id_realloc». |
| --- | --- |

—

la raportarea unei schimbări a codului id cu un cod id șters anterior, se folosește o cerere specifică de tip «fvc_req_mod_id_realloc».

În cazul în care codul de identificare a fost deja folosit (fie pentru o SVI existentă, fie pentru o SVI care a fost anterior eliminată) și cererea nu este de tip «fvc_req_mod_id_realloc» ori noul cod de identificare a SVI nu există în lista curentă, BCE respinge cererea.

Dacă variabila «fvc_id» este incompletă, incorectă sau lipsește, BCE respinge întreaga cerere.

3.   Denumire

Se verifică dacă:

| — | această variabilă arată denumirea SVI; |
| --- | --- |

—

această variabilă arată denumirea SVI;

| — | denumirea SVI, inclusiv forma juridică a acesteia, este raportată consecvent pentru toate denumirile, după caz; |
| --- | --- |

—

denumirea SVI, inclusiv forma juridică a acesteia, este raportată consecvent pentru toate denumirile, după caz;

| — | se respectă regula minusculelor, pentru a putea ține seama de accente; și |
| --- | --- |

—

se respectă regula minusculelor, pentru a putea ține seama de accente; și

| — | sunt folosite minusculele atunci când este cazul. |
| --- | --- |

—

sunt folosite minusculele atunci când este cazul.

Dacă variabila «name» lipsește, BCE respinge întreaga cerere.

4.   Adresă

Se verifică dacă:

| — | este completată cel puțin una dintre variabilele «postal_address», «postal_box» sau «postal_code» privind adresa; |
| --- | --- |

—

este completată cel puțin una dintre variabilele «postal_address», «postal_box» sau «postal_code» privind adresa;

| — | variabila «postal_address» arată numele și numărul străzii unde se află SVI (sau societatea de administrare, după caz); |
| --- | --- |

—

variabila «postal_address» arată numele și numărul străzii unde se află SVI (sau societatea de administrare, după caz);

| — | variabila «postal_box» utilizează convențiile naționale de numerotare și nicio trimitere textuală la căsuța unui oficiu poștal nu este plasată în fața numerelor «postal_box»; și |
| --- | --- |

—

variabila «postal_box» utilizează convențiile naționale de numerotare și nicio trimitere textuală la căsuța unui oficiu poștal nu este plasată în fața numerelor «postal_box»; și

| — | variabila «postal_code» folosește convențiile poștale naționale și specifică codul poștal relevant. |
| --- | --- |

—

variabila «postal_code» folosește convențiile poștale naționale și specifică codul poștal relevant.

În cazul în care cel puțin una dintre variabilele privind «address» lipsește, BCE respinge întreaga cerere.

5.   Localitate

Se verifică dacă:

variabila «city» arată localitatea unde este situată SVI.

Dacă variabila «city» lipsește, BCE respinge întreaga cerere.

6.   Denumirea societății de administrare și indicativul de confidențialitate asociat

O societate de administrare este o instituție care furnizează SVI servicii de gestionare sau de administrare.

Se verifică dacă:

| — | variabila «management company name» este completată fie cu denumirea unei societăți comerciale, fie ca «not available» sau «not applicable»; și |
| --- | --- |

—

variabila «management company name» este completată fie cu denumirea unei societăți comerciale, fie ca «not available» sau «not applicable»; și

| — | în cazul în care variabilei «management company name» i se atribuie «not available», aceasta este însoțită de o explicație inserată în câmpul «free_text»; în caz contrar, BCE va transmite un avertisment; |
| --- | --- |

—

în cazul în care variabilei «management company name» i se atribuie «not available», aceasta este însoțită de o explicație inserată în câmpul «free_text»; în caz contrar, BCE va transmite un avertisment;

| — | variabila «management company name_confidentiality_flag» se completează cu «F», «N» sau «C». |
| --- | --- |

—

variabila «management company name_confidentiality_flag» se completează cu «F», «N» sau «C».

În cazul în care variabila «management company name» lipsește, BCE respinge întreaga cerere.

7.   Natura securitizării și indicativul de confidențialitate asociat

Se verifică dacă:

| — | variabila «nature of securitisation» este completată cu una dintre cele patru valori predefinite: «traditional», «synthetic», «other» sau «not available»; |
| --- | --- |

—

variabila «nature of securitisation» este completată cu una dintre cele patru valori predefinite: «traditional», «synthetic», «other» sau «not available»;

| — | în cazul în care variabilei «nature of securitisation» i se atribuie «not available», aceasta este însoțită de o explicație inserată în câmpul «free_text»; în caz contrar, BCE va transmite un avertisment; |
| --- | --- |

—

în cazul în care variabilei «nature of securitisation» i se atribuie «not available», aceasta este însoțită de o explicație inserată în câmpul «free_text»; în caz contrar, BCE va transmite un avertisment;

| — | variabila «nature of securitisation_confidentiality_flag» se completează cu «F», «N» sau «C». |
| --- | --- |

—

variabila «nature of securitisation_confidentiality_flag» se completează cu «F», «N» sau «C».

În cazul în care variabila «nature of securitisation» lipsește, BCE respinge întreaga cerere.

8.   Codurile ISIN

Se verifică dacă:

| — | în cadrul variabilei «ISIN codes», cel puțin variabila «ISIN_1» este completată pentru fiecare SVI, și că valoarea pentru «ISIN_1» este fie codul actual, fie termenul alcătuit din 12 caractere «XXXXXXXXXXXX»; |
| --- | --- |

—

în cadrul variabilei «ISIN codes», cel puțin variabila «ISIN_1» este completată pentru fiecare SVI, și că valoarea pentru «ISIN_1» este fie codul actual, fie termenul alcătuit din 12 caractere «XXXXXXXXXXXX»;

| — | codurile ISIN pentru fiecare SVI nu sunt dublate; |
| --- | --- |

—

codurile ISIN pentru fiecare SVI nu sunt dublate;

| — | codurile ISIN pentru toate SVI nu sunt dublate. |
| --- | --- |

—

codurile ISIN pentru toate SVI nu sunt dublate.

În cazul în care variabilele «ISIN codes» și «ISIN_1» lipsesc, de exemplu, nici codul actual, nici termenul «XXXXXXXXXXXX» nu este prevăzut, BCE respinge întreaga cerere.

9.   Verificări ale confidențialității

BCN pot marca anumite valori sau întreaga înregistrare ca fiind confidențială cu indicativul de confidențialitate prevăzut atunci când raportează către BCE o actualizare referitoare la o SVI.

În asemenea cazuri, informațiile suplimentare cu privire la motivul confidențialității ar trebui furnizate în câmpul «free_text».

BCE nu publică asemenea valori pe site-ul său sau nu le transmite înapoi către BCN. Indicativele de confidențialitate sunt descrise, în detaliu, mai jos:

| «F» | Liber: această valoare nu este confidențială și poate fi publicată |
| --- | --- |
| «N» | Informații statistice confidențiale: această valoare poate fi transmisă în cadrul SEBC, însă nu poate fi publicată |
| «C» | Informații statistice confidențiale: această valoare nu poate fi transmisă în cadrul SEBC și nici nu poate fi publicată; aceasta rămâne în spațiul de producție statistică al BCE |

«F»

Liber: această valoare nu este confidențială și poate fi publicată

«N»

Informații statistice confidențiale: această valoare poate fi transmisă în cadrul SEBC, însă nu poate fi publicată

«C»

Informații statistice confidențiale: această valoare nu poate fi transmisă în cadrul SEBC și nici nu poate fi publicată; aceasta rămâne în spațiul de producție statistică al BCE

Se verifică dacă:

| — | «fvc_confidentiality_flag», «management company name_confidentiality_flag» și «nature of securitisation_confidentiality_flag» se completează cu una dintre următoarele valori predefinite: «F», «N» sau «C»; |
| --- | --- |

—

«fvc_confidentiality_flag», «management company name_confidentiality_flag» și «nature of securitisation_confidentiality_flag» se completează cu una dintre următoarele valori predefinite: «F», «N» sau «C»;

| — | în cazul în care «management company name_confidentiality_flag» și/sau «nature of securitisation_confidentiality_flag» sunt «N» sau «C», atunci «fvc_confidentiality_flag» ar trebui să fie «F».”. |
| --- | --- |

—

în cazul în care «management company name_confidentiality_flag» și/sau «nature of securitisation_confidentiality_flag» sunt «N» sau «C», atunci «fvc_confidentiality_flag» ar trebui să fie «F».”.

---

(1)  Include teritoriul național, alte state membre participante din zona euro și restul lumii.”

1

(2)  Numărul internațional de identificare a titlurilor de valoare: un cod care identifică în mod unic o emisiune de titluri, compus din 12 caractere alfanumerice.

2

---

26.2.2009

| 26.2.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 53/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 53/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---