# Eiropas Savienības L 49/2009

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 49 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 20. februāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 49

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 20. februāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 139/2009 (2009. gada 19. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 140/2009 (2009. gada 19. februāris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas piena un piena produktu nozarē | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 141/2009 (2009. gada 19. februāris), ar ko nosaka sviesta eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008 | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 142/2009 (2009. gada 19. februāris), ar ko nosaka sausā vājpiena eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008 | 9 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 143/2009 (2009. gada 19. februāris), ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95 | 10 |
| | | Komisijas regula (EK) Nr. 144/2009 (2009. gada 19. februāris), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas pienam un piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums | 12 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 139/2009 (2009. gada 19. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 140/2009 (2009. gada 19. februāris), ar ko nosaka eksporta kompensācijas piena un piena produktu nozarē

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 141/2009 (2009. gada 19. februāris), ar ko nosaka sviesta eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 142/2009 (2009. gada 19. februāris), ar ko nosaka sausā vājpiena eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

9

Komisijas Regula (EK) Nr. 143/2009 (2009. gada 19. februāris), ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

10

Komisijas regula (EK) Nr. 144/2009 (2009. gada 19. februāris), ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas pienam un piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

12

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/144/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 19. februāris), ar ko pagarina to pasākumu piemērošanas laikposmu, kuri paredzēti Lēmumā 2002/148/EK, ar kuru noslēdz konsultācijas ar Zimbabvi saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu | 15 |
| | | Komisija |
| | | 2009/145/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 10. decembris) par valsts atbalstu C 15/06 (ex N 291/2000), ko Francija plāno īstenot attiecībā uz Pilkington/Interpane

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7799)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2009/146/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 19. februāris) par to zinātnisko komiteju un grupu locekļu un padomnieku iecelšanu, kuras izveidotas saskaņā ar Lēmumu 2008/721/EK | 33 |
| | | 2009/147/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 19. februāris) par Kopienas finanšu iemaksām 2008. gadā, lai segtu Vācijas, Nīderlandes un Slovēnijas izdevumus par tādu organismu apkarošanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 1013) | 43 |
| | | 2009/148/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 19. februāris), ar ko groza Lēmumu 2008/883/EK attiecībā uz Brazīliju saistībā ar datumu, kurā ir atļauts atsevišķu veidu svaigas liellopu gaļas imports Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 1040)

   (
  1
  ) | 46 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2009/144/EK

*

Padomes Lēmums (2009. gada 19. februāris), ar ko pagarina to pasākumu piemērošanas laikposmu, kuri paredzēti Lēmumā 2002/148/EK, ar kuru noslēdz konsultācijas ar Zimbabvi saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu

15

Komisija

2009/145/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 10. decembris) par valsts atbalstu C 15/06 (ex N 291/2000), ko Francija plāno īstenot attiecībā uz Pilkington/Interpane

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7799)

   (
  1
  )

Pilkington/Interpane

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7799)

1

18

2009/146/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 19. februāris) par to zinātnisko komiteju un grupu locekļu un padomnieku iecelšanu, kuras izveidotas saskaņā ar Lēmumu 2008/721/EK

33

2009/147/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 19. februāris) par Kopienas finanšu iemaksām 2008. gadā, lai segtu Vācijas, Nīderlandes un Slovēnijas izdevumus par tādu organismu apkarošanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 1013)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 1013)

43

2009/148/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 19. februāris), ar ko groza Lēmumu 2008/883/EK attiecībā uz Brazīliju saistībā ar datumu, kurā ir atļauts atsevišķu veidu svaigas liellopu gaļas imports Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 1040)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 1040)

1

46

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Direktīvā 92/65/EEK (1992. gada 13. jūlijs), ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (OV L 268, 14.9.1992.) | 48 |

Labojums

*

Labojums Padomes Direktīvā 92/65/EEK (1992. gada 13. jūlijs), ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (OV L 268, 14.9.1992.)

48

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 20.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 139/2009

(2009. gada 19. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 20. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 19. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 129,4 |
| JO | 62,0 |
| MA | 46,5 |
| TN | 132,6 |
| TR | 75,4 |
| ZZ | 89,2 |
| 0707 00 05 | JO | 161,3 |
| MA | 88,2 |
| TR | 177,4 |
| ZZ | 142,3 |
| 0709 90 70 | JO | 239,8 |
| MA | 69,2 |
| TR | 119,2 |
| ZZ | 142,7 |
| 0709 90 80 | EG | 94,1 |
| ZZ | 94,1 |
| 0805 10 20 | EG | 41,1 |
| IL | 53,2 |
| MA | 53,4 |
| TN | 44,6 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 51,5 |
| 0805 20 10 | IL | 145,4 |
| MA | 99,4 |
| TR | 73,0 |
| ZZ | 105,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | EG | 75,3 |
| IL | 82,3 |
| JM | 119,0 |
| MA | 112,2 |
| PK | 52,7 |
| TR | 62,2 |
| ZZ | 84,0 |
| 0805 50 10 | EG | 81,5 |
| MA | 44,0 |
| TR | 60,2 |
| ZZ | 61,9 |
| 0808 10 80 | CA | 89,7 |
| CL | 67,7 |
| CN | 93,5 |
| MK | 25,2 |
| US | 118,0 |
| ZZ | 78,8 |
| 0808 20 50 | AR | 112,5 |
| CL | 73,7 |
| CN | 75,9 |
| US | 119,1 |
| ZA | 109,2 |
| ZZ | 98,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

129,4

JO

62,0

MA

46,5

TN

132,6

TR

75,4

ZZ

89,2

0707 00 05

JO

161,3

MA

88,2

TR

177,4

ZZ

142,3

0709 90 70

JO

239,8

MA

69,2

TR

119,2

ZZ

142,7

0709 90 80

EG

94,1

ZZ

94,1

0805 10 20

EG

41,1

IL

53,2

MA

53,4

TN

44,6

TR

65,3

ZZ

51,5

0805 20 10

IL

145,4

MA

99,4

TR

73,0

ZZ

105,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

EG

75,3

IL

82,3

JM

119,0

MA

112,2

PK

52,7

TR

62,2

ZZ

84,0

0805 50 10

EG

81,5

MA

44,0

TR

60,2

ZZ

61,9

0808 10 80

CA

89,7

CL

67,7

CN

93,5

MK

25,2

US

118,0

ZZ

78,8

0808 20 50

AR

112,5

CL

73,7

CN

75,9

US

119,1

ZA

109,2

ZZ

98,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 20.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 140/2009

(2009. gada 19. februāris),

ar ko nosaka eksporta kompensācijas piena un piena produktu nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktā ir paredzēts, ka starpību starp minētās regulas I pielikuma XVI daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienas tirgū var segt ar eksporta kompensāciju. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktā ir paredzēts, ka starpību starp minētās regulas I pielikuma XVI daļā uzskaitīto produktu cenu pasaules tirgū un šo produktu cenu Kopienas tirgū var segt ar eksporta kompensāciju.

| (2) | Ņemot vērā pašreizējo stāvokli piena un piena produktu tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un konkrētiem kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162., 163., 164., 167., 169. un 170. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pašreizējo stāvokli piena un piena produktu tirgū, eksporta kompensācijas ir jānosaka saskaņā ar noteikumiem un konkrētiem kritērijiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162., 163., 164., 167., 169. un 170. pantā.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. panta 1. punktā paredzēts, ka eksporta kompensācijas var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 300. pantu.

| (4) | Saskaņā ar Saprašanās memorandu starp Eiropas Kopienu un Dominikānas Republiku par sausā piena ievešanas aizsardzību Dominikānas Republikā (2), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 98/486/EK (3), par noteiktu daudzumu Kopienas piena produktu, ko eksportē uz Dominikānas Republiku, var saņemt muitas nodokļa samazinājumu. Tāpēc no eksporta kompensācijām par produktiem, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu, jāatskaita noteikta procentuālā daļa. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Saprašanās memorandu starp Eiropas Kopienu un Dominikānas Republiku par sausā piena ievešanas aizsardzību Dominikānas Republikā (2), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 98/486/EK (3), par noteiktu daudzumu Kopienas piena produktu, ko eksportē uz Dominikānas Republiku, var saņemt muitas nodokļa samazinājumu. Tāpēc no eksporta kompensācijām par produktiem, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu, jāatskaita noteikta procentuālā daļa.

| (5) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 164. pantā paredzētās eksporta kompensācijas piešķir par tiem produktiem un tādā apjomā, kā noteikts šīs regulas pielikumā, attiecinot uz tiem Komisijas Regulas (EK) Nr. 1282/2006 (4) 3. panta 2. punktā paredzētos nosacījumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 20. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 19. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 218, 6.8.1998., 46. lpp.

2

(3)  OV L 218, 6.8.1998., 45. lpp.

3

(4)  OV L 234, 29.8.2006., 4. lpp.

4

---

PIELIKUMS

No 2009. gada 20. febrūarī piemērojamās eksporta kompensācijas par pienu un piena produktiem

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensāciju summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 30 31 9100 | L20 | EUR/100 kg | 10,43 |
| 0401 30 31 9400 | L20 | EUR/100 kg | 16,34 |
| 0401 30 31 9700 | L20 | EUR/100 kg | 18,02 |
| 0401 30 39 9100 | L20 | EUR/100 kg | 10,43 |
| 0401 30 39 9400 | L20 | EUR/100 kg | 16,34 |
| 0401 30 39 9700 | L20 | EUR/100 kg | 18,02 |
| 0401 30 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 20,56 |
| 0401 30 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 20,56 |
| 0401 30 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 30,26 |
| 0402 10 11 9000 | L20 (1) | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 10 19 9000 | L20 (1) | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 10 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 21 11 9200 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 21 11 9300 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0402 21 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0402 21 11 9900 | L20 (1) | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0402 21 17 9000 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 21 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0402 21 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0402 21 19 9900 | L20 (1) | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0402 21 91 9100 | L20 | EUR/100 kg | 29,16 |
| 0402 21 91 9200 | L20 (1) | EUR/100 kg | 29,32 |
| 0402 21 91 9350 | L20 | EUR/100 kg | 29,59 |
| 0402 21 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 29,16 |
| 0402 21 99 9200 | L20 (1) | EUR/100 kg | 29,32 |
| 0402 21 99 9300 | L20 | EUR/100 kg | 29,59 |
| 0402 21 99 9400 | L20 | EUR/100 kg | 30,99 |
| 0402 21 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 31,49 |
| 0402 21 99 9600 | L20 | EUR/100 kg | 33,46 |
| 0402 21 99 9700 | L20 | EUR/100 kg | 34,55 |
| 0402 29 15 9200 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0402 29 15 9300 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0402 29 15 9500 | L20 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0402 29 19 9300 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0402 29 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0402 29 19 9900 | L20 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0402 29 99 9100 | L20 | EUR/100 kg | 29,16 |
| 0402 29 99 9500 | L20 | EUR/100 kg | 30,99 |
| 0402 91 10 9370 | L20 | EUR/100 kg | 2,88 |
| 0402 91 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 3,41 |
| 0402 91 99 9000 | L20 | EUR/100 kg | 20,56 |
| 0402 99 10 9350 | L20 | EUR/100 kg | 7,41 |
| 0402 99 31 9300 | L20 | EUR/100 kg | 10,43 |
| 0403 90 11 9000 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0403 90 13 9200 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0403 90 13 9300 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0403 90 13 9500 | L20 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0403 90 13 9900 | L20 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0403 90 33 9400 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0403 90 59 9310 | L20 | EUR/100 kg | 10,43 |
| 0403 90 59 9340 | L20 | EUR/100 kg | 16,34 |
| 0403 90 59 9370 | L20 | EUR/100 kg | 18,02 |
| 0404 90 21 9120 | L20 | EUR/100 kg | 16,21 |
| 0404 90 21 9160 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0404 90 23 9120 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0404 90 23 9130 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0404 90 23 9140 | L20 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0404 90 23 9150 | L20 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0404 90 81 9100 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0404 90 83 9110 | L20 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 0404 90 83 9130 | L20 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 0404 90 83 9150 | L20 | EUR/100 kg | 27,36 |
| 0404 90 83 9170 | L20 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 0405 10 11 9500 | L20 | EUR/100 kg | 53,66 |
| 0405 10 11 9700 | L20 | EUR/100 kg | 55,00 |
| 0405 10 19 9500 | L20 | EUR/100 kg | 53,66 |
| 0405 10 19 9700 | L20 | EUR/100 kg | 55,00 |
| 0405 10 30 9100 | L20 | EUR/100 kg | 53,66 |
| 0405 10 30 9300 | L20 | EUR/100 kg | 55,00 |
| 0405 10 30 9700 | L20 | EUR/100 kg | 55,00 |
| 0405 10 50 9500 | L20 | EUR/100 kg | 53,66 |
| 0405 10 50 9700 | L20 | EUR/100 kg | 55,00 |
| 0405 10 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 57,01 |
| 0405 20 90 9500 | L20 | EUR/100 kg | 50,30 |
| 0405 20 90 9700 | L20 | EUR/100 kg | 52,32 |
| 0405 90 10 9000 | L20 | EUR/100 kg | 66,60 |
| 0405 90 90 9000 | L20 | EUR/100 kg | 55,00 |
| 0406 10 20 9640 | L04 | EUR/100 kg | 11,78 |
| L40 | EUR/100 kg | 14,72 |
| 0406 10 20 9650 | L04 | EUR/100 kg | 9,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 12,27 |
| 0406 10 20 9830 | L04 | EUR/100 kg | 7,03 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,79 |
| 0406 10 20 9850 | L04 | EUR/100 kg | 6,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 8,56 |
| 0406 20 90 9913 | L04 | EUR/100 kg | 8,54 |
| L40 | EUR/100 kg | 10,68 |
| 0406 20 90 9915 | L04 | EUR/100 kg | 11,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 14,51 |
| 0406 20 90 9917 | L04 | EUR/100 kg | 12,34 |
| L40 | EUR/100 kg | 15,42 |
| 0406 20 90 9919 | L04 | EUR/100 kg | 13,79 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,24 |
| 0406 30 31 9730 | L04 | EUR/100 kg | 5,29 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,61 |
| 0406 30 31 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,69 |
| L40 | EUR/100 kg | 7,11 |
| 0406 30 31 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,46 |
| 0406 30 39 9500 | L04 | EUR/100 kg | 4,62 |
| L40 | EUR/100 kg | 5,77 |
| 0406 30 39 9700 | L04 | EUR/100 kg | 4,96 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,20 |
| 0406 30 39 9930 | L04 | EUR/100 kg | 5,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,64 |
| 0406 30 39 9950 | L04 | EUR/100 kg | 5,11 |
| L40 | EUR/100 kg | 6,39 |
| 0406 40 50 9000 | L04 | EUR/100 kg | 12,47 |
| L40 | EUR/100 kg | 15,59 |
| 0406 40 90 9000 | L04 | EUR/100 kg | 13,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,28 |
| 0406 90 13 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,58 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,98 |
| 0406 90 15 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,71 |
| 0406 90 17 9100 | L04 | EUR/100 kg | 18,17 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,71 |
| 0406 90 21 9900 | L04 | EUR/100 kg | 17,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,00 |
| 0406 90 23 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,91 |
| 0406 90 25 9900 | L04 | EUR/100 kg | 15,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,41 |
| 0406 90 27 9900 | L04 | EUR/100 kg | 14,06 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,58 |
| 0406 90 32 9119 | L04 | EUR/100 kg | 13,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,28 |
| 0406 90 35 9190 | L04 | EUR/100 kg | 18,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 35 9990 | L04 | EUR/100 kg | 18,63 |
| L40 | EUR/100 kg | 23,29 |
| 0406 90 37 9000 | L04 | EUR/100 kg | 17,58 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,98 |
| 0406 90 61 9000 | L04 | EUR/100 kg | 20,31 |
| L40 | EUR/100 kg | 25,39 |
| 0406 90 63 9100 | L04 | EUR/100 kg | 19,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,91 |
| 0406 90 63 9900 | L04 | EUR/100 kg | 19,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,91 |
| 0406 90 69 9910 | L04 | EUR/100 kg | 19,56 |
| L40 | EUR/100 kg | 24,45 |
| 0406 90 73 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,20 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,25 |
| 0406 90 75 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,76 |
| 0406 90 76 9300 | L04 | EUR/100 kg | 14,65 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,31 |
| 0406 90 76 9400 | L04 | EUR/100 kg | 16,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,51 |
| 0406 90 76 9500 | L04 | EUR/100 kg | 15,02 |
| L40 | EUR/100 kg | 18,77 |
| 0406 90 78 9100 | L04 | EUR/100 kg | 16,53 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,66 |
| 0406 90 78 9300 | L04 | EUR/100 kg | 15,87 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,84 |
| 0406 90 79 9900 | L04 | EUR/100 kg | 13,22 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,53 |
| 0406 90 81 9900 | L04 | EUR/100 kg | 16,41 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,51 |
| 0406 90 85 9930 | L04 | EUR/100 kg | 18,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,65 |
| 0406 90 85 9970 | L04 | EUR/100 kg | 16,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,76 |
| 0406 90 86 9200 | L04 | EUR/100 kg | 17,30 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,63 |
| 0406 90 86 9400 | L04 | EUR/100 kg | 17,60 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,00 |
| 0406 90 86 9900 | L04 | EUR/100 kg | 18,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 22,65 |
| 0406 90 87 9300 | L04 | EUR/100 kg | 15,89 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,86 |
| 0406 90 87 9400 | L04 | EUR/100 kg | 15,61 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,51 |
| 0406 90 87 9951 | L04 | EUR/100 kg | 16,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,15 |
| 0406 90 87 9971 | L04 | EUR/100 kg | 16,12 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,15 |
| 0406 90 87 9973 | L04 | EUR/100 kg | 15,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,78 |
| 0406 90 87 9974 | L04 | EUR/100 kg | 16,85 |
| L40 | EUR/100 kg | 21,06 |
| 0406 90 87 9975 | L04 | EUR/100 kg | 16,50 |
| L40 | EUR/100 kg | 20,63 |
| 0406 90 87 9979 | L04 | EUR/100 kg | 15,93 |
| L40 | EUR/100 kg | 19,91 |
| 0406 90 88 9300 | L04 | EUR/100 kg | 13,82 |
| L40 | EUR/100 kg | 17,28 |
| 0406 90 88 9500 | L04 | EUR/100 kg | 13,52 |
| L40 | EUR/100 kg | 16,90 |
| Galamērķi ir noteikti šādi.







  L20 | : | Visi galamērķi, izņemot:






  (a) | trešās valstis: Andora, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Lihtenšteina un Amerikas Savienotās Valstis; |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensāciju summa

0401 30 31 9100

L20

EUR/100 kg

10,43

0401 30 31 9400

L20

EUR/100 kg

16,34

0401 30 31 9700

L20

EUR/100 kg

18,02

0401 30 39 9100

L20

EUR/100 kg

10,43

0401 30 39 9400

L20

EUR/100 kg

16,34

0401 30 39 9700

L20

EUR/100 kg

18,02

0401 30 91 9100

L20

EUR/100 kg

20,56

0401 30 99 9100

L20

EUR/100 kg

20,56

0401 30 99 9500

L20

EUR/100 kg

30,26

0402 10 11 9000

L20 (1)

EUR/100 kg

19,00

0402 10 19 9000

L20 (1)

EUR/100 kg

19,00

0402 10 99 9000

L20

EUR/100 kg

19,00

0402 21 11 9200

L20

EUR/100 kg

19,00

0402 21 11 9300

L20

EUR/100 kg

26,35

0402 21 11 9500

L20

EUR/100 kg

27,36

0402 21 11 9900

L20 (1)

EUR/100 kg

29,00

0402 21 17 9000

L20

EUR/100 kg

19,00

0402 21 19 9300

L20

EUR/100 kg

26,35

0402 21 19 9500

L20

EUR/100 kg

27,36

0402 21 19 9900

L20 (1)

EUR/100 kg

29,00

0402 21 91 9100

L20

EUR/100 kg

29,16

0402 21 91 9200

L20 (1)

EUR/100 kg

29,32

0402 21 91 9350

L20

EUR/100 kg

29,59

0402 21 99 9100

L20

EUR/100 kg

29,16

0402 21 99 9200

L20 (1)

EUR/100 kg

29,32

0402 21 99 9300

L20

EUR/100 kg

29,59

0402 21 99 9400

L20

EUR/100 kg

30,99

0402 21 99 9500

L20

EUR/100 kg

31,49

0402 21 99 9600

L20

EUR/100 kg

33,46

0402 21 99 9700

L20

EUR/100 kg

34,55

0402 29 15 9200

L20

EUR/100 kg

19,00

0402 29 15 9300

L20

EUR/100 kg

26,35

0402 29 15 9500

L20

EUR/100 kg

27,36

0402 29 19 9300

L20

EUR/100 kg

26,35

0402 29 19 9500

L20

EUR/100 kg

27,36

0402 29 19 9900

L20

EUR/100 kg

29,00

0402 29 99 9100

L20

EUR/100 kg

29,16

0402 29 99 9500

L20

EUR/100 kg

30,99

0402 91 10 9370

L20

EUR/100 kg

2,88

0402 91 30 9300

L20

EUR/100 kg

3,41

0402 91 99 9000

L20

EUR/100 kg

20,56

0402 99 10 9350

L20

EUR/100 kg

7,41

0402 99 31 9300

L20

EUR/100 kg

10,43

0403 90 11 9000

L20

EUR/100 kg

19,00

0403 90 13 9200

L20

EUR/100 kg

19,00

0403 90 13 9300

L20

EUR/100 kg

26,35

0403 90 13 9500

L20

EUR/100 kg

27,36

0403 90 13 9900

L20

EUR/100 kg

29,00

0403 90 33 9400

L20

EUR/100 kg

26,35

0403 90 59 9310

L20

EUR/100 kg

10,43

0403 90 59 9340

L20

EUR/100 kg

16,34

0403 90 59 9370

L20

EUR/100 kg

18,02

0404 90 21 9120

L20

EUR/100 kg

16,21

0404 90 21 9160

L20

EUR/100 kg

19,00

0404 90 23 9120

L20

EUR/100 kg

19,00

0404 90 23 9130

L20

EUR/100 kg

26,35

0404 90 23 9140

L20

EUR/100 kg

27,36

0404 90 23 9150

L20

EUR/100 kg

29,00

0404 90 81 9100

L20

EUR/100 kg

19,00

0404 90 83 9110

L20

EUR/100 kg

19,00

0404 90 83 9130

L20

EUR/100 kg

26,35

0404 90 83 9150

L20

EUR/100 kg

27,36

0404 90 83 9170

L20

EUR/100 kg

29,00

0405 10 11 9500

L20

EUR/100 kg

53,66

0405 10 11 9700

L20

EUR/100 kg

55,00

0405 10 19 9500

L20

EUR/100 kg

53,66

0405 10 19 9700

L20

EUR/100 kg

55,00

0405 10 30 9100

L20

EUR/100 kg

53,66

0405 10 30 9300

L20

EUR/100 kg

55,00

0405 10 30 9700

L20

EUR/100 kg

55,00

0405 10 50 9500

L20

EUR/100 kg

53,66

0405 10 50 9700

L20

EUR/100 kg

55,00

0405 10 90 9000

L20

EUR/100 kg

57,01

0405 20 90 9500

L20

EUR/100 kg

50,30

0405 20 90 9700

L20

EUR/100 kg

52,32

0405 90 10 9000

L20

EUR/100 kg

66,60

0405 90 90 9000

L20

EUR/100 kg

55,00

0406 10 20 9640

L04

EUR/100 kg

11,78

L40

EUR/100 kg

14,72

0406 10 20 9650

L04

EUR/100 kg

9,82

L40

EUR/100 kg

12,27

0406 10 20 9830

L04

EUR/100 kg

7,03

L40

EUR/100 kg

8,79

0406 10 20 9850

L04

EUR/100 kg

6,85

L40

EUR/100 kg

8,56

0406 20 90 9913

L04

EUR/100 kg

8,54

L40

EUR/100 kg

10,68

0406 20 90 9915

L04

EUR/100 kg

11,61

L40

EUR/100 kg

14,51

0406 20 90 9917

L04

EUR/100 kg

12,34

L40

EUR/100 kg

15,42

0406 20 90 9919

L04

EUR/100 kg

13,79

L40

EUR/100 kg

17,24

0406 30 31 9730

L04

EUR/100 kg

5,29

L40

EUR/100 kg

6,61

0406 30 31 9930

L04

EUR/100 kg

5,69

L40

EUR/100 kg

7,11

0406 30 31 9950

L04

EUR/100 kg

5,17

L40

EUR/100 kg

6,46

0406 30 39 9500

L04

EUR/100 kg

4,62

L40

EUR/100 kg

5,77

0406 30 39 9700

L04

EUR/100 kg

4,96

L40

EUR/100 kg

6,20

0406 30 39 9930

L04

EUR/100 kg

5,31

L40

EUR/100 kg

6,64

0406 30 39 9950

L04

EUR/100 kg

5,11

L40

EUR/100 kg

6,39

0406 40 50 9000

L04

EUR/100 kg

12,47

L40

EUR/100 kg

15,59

0406 40 90 9000

L04

EUR/100 kg

13,82

L40

EUR/100 kg

17,28

0406 90 13 9000

L04

EUR/100 kg

17,58

L40

EUR/100 kg

21,98

0406 90 15 9100

L04

EUR/100 kg

18,17

L40

EUR/100 kg

22,71

0406 90 17 9100

L04

EUR/100 kg

18,17

L40

EUR/100 kg

22,71

0406 90 21 9900

L04

EUR/100 kg

17,60

L40

EUR/100 kg

22,00

0406 90 23 9900

L04

EUR/100 kg

15,93

L40

EUR/100 kg

19,91

0406 90 25 9900

L04

EUR/100 kg

15,53

L40

EUR/100 kg

19,41

0406 90 27 9900

L04

EUR/100 kg

14,06

L40

EUR/100 kg

17,58

0406 90 32 9119

L04

EUR/100 kg

13,02

L40

EUR/100 kg

16,28

0406 90 35 9190

L04

EUR/100 kg

18,63

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 35 9990

L04

EUR/100 kg

18,63

L40

EUR/100 kg

23,29

0406 90 37 9000

L04

EUR/100 kg

17,58

L40

EUR/100 kg

21,98

0406 90 61 9000

L04

EUR/100 kg

20,31

L40

EUR/100 kg

25,39

0406 90 63 9100

L04

EUR/100 kg

19,93

L40

EUR/100 kg

24,91

0406 90 63 9900

L04

EUR/100 kg

19,93

L40

EUR/100 kg

24,91

0406 90 69 9910

L04

EUR/100 kg

19,56

L40

EUR/100 kg

24,45

0406 90 73 9900

L04

EUR/100 kg

16,20

L40

EUR/100 kg

20,25

0406 90 75 9900

L04

EUR/100 kg

16,61

L40

EUR/100 kg

20,76

0406 90 76 9300

L04

EUR/100 kg

14,65

L40

EUR/100 kg

18,31

0406 90 76 9400

L04

EUR/100 kg

16,41

L40

EUR/100 kg

20,51

0406 90 76 9500

L04

EUR/100 kg

15,02

L40

EUR/100 kg

18,77

0406 90 78 9100

L04

EUR/100 kg

16,53

L40

EUR/100 kg

20,66

0406 90 78 9300

L04

EUR/100 kg

15,87

L40

EUR/100 kg

19,84

0406 90 79 9900

L04

EUR/100 kg

13,22

L40

EUR/100 kg

16,53

0406 90 81 9900

L04

EUR/100 kg

16,41

L40

EUR/100 kg

20,51

0406 90 85 9930

L04

EUR/100 kg

18,12

L40

EUR/100 kg

22,65

0406 90 85 9970

L04

EUR/100 kg

16,61

L40

EUR/100 kg

20,76

0406 90 86 9200

L04

EUR/100 kg

17,30

L40

EUR/100 kg

21,63

0406 90 86 9400

L04

EUR/100 kg

17,60

L40

EUR/100 kg

22,00

0406 90 86 9900

L04

EUR/100 kg

18,12

L40

EUR/100 kg

22,65

0406 90 87 9300

L04

EUR/100 kg

15,89

L40

EUR/100 kg

19,86

0406 90 87 9400

L04

EUR/100 kg

15,61

L40

EUR/100 kg

19,51

0406 90 87 9951

L04

EUR/100 kg

16,12

L40

EUR/100 kg

20,15

0406 90 87 9971

L04

EUR/100 kg

16,12

L40

EUR/100 kg

20,15

0406 90 87 9973

L04

EUR/100 kg

15,82

L40

EUR/100 kg

19,78

0406 90 87 9974

L04

EUR/100 kg

16,85

L40

EUR/100 kg

21,06

0406 90 87 9975

L04

EUR/100 kg

16,50

L40

EUR/100 kg

20,63

0406 90 87 9979

L04

EUR/100 kg

15,93

L40

EUR/100 kg

19,91

0406 90 88 9300

L04

EUR/100 kg

13,82

L40

EUR/100 kg

17,28

0406 90 88 9500

L04

EUR/100 kg

13,52

L40

EUR/100 kg

16,90

Galamērķi ir noteikti šādi.

L20

:

Visi galamērķi, izņemot:

(a)

trešās valstis: Andora, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Lihtenšteina un Amerikas Savienotās Valstis;

| (b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Livinjo un Kampioni pašvaldības Itālijā un Kipras Republikas apgabali, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē; |
| --- | --- |

(b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Livinjo un Kampioni pašvaldības Itālijā un Kipras Republikas apgabali, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē;

| (c) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē: Gibraltārs. |
| --- | --- |

(c)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē: Gibraltārs.

| (d) | galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. panta 1. punktā, 44. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(d)

galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. panta 1. punktā, 44. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā.

L04

:

Albānija, Bosnija un Hercegovina, Serbia, Kosova (), Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

L40

:

Visi galamērķi, izņemot:

| (a) | trešās valstis: L04, Andora, Islande, Lihtenšteina, Norvēģija, Šveice, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Amerikas Savienotās Valstis, Horvātija, Turcija, Austrālija, Kanāda, Jaunzēlande un Dienvidāfrika; |
| --- | --- |

(a)

trešās valstis: L04, Andora, Islande, Lihtenšteina, Norvēģija, Šveice, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Amerikas Savienotās Valstis, Horvātija, Turcija, Austrālija, Kanāda, Jaunzēlande un Dienvidāfrika;

| (b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Livinjo un Kampioni pašvaldības Itālijā un Kipras Republikas apgabali, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē; |
| --- | --- |

(b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Livinjo un Kampioni pašvaldības Itālijā un Kipras Republikas apgabali, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē;

| (c) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē: Gibraltārs. |
| --- | --- |

(c)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē: Gibraltārs.

| (d) | galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. panta 1. punktā, 44. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(d)

galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. panta 1. punktā, 44. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā.

---

(1)  Attiecīgajiem produktiem, kas paredzēti eksportam uz Dominikānas Republiku atbilstīgi Lēmumā 98/486/EK minētajai 2008./2009. gada kvotai un kas atbilst nosacījumiem, kuri izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1282/2006 III nodaļas 3 iedaļā, piemēro šādas likmes:

| (a) | produkti, kas atbilst KN kodiem 0402 10 11 9000 un 0402 10 19 9000 |
| --- | --- |

(a)

produkti, kas atbilst KN kodiem 0402 10 11 9000 un 0402 10 19 9000

0,00 EUR/100 kg

| (b) | produkti, kas atbilst KN kodiem 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 un 0402 21 99 9200 |
| --- | --- |

(b)

produkti, kas atbilst KN kodiem 0402 21 11 9900, 0402 21 19 9900, 0402 21 91 9200 un 0402 21 99 9200

0,00 EUR/100 kg

Galamērķi ir noteikti šādi.

| L20 | : | Visi galamērķi, izņemot:






  (a) | trešās valstis: Andora, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Lihtenšteina un Amerikas Savienotās Valstis; |
| --- | --- | --- | --- |

L20

:

Visi galamērķi, izņemot:

(a)

trešās valstis: Andora, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Lihtenšteina un Amerikas Savienotās Valstis;

| (b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Livinjo un Kampioni pašvaldības Itālijā un Kipras Republikas apgabali, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē; |
| --- | --- |

(b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Livinjo un Kampioni pašvaldības Itālijā un Kipras Republikas apgabali, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē;

| (c) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē: Gibraltārs. |
| --- | --- |

(c)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē: Gibraltārs.

| (d) | galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. panta 1. punktā, 44. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(d)

galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. panta 1. punktā, 44. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā.

L04

:

Albānija, Bosnija un Hercegovina, Serbia, Kosova (), Melnkalne un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika.

L40

:

Visi galamērķi, izņemot:

| (a) | trešās valstis: L04, Andora, Islande, Lihtenšteina, Norvēģija, Šveice, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Amerikas Savienotās Valstis, Horvātija, Turcija, Austrālija, Kanāda, Jaunzēlande un Dienvidāfrika; |
| --- | --- |

(a)

trešās valstis: L04, Andora, Islande, Lihtenšteina, Norvēģija, Šveice, Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts), Amerikas Savienotās Valstis, Horvātija, Turcija, Austrālija, Kanāda, Jaunzēlande un Dienvidāfrika;

| (b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Livinjo un Kampioni pašvaldības Itālijā un Kipras Republikas apgabali, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē; |
| --- | --- |

(b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautās ES dalībvalstu teritorijas: Fēru salas, Grenlande, Helgolande, Seūta, Meliļa, Livinjo un Kampioni pašvaldības Itālijā un Kipras Republikas apgabali, kurus Kipras Republikas valdība faktiski nekontrolē;

| (c) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē: Gibraltārs. |
| --- | --- |

(c)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautas Eiropas teritorijas, kuru ārējās attiecības ir dalībvalsts kompetencē: Gibraltārs.

| (d) | galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. panta 1. punktā, 44. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(d)

galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. panta 1. punktā, 44. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā.

(2)  Kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

---

| 20.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 141/2009

(2009. gada 19. februāris),

ar ko nosaka sviesta eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra.

| (2) | Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka eksporta kompensācijas maksimālais apjoms attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 17. februārī. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka eksporta kompensācijas maksimālais apjoms attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 17. februārī.

| (3) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008, attiecībā uz konkursa posmu, kurš beidzas 2009. gada 17. februārī, kompensācijas maksimālais apjoms par produktiem un galamērķiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. panta a) un b) punktā un 2. pantā, ir noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 20. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 19. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 168, 28.6.2008., 20. lpp.

2

(3)  OV L 325, 11.12.2007., 69. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkts | Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods | Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 619/2008 2. pantā |
| Sviests | ex ex 0405 10 19 9700 | 60,00 |
| Sviesta eļļa | ex ex 0405 90 10 9000 | 73,00 |

(EUR/100 kg)

Produkts

Eksporta kompensācijas nomenklatūras kods

Maksimālais eksporta kompensācijas apjoms eksportam uz galamērķi, kas minēts Regulas (EK) Nr. 619/2008 2. pantā

Sviests

ex ex 0405 10 19 9700

60,00

Sviesta eļļa

ex ex 0405 90 10 9000

73,00

---

| 20.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 142/2009

(2009. gada 19. februāris),

ar ko nosaka sausā vājpiena eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu saistībā ar tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2008. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 619/2008, ar ko izsludina pastāvīgu konkursu par eksporta kompensācijām attiecībā uz dažiem piena produktiem (2), ir paredzēta pastāvīga konkursa procedūra.

| (2) | Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka eksporta kompensācijas maksimālais apjoms attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 17. februārī. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 6. pantu Komisijas 2007. gada 10. decembra Regulā (EK) Nr. 1454/2007, ar ko dažiem lauksaimniecības produktiem nosaka kopīgus noteikumus par konkursa procedūru eksporta kompensāciju noteikšanai (3), un pēc konkursam iesniegto piedāvājumu izskatīšanas ir jānosaka eksporta kompensācijas maksimālais apjoms attiecībā uz konkursa posmu, kas beidzas 2009. gada 17. februārī.

| (3) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(3)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Saistībā ar pastāvīgo konkursu, kas izsludināts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008, konkursa posmam, kurš beidzas 2009. gada 17. februārī, maksimālais kompensācijas apjoms par produktu un galamērķiem, kas uzskaitīti minētās regulas 1. panta c) punktā un 2. pantā, ir EUR 21,98/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 20. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 19. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 168, 28.6.2008., 20. lpp.

2

(3)  OV L 325, 11.12.2007., 69. lpp.

3

---

| 20.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/10

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 143/2009

(2009. gada 19. februāris),

ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1), un jo īpaši tās 143. pantu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2783/75 par vienotu sistēmu tirdzniecībai ar ovalbumīnu un laktalbumīnu un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (2) tika noteikti sīki izstrādāti noteikumi par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (2) tika noteikti sīki izstrādāti noteikumi par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu ievešanai, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. Tāpēc reprezentatīvās cenas ir jāpublicē. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu ievešanai, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. Tāpēc reprezentatīvās cenas ir jāpublicē.

| (3) | Ņemot vērā stāvokli tirgū, šis grozījums ir jāpiemēro pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā stāvokli tirgū, šis grozījums ir jāpiemēro pēc iespējas drīzāk.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 19. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2009. gada 19. februāra Regulai, ar ko nosaka reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī olu albumīnam, un groza Regulu (EK) Nr. 1484/95

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Regulas 3. panta 3. punktā minētais nodrošinājums
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi” | 114,6 | 0 | BR |
| 116,4 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi” | 129,4 | 0 | BR |
| 124,6 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali | 213,4 | 26 | BR |
| 252,7 | 14 | AR |
| 282,7 | 5 | CL |
| 0207 14 50 | Saldētas krūtiņas un to gabali | 192,0 | 6 | BR |
| 0207 14 60 | Saldētas kājas un to gabali | 125,5 | 5 | BR |
| 0207 25 10 | Nesadalīti, saldēti tītari, t. s. “80 % cāļi” | 213,5 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Atkauloti, saldēti tītaru gabali | 194,6 | 31 | BR |
| 251,3 | 14 | CL |
| 0408 11 80 | Olu dzeltenumi | 422,1 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Žāvētas olas bez čaumalām | 426,2 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi | 234,8 | 16 | BR |
| 3502 11 90 | Žāvēts olu albumīns | 602,4 | 0 | AR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Regulas 3. panta 3. punktā minētais nodrošinājums

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 10

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi”

114,6

0

BR

116,4

0

AR

0207 12 90

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi”

129,4

0

BR

124,6

0

AR

0207 14 10

Atkauloti, saldēti gaiļu vai vistu gabali

213,4

26

BR

252,7

14

AR

282,7

5

CL

0207 14 50

Saldētas krūtiņas un to gabali

192,0

6

BR

0207 14 60

Saldētas kājas un to gabali

125,5

5

BR

0207 25 10

Nesadalīti, saldēti tītari, t. s. “80 % cāļi”

213,5

0

BR

0207 27 10

Atkauloti, saldēti tītaru gabali

194,6

31

BR

251,3

14

CL

0408 11 80

Olu dzeltenumi

422,1

0

AR

0408 91 80

Žāvētas olas bez čaumalām

426,2

0

AR

1602 32 11

Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi

234,8

16

BR

3502 11 90

Žāvēts olu albumīns

602,4

0

AR

---

(1)  Valstu nomenklatūra noteikta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Ar kodu “ZZ” apzīmē “citu izcelsmi”.”

1

---

| 20.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/12

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 144/2009

(2009. gada 19. februāris),

ar ko nosaka kompensācijas likmes, kas piemērojamas pienam un piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (1), un jo īpaši tās 164. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktā b) apakšpunktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta p) apakšpunktā un I pielikuma XVI daļā uzskaitīto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas uzskaitītas minētās regulas XX pielikuma IV daļā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 162. panta 1. punktā b) apakšpunktā paredzēts, ka starpību starp šīs regulas 1. panta 1. punkta p) apakšpunktā un I pielikuma XVI daļā uzskaitīto produktu cenām starptautiskajā tirgū un Kopienā var segt ar eksporta kompensāciju, ja šos produktus eksportē kā preces, kas uzskaitītas minētās regulas XX pielikuma IV daļā.

| (2) | Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/1999 XX pielikuma IV daļā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 30. jūnija Regula (EK) Nr. 1043/2005, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 3448/93 attiecībā uz eksporta kompensāciju piešķiršanas sistēmu noteiktiem lauksaimniecības produktiem, kurus eksportē tādu preču veidā, kas nav ietvertas Līguma I Pielikumā, un šādu kompensāciju apjomu noteikšanas kritērijus (2), precizē produktus, kuriem jānosaka kompensācijas likme, ko piemēro, ja šos produktus eksportē kā preces, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1234/1999 XX pielikuma IV daļā.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr.1043/2005 14. panta otrās daļas a) punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka tādam pašam laikposmam, kādu ievēro kompensāciju noteikšanai par šiem produktiem, ja tos eksportē nepārstrādātus. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr.1043/2005 14. panta otrās daļas a) punktu kompensācijas likme par 100 kg katra attiecīgā pamatprodukta jānosaka tādam pašam laikposmam, kādu ievēro kompensāciju noteikšanai par šiem produktiem, ja tos eksportē nepārstrādātus.

| (4) | Lauksaimniecības nolīguma, kurš noslēgts sarunu Urugvajas kārtā, 11. pantā paredzēts, ka eksporta kompensācija, kuru piemēro par preces sastāvā esošu produktu, nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šo produktu, to eksportējot bez turpmākas pārstrādes. |
| --- | --- |

(4)

Lauksaimniecības nolīguma, kurš noslēgts sarunu Urugvajas kārtā, 11. pantā paredzēts, ka eksporta kompensācija, kuru piemēro par preces sastāvā esošu produktu, nedrīkst pārsniegt kompensāciju, ko piemēro par šo produktu, to eksportējot bez turpmākas pārstrādes.

| (5) | Tomēr gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šā riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus. |
| --- | --- |

(5)

Tomēr gadījumā, kad dažus piena produktus eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums, rodas risks, ka augstu kompensācijas likmju iepriekšēja noteikšana var apdraudēt saistības, kas noslēgtas attiecībā uz šīm kompensācijām. Lai izvairītos no šā riska, jāveic attiecīgi piesardzības pasākumi, tomēr nodrošinot, lai tie nekavētu ilgtermiņa līgumu slēgšanu. Konkrētu kompensācijas likmju noteikšana kompensāciju iepriekšējas noteikšanas gadījumos ir pasākums, kas ļauj sasniegt abus šos mērķus.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. punktā paredzēts, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, atbalsts vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā minētajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 1043/2005 15. panta 2. punktā paredzēts, ka, nosakot kompensācijas likmi, vajadzības gadījumā jāņem vērā ražošanas kompensācijas, atbalsts vai citi pasākumi ar līdzvērtīgām sekām, ko visās dalībvalstīs saskaņā ar regulu par attiecīgā produkta kopīgā tirgus organizāciju piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā minētajiem pamatproduktiem vai pielīdzinātiem produktiem.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 100. panta 1. punktā paredzēts atbalsts par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns atbilst attiecīgajiem standartiem. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 100. panta 1. punktā paredzēts atbalsts par Kopienā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā, ja šāds piens un no tā ražots kazeīns atbilst attiecīgajiem standartiem.

| (8) | Komisijas 2005. gada 9. novembra Regula (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (3), nosaka, ka nozarēm, kas ražo konkrētas preces, par pazeminātām cenām jādara pieejams sviests un krējums. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas 2005. gada 9. novembra Regula (EK) Nr. 1898/2005, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 īstenošanai attiecībā uz pasākumiem krējuma, sviesta un koncentrēta sviesta realizācijai Kopienas tirgū (3), nosaka, ka nozarēm, kas ražo konkrētas preces, par pazeminātām cenām jādara pieejams sviests un krējums.

| (9) | Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(9)

Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kompensācijas likmes, ko piemēro Regulas (EK) Nr. 1043/2005 I pielikumā un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 I pielikuma XVI daļā minētajiem pamatproduktiem, ko eksportē kā preces, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 XX pielikuma IV daļā, nosaka, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 20. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 19. februārī

Komisijas vārdā —

Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektors

Heinz ZOUREK

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 172, 5.7.2005., 24. lpp.

2

(3)  OV L 308, 25.11.2005., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Kompensācijas likmes, ko no 2009. gada 20. februāra piemēro dažiem piena produktiem, ko eksportē kā preces, uz kurām neattiecas Līguma I pielikums (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Apraksts | Kompensācijas likmes |
| Kompensācijas nosakot iepriekš | Citos gadījumos |
| ex 0402 10 19 | Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2): | | |
| a) | eksportējot preces ar KN kodu 3501 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Apraksts

Kompensācijas likmes

Kompensācijas nosakot iepriekš

Citos gadījumos

ex 0402 10 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu, kas nepārsniedz 1,5 % no svara (PG 2):

a)

eksportējot preces ar KN kodu 3501

—

—

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

19,00

19,00

ex 0402 21 19

Piens pulverī, granulās vai citā cietā veidā, bez cukura un citiem saldinātājiem, ar tauku saturu 26 % no svara (PG 3):

| a) | eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005 |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kuru sastāvā PG 3 pielīdzināto produktu veidā ir pazeminātas cenas sviests vai krējums, kas iegūts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1898/2005

31,50

31,50

| b) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

b)

eksportējot citas preces

29,00

29,00

ex 0405 10

Sviests ar tauku saturu 82 % no svara (PG 6):

| a) | eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 izklāstītajiem nosacījumiem |
| --- | --- |

a)

eksportējot preces, kas satur pazeminātas cenas sviestu vai krējumu, kas izgatavots saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1898/2005 izklāstītajiem nosacījumiem

55,00

55,00

| b) | eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara |
| --- | --- |

b)

eksportējot preces, kas atbilst KN kodam 2106 90 98 un kuru piena tauku saturs ir 40 % vai vairāk no svara

56,28

56,28

| c) | eksportējot citas preces |
| --- | --- |

c)

eksportējot citas preces

55,00

55,00

---

(1)  Šajā pielikumā noteiktās likmes nav piemērojamas eksportam uz:

| a) | trešām valstīm: Andoru, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Lihtenšteinu, Amerikas Savienotajām Valstīm, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un eksportētas uz Šveices Konfederāciju; |
| --- | --- |

a)

trešām valstīm: Andoru, Svēto Krēslu (Vatikāna Pilsētvalsts), Lihtenšteinu, Amerikas Savienotajām Valstīm, kā arī precēm, kas minētas Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlija Nolīguma 2. protokola I un II tabulā un eksportētas uz Šveices Konfederāciju;

| b) | Kopienas muitas teritorijā neiekļautajām ES dalībvalstu teritorijām: Seūtu, Meliļu, Itālijas pašvaldībām Livinjo un Kampioni, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salām un Kipras Republikas apgabaliem, kuros Kipras Republikas valdība neveic faktisku kontroli; |
| --- | --- |

b)

Kopienas muitas teritorijā neiekļautajām ES dalībvalstu teritorijām: Seūtu, Meliļu, Itālijas pašvaldībām Livinjo un Kampioni, Helgolandi, Grenlandi, Fēru salām un Kipras Republikas apgabaliem, kuros Kipras Republikas valdība neveic faktisku kontroli;

| c) | Eiropas teritorijām, par kuru ārējām attiecībām atbild dalībvalsts un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltāru: |
| --- | --- |

c)

Eiropas teritorijām, par kuru ārējām attiecībām atbild dalībvalsts un kuras nav iekļautas Kopienas muitas teritorijā: Gibraltāru:

| d) | galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. panta 1. punktā, 44. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

d)

galamērķiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 800/1999 (OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp.) 36. panta 1. punktā, 44. panta 1. punktā un 45. panta 1. punktā.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 20.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/15

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 19. februāris),

ar ko pagarina to pasākumu piemērošanas laikposmu, kuri paredzēti Lēmumā 2002/148/EK, ar kuru noslēdz konsultācijas ar Zimbabvi saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu

(2009/144/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 300. panta 2. punktu,

ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (2),

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, īstenojot ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (3), un jo īpaši tā 3. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Lēmumu 2002/148/EK (4) tika noslēgtas konsultācijas ar Zimbabves Republiku saskaņā ar ĀAK un EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktu un tika veikti attiecīgi pasākumi, kas precizēti minētā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Lēmumu 2002/148/EK (4) tika noslēgtas konsultācijas ar Zimbabves Republiku saskaņā ar ĀAK un EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktu un tika veikti attiecīgi pasākumi, kas precizēti minētā lēmuma pielikumā.

| (2) | Ar Lēmumu 2008/158/EK (5) Lēmuma 2002/148/EK 2. pantā minēto pasākumu piemērošanas laikposmu, kas tika pagarināts līdz 2004. gada 20. februārim ar Lēmuma 2003/112/EK (6) 1. pantu, līdz 2005. gada 20. februārim ar Lēmuma 2004/157/EK (7) 1. pantu, līdz 2006. gada 20. februārim ar Lēmuma 2005/139/EK (8) 1. pantu, līdz 2007. gada 20. februārim ar Lēmuma 2006/114/EK (9) 1. pantu un līdz 2008. gada 18. februārim ar Lēmuma 2007/127/EK (10) 1. pantu, pagarināja vēl par 12 mēnešiem – līdz 2009. gada 20. februārim. |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmumu 2008/158/EK (5) Lēmuma 2002/148/EK 2. pantā minēto pasākumu piemērošanas laikposmu, kas tika pagarināts līdz 2004. gada 20. februārim ar Lēmuma 2003/112/EK (6) 1. pantu, līdz 2005. gada 20. februārim ar Lēmuma 2004/157/EK (7) 1. pantu, līdz 2006. gada 20. februārim ar Lēmuma 2005/139/EK (8) 1. pantu, līdz 2007. gada 20. februārim ar Lēmuma 2006/114/EK (9) 1. pantu un līdz 2008. gada 18. februārim ar Lēmuma 2007/127/EK (10) 1. pantu, pagarināja vēl par 12 mēnešiem – līdz 2009. gada 20. februārim.

| (3) | Zimbabves valdība turpina pārkāpt ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 9. pantā minētos būtiskos elementus, un pašreizējie apstākļi Zimbabvē nenodrošina cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošanu. |
| --- | --- |

(3)

Zimbabves valdība turpina pārkāpt ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 9. pantā minētos būtiskos elementus, un pašreizējie apstākļi Zimbabvē nenodrošina cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošanu.

| (4) | Tāpēc būtu jāpagarina pasākumu piemērošanas laikposms, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu jāpagarina pasākumu piemērošanas laikposms,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Lēmuma 2002/148/EK 2. pantā minēto pasākumu piemērošanas laikposmu pagarina līdz 2010. gada 20. februārim. Pasākumus regulāri pārskata.

Šā lēmuma pielikumā pievienoto vēstuli adresē Zimbabves prezidentam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 19. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

M. ŘÍMAN

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 209, 11.8.2005., 26. lpp.

2

(3)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

3

(4)  OV L 50, 21.2.2002., 64. lpp.

4

(5)  OV L 51, 26.2.2008., 19. lpp.

5

(6)  OV L 46, 20.2.2003., 25. lpp.

6

(7)  OV L 50, 20.2.2004., 60. lpp.

7

(8)  OV L 48, 19.2.2005., 28. lpp.

8

(9)  OV L 48, 18.2.2006., 26. lpp.

9

(10)  OV L 53, 22.2.2007., 23. lpp.

10

---

PIELIKUMS

Briselē

Eiropas Savienība piešķir lielu nozīmi ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 9. panta noteikumiem. Mūsu attiecību pamatā ir cilvēktiesību ievērošana, demokrātiskas institūcijas un tiesiskums kā Partnerattiecību nolīguma būtiski elementi.

Ar 2002. gada 19. februāra vēstuli Eiropas Savienība Jūs informēja par tās lēmumu noslēgt konsultācijas, kuras notika saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu, un veikt “attiecīgus pasākumus” minētā nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

Ar 2003. gada 19. februāra, 2004. gada 19. februāra, 2005. gada 18. februāra, 2006. gada 15. februāra, 2007. gada 21. februāra un 2008. gada 19. februāra vēstulēm Eiropas Savienība informēja Jūs par tās lēmumu neatcelt “attiecīgo pasākumu” piemērošanu un pagarināt to piemērošanas laikposmu attiecīgi līdz 2004. gada 20. februārim, 2005. gada 20. februārim, 2006. gada 20. februārim, 2007. gada 20. februārim, 2008. gada 20. februārim un 2009. gada 20. februārim.

Eiropas Savienība atzinīgi vērtē to, ka SADC vadībā Zimbabvē bija panākta vienošanās starp pusēm. Tā pauž cerību, ka jaunā valdība izrādīs apņemšanos veikt reformas, tostarp nodrošināt tiesiskumu, cilvēktiesības un demokratizāciju.

Tomēr jau 12 mēnešus pēc tam, kad tika pieņemts pēdējais lēmums par attiecīgiem pasākumiem, Eiropas Savienība uzskata, ka nav panākti nekādi būtiski uzlabojumi piecās jomās, kas minētas Padomes 2002. gada 18. februāra lēmumā.

Ņemot vērā iepriekš minēto, Eiropas Savienība neuzskata, ka attiecīgos pasākumus jau varētu atcelt, un ir nolēmusi pagarināt to piemērošanas laikposmu līdz 2010. gada 20. februārim, kamēr nebūs atsāktas konsultācijas.

Eiropas Savienība vēlreiz uzsver, ka nesoda Zimbabves tautu un turpinās sniegt ieguldījumu humāna rakstura pasākumos un projektos, kas tieši atbalsta iedzīvotājus, jo īpaši projektos, kas saistīti ar sociālo jomu, demokratizāciju, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu, ko minētie pasākumi neietekmē.

Eiropas Savienība vēlas atgādināt, ka attiecīgo pasākumu piemērošana ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. panta nozīmē nav šķērslis politiskajam dialogam, ko paredz minētā nolīguma 8. pants.

Ņemot to vērā, Eiropas Savienība vēlas vēlreiz uzsvērt nozīmi, ko tā piešķir EK un Zimbabves turpmākai sadarbībai, un apliecināt savu vēlmi turpināt dialogu un tuvākajā laikā panākt pilnas sadarbības atsākšanos.

Ar cieņu,

Komisijas vārdā —

Padomes vārdā —

---

Komisija

| 20.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/18

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 10. decembris)

par valsts atbalstu C 15/06 (ex N 291/2000), ko Francija plāno īstenot attiecībā uz Pilkington/Interpane

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7799)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/145/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zona līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (1) (turpmāk tekstā – “Procedūras regula”), jo īpašu tās 9. pantu,

pēc tam, kad ieinteresētajām personām ir lūgts iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (2), un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2000. gada 22. maija vēstuli, kuru Komisija reģistrēja 2000. gada 25. maijā (A/34298), Francija saskaņā ar Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu noteikumiem (3) (turpmāk tekstā – “1998. gada daudznozaru pamatprincipi”) paziņoja par atbalstu divām Francijā reģistrētām akciju sabiedrībām, Pilkington France SAS un Interpane Glass Coating France SAS, kas kopīgi pieder divām starptautiskām grupām stikla nozarē – Interpane un Pilkington. Komisija 2000. gada 7. jūnijā pieprasīja papildu informāciju. Francija sniedza papildu informāciju 2000. gada 13. jūnija vēstulē, kas reģistrēta 2000. gada 14. jūnijā (A/34798), 2000. gada 30. jūnija vēstulē, kuru Komisija reģistrēja 2000. gada 3. jūlijā (A/35410), un 2000. gada 30. jūnija vēstulē, kas reģistrēta 2000. gada 3. jūlijā (A/35411). |
| --- | --- |

(1)

Ar 2000. gada 22. maija vēstuli, kuru Komisija reģistrēja 2000. gada 25. maijā (A/34298), Francija saskaņā ar Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu noteikumiem (3) (turpmāk tekstā – “1998. gada daudznozaru pamatprincipi”) paziņoja par atbalstu divām Francijā reģistrētām akciju sabiedrībām, Pilkington France SAS un Interpane Glass Coating France SAS, kas kopīgi pieder divām starptautiskām grupām stikla nozarē – Interpane un Pilkington. Komisija 2000. gada 7. jūnijā pieprasīja papildu informāciju. Francija sniedza papildu informāciju 2000. gada 13. jūnija vēstulē, kas reģistrēta 2000. gada 14. jūnijā (A/34798), 2000. gada 30. jūnija vēstulē, kuru Komisija reģistrēja 2000. gada 3. jūlijā (A/35410), un 2000. gada 30. jūnija vēstulē, kas reģistrēta 2000. gada 3. jūlijā (A/35411).

| (2) | Ar 2000. gada 17. augusta lēmumu (4) ar atsauci SG(2000) D/106264 (turpmāk tekstā – “2000. gada lēmums”) Komisija apstiprināja atbalsta intensitāti uzņēmumiem Pilkington/Interpane, kas paziņota saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2000. gada 17. augusta lēmumu (4) ar atsauci SG(2000) D/106264 (turpmāk tekstā – “2000. gada lēmums”) Komisija apstiprināja atbalsta intensitāti uzņēmumiem Pilkington/Interpane, kas paziņota saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem.

| (3) | Sadarbojoties ar atbalsta saņēmējiem uzņēmumiem, Francija 2002. gada 17. oktobrī, 2003. gada 18. augustā un 2004. gada 31. augustā iesniedza ikgadējos ziņojumus saistībā ar pēckontroli par tādu lēmumu pareizu piemērošanu, kuri pieņemti saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem (6.4. punkts) un atbilstoši 2000. gada lēmumam. |
| --- | --- |

(3)

Sadarbojoties ar atbalsta saņēmējiem uzņēmumiem, Francija 2002. gada 17. oktobrī, 2003. gada 18. augustā un 2004. gada 31. augustā iesniedza ikgadējos ziņojumus saistībā ar pēckontroli par tādu lēmumu pareizu piemērošanu, kuri pieņemti saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem (6.4. punkts) un atbilstoši 2000. gada lēmumam.

| (4) | Francijas iestādes ar 2005. gada 13. janvāra vēstuli, kura Komisijā reģistrēta tajā pašā dienā (A/30447), un 2005. gada 13. jūnija vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 14. jūnijā (A/34734), informēja Komisiju, ka paziņojumā sniegtā informācija, kuras rezultātā tika pieņemts 2000. gada lēmums, nav pareiza, jo īpaši attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma summas aprēķinu, un pieprasīja Komisijai izdarīt grozījumus 2000. gada lēmumā. |
| --- | --- |

(4)

Francijas iestādes ar 2005. gada 13. janvāra vēstuli, kura Komisijā reģistrēta tajā pašā dienā (A/30447), un 2005. gada 13. jūnija vēstuli, kas reģistrēta 2005. gada 14. jūnijā (A/34734), informēja Komisiju, ka paziņojumā sniegtā informācija, kuras rezultātā tika pieņemts 2000. gada lēmums, nav pareiza, jo īpaši attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma summas aprēķinu, un pieprasīja Komisijai izdarīt grozījumus 2000. gada lēmumā.

| (5) | Saskaņā ar Procedūras regulas 9. pantu Komisija 2006. gada 6. marta vēstulē (D/57979) aicināja Francijas iestādes sniegt savas piezīmes par to nodomu atcelt 2000. gada lēmumu. Francijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2006. gada 16. marta elektroniskā pasta vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 17. martā (A/32057). |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Procedūras regulas 9. pantu Komisija 2006. gada 6. marta vēstulē (D/57979) aicināja Francijas iestādes sniegt savas piezīmes par to nodomu atcelt 2000. gada lēmumu. Francijas iestādes iesniedza savas piezīmes 2006. gada 16. marta elektroniskā pasta vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 17. martā (A/32057).

| (6) | Komisija ar 2006. gada 26. aprīļa vēstuli informēja Franciju par savu lēmumu saistībā ar minēto atbalstu sākt procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. panta 2. punktā, lai atceltu savu 2000. gada 17. augusta lēmumu un pieņemtu jaunu lēmumu. Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes saistībā ar izskatāmo atbalstu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ar 2006. gada 26. aprīļa vēstuli informēja Franciju par savu lēmumu saistībā ar minēto atbalstu sākt procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. panta 2. punktā, lai atceltu savu 2000. gada 17. augusta lēmumu un pieņemtu jaunu lēmumu. Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes saistībā ar izskatāmo atbalstu.

| (7) | Francija iesniedza savas piezīmes 2006. gada 2. jūnija elektroniskā pasta vēstulē. |
| --- | --- |

(7)

Francija iesniedza savas piezīmes 2006. gada 2. jūnija elektroniskā pasta vēstulē.

| (8) | Attiecībā uz šo lietu Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz šo lietu Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām.

| (9) | Komisija 2007. gada 12. septembra vēstulē (D/53668) pieprasīja papildu informāciju. Francija 2007. gada 21. decembra vēstulē (A/40607) sniedza daļēju atbildi un to papildināja 2008. gada 30. maija elektroniskā pasta vēstulē (A/10204). |
| --- | --- |

(9)

Komisija 2007. gada 12. septembra vēstulē (D/53668) pieprasīja papildu informāciju. Francija 2007. gada 21. decembra vēstulē (A/40607) sniedza daļēju atbildi un to papildināja 2008. gada 30. maija elektroniskā pasta vēstulē (A/10204).

| (10) | Francija 2008. gada 16. septembra un 19. septembra elektroniskā pasta vēstulēs (A/19328 un A/19263) iesniedza jaunu informāciju, kuru papildināja 2008. gada 24. oktobra (A/22746) elektroniskā pasta vēstulē. |
| --- | --- |

(10)

Francija 2008. gada 16. septembra un 19. septembra elektroniskā pasta vēstulēs (A/19328 un A/19263) iesniedza jaunu informāciju, kuru papildināja 2008. gada 24. oktobra (A/22746) elektroniskā pasta vēstulē.

2.   ATBALSTA APRAKSTS

2.1.   Atbalsta saņēmēji

| (11) | Turpmākajā atbalsta saņēmēju aprakstā atspoguļota situācija, kāda tā bija 2000. gadā. |
| --- | --- |

(11)

Turpmākajā atbalsta saņēmēju aprakstā atspoguļota situācija, kāda tā bija 2000. gadā.

2.1.1.   Attiecīgie uzņēmumi

| (12) | Francija savā 2000. gada paziņojumā informēja Komisiju par savu nodomu piešķirt reģionālo atbalstu ieguldījumiem divās Francijā reģistrētās akciju sabiedrībās (vienkāršotas akciju sabiedrības), kuras kopīgi pieder divām grupām stikla nozarē, Interpane un Pilkington, un kuru nosaukumi ir attiecīgi Pilkington Glass France SAS un Interpane Glass Coating France SAS (“PGF/IGCF”). |
| --- | --- |

(12)

Francija savā 2000. gada paziņojumā informēja Komisiju par savu nodomu piešķirt reģionālo atbalstu ieguldījumiem divās Francijā reģistrētās akciju sabiedrībās (vienkāršotas akciju sabiedrības), kuras kopīgi pieder divām grupām stikla nozarē, Interpane un Pilkington, un kuru nosaukumi ir attiecīgi Pilkington Glass France SAS un Interpane Glass Coating France SAS (“PGF/IGCF”).

| (13) | Kopuzņēmumu īpašums starp mātesuzņēmumiem nav sadalīts identiski (skatīt 1. attēlu):






  — | Pilkington pieder 51 % PGF akciju, un Interpane pieder 49 % PGF akciju, |
| --- | --- | --- |

(13)

Kopuzņēmumu īpašums starp mātesuzņēmumiem nav sadalīts identiski (skatīt 1. attēlu):

—

Pilkington pieder 51 % PGF akciju, un Interpane pieder 49 % PGF akciju,

| — | Interpane pieder 51 % IGCF akciju, un Pilkington pieder 49 % IGCF akciju. |
| --- | --- |

—

Interpane pieder 51 % IGCF akciju, un Pilkington pieder 49 % IGCF akciju.

1. attēls

Sabiedrību juridiskā struktūra

Image

| (14) | Abas jaunās valsts atbalsta saņēmējas sabiedrības ir ražošanas kopuzņēmumi. Tirgū tās nerīkosies autonomi. To darbības mērķis būs vienīgi apgādāt mātesuzņēmumus ar neapstrādātu pludināto lokšņu stiklu, kas iegūts pirmapstrādes rezultātā, to patēriņam vai turpmākajai pārdošanai tirgū. |
| --- | --- |

(14)

Abas jaunās valsts atbalsta saņēmējas sabiedrības ir ražošanas kopuzņēmumi. Tirgū tās nerīkosies autonomi. To darbības mērķis būs vienīgi apgādāt mātesuzņēmumus ar neapstrādātu pludināto lokšņu stiklu, kas iegūts pirmapstrādes rezultātā, to patēriņam vai turpmākajai pārdošanai tirgū.

2.1.2.   Jaunu kopuzņēmumu izveide

| (15) | Uz jaunu kopuzņēmumu izveidi saskaņā ar EK līguma 81. pantu (6) attiecās paziņojums, kas tika iesniegts 2000. gada 7. aprīļa vēstulē, lai iegūtu individuālu atbrīvojumu atbilstoši EK līguma 81. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(15)

Uz jaunu kopuzņēmumu izveidi saskaņā ar EK līguma 81. pantu (6) attiecās paziņojums, kas tika iesniegts 2000. gada 7. aprīļa vēstulē, lai iegūtu individuālu atbrīvojumu atbilstoši EK līguma 81. panta 3. punktam.

| (16) | Paziņojuma iesniedzējas puses piekrita tam, ka paziņojums tiek izskatīts, izmantojot administratīvo atbalsta vēstuli. |
| --- | --- |

(16)

Paziņojuma iesniedzējas puses piekrita tam, ka paziņojums tiek izskatīts, izmantojot administratīvo atbalsta vēstuli.

| (17) | Komisija 2000. gada 29. jūnijā nosūtīja divas administratīvās vēstules katrai paziņojuma iesniedzējai pusei, tās informējot, ka:






  — | nolīgumi ietver konkurenci ierobežojošus noteikumus, uz kuriem attiecas EK līguma 81. panta 1. punktā minētais aizliegums, |
| --- | --- | --- |

(17)

Komisija 2000. gada 29. jūnijā nosūtīja divas administratīvās vēstules katrai paziņojuma iesniedzējai pusei, tās informējot, ka:

—

nolīgumi ietver konkurenci ierobežojošus noteikumus, uz kuriem attiecas EK līguma 81. panta 1. punktā minētais aizliegums,

| — | Konkurences ģenerāldirektorāts uzskata, ka paziņojuma iesniedzējas puses ir nodrošinājušas pietiekamu pamatojumu, kas ļauj secināt, ka EK līguma 81. panta 3. punkta piemērošanas nosacījumi ir izpildīti, |
| --- | --- |

—

Konkurences ģenerāldirektorāts uzskata, ka paziņojuma iesniedzējas puses ir nodrošinājušas pietiekamu pamatojumu, kas ļauj secināt, ka EK līguma 81. panta 3. punkta piemērošanas nosacījumi ir izpildīti,

| — | rezultātā Konkurences ģenerāldirektorāts uzskata, ka nav nepieciešams izbeigt procedūru, un ierosina, lai Komisija pieņem lēmumu par atbrīvojumu saskaņā ar EK līguma 81. panta 3. punktu atbilstoši procedūrai, kas noteikta ar agrāko Regulu Nr. 17 (7). |
| --- | --- |

—

rezultātā Konkurences ģenerāldirektorāts uzskata, ka nav nepieciešams izbeigt procedūru, un ierosina, lai Komisija pieņem lēmumu par atbrīvojumu saskaņā ar EK līguma 81. panta 3. punktu atbilstoši procedūrai, kas noteikta ar agrāko Regulu Nr. 17 (7).

| (18) | Šīs administratīvās atbalsta vēstules nosūtīja pēc situācijas ekonomiskās analīzes, un to kopsavilkums ir šāds:






  — | paziņotais darījums ietver divu sadarbības kopuzņēmumu izveidi, |
| --- | --- | --- |

(18)

Šīs administratīvās atbalsta vēstules nosūtīja pēc situācijas ekonomiskās analīzes, un to kopsavilkums ir šāds:

—

paziņotais darījums ietver divu sadarbības kopuzņēmumu izveidi,

| — | paziņotie nolīgumi attiecas uz:






  a) | tādu pirmproduktu vai starpproduktu ražošanu, ko veic kopuzņēmumi un kurus dibinātāji pārstrādā galaproduktos vai pārdod, izmantojot savus izplatīšanas tīklus; |
| --- | --- | --- |

—

paziņotie nolīgumi attiecas uz:

a)

tādu pirmproduktu vai starpproduktu ražošanu, ko veic kopuzņēmumi un kurus dibinātāji pārstrādā galaproduktos vai pārdod, izmantojot savus izplatīšanas tīklus;

| b) | ekskluzīvu piegādi dibinātājiem, ko veic kopuzņēmumi; šī vienošanās ir kopuzņēmumu dibināšanas sastāvdaļa tiktāl, ciktāl to nav iespējams nošķirt no kopuzņēmumiem, neapdraudot to pastāvēšanu, |
| --- | --- |

b)

ekskluzīvu piegādi dibinātājiem, ko veic kopuzņēmumi; šī vienošanās ir kopuzņēmumu dibināšanas sastāvdaļa tiktāl, ciktāl to nav iespējams nošķirt no kopuzņēmumiem, neapdraudot to pastāvēšanu,

| — | pastāv nopietnas aizdomas, ka uz kopuzņēmumiem attiecas EK līguma 81. panta 1. punkta piemērošanas joma, jo:






  a) | iespējams, ka starp kopuzņēmumiem notiek sensitīvas informācijas apmaiņa; |
| --- | --- | --- |

—

pastāv nopietnas aizdomas, ka uz kopuzņēmumiem attiecas EK līguma 81. panta 1. punkta piemērošanas joma, jo:

a)

iespējams, ka starp kopuzņēmumiem notiek sensitīvas informācijas apmaiņa;

| b) | divu galveno konkurentu sadarbība varētu veicināt pušu rīcības koordināciju stikla ar pārklājumu tirgū, kas ir īpaši piesātināts; |
| --- | --- |

b)

divu galveno konkurentu sadarbība varētu veicināt pušu rīcības koordināciju stikla ar pārklājumu tirgū, kas ir īpaši piesātināts;

| — | Konkurences ģenerāldirektorāts veica nolīgumu analīzi, ņemot vērā EK līguma 81. panta 3. punktu, un secināja, ka pēc tam, kad puses apstiprināja, ka nolīguma 2. klauzula par vienošanos attiecībā uz ekskluzīvu piegādi ir svītrota, 81. panta 3. punkta piemērošanas nosacījumi ir ievēroti. Šī klauzula, kuras pievienošana bija apšaubāma, paredzēja, ka Pilkington un Interpane jebkurā brīdī atbilstoši to vajadzībām varētu tikt apgādātas no dažādām abu kopuzņēmumu rūpnīcām. |
| --- | --- |

—

Konkurences ģenerāldirektorāts veica nolīgumu analīzi, ņemot vērā EK līguma 81. panta 3. punktu, un secināja, ka pēc tam, kad puses apstiprināja, ka nolīguma 2. klauzula par vienošanos attiecībā uz ekskluzīvu piegādi ir svītrota, 81. panta 3. punkta piemērošanas nosacījumi ir ievēroti. Šī klauzula, kuras pievienošana bija apšaubāma, paredzēja, ka Pilkington un Interpane jebkurā brīdī atbilstoši to vajadzībām varētu tikt apgādātas no dažādām abu kopuzņēmumu rūpnīcām.

2.1.3.   Partneri

| (19) | Atbalsta saņēmēji uzņēmumi kopīgi pieder divām starptautiskām grupām stikla nozarē – Interpane un Pilkington. |
| --- | --- |

(19)

Atbalsta saņēmēji uzņēmumi kopīgi pieder divām starptautiskām grupām stikla nozarē – Interpane un Pilkington.

| (20) | Sabiedrību Interpane 1971. gadā izveidoja Georg Hesselbach, pašreizējais vairākuma akcionārs un Interpane grupas valdes priekšsēdētājs. Pašlaik grupa aktīvi darbojas visā pasaulē būvniecībai paredzēta stikla ražošanā un ar to saistītajās jomās (logu ražošana Vācijā un Amerikas Savienotajās Valstīs, stikla rūpniecībai paredzētu iekārtu ražošana Vācijā). |
| --- | --- |

(20)

Sabiedrību Interpane 1971. gadā izveidoja Georg Hesselbach, pašreizējais vairākuma akcionārs un Interpane grupas valdes priekšsēdētājs. Pašlaik grupa aktīvi darbojas visā pasaulē būvniecībai paredzēta stikla ražošanā un ar to saistītajās jomās (logu ražošana Vācijā un Amerikas Savienotajās Valstīs, stikla rūpniecībai paredzētu iekārtu ražošana Vācijā).

| (21) | Eiropā šī grupa galvenokārt nodarbojas (1999. gadā 15 sabiedrības) ar stikla apstrādi, pārstrādi un augstāko tehnoloģiju stikla ražošanu būvniecībai. Kopš 1998. gada pēc divu stikla apstrādes uzņēmumu iegādes (Ertā, Elzasā un Mitrīmorī, Parīzes reģionā) Interpane ir pārstāvēta Francijā. Eiropas meitasuzņēmumus vada holdingsabiedrība Interpane Glas Industrie AG, kas atrodas 37697 Lauenferdē, Vācijā. Šīs holdingsabiedrības 88 % pieder Hesselbach ģimenei un 12 % – Vācijas valsts bankai Nord/LB. |
| --- | --- |

(21)

Eiropā šī grupa galvenokārt nodarbojas (1999. gadā 15 sabiedrības) ar stikla apstrādi, pārstrādi un augstāko tehnoloģiju stikla ražošanu būvniecībai. Kopš 1998. gada pēc divu stikla apstrādes uzņēmumu iegādes (Ertā, Elzasā un Mitrīmorī, Parīzes reģionā) Interpane ir pārstāvēta Francijā. Eiropas meitasuzņēmumus vada holdingsabiedrība Interpane Glas Industrie AG, kas atrodas 37697 Lauenferdē, Vācijā. Šīs holdingsabiedrības 88 % pieder Hesselbach ģimenei un 12 % – Vācijas valsts bankai Nord/LB.

| (22) | Šī holdingsabiedrība kopā ar Nīderlandes holdingsabiedrību Interpane NV ar holdingsabiedrības Interpane Glass Manufacturing BV starpniecību nodrošina Interpane grupas līdzdalību kopuzņēmumos, kas ir atbalsta saņēmēji. Interpane NV un Interpane Glass Manufacturing BV tika speciāli izveidotas šim darījumam. Tās pieder Hesselbach ģimenei vienai vai kopīgi ar banku Nord/LB. |
| --- | --- |

(22)

Šī holdingsabiedrība kopā ar Nīderlandes holdingsabiedrību Interpane NV ar holdingsabiedrības Interpane Glass Manufacturing BV starpniecību nodrošina Interpane grupas līdzdalību kopuzņēmumos, kas ir atbalsta saņēmēji. Interpane NV un Interpane Glass Manufacturing BV tika speciāli izveidotas šim darījumam. Tās pieder Hesselbach ģimenei vienai vai kopīgi ar banku Nord/LB.

| (23) | Pilkington grupa ir viena no pasaules līderēm stikla nozarē. Tās darbība aptver visas šīs nozares jomas – stikla ražošanu, apstrādi un pārstrādi būvniecības nozarei (49 % no darbības) un autobūves nozarei (44 %), kā arī speciālo stiklu ražošanu. Grupas juridiskā adrese ir Apvienotajā Karalistē. Grupas sastāvā ietilpst 24 ražošanas meitasuzņēmumi, kas atrodas visā pasaulē (Eiropā, Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā, Āzijas un Klusā okeāna reģionā). |
| --- | --- |

(23)

Pilkington grupa ir viena no pasaules līderēm stikla nozarē. Tās darbība aptver visas šīs nozares jomas – stikla ražošanu, apstrādi un pārstrādi būvniecības nozarei (49 % no darbības) un autobūves nozarei (44 %), kā arī speciālo stiklu ražošanu. Grupas juridiskā adrese ir Apvienotajā Karalistē. Grupas sastāvā ietilpst 24 ražošanas meitasuzņēmumi, kas atrodas visā pasaulē (Eiropā, Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā, Āzijas un Klusā okeāna reģionā).

| (24) | Grupas līdzdalību kopuzņēmumos, kas atrodas Fremēnā–Merlbakā, īsteno Nīderlandes holdingsabiedrība Pilkington BV.
  1.   tabula
  Apgrozījums

  N. B.! Skaitļi attiecībā uz Interpane tika iegūti, pamatojoties uz to, ka 1 DEM ir 3,35 FRF (1999. gada kurss). Skaitļi attiecībā uz Pilkington tika iegūti, pamatojoties uz to, ka 1 GBR ir 10,60 FRF (2000. gada janvāra kurss).







  (miljonos EUR) |
| --- | --- |
| Interpane grupa |
| | Pasaule/Eiropa (8) | Francija (9) |
| 1996 | 107 | 0 |
| 1997 | 114 | 0 |
| 1998 | 118 | 0 |

(24)

Grupas līdzdalību kopuzņēmumos, kas atrodas Fremēnā–Merlbakā, īsteno Nīderlandes holdingsabiedrība Pilkington BV.

1.   tabula

Apgrozījums

N. B.! Skaitļi attiecībā uz Interpane tika iegūti, pamatojoties uz to, ka 1 DEM ir 3,35 FRF (1999. gada kurss). Skaitļi attiecībā uz Pilkington tika iegūti, pamatojoties uz to, ka 1 GBR ir 10,60 FRF (2000. gada janvāra kurss).

(miljonos EUR)

Interpane grupa

Pasaule/Eiropa (8)

Francija (9)

1996

107

0

1997

114

0

1998

118

0

| Pilkington grupa |
| --- |
| | Pasaule | Eiropa | Francija |
| 1996/1997 | 4 380 | 2 730 | 69,5 |
| 1997/1998 | 4 830 | 2 500 | 75,0 |
| 1998/1999 | 5 000 | 2 410 | 73,0 |

Pilkington grupa

Pasaule

Eiropa

Francija

1996/1997

4 380

2 730

69,5

1997/1998

4 830

2 500

75,0

1998/1999

5 000

2 410

73,0

2.   tabula

Darbinieku skaits grupās

| (miljonos EUR) |
| --- |
| Interpane grupa |
| | Pasaule | Eiropa (10) | Francija (11) |
| 1996 | nav noteikts | 703 | 0 |
| 1997 | nav noteikts | 721 | 0 |
| 1998 | 1 748 | 732 | 65 |

(miljonos EUR)

Interpane grupa

Pasaule

Eiropa (10)

Francija (11)

1996

nav noteikts

703

0

1997

nav noteikts

721

0

1998

1 748

732

65

| Pilkington grupa |
| --- |
| | Pasaule | Eiropa | Francija |
| 1996/1997 | 39 100 | 24 200 | 537 |
| 1997/1998 | 37 800 | 23 500 | 524 |
| 1998/1999 | 32 300 | 20 500 | 497 |

Pilkington grupa

Pasaule

Eiropa

Francija

1996/1997

39 100

24 200

537

1997/1998

37 800

23 500

524

1998/1999

32 300

20 500

497

2.2.   Ieguldījuma projekts

| (25) | Kopuzņēmumi atrodas Fremēnas–Merlbakas ražošanas apgabalā, kam saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu bija atbalstāmā apgabala statuss laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam (12), kurā valsts atbalsta intensitāte ieguldījumiem var sasniegt 15 % tīrā dotācijas ekvivalenta (TDE). |
| --- | --- |

(25)

Kopuzņēmumi atrodas Fremēnas–Merlbakas ražošanas apgabalā, kam saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu bija atbalstāmā apgabala statuss laika posmā no 2000. līdz 2006. gadam (12), kurā valsts atbalsta intensitāte ieguldījumiem var sasniegt 15 % tīrā dotācijas ekvivalenta (TDE).

| (26) | Saskaņā ar Francijas sniegto informāciju ieguldījuma projekts attiecas uz diviem atsevišķiem kopuzņēmumiem tāpēc, ka ražošanas iekārtas pieder diviem īpašniekiem. Tomēr ieguldījuma projekts joprojām ir pilnībā integrēts un vienots – jau sākotnēji lokšņu stikla ražošanas vienība bija paredzēta, lai daļēji apgādātu ar to saistītu stikla apstrādes vienību, un šī apstrādes vienība atrodas šajā ražotnē tikai tāpēc, ka pludinātā stikla piegādātājs atrodas tai blakus. Saskaņā ar šo pašu informāciju projekta integrācija tiek īstenota, izvietojot pludināšanas, laminēšanas un pārklājuma uzklāšanas līnijas vienā ēkā. Līdz ar to Francija uzskata, ka kopīgais ieguldījuma projekts Lotringas reģionā ir “materiāls ieguldījums, lai izveidotu jaunu ražotni” 1998. gada daudznozaru pamatprincipu 7.2. punkta nozīmē. Ir divi atbalsta saņēmēji, bet valsts atbalsts attiecas uz vienu ieguldījuma projektu. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar Francijas sniegto informāciju ieguldījuma projekts attiecas uz diviem atsevišķiem kopuzņēmumiem tāpēc, ka ražošanas iekārtas pieder diviem īpašniekiem. Tomēr ieguldījuma projekts joprojām ir pilnībā integrēts un vienots – jau sākotnēji lokšņu stikla ražošanas vienība bija paredzēta, lai daļēji apgādātu ar to saistītu stikla apstrādes vienību, un šī apstrādes vienība atrodas šajā ražotnē tikai tāpēc, ka pludinātā stikla piegādātājs atrodas tai blakus. Saskaņā ar šo pašu informāciju projekta integrācija tiek īstenota, izvietojot pludināšanas, laminēšanas un pārklājuma uzklāšanas līnijas vienā ēkā. Līdz ar to Francija uzskata, ka kopīgais ieguldījuma projekts Lotringas reģionā ir “materiāls ieguldījums, lai izveidotu jaunu ražotni” 1998. gada daudznozaru pamatprincipu 7.2. punkta nozīmē. Ir divi atbalsta saņēmēji, bet valsts atbalsts attiecas uz vienu ieguldījuma projektu.

| (27) | Bija paredzēts sākt ražošanu 2001. gada pirmā pusgada beigās. Ražošana ar pilnu jaudu bija plānota pēc pieciem darbības gadiem, tas ir, 2006.–2007. gadā. Lokšņu stikla produkcijai pirmajā pilnajā gadā, proti, 2001.–2002. gadā, bija jāsasniedz 147 000 t, lai līdz 2006. gadam izmantojamās produkcijas apjomu pakāpeniski palielinātu līdz 260 000 t/gadā, ražojot ar pilnu jaudu. |
| --- | --- |

(27)

Bija paredzēts sākt ražošanu 2001. gada pirmā pusgada beigās. Ražošana ar pilnu jaudu bija plānota pēc pieciem darbības gadiem, tas ir, 2006.–2007. gadā. Lokšņu stikla produkcijai pirmajā pilnajā gadā, proti, 2001.–2002. gadā, bija jāsasniedz 147 000 t, lai līdz 2006. gadam izmantojamās produkcijas apjomu pakāpeniski palielinātu līdz 260 000 t/gadā, ražojot ar pilnu jaudu.

| (28) | Projekta mērķis ir uzcelt integrētu būvniecībai paredzēta lokšņu stikla ražošanas vienību, kas ietver neapstrādāta pludināta stikla (float) ražošanu, sagriešanu, apstrādi (apstrāde, uzklājot pārklājumu) un stikla pārstrādi, izmantojot laminēšanu. Paredzētais stikla ražošanas cikls ir šāds:
  2. attēls |
| --- | --- |

(28)

Projekta mērķis ir uzcelt integrētu būvniecībai paredzēta lokšņu stikla ražošanas vienību, kas ietver neapstrādāta pludināta stikla (float) ražošanu, sagriešanu, apstrādi (apstrāde, uzklājot pārklājumu) un stikla pārstrādi, izmantojot laminēšanu. Paredzētais stikla ražošanas cikls ir šāds:

2. attēls

Image

| (29) | Francijas iestādes 2005. gada 13. janvāra vēstulē informēja Komisiju par to, ka projektā ir izdarīti grozījumi. Attaisnoto izmaksu nominālvērtība tagad ir 158,5 miljoni euro. Izveidoto tiešo darba vietu skaits ir 176 darba vietas un izveidoto netiešo darba vietu skaits – 150 darba vietas (skatīt arī 5.2. punktu). |
| --- | --- |

(29)

Francijas iestādes 2005. gada 13. janvāra vēstulē informēja Komisiju par to, ka projektā ir izdarīti grozījumi. Attaisnoto izmaksu nominālvērtība tagad ir 158,5 miljoni euro. Izveidoto tiešo darba vietu skaits ir 176 darba vietas un izveidoto netiešo darba vietu skaits – 150 darba vietas (skatīt arī 5.2. punktu).

2.3.   Atbalsta pasākumi

| (30) | Plānoto valsts atbalsta apjomu veido vairāki pasākumi, kas ir vai nu saistīti ar dažādām atļautajām atbalsta shēmām, vai arī ir individuālais ad hoc atbalsts:






  — | piemaksa saistībā ar teritorijas pielāgošanu rūpnieciskajiem projektiem (PAT), |
| --- | --- | --- |

(30)

Plānoto valsts atbalsta apjomu veido vairāki pasākumi, kas ir vai nu saistīti ar dažādām atļautajām atbalsta shēmām, vai arī ir individuālais ad hoc atbalsts:

—

piemaksa saistībā ar teritorijas pielāgošanu rūpnieciskajiem projektiem (PAT),

| — | Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), |
| --- | --- |

—

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF),

| — | ad hoc atbalsts zemes iepirkšanai (atlaide saistībā ar pārdošanas cenu), |
| --- | --- |

—

ad hoc atbalsts zemes iepirkšanai (atlaide saistībā ar pārdošanas cenu),

| — | ad hoc atbalsts nekustamā īpašuma labiekārtošanai, |
| --- | --- |

—

ad hoc atbalsts nekustamā īpašuma labiekārtošanai,

| — | uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojums, |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojums,

| — | Finanšu sabiedrības kalnrūpniecības reģionu industrializācijas veicināšanai (Sofirem) subsidētais aizdevums. |
| --- | --- |

—

Finanšu sabiedrības kalnrūpniecības reģionu industrializācijas veicināšanai (Sofirem) subsidētais aizdevums.

| (31) | PAT shēmu apstiprināja ar Komisijas 2000. gada 28. jūnija Lēmumu (Nr. 782/1999). Shēmu, kas ietver Sofirem subsidētos aizdevumus, apstiprināja ar Komisijas 1989. gada 15. jūnija Lēmumu (Nr. 2/89), kas grozīts pēc noderīgu pasākumu ieviešanas, lai šī shēma atbilstu 1998. gada Pamatnostādnēm par valstu reģionālo atbalstu (13). |
| --- | --- |

(31)

PAT shēmu apstiprināja ar Komisijas 2000. gada 28. jūnija Lēmumu (Nr. 782/1999). Shēmu, kas ietver Sofirem subsidētos aizdevumus, apstiprināja ar Komisijas 1989. gada 15. jūnija Lēmumu (Nr. 2/89), kas grozīts pēc noderīgu pasākumu ieviešanas, lai šī shēma atbilstu 1998. gada Pamatnostādnēm par valstu reģionālo atbalstu (13).

| (32) | Uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojums uz pieciem gadiem izriet no Vispārējā nodokļu kodeksa (CGI) 1464.B un 1465. panta, 1993. gada 16. decembra lēmuma un 1980. gada 24. novembra lēmuma, kā arī Dekrētiem Nr. 86/225, Nr. 80/921 un Nr. 80/922. |
| --- | --- |

(32)

Uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojums uz pieciem gadiem izriet no Vispārējā nodokļu kodeksa (CGI) 1464.B un 1465. panta, 1993. gada 16. decembra lēmuma un 1980. gada 24. novembra lēmuma, kā arī Dekrētiem Nr. 86/225, Nr. 80/921 un Nr. 80/922.

| (33) | Pašreizējā kopējā atbalsta summa ir 17 106 280euro pēc nominālvērtības (skatīt arī 5.2. punktu). |
| --- | --- |

(33)

Pašreizējā kopējā atbalsta summa ir 17 106 280euro pēc nominālvērtības (skatīt arī 5.2. punktu).

3.   PROCEDŪRAS UZSĀKŠANA

3.1.   Jauna informācija, ko iesniegušas Francijas iestādes

| (34) | Francijas iestādes 2005. gada 13. janvāra vēstulē informēja Komisiju, ka, pirmkārt, projekts ir mainīts un, otrkārt, atbalsta summu, kas saistīta ar uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojumu, Francija ir novērtējusi pārāk zemu. |
| --- | --- |

(34)

Francijas iestādes 2005. gada 13. janvāra vēstulē informēja Komisiju, ka, pirmkārt, projekts ir mainīts un, otrkārt, atbalsta summu, kas saistīta ar uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojumu, Francija ir novērtējusi pārāk zemu.

| (35) | Kopējo attaisnoto izmaksu nominālvērtība tagad tiek lēsta 158,5 miljoni euro (164,7 miljoni euro 2000. gada lēmumā). Attaisnoto izmaksu pašreizējā neto vērtība tiek lēsta 149,97 miljoni euro apmērā. Projektu pabeidza 2005. gada martā, un ieguldījumi tika pilnībā realizēti. 2005. gada martā izveidoto tiešo darba vietu skaits bija 176 darba vietas un izveidoto netiešo darba vietu skaits – 150 darba vietas (attiecīgi 245 un 260 darba vietas 2000. gada lēmumā). |
| --- | --- |

(35)

Kopējo attaisnoto izmaksu nominālvērtība tagad tiek lēsta 158,5 miljoni euro (164,7 miljoni euro 2000. gada lēmumā). Attaisnoto izmaksu pašreizējā neto vērtība tiek lēsta 149,97 miljoni euro apmērā. Projektu pabeidza 2005. gada martā, un ieguldījumi tika pilnībā realizēti. 2005. gada martā izveidoto tiešo darba vietu skaits bija 176 darba vietas un izveidoto netiešo darba vietu skaits – 150 darba vietas (attiecīgi 245 un 260 darba vietas 2000. gada lēmumā).

| (36) | Francijas iestādes savā 2005. gada 13. janvāra vēstulē precizē, ka uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojums jau sākotnēji bija novērtēts pārāk zemu. Šis atbrīvojums tagad tiek lēsts 6,28 miljoni euro, no kuriem Francijas valsts jau ir samaksājusi 2,14 miljonus euro (kas ir daļa no 17,89 miljoniem euro jau samaksātā valsts atbalsta). Šī summa atbilst atbalsta kopsummai pirms nodokļiem, tātad tā attiecas uz bruto dotācijas ekvivalentu (BDE). |
| --- | --- |

(36)

Francijas iestādes savā 2005. gada 13. janvāra vēstulē precizē, ka uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojums jau sākotnēji bija novērtēts pārāk zemu. Šis atbrīvojums tagad tiek lēsts 6,28 miljoni euro, no kuriem Francijas valsts jau ir samaksājusi 2,14 miljonus euro (kas ir daļa no 17,89 miljoniem euro jau samaksātā valsts atbalsta). Šī summa atbilst atbalsta kopsummai pirms nodokļiem, tātad tā attiecas uz bruto dotācijas ekvivalentu (BDE).

| (37) | Uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma atlikums 4,14 miljoni euro ir daļa no 5,19 miljoniem euro, kas Francijas valstij vēl jāpiešķir projektam un kas ir pēdējais piešķīrums, kuram ir nepieciešama Komisijas iepriekšēja atļauja saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipu 6.2. punktu un 2000. gada lēmumu, kuri paredz, ka pēdējā būtiskā atbalsta daļa (piemēram, 25 %) var tikt ieskaitīta tikai tad, kad Francijas iestādes būs pārliecinājušās, ka ieguldījuma projektu uzņēmumi ir īstenojuši saskaņā ar Komisijas lēmumu. |
| --- | --- |

(37)

Uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma atlikums 4,14 miljoni euro ir daļa no 5,19 miljoniem euro, kas Francijas valstij vēl jāpiešķir projektam un kas ir pēdējais piešķīrums, kuram ir nepieciešama Komisijas iepriekšēja atļauja saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipu 6.2. punktu un 2000. gada lēmumu, kuri paredz, ka pēdējā būtiskā atbalsta daļa (piemēram, 25 %) var tikt ieskaitīta tikai tad, kad Francijas iestādes būs pārliecinājušās, ka ieguldījuma projektu uzņēmumi ir īstenojuši saskaņā ar Komisijas lēmumu.

| (38) | Francija norāda, ka atšķirība no 2000. gadā paziņotās atbalsta summas ir izskaidrojama ar sākotnējā uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma novērtējuma palielināšanos. |
| --- | --- |

(38)

Francija norāda, ka atšķirība no 2000. gadā paziņotās atbalsta summas ir izskaidrojama ar sākotnējā uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma novērtējuma palielināšanos.

| (39) | Beigās kopējā atbalsta summa būtu 23,09 miljoni euro pēc nominālvērtības (14,65 miljoni euro pašreizējā neto vērtībā). Tādējādi Pilkington/Interpane projekta atbalsta intensitāte ir 14,65/149,97 = 9,77 % tīrā dotācijas ekvivalenta (TDE). Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegtajām ziņām šī atbalsta intensitāte ir mazāka par maksimāli pieļaujamo intensitāti, kas pārrēķināta (9,82 % saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem), lai ņemtu vērā projekta rādītāju attīstību. |
| --- | --- |

(39)

Beigās kopējā atbalsta summa būtu 23,09 miljoni euro pēc nominālvērtības (14,65 miljoni euro pašreizējā neto vērtībā). Tādējādi Pilkington/Interpane projekta atbalsta intensitāte ir 14,65/149,97 = 9,77 % tīrā dotācijas ekvivalenta (TDE). Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegtajām ziņām šī atbalsta intensitāte ir mazāka par maksimāli pieļaujamo intensitāti, kas pārrēķināta (9,82 % saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem), lai ņemtu vērā projekta rādītāju attīstību.

3.2.   Procedūras uzsākšanas iemesli

| (40) | Jaunākā informācija, kuru sniegušas Francijas iestādes, ļauj paredzēt jaunu maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti (14). Komisija uzskata, ka jautājums par intensitāti var būt izšķirošs lēmuma pieņemšanā un ka saistībā ar pārrakstīšanās kļūdām nepietiek 2000. gada lēmumā izdarīt tikai “labojuma” veida grozījumus. Patiesībā 2000. gada lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kuru sniegušas Francijas iestādes. |
| --- | --- |

(40)

Jaunākā informācija, kuru sniegušas Francijas iestādes, ļauj paredzēt jaunu maksimāli pieļaujamo atbalsta intensitāti (14). Komisija uzskata, ka jautājums par intensitāti var būt izšķirošs lēmuma pieņemšanā un ka saistībā ar pārrakstīšanās kļūdām nepietiek 2000. gada lēmumā izdarīt tikai “labojuma” veida grozījumus. Patiesībā 2000. gada lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kuru sniegušas Francijas iestādes.

| (41) | Līdz ar to Komisija plāno atcelt 2000. gada lēmumu atbilstoši Procedūras regulas 9. pantam, kurā norādīts, ka: “Komisija var atcelt lēmumu (..) pēc tam, kad attiecīgajai dalībvalstij dota iespēja iesniegt savas piezīmes, ja attiecīgais lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kas sniegta saskaņā ar procedūru un kas bija izšķirošais faktors lēmuma pieņemšanā. Pirms kāda lēmuma atcelšanas un jauna lēmuma pieņemšanas Komisija sāk formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 4. panta 4. punktu.” |
| --- | --- |

(41)

Līdz ar to Komisija plāno atcelt 2000. gada lēmumu atbilstoši Procedūras regulas 9. pantam, kurā norādīts, ka: “Komisija var atcelt lēmumu (..) pēc tam, kad attiecīgajai dalībvalstij dota iespēja iesniegt savas piezīmes, ja attiecīgais lēmums pamatojas uz nepareizu informāciju, kas sniegta saskaņā ar procedūru un kas bija izšķirošais faktors lēmuma pieņemšanā. Pirms kāda lēmuma atcelšanas un jauna lēmuma pieņemšanas Komisija sāk formālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 4. panta 4. punktu.”

| (42) | Savā 2006. gada 16. marta vēstulē Francijas iestādes norāda, ka aspekti, kas jāņem vērā gan rūpnieciskajā līmenī, gan atbalsta līmenī, nav saistīti ar būtiskām izmaiņām 2000. gada lēmuma struktūrā un jauns lēmums šajā lietā tikai nedaudz ietekmēs lietas attīstību. Tajā pašā vēstulē Francijas iestādes paziņo, ka tās piekrīt procedūrai, kas definēta Procedūras regulas 9. pantā un kas uzliek par pienākumu Komisijai sākotnēji atcelt lēmumu un pēc EK līguma 88. panta 2. punktā paredzētās oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas pieņemt jaunu lēmumu, kurš aizstāj 2000. gada lēmumu, ņemot vērā laboto informāciju, kas ir iesniegta Komisijai. |
| --- | --- |

(42)

Savā 2006. gada 16. marta vēstulē Francijas iestādes norāda, ka aspekti, kas jāņem vērā gan rūpnieciskajā līmenī, gan atbalsta līmenī, nav saistīti ar būtiskām izmaiņām 2000. gada lēmuma struktūrā un jauns lēmums šajā lietā tikai nedaudz ietekmēs lietas attīstību. Tajā pašā vēstulē Francijas iestādes paziņo, ka tās piekrīt procedūrai, kas definēta Procedūras regulas 9. pantā un kas uzliek par pienākumu Komisijai sākotnēji atcelt lēmumu un pēc EK līguma 88. panta 2. punktā paredzētās oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas pieņemt jaunu lēmumu, kurš aizstāj 2000. gada lēmumu, ņemot vērā laboto informāciju, kas ir iesniegta Komisijai.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU KOMENTĀRI

| (43) | Attiecībā uz šo lietu Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz šo lietu Komisija nesaņēma piezīmes no ieinteresētajām personām.

5.   FRANCIJAS KOMENTĀRI

5.1.   2006. gada 2. jūnija vēstule

| (44) | Attiecībā uz lēmumu sākt procedūru Francija iesniedza komentārus 2006. gada 2. jūnija elektroniskā pasta vēstulē. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz lēmumu sākt procedūru Francija iesniedza komentārus 2006. gada 2. jūnija elektroniskā pasta vēstulē.

| (45) | Francija paskaidro, ka Komisija tika informēta par rūpnieciskajā projektā izdarītajiem grozījumiem, ņemot vērā tirgus apstākļu attīstību, un arī par izmaiņām atbalsta sākotnējā novērtējumā. 2005. gada 13. janvāra vēstulē tika precizēti dati, kas saistīti ar pašu rūpniecisko projektu, un dati attiecībā uz atbalstu. Francija uzsvēra, ka visas šīs izmaiņas tomēr nemaina 2000. gada lēmuma vispārējo struktūru un abiem uzņēmumiem piešķirtais atbalsts atbilst maksimālajai intensitātei, kas atļauta saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem. |
| --- | --- |

(45)

Francija paskaidro, ka Komisija tika informēta par rūpnieciskajā projektā izdarītajiem grozījumiem, ņemot vērā tirgus apstākļu attīstību, un arī par izmaiņām atbalsta sākotnējā novērtējumā. 2005. gada 13. janvāra vēstulē tika precizēti dati, kas saistīti ar pašu rūpniecisko projektu, un dati attiecībā uz atbalstu. Francija uzsvēra, ka visas šīs izmaiņas tomēr nemaina 2000. gada lēmuma vispārējo struktūru un abiem uzņēmumiem piešķirtais atbalsts atbilst maksimālajai intensitātei, kas atļauta saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem.

| (46) | 2000. gada lēmuma uzraudzības ziņojumu sagatavošana vedināja Francijas iestādes pārskatīt visu informāciju, kas ir šā lēmuma pamatā. Šīs pārskatīšanas laikā Francijas iestādes konstatēja, ka divi ar atbalstu saistīti elementi maina informāciju, kas sākotnēji iesniegta Komisijai:






  — | bija jāpārskata uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma novērtējums, |
| --- | --- | --- |

(46)

2000. gada lēmuma uzraudzības ziņojumu sagatavošana vedināja Francijas iestādes pārskatīt visu informāciju, kas ir šā lēmuma pamatā. Šīs pārskatīšanas laikā Francijas iestādes konstatēja, ka divi ar atbalstu saistīti elementi maina informāciju, kas sākotnēji iesniegta Komisijai:

—

bija jāpārskata uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma novērtējums,

| — | bija jāpārskata arī tīrā dotācijas ekvivalenta (TDE) aprēķina metode, lai ņemtu vērā reālo ieguldījumu sadalījumu (zeme, ēkas un iekārtas) un nodokļu sistēmas ietekmi uz visu atbalstu, kas netika izdarīts paziņošanas laikā. |
| --- | --- |

—

bija jāpārskata arī tīrā dotācijas ekvivalenta (TDE) aprēķina metode, lai ņemtu vērā reālo ieguldījumu sadalījumu (zeme, ēkas un iekārtas) un nodokļu sistēmas ietekmi uz visu atbalstu, kas netika izdarīts paziņošanas laikā.

| (47) | Starp abiem grozījumiem nepastāv nekāda īpaša saikne. Tomēr to vienlaicīga ņemšana vērā vienlaikus maina nominālo atbalsta summu un tās TDE. |
| --- | --- |

(47)

Starp abiem grozījumiem nepastāv nekāda īpaša saikne. Tomēr to vienlaicīga ņemšana vērā vienlaikus maina nominālo atbalsta summu un tās TDE.

| (48) | Kad 2000. gadā tika gatavoti projekta atbalsta dokumenti, uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma shēma attiecās uz summu, ko veido materiālo aktīvu īres vērtība (zeme, būves, iekārtas, materiālais aprīkojums, mēbeles utt.), un uz daļu no izmaksātās algas un izmaksātā atalgojuma summas. Uzņēmējdarbības nodokļa reformas dēļ no 2003. gada ar šo nodokli apliekamā summā vairs neiekļauj algas. No tā laika uzņēmējdarbības nodoklis pamatojas vienīgi uz pamatlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(48)

Kad 2000. gadā tika gatavoti projekta atbalsta dokumenti, uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma shēma attiecās uz summu, ko veido materiālo aktīvu īres vērtība (zeme, būves, iekārtas, materiālais aprīkojums, mēbeles utt.), un uz daļu no izmaksātās algas un izmaksātā atalgojuma summas. Uzņēmējdarbības nodokļa reformas dēļ no 2003. gada ar šo nodokli apliekamā summā vairs neiekļauj algas. No tā laika uzņēmējdarbības nodoklis pamatojas vienīgi uz pamatlīdzekļiem.

| (49) | Francija paskaidro, ka attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojumu jau sākumā tika pieļauta pārrakstīšanās kļūda dažādu ar rūpnieciskā projekta īstenošanas grafiku saistītu prognožu aprēķinu dēļ. Līdz 2005. gadam sākotnējais novērtējums netika koriģēts, ņemot vērā, no vienas puses, dažādu dienestu līdzdalību uzņēmuma attaisnojošo dokumentu sagatavošanā un pārvaldībā un, no otras puses, nobīdi laikā saistībā ar minētā atbrīvojuma ietekmi. Īstenotās pārbaudes veicināja to, ka Francijas iestādes 2005. gadā informēja Komisiju par atkārtotu sākotnējā novērtējuma izvērtēšanu. |
| --- | --- |

(49)

Francija paskaidro, ka attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojumu jau sākumā tika pieļauta pārrakstīšanās kļūda dažādu ar rūpnieciskā projekta īstenošanas grafiku saistītu prognožu aprēķinu dēļ. Līdz 2005. gadam sākotnējais novērtējums netika koriģēts, ņemot vērā, no vienas puses, dažādu dienestu līdzdalību uzņēmuma attaisnojošo dokumentu sagatavošanā un pārvaldībā un, no otras puses, nobīdi laikā saistībā ar minētā atbrīvojuma ietekmi. Īstenotās pārbaudes veicināja to, ka Francijas iestādes 2005. gadā informēja Komisiju par atkārtotu sākotnējā novērtējuma izvērtēšanu.

5.2.   Turpmākā informācija

| (50) | Komisija ar 2007. gada 12. septembra vēstuli pieprasīja papildu informāciju, lai noskaidrotu projekta un piešķirtā atbalsta aprēķina detaļas. Pēc vairākiem pieprasījumiem pagarināt informācijas iesniegšanas termiņus Francija iesniedza daļēju atbildi 2007. gada 21. decembra vēstulē. Šajā vēstulē Francija apstiprina, ka 2005. gada martā pabeigtais projekts ir sākotnēji paziņošanas laikā paredzētais projekts. |
| --- | --- |

(50)

Komisija ar 2007. gada 12. septembra vēstuli pieprasīja papildu informāciju, lai noskaidrotu projekta un piešķirtā atbalsta aprēķina detaļas. Pēc vairākiem pieprasījumiem pagarināt informācijas iesniegšanas termiņus Francija iesniedza daļēju atbildi 2007. gada 21. decembra vēstulē. Šajā vēstulē Francija apstiprina, ka 2005. gada martā pabeigtais projekts ir sākotnēji paziņošanas laikā paredzētais projekts.

| (51) | Pēc citiem termiņa pagarinājumiem 2008. gada 30. maija elektroniskā pasta vēstulē tika iesniegta trūkstošā informācija. Pārējo papildu informāciju iesniedza 2008. gada 16. un 19. septembra elektroniskā pasta vēstulēs un 2008. gada 24. oktobra elektroniskā pasta vēstulē. Šī informācija izriet no projekta galīgo datu aprēķiniem gan attiecībā uz ieguldījumiem, gan radītajām darba vietām. Atbalstu, kas saistīts ar darba vietu izveidi, pārrēķināja ar 2006. gadu, lai ņemtu vērā mazāku izveidoto darba vietu skaitu, nekā prognozēts. |
| --- | --- |

(51)

Pēc citiem termiņa pagarinājumiem 2008. gada 30. maija elektroniskā pasta vēstulē tika iesniegta trūkstošā informācija. Pārējo papildu informāciju iesniedza 2008. gada 16. un 19. septembra elektroniskā pasta vēstulēs un 2008. gada 24. oktobra elektroniskā pasta vēstulē. Šī informācija izriet no projekta galīgo datu aprēķiniem gan attiecībā uz ieguldījumiem, gan radītajām darba vietām. Atbalstu, kas saistīts ar darba vietu izveidi, pārrēķināja ar 2006. gadu, lai ņemtu vērā mazāku izveidoto darba vietu skaitu, nekā prognozēts.

| (52) | Ņemot vērā visu šo jaunāko informāciju, piešķirtā atbalsta līmenis ir zemāks par to, kas bija paredzēts 2000. un 2005. gadā. Projekta attaisnotās izmaksas ir 158,5 miljoni euro (150,165 miljoni euro pašreizējā neto vērtībā). Piešķirtā atbalsta kopsumma ir 17 106 280euro (12 985 610euro pašreizējā neto vērtībā), kas atbilst atbalsta intensitātei 8,65 % TDE. |
| --- | --- |

(52)

Ņemot vērā visu šo jaunāko informāciju, piešķirtā atbalsta līmenis ir zemāks par to, kas bija paredzēts 2000. un 2005. gadā. Projekta attaisnotās izmaksas ir 158,5 miljoni euro (150,165 miljoni euro pašreizējā neto vērtībā). Piešķirtā atbalsta kopsumma ir 17 106 280euro (12 985 610euro pašreizējā neto vērtībā), kas atbilst atbalsta intensitātei 8,65 % TDE.

| (53) | Pēdējās atbalsta daļas summa (pēc nominālvērtības), kas būtu jāmaksā tikai pēc Komisijas atļaujas (15), ir 4 276 570euro. Tomēr Francija informēja Komisiju, ka 4/5 no šīs summas jau ir samaksātas un atlikums ir 727 389euro (pēc nominālvērtības). Tādējādi Francija atzīst, ka tā ir pasteidzinājusi pēdējās daļas samaksu, kas ir 25 % no atbalsta, bet šo situāciju izraisīja kļūdas uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma aprēķināšanā. Francijas iestādes apstiprina, ka tās nevienu brīdi nav mēģinājušas apiet Komisijas prerogatīvas. |
| --- | --- |

(53)

Pēdējās atbalsta daļas summa (pēc nominālvērtības), kas būtu jāmaksā tikai pēc Komisijas atļaujas (15), ir 4 276 570euro. Tomēr Francija informēja Komisiju, ka 4/5 no šīs summas jau ir samaksātas un atlikums ir 727 389euro (pēc nominālvērtības). Tādējādi Francija atzīst, ka tā ir pasteidzinājusi pēdējās daļas samaksu, kas ir 25 % no atbalsta, bet šo situāciju izraisīja kļūdas uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma aprēķināšanā. Francijas iestādes apstiprina, ka tās nevienu brīdi nav mēģinājušas apiet Komisijas prerogatīvas.

| (54) | Ņemot vērā izmaiņas (mazāk izveidoto darba vietu, nekā plānots), atsevišķi paredzētie atbalsta pasākumi bija jāpārskata, samazinot to apjomu. Pilkington 2007. gada septembrī bija jāatmaksā ar PAT saistīta pārmaksāta summa 146 430euro apjomā. Pārskatītais piešķirtā atbalsta apjoms attiecībā uz šiem trim pasākumiem tagad ir: 993 968euro saistībā ar PAT maksājumiem (no tiem vēl jāsamaksā 34 561euro), 1 532 765euro attiecībā uz FIL
   (16) (ar PAT saistīts atbalsts, no kura vēl jāsamaksā 399 851euro) un 694 426euro saistībā ar FIBM
   (17) (daļa no atbalsta nekustamā īpašuma labiekārtošanai, no kuras vēl jāsamaksā 64 304euro). Kopā jāsamaksā 498 716euro, šai summai jāpievieno Ģenerālpadomes atbalsts – 228 673euro, tādējādi atlikusī summa, līdz tiks saņemts Komisijas lēmums, kas ļauj veikt pēdējās atbalsta daļas samaksu, ir 727 389euro. |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā izmaiņas (mazāk izveidoto darba vietu, nekā plānots), atsevišķi paredzētie atbalsta pasākumi bija jāpārskata, samazinot to apjomu. Pilkington 2007. gada septembrī bija jāatmaksā ar PAT saistīta pārmaksāta summa 146 430euro apjomā. Pārskatītais piešķirtā atbalsta apjoms attiecībā uz šiem trim pasākumiem tagad ir: 993 968euro saistībā ar PAT maksājumiem (no tiem vēl jāsamaksā 34 561euro), 1 532 765euro attiecībā uz FIL
   (16) (ar PAT saistīts atbalsts, no kura vēl jāsamaksā 399 851euro) un 694 426euro saistībā ar FIBM
   (17) (daļa no atbalsta nekustamā īpašuma labiekārtošanai, no kuras vēl jāsamaksā 64 304euro). Kopā jāsamaksā 498 716euro, šai summai jāpievieno Ģenerālpadomes atbalsts – 228 673euro, tādējādi atlikusī summa, līdz tiks saņemts Komisijas lēmums, kas ļauj veikt pēdējās atbalsta daļas samaksu, ir 727 389euro.

| (55) | Francija paskaidro, ka vienīgi uzņēmums PGF saņēma uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojumu laika posmā no 2001. līdz 2005. gadam saistībā ar ražotni, kas darbojas Senbūsā (uzņēmums IGCF minēto atbrīvojumu par attiecīgo laika posmu nesaņēma). |
| --- | --- |

(55)

Francija paskaidro, ka vienīgi uzņēmums PGF saņēma uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojumu laika posmā no 2001. līdz 2005. gadam saistībā ar ražotni, kas darbojas Senbūsā (uzņēmums IGCF minēto atbrīvojumu par attiecīgo laika posmu nesaņēma).

| (56) | Atbalsts, kuru saņēma PGF saistībā ar atbrīvojumu, kas paredzēts Vispārējā nodokļu kodeksa 1465. pantā, ir vienāds ar starpību starp uzņēmuma reāli samaksāto iemaksu un iemaksu, ko tas būtu maksājis, ja atbrīvojums no nodokļa nepastāvētu, – šīs summas atbilst neto summai pēc tam, kad vajadzības gadījumā ticis piemērots nodokļa maksimālais apmērs atkarībā no pievienotās vērtības (18). Šī summa ir 986 170euro (uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojums, kas piešķirts uzņēmuma PGF ražotnei Senbūsā saistībā ar nodokļu piemērošanu no 2001. līdz 2005. gadam). |
| --- | --- |

(56)

Atbalsts, kuru saņēma PGF saistībā ar atbrīvojumu, kas paredzēts Vispārējā nodokļu kodeksa 1465. pantā, ir vienāds ar starpību starp uzņēmuma reāli samaksāto iemaksu un iemaksu, ko tas būtu maksājis, ja atbrīvojums no nodokļa nepastāvētu, – šīs summas atbilst neto summai pēc tam, kad vajadzības gadījumā ticis piemērots nodokļa maksimālais apmērs atkarībā no pievienotās vērtības (18). Šī summa ir 986 170euro (uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojums, kas piešķirts uzņēmuma PGF ražotnei Senbūsā saistībā ar nodokļu piemērošanu no 2001. līdz 2005. gadam).

| (57) | Francijas iestādes apgalvo, ka tās 2005. gadā pieļauto kļūdu attiecībā uz pārāk augstu novērtēto summu var izskaidrot vienīgi ar divu valsts dienestu sliktu sapratni par informācijas veidu, kas jāsagatavo saistībā ar ikgadējo ziņojumu, un neskaidrību starp nodokļa atvieglojumu, kurš izriet no maksimālā apmēra noteikšanas (vispārējs pasākums), un nodokļa atbrīvojumu (atbalsta pasākums). |
| --- | --- |

(57)

Francijas iestādes apgalvo, ka tās 2005. gadā pieļauto kļūdu attiecībā uz pārāk augstu novērtēto summu var izskaidrot vienīgi ar divu valsts dienestu sliktu sapratni par informācijas veidu, kas jāsagatavo saistībā ar ikgadējo ziņojumu, un neskaidrību starp nodokļa atvieglojumu, kurš izriet no maksimālā apmēra noteikšanas (vispārējs pasākums), un nodokļa atbrīvojumu (atbalsta pasākums).

| (58) | Francija pārrēķināja TDE visam atbalstam un katram atbalsta elementam, ņemot vērā spēkā esošo diskonta likmi – 5,70 %. Katrs atbalsta elements (izņemot atbalstu zemei, kuru neapliek ar nodokli) tika sadalīts starp ēku būvniecību (19,24 %) un aprīkojumu (78,82 %). Šis sadalījums atkal pamatojas uz reāli veikto ieguldījumu, lai gan paziņošanas laikā šo aprēķinu sagatavoja, pamatojoties uz atbalsta summas tipveida sadalījumu (5 % zemei, 50 % ēkām, 45 % aprīkojumam). Pēc tam katram atbalsta elementam aprēķināja atbalsta gada integrēto daļu atbilstoši nolietojuma termiņam (20 gadi ēkām un 7 gadi aprīkojumam). Šo aprēķinu rezultāti atspoguļoti turpmākajā tabulā:
  3.   tabula









  Atbalsta pasākums | Atbalsta summa
  (EUR, nominālvērtība) | Atbalsta summa
  (EUR, TDE) |
| --- | --- | --- | --- |
| PAT (un FIL) | 2 526 740 | | 1 623 160 | |
| ERAF | 2 667 570 | | 1 761 250 | |
| Atbalsts zemes iepirkšanai | 2 816 000 | | 2 816 000 | |
| Nekustamā īpašuma labiekārtošana | 7 974 690 | | 6 100 300 | |
| — | no tā Reģiona padome |

(58)

Francija pārrēķināja TDE visam atbalstam un katram atbalsta elementam, ņemot vērā spēkā esošo diskonta likmi – 5,70 %. Katrs atbalsta elements (izņemot atbalstu zemei, kuru neapliek ar nodokli) tika sadalīts starp ēku būvniecību (19,24 %) un aprīkojumu (78,82 %). Šis sadalījums atkal pamatojas uz reāli veikto ieguldījumu, lai gan paziņošanas laikā šo aprēķinu sagatavoja, pamatojoties uz atbalsta summas tipveida sadalījumu (5 % zemei, 50 % ēkām, 45 % aprīkojumam). Pēc tam katram atbalsta elementam aprēķināja atbalsta gada integrēto daļu atbilstoši nolietojuma termiņam (20 gadi ēkām un 7 gadi aprīkojumam). Šo aprēķinu rezultāti atspoguļoti turpmākajā tabulā:

3.   tabula

Atbalsta pasākums

Atbalsta summa

(EUR, nominālvērtība)

Atbalsta summa

(EUR, TDE)

PAT (un FIL)

2 526 740

1 623 160

ERAF

2 667 570

1 761 250

Atbalsts zemes iepirkšanai

2 816 000

2 816 000

Nekustamā īpašuma labiekārtošana

7 974 690

6 100 300

—

no tā Reģiona padome

2 988 100

1 983 190

| — | no tā Ģenerālpadome |
| --- | --- |

—

no tā Ģenerālpadome

1 753 160

1 126 820

| — | no tā rajons |
| --- | --- |

—

no tā rajons

2 539 000

2 539 000

| — | no tā valsts (FIBM) |
| --- | --- |

—

no tā valsts (FIBM)

694 430

451 290

Uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojums

986 170

593 730

Sofirem

135 110

91 170

Kopā

17 106 280

12 985 610

Atbalsta intensitāte

10,79 %

8,65 %

6.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (59) | Komisija 2000. gada 17. augustā apstiprināja tādu atbalsta intensitāti uzņēmumiem Pilkington/Interpane, kādu to paziņoja Francija 2000. gada 22. maijā. Vēlāk Francija informēja Komisiju par nepareizu informāciju, kas iesniegta sākotnējā paziņojumā, un, tā kā šī informācija ir noteicošais faktors lēmuma pieņemšanā, Komisija 2006. gada 26. aprīlī nolēma attiecībā uz minēto atbalstu sākt procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. panta 2. punktā, lai atceltu 2000. gada lēmumu un pieņemtu jaunu lēmumu. |
| --- | --- |

(59)

Komisija 2000. gada 17. augustā apstiprināja tādu atbalsta intensitāti uzņēmumiem Pilkington/Interpane, kādu to paziņoja Francija 2000. gada 22. maijā. Vēlāk Francija informēja Komisiju par nepareizu informāciju, kas iesniegta sākotnējā paziņojumā, un, tā kā šī informācija ir noteicošais faktors lēmuma pieņemšanā, Komisija 2006. gada 26. aprīlī nolēma attiecībā uz minēto atbalstu sākt procedūru, kas paredzēta EK līguma 88. panta 2. punktā, lai atceltu 2000. gada lēmumu un pieņemtu jaunu lēmumu.

| (60) | 2000. gada lēmums ietver pilnīgu paziņojuma novērtējumu. 2000. gada lēmuma novērtējums ir izmantots šajā lēmumā, izņemot elementus, kas jālabo, ņemot vērā informāciju, kuru Francija iesniedza 2005. gada 13. janvārī un uz kuru attiecas 2006. gada 26. aprīļa lēmums sākt procedūru, kā arī turpmāko informāciju, kas iesniegta Komisijai. |
| --- | --- |

(60)

2000. gada lēmums ietver pilnīgu paziņojuma novērtējumu. 2000. gada lēmuma novērtējums ir izmantots šajā lēmumā, izņemot elementus, kas jālabo, ņemot vērā informāciju, kuru Francija iesniedza 2005. gada 13. janvārī un uz kuru attiecas 2006. gada 26. aprīļa lēmums sākt procedūru, kā arī turpmāko informāciju, kas iesniegta Komisijai.

6.1.1.   Piemērojamās pamatnostādnes

| (61) | Francija paziņoja par atbalstu uzņēmumiem PGF/IGCF2000. gada 22. maija vēstulē, kas reģistrēta 2000. gada 25. maijā. Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādņu 2007.–2013. gadam (19) 58. zemsvītras piezīmē norādīts, ka “ieguldījuma projekti, par kuriem jāpaziņo atsevišķi, tiks vērtēti saskaņā ar paziņošanas laikā spēkā esošajiem noteikumiem”. Līdz ar to Komisija uzskata, ka uz minēto projektu attiecas 1998. gada daudznozaru pamatprincipu piemērošanas joma un tas ir jāizskata, ievērojot iepriekš minētos pamatprincipus. |
| --- | --- |

(61)

Francija paziņoja par atbalstu uzņēmumiem PGF/IGCF2000. gada 22. maija vēstulē, kas reģistrēta 2000. gada 25. maijā. Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādņu 2007.–2013. gadam (19) 58. zemsvītras piezīmē norādīts, ka “ieguldījuma projekti, par kuriem jāpaziņo atsevišķi, tiks vērtēti saskaņā ar paziņošanas laikā spēkā esošajiem noteikumiem”. Līdz ar to Komisija uzskata, ka uz minēto projektu attiecas 1998. gada daudznozaru pamatprincipu piemērošanas joma un tas ir jāizskata, ievērojot iepriekš minētos pamatprincipus.

6.1.2.   Fakti

| (62) | Šajā novērtējumā ņemti vērā tādi fakti un stāvokļi, kādi tie bija paziņojuma dienā – 2000. gada 22. maijā. |
| --- | --- |

(62)

Šajā novērtējumā ņemti vērā tādi fakti un stāvokļi, kādi tie bija paziņojuma dienā – 2000. gada 22. maijā.

| (63) | Komisijai ir jāpieņem lēmums, pamatojoties uz ex ante aplēsēm par nākotnes un tirgus daļu perspektīvām. Atbalsta intensitāti nepielāgo, ja dažus gadus vēlāk – ex post – skaitļi liecina, ka, piemēram, tirgus ir attīstījies citādi, nekā bija paredzēts sākumā. Lai gan attiecīgajā gadījumā Komisijai jāpieņem lēmums astoņus gadus pēc sākotnējā paziņojuma, tai savs novērtējums jāpamato ar paziņojuma dienā esošajiem faktiem un stāvokļiem. |
| --- | --- |

(63)

Komisijai ir jāpieņem lēmums, pamatojoties uz ex ante aplēsēm par nākotnes un tirgus daļu perspektīvām. Atbalsta intensitāti nepielāgo, ja dažus gadus vēlāk – ex post – skaitļi liecina, ka, piemēram, tirgus ir attīstījies citādi, nekā bija paredzēts sākumā. Lai gan attiecīgajā gadījumā Komisijai jāpieņem lēmums astoņus gadus pēc sākotnējā paziņojuma, tai savs novērtējums jāpamato ar paziņojuma dienā esošajiem faktiem un stāvokļiem.

| (64) | Lai aprēķinātu maksimālo atbalsta intensitāti, Komisija tomēr ņems vērā Francijas iesniegto jauno informāciju. Francija samazināja piešķirto atbalstu, ņemot vērā ieguldījuma rezultātā reāli radīto darba vietu skaitu (samazināts salīdzinājumā ar paziņojumā sniegtajiem datiem) un izlabojot 2000. gadā paziņotā uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma summas aprēķinā pieļauto kļūdu. |
| --- | --- |

(64)

Lai aprēķinātu maksimālo atbalsta intensitāti, Komisija tomēr ņems vērā Francijas iesniegto jauno informāciju. Francija samazināja piešķirto atbalstu, ņemot vērā ieguldījuma rezultātā reāli radīto darba vietu skaitu (samazināts salīdzinājumā ar paziņojumā sniegtajiem datiem) un izlabojot 2000. gadā paziņotā uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma summas aprēķinā pieļauto kļūdu.

6.2.   Kopuzņēmumu izveide, kas apsvērta saskaņā ar EK līguma 81. panta 3. punktu

| (65) | Vispirms ir jāatgādina, ka, lai gan 87. un 88. pantā paredzētā procedūra dod plašu rīcības brīvību Komisijai un, noteiktos apstākļos, Padomei lemt par valsts atbalsta shēmas saderību ar kopējo tirgu, no Līguma vispārējās struktūras izriet, ka minētā procedūra nekad nedrīkst radīt rezultātu, kas ir pretrunā Līguma īpašajiem noteikumiem (20). |
| --- | --- |

(65)

Vispirms ir jāatgādina, ka, lai gan 87. un 88. pantā paredzētā procedūra dod plašu rīcības brīvību Komisijai un, noteiktos apstākļos, Padomei lemt par valsts atbalsta shēmas saderību ar kopējo tirgu, no Līguma vispārējās struktūras izriet, ka minētā procedūra nekad nedrīkst radīt rezultātu, kas ir pretrunā Līguma īpašajiem noteikumiem (20).

| (66) | Tiesa jau ir lēmusi, ka atbalsta nosacījumi, kuri ir pretrunā Līguma īpašajiem noteikumiem, kas nav 87. un 88. pants, var būt tik nesaraujami saistīti ar atbalsta priekšmetu, ka nav iespējams tos vērtēt atsevišķi (21). |
| --- | --- |

(66)

Tiesa jau ir lēmusi, ka atbalsta nosacījumi, kuri ir pretrunā Līguma īpašajiem noteikumiem, kas nav 87. un 88. pants, var būt tik nesaraujami saistīti ar atbalsta priekšmetu, ka nav iespējams tos vērtēt atsevišķi (21).

| (67) | Minētais Komisijas pienākums ievērot konsekvenci starp Līguma 87. un 88. pantu un citiem Līguma noteikumiem ir jo īpaši svarīgs, ja arī šie pārējie noteikumi, kā konkrētajā gadījumā, attiecas uz mērķi nodrošināt neizkropļotu konkurenci kopējā tirgū. Pieņemot lēmumu par atbalsta saderību ar kopējo tirgu, Komisija nevar neņemt vērā to, ka atsevišķi uzņēmēji var apdraudēt konkurenci kopējā tirgū. |
| --- | --- |

(67)

Minētais Komisijas pienākums ievērot konsekvenci starp Līguma 87. un 88. pantu un citiem Līguma noteikumiem ir jo īpaši svarīgs, ja arī šie pārējie noteikumi, kā konkrētajā gadījumā, attiecas uz mērķi nodrošināt neizkropļotu konkurenci kopējā tirgū. Pieņemot lēmumu par atbalsta saderību ar kopējo tirgu, Komisija nevar neņemt vērā to, ka atsevišķi uzņēmēji var apdraudēt konkurenci kopējā tirgū.

| (68) | Tas tomēr nemaina to, ka saskaņā ar Līguma 81. un turpmākajiem pantiem un Līguma 87. un turpmākajiem pantiem izveidotās procedūras ir neatkarīgas procedūras, ko regulē īpaši noteikumi. |
| --- | --- |

(68)

Tas tomēr nemaina to, ka saskaņā ar Līguma 81. un turpmākajiem pantiem un Līguma 87. un turpmākajiem pantiem izveidotās procedūras ir neatkarīgas procedūras, ko regulē īpaši noteikumi.

| (69) | Rezultātā, pieņemot lēmumu par valsts atbalsta saderību ar kopējo tirgu, Komisijai nav jāgaida tās procedūras rezultāts, kas uzsākta paralēli saskaņā ar iepriekš minēto Regulu Nr. 17, ja tā atbilstoši saviem ieskatiem, pamatojoties uz situācijas ekonomisko analīzi, ir pārliecinājusies par to, ka atbalsta saņēmējs neatrodas situācijā, kas ir pretrunā Līguma 81. un 82. pantam. |
| --- | --- |

(69)

Rezultātā, pieņemot lēmumu par valsts atbalsta saderību ar kopējo tirgu, Komisijai nav jāgaida tās procedūras rezultāts, kas uzsākta paralēli saskaņā ar iepriekš minēto Regulu Nr. 17, ja tā atbilstoši saviem ieskatiem, pamatojoties uz situācijas ekonomisko analīzi, ir pārliecinājusies par to, ka atbalsta saņēmējs neatrodas situācijā, kas ir pretrunā Līguma 81. un 82. pantam.

| (70) | Ņemot vērā iepriekš 3.1.2. punktā aprakstītos faktus un iepriekš minēto Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, Komisija uzskata, ka nav šķēršļu atļaut atbalstu, kas paredzēts uzņēmumiem PGF/IGCF. |
| --- | --- |

(70)

Ņemot vērā iepriekš 3.1.2. punktā aprakstītos faktus un iepriekš minēto Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, Komisija uzskata, ka nav šķēršļu atļaut atbalstu, kas paredzēts uzņēmumiem PGF/IGCF.

6.3.   Atbalsta esība EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē

| (71) | Konkrēto atbalstu piešķīra dalībvalsts, izmantojot valsts līdzekļus, saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu (skatīt šā lēmuma 2.3. punktu). Atbalsts sniedz priekšrocības uzņēmumiem PGF/IGCF, jo pretējā gadījumā tiem būtu jāsedz visas ieguldījuma izmaksas pašiem. Tā kā būtisks neapstrādāta stikla apjoms tiek transportēts pāri valsts robežām, neapstrādāta stikla tirgū notiek pārrobežu tirdzniecība. Līdz ar to šiem uzņēmumiem piešķirtās priekšrocības var radīt konkurences traucējumus un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi šajā novērtējumā Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(71)

Konkrēto atbalstu piešķīra dalībvalsts, izmantojot valsts līdzekļus, saskaņā ar EK līguma 87. panta 1. punktu (skatīt šā lēmuma 2.3. punktu). Atbalsts sniedz priekšrocības uzņēmumiem PGF/IGCF, jo pretējā gadījumā tiem būtu jāsedz visas ieguldījuma izmaksas pašiem. Tā kā būtisks neapstrādāta stikla apjoms tiek transportēts pāri valsts robežām, neapstrādāta stikla tirgū notiek pārrobežu tirdzniecība. Līdz ar to šiem uzņēmumiem piešķirtās priekšrocības var radīt konkurences traucējumus un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tādējādi šajā novērtējumā Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums ir valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

6.4.   Paziņošanas pienākums

| (72) | Tā kā tiek piemēroti trīs kumulatīvie nosacījumi, kas paredzēti 1998. gada daudznozaru pamatprincipu 2.1. punkta i) apakšpunktā, par atbalsta projektu ir jāziņo un maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte ir jānosaka saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem. Turklāt par ad hoc atbalstu jāziņo Komisijai saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(72)

Tā kā tiek piemēroti trīs kumulatīvie nosacījumi, kas paredzēti 1998. gada daudznozaru pamatprincipu 2.1. punkta i) apakšpunktā, par atbalsta projektu ir jāziņo un maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte ir jānosaka saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem. Turklāt par ad hoc atbalstu jāziņo Komisijai saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu.

6.5.   Dažu atbalsta pasākumu juridiskais pamats

| (73) | Vienu atbalsta daļu piešķir, pamatojoties uz reģionālā atbalsta shēmām ieguldījumiem, kuras ir apstiprinājusi Komisija un kuras ir spēkā atbalsta paziņošanas dienā (skatīt šā lēmuma 2.3. punktu), turpretī otra daļa tiek piešķirta kā ad hoc atbalsts. |
| --- | --- |

(73)

Vienu atbalsta daļu piešķir, pamatojoties uz reģionālā atbalsta shēmām ieguldījumiem, kuras ir apstiprinājusi Komisija un kuras ir spēkā atbalsta paziņošanas dienā (skatīt šā lēmuma 2.3. punktu), turpretī otra daļa tiek piešķirta kā ad hoc atbalsts.

| (74) | Attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar ERAF, Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (22), 25. pantā paredzēts, ka struktūrfondi var finansēt lielu ekonomisko projektu izdevumus, kuru izmaksas pārsniedz 50 miljonus euro. Tādējādi ERAF var atbalstīt tādus valsts pasākumus kā PAT un atbalstu, kas paredzēts saistībā ar uzņēmuma nekustamo īpašumu, ja to nosaka attiecīgā reģiona Vienotie programmdokumenti (DOCUP). Fremēnas–Merlbakas apgabals ir ietverts Francijas 2. mērķa kartē “Ekonomiska un sociāla pārveide apvidos ar strukturālām grūtībām”, kuru Komisija apstiprināja 2000. gada 16. janvārī. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar ERAF, Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (22), 25. pantā paredzēts, ka struktūrfondi var finansēt lielu ekonomisko projektu izdevumus, kuru izmaksas pārsniedz 50 miljonus euro. Tādējādi ERAF var atbalstīt tādus valsts pasākumus kā PAT un atbalstu, kas paredzēts saistībā ar uzņēmuma nekustamo īpašumu, ja to nosaka attiecīgā reģiona Vienotie programmdokumenti (DOCUP). Fremēnas–Merlbakas apgabals ir ietverts Francijas 2. mērķa kartē “Ekonomiska un sociāla pārveide apvidos ar strukturālām grūtībām”, kuru Komisija apstiprināja 2000. gada 16. janvārī.

| (75) | Iespēja piešķirt ad hoc atbalstu zemes iepirkšanai un nekustamajam īpašumam saskaņā ar likumu ir pašvaldībām, kas atrodas reģionālā atbalsta apgabalā. |
| --- | --- |

(75)

Iespēja piešķirt ad hoc atbalstu zemes iepirkšanai un nekustamajam īpašumam saskaņā ar likumu ir pašvaldībām, kas atrodas reģionālā atbalsta apgabalā.

| (76) | Francijas iestādes 2000. gada 30. jūnija vēstulē (A/35411) iesniedza sīki izskaidrotu uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma summas aprēķinu, norādot, ka attiecīgajā gadījumā ieguldījumu izmaksas, kā arī radīto pastāvīgo darba vietu izmaksas tika ņemtas par bāzi, lai aprēķinātu atbrīvojumu. Turpretī uzņēmējdarbības nodokļa reformas dēļ no 2003. gada ar šo nodokli apliekamā summā vairs neiekļauj algas. Kopš tā laika uzņēmējdarbības nodoklis pamatojas vienīgi uz pamatlīdzekļiem. Tādējādi šo atbalstu var uzskatīt par atbalstu ieguldījumam Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādņu 1998. gadam nozīmē. |
| --- | --- |

(76)

Francijas iestādes 2000. gada 30. jūnija vēstulē (A/35411) iesniedza sīki izskaidrotu uzņēmējdarbības nodokļa atbrīvojuma summas aprēķinu, norādot, ka attiecīgajā gadījumā ieguldījumu izmaksas, kā arī radīto pastāvīgo darba vietu izmaksas tika ņemtas par bāzi, lai aprēķinātu atbrīvojumu. Turpretī uzņēmējdarbības nodokļa reformas dēļ no 2003. gada ar šo nodokli apliekamā summā vairs neiekļauj algas. Kopš tā laika uzņēmējdarbības nodoklis pamatojas vienīgi uz pamatlīdzekļiem. Tādējādi šo atbalstu var uzskatīt par atbalstu ieguldījumam Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādņu 1998. gadam nozīmē.

| (77) | Ad hoc atbalsta piešķiršana uzņēmumam ir atkarīga no tā apņemšanās apgabalā vismaz piecus gadus saglabāt darba vietas un ieguldījumu, par ko tiek saņemts atbalsts. |
| --- | --- |

(77)

Ad hoc atbalsta piešķiršana uzņēmumam ir atkarīga no tā apņemšanās apgabalā vismaz piecus gadus saglabāt darba vietas un ieguldījumu, par ko tiek saņemts atbalsts.

| (78) | Komisijas pārbaude šajā lēmumā attiecas tikai uz paziņotās atbalsta intensitātes 8,65 % apjomā atbilstības 1998. gada daudznozaru pamatprincipu kritērijiem pārbaudi. |
| --- | --- |

(78)

Komisijas pārbaude šajā lēmumā attiecas tikai uz paziņotās atbalsta intensitātes 8,65 % apjomā atbilstības 1998. gada daudznozaru pamatprincipu kritērijiem pārbaudi.

6.6.   Novērtējums saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem

| (79) | Atbilstoši 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem atļautā maksimālā intensitāte projektiem jānosaka saskaņā ar maksimālo intensitātes likmi, ko piemēro reģionālajam atbalstam attiecīgajā atbalstāmajā apgabalā laikā, kad ir paziņots par atbalstu. |
| --- | --- |

(79)

Atbilstoši 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem atļautā maksimālā intensitāte projektiem jānosaka saskaņā ar maksimālo intensitātes likmi, ko piemēro reģionālajam atbalstam attiecīgajā atbalstāmajā apgabalā laikā, kad ir paziņots par atbalstu.

| (80) | Komisija uzskata, ka jaunā informācija neietekmē Komisijas vispārējo novērtējumu attiecībā uz tirgu un tā attīstību, kurš ietverts tās 2000. gada lēmumā. |
| --- | --- |

(80)

Komisija uzskata, ka jaunā informācija neietekmē Komisijas vispārējo novērtējumu attiecībā uz tirgu un tā attīstību, kurš ietverts tās 2000. gada lēmumā.

| (81) | Komisija atgādina, ka nevienam no uzņēmumiem, kuri piedalās konkrētajā projektā, projekta paziņošanas laikā nebija nozīmīga tirgus daļa 1998. gada daudznozaru pamatprincipu 3.6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(81)

Komisija atgādina, ka nevienam no uzņēmumiem, kuri piedalās konkrētajā projektā, projekta paziņošanas laikā nebija nozīmīga tirgus daļa 1998. gada daudznozaru pamatprincipu 3.6. punkta nozīmē.

6.6.1.   Konkrētais produkts un tirgus

| (82) | Lokšņu stiklu (float glass) var izmantot, lai ražotu logu stiklu būvniecībai un transportlīdzekļiem. Rūpnīca, uz kuru attiecas paziņojums, ir izveidota, lai ražotu stiklu būvniecības nozarei. 2000. gada lēmumā ietvertā informācija, kas saistīta ar produkta un tirgus noteikšanu, netika ne apstrīdēta, ne grozīta, un tā neveido 2006. gada 26. aprīļa lēmuma, ar ko uzsāk procedūru, daļu. Tāpēc turpmākais novērtējums ir pārņemts no 2000. gada lēmuma. |
| --- | --- |

(82)

Lokšņu stiklu (float glass) var izmantot, lai ražotu logu stiklu būvniecībai un transportlīdzekļiem. Rūpnīca, uz kuru attiecas paziņojums, ir izveidota, lai ražotu stiklu būvniecības nozarei. 2000. gada lēmumā ietvertā informācija, kas saistīta ar produkta un tirgus noteikšanu, netika ne apstrīdēta, ne grozīta, un tā neveido 2006. gada 26. aprīļa lēmuma, ar ko uzsāk procedūru, daļu. Tāpēc turpmākais novērtējums ir pārņemts no 2000. gada lēmuma.

| (83) | Neapstrādātu lokšņu stiklu ražo, pludinot kausētu stiklu uz kausētas alvas un slāpekļa atmosfērā (tā saukto float glass metodi izstrādāja Pilkington 20. gadsimta sešdesmitajos gados). |
| --- | --- |

(83)

Neapstrādātu lokšņu stiklu ražo, pludinot kausētu stiklu uz kausētas alvas un slāpekļa atmosfērā (tā saukto float glass metodi izstrādāja Pilkington 20. gadsimta sešdesmitajos gados).

| (84) | Stikls ar pārklājumu ir pamata stikls, kam ir veikta virsmas apstrāde vai uzklāts pārklājums (pārklāšana vakuumā, izmantojot elektromagnētisko metodi (23), kurš ir paredzēts, lai novērstu atstarošanos vai nodrošinātu siltumizolāciju. Tā var arī iegūt stiklu, kas nodrošina termoregulāciju (stikls ar samazinātas emisijas spēju, saukts par “zemas emisijas stiklu” – Interpane preču zīme Iplus), vai stiklu ar saules enerģijas regulēšanas funkciju (saules enerģiju atstarojošs stikls – Interpane preču zīme Ipasol). Ir paredzēts ražot 90 % stikla ar zemas emisijas spēju un 10 % – saules enerģiju atstarojoša stikla, kuru biezums ir 4,6 mm vai 8 mm. |
| --- | --- |

(84)

Stikls ar pārklājumu ir pamata stikls, kam ir veikta virsmas apstrāde vai uzklāts pārklājums (pārklāšana vakuumā, izmantojot elektromagnētisko metodi (23), kurš ir paredzēts, lai novērstu atstarošanos vai nodrošinātu siltumizolāciju. Tā var arī iegūt stiklu, kas nodrošina termoregulāciju (stikls ar samazinātas emisijas spēju, saukts par “zemas emisijas stiklu” – Interpane preču zīme Iplus), vai stiklu ar saules enerģijas regulēšanas funkciju (saules enerģiju atstarojošs stikls – Interpane preču zīme Ipasol). Ir paredzēts ražot 90 % stikla ar zemas emisijas spēju un 10 % – saules enerģiju atstarojoša stikla, kuru biezums ir 4,6 mm vai 8 mm.

| (85) | Laminēts stikls ir neplīstošs stikls, kas sastāv no vismaz divām stikla loksnēm, kuras savstarpēji savienotas ar PVB (polivinilbutirāls) vai sveķu slāņiem (24). |
| --- | --- |

(85)

Laminēts stikls ir neplīstošs stikls, kas sastāv no vismaz divām stikla loksnēm, kuras savstarpēji savienotas ar PVB (polivinilbutirāls) vai sveķu slāņiem (24).

| (86) | Neapstrādāts pludinātais stikls un stikls ar pārklājumu, kas radies pēc pirmās apstrādes, statistikas nomenklatūrā klasificēts ar kodu:






  — | KN 7005: stikls (termiski pulēts stikls un stikls ar slīpētu vai pulētu virsmu loksnēs ar absorbējošu, atstarojošu vai neatstarojošu slāni vai bez tā, bet neapstrādāts ar citu paņēmienu), |
| --- | --- | --- |

(86)

Neapstrādāts pludinātais stikls un stikls ar pārklājumu, kas radies pēc pirmās apstrādes, statistikas nomenklatūrā klasificēts ar kodu:

—

KN 7005: stikls (termiski pulēts stikls un stikls ar slīpētu vai pulētu virsmu loksnēs ar absorbējošu, atstarojošu vai neatstarojošu slāni vai bez tā, bet neapstrādāts ar citu paņēmienu),

| — | NACE 26.1.A. Lokšņu stikla ražošana. |
| --- | --- |

—

NACE 26.1.A. Lokšņu stikla ražošana.

| (87) | Neapstrādātu pludinātu stiklu izmanto būvniecības nozarē vai automobiļu ražošanas nozarē. Saskaņā ar GEPVP sniegtajām ziņām Eiropā 80 % no pludinātā stikla produkcijas ir paredzēti būvniecības nozarei. Ieguldītāji Fremēnas–Merlbakas rūpnīcā ražos vienīgi stiklu būvniecībai. Šā ražošanas veida īpatnība ir tāda, ka ražošanas vietā produkciju, kas atbilst pasūtījumu parametriem (apjoms, biezums un citas stikla īpašības), ražo nelielos daudzumos. |
| --- | --- |

(87)

Neapstrādātu pludinātu stiklu izmanto būvniecības nozarē vai automobiļu ražošanas nozarē. Saskaņā ar GEPVP sniegtajām ziņām Eiropā 80 % no pludinātā stikla produkcijas ir paredzēti būvniecības nozarei. Ieguldītāji Fremēnas–Merlbakas rūpnīcā ražos vienīgi stiklu būvniecībai. Šā ražošanas veida īpatnība ir tāda, ka ražošanas vietā produkciju, kas atbilst pasūtījumu parametriem (apjoms, biezums un citas stikla īpašības), ražo nelielos daudzumos.

| (88) | Produkti, kas rodas pēc pirmās neapstrādāta lokšņu stikla apstrādes, ir starpprodukti, kurus izmanto neplīstošā stikla (statistikas kods KN 7007 – tie sastāv no rūdīta vai laminēta stikla) un daudzkārtainu stikla izolatoru ražošanā būvniecības nozarei (statistikas kods KN 7008 – tie sastāv no divām vai vairākām stikla loksnēm, veidojot vienu vai vairākas ar dehidratētu gaisu vai gāzi pildītas starptelpas, kas nodrošina loga izolāciju). Stikla izolatorus ražo tieši no stikla ar pārklājumu. |
| --- | --- |

(88)

Produkti, kas rodas pēc pirmās neapstrādāta lokšņu stikla apstrādes, ir starpprodukti, kurus izmanto neplīstošā stikla (statistikas kods KN 7007 – tie sastāv no rūdīta vai laminēta stikla) un daudzkārtainu stikla izolatoru ražošanā būvniecības nozarei (statistikas kods KN 7008 – tie sastāv no divām vai vairākām stikla loksnēm, veidojot vienu vai vairākas ar dehidratētu gaisu vai gāzi pildītas starptelpas, kas nodrošina loga izolāciju). Stikla izolatorus ražo tieši no stikla ar pārklājumu.

| (89) | Uzņēmumi Lotringas rūpnīcā ražos arī laminētu stiklu būvniecībai. Statistiski minētais produkts norādīts kategorijā KN 7007 29 00 – Neplīstošais stikls, kas sastāv no laminēta stikla – Citi. Cita veida laminētu stiklu, kas iekļauts šajā statistikas kategorijā, izmanto automobiļu rūpniecības nozarē. Turklāt šī nozare patērē lielāko daļu no Eiropā ražotā laminētā stikla (priekšējo stiklu ražošana). |
| --- | --- |

(89)

Uzņēmumi Lotringas rūpnīcā ražos arī laminētu stiklu būvniecībai. Statistiski minētais produkts norādīts kategorijā KN 7007 29 00 – Neplīstošais stikls, kas sastāv no laminēta stikla – Citi. Cita veida laminētu stiklu, kas iekļauts šajā statistikas kategorijā, izmanto automobiļu rūpniecības nozarē. Turklāt šī nozare patērē lielāko daļu no Eiropā ražotā laminētā stikla (priekšējo stiklu ražošana).

| (90) | Lokšņu stiklu var izmantot, lai ražotu logu stiklus ēkām un transportlīdzekļiem. Komisija atzīmē, ka Fremēnas–Merlbakas rūpnīca ir izveidota, lai tajā ražotu stiklu būvniecības nozarei atbilstoši ieguldītāju vēlmēm, kuriem ir iespēja atsaukties uz pieaugošo būvniecības stikla pieprasījumu. Turklāt pašlaik šī specializācija ir vienīgā Interpane uzņēmējdarbība. Šai grupai nav iespējas veikt tādu stikla pirmreizējo pārstrādi, lai ražotu logu stiklus automobiļiem, un tai nav tirdzniecības attiecību ar šīs nozares konstruktoriem. Stiklam ar pārklājumu, kuru ražos jaunajā rūpnīcā, būs tāda stikla īpašības, kas ir derīgs vienīgi ēku būvniecībai (25). Arī laminētais stikls būs paredzēts neplīstošā stikla ražošanai ēkām. Tādējādi izvēle Fremēnā–Merlbakā ražot stiklu būvniecībai ir ieguldītāju galīgā izvēle. |
| --- | --- |

(90)

Lokšņu stiklu var izmantot, lai ražotu logu stiklus ēkām un transportlīdzekļiem. Komisija atzīmē, ka Fremēnas–Merlbakas rūpnīca ir izveidota, lai tajā ražotu stiklu būvniecības nozarei atbilstoši ieguldītāju vēlmēm, kuriem ir iespēja atsaukties uz pieaugošo būvniecības stikla pieprasījumu. Turklāt pašlaik šī specializācija ir vienīgā Interpane uzņēmējdarbība. Šai grupai nav iespējas veikt tādu stikla pirmreizējo pārstrādi, lai ražotu logu stiklus automobiļiem, un tai nav tirdzniecības attiecību ar šīs nozares konstruktoriem. Stiklam ar pārklājumu, kuru ražos jaunajā rūpnīcā, būs tāda stikla īpašības, kas ir derīgs vienīgi ēku būvniecībai (25). Arī laminētais stikls būs paredzēts neplīstošā stikla ražošanai ēkām. Tādējādi izvēle Fremēnā–Merlbakā ražot stiklu būvniecībai ir ieguldītāju galīgā izvēle.

| (91) | Ņemot vērā iepriekš minēto, lai salīdzinātu tirgus attīstību, Komisija uzskata, ka ir jānodala neapstrādāta pludinātā stikla (raw float glass) tirgus attīstība no starpproduktu – laminēta stikla (laminated glass) vai stikla ar pārklājumu (coated glass), kuriem veic turpmāko apstrādi galīgajai izmantošanai arhitektūrā vai būvniecībā (architectural or building glass), – tirgus attīstības. Šāds nošķīrums atbilst attiecīgā tirgus analīzei, kuru Komisija veikusi saistībā ar iepriekš minētajiem nolīgumiem par kopuzņēmumu izveidi un kurā ir nošķirts neapstrādāta pludinātā stikla (raw float glass) tirgus no dažāda cita veida stikla izmantošanas (arī laminēta stikla un stikla ar pārklājumu (laminated and coated glasses)), kas paredzēti galīgajai izmantošanai arhitektūrā un būvniecībā (architectural or building glass). |
| --- | --- |

(91)

Ņemot vērā iepriekš minēto, lai salīdzinātu tirgus attīstību, Komisija uzskata, ka ir jānodala neapstrādāta pludinātā stikla (raw float glass) tirgus attīstība no starpproduktu – laminēta stikla (laminated glass) vai stikla ar pārklājumu (coated glass), kuriem veic turpmāko apstrādi galīgajai izmantošanai arhitektūrā vai būvniecībā (architectural or building glass), – tirgus attīstības. Šāds nošķīrums atbilst attiecīgā tirgus analīzei, kuru Komisija veikusi saistībā ar iepriekš minētajiem nolīgumiem par kopuzņēmumu izveidi un kurā ir nošķirts neapstrādāta pludinātā stikla (raw float glass) tirgus no dažāda cita veida stikla izmantošanas (arī laminēta stikla un stikla ar pārklājumu (laminated and coated glasses)), kas paredzēti galīgajai izmantošanai arhitektūrā un būvniecībā (architectural or building glass).

| (92) | Ģeogrāfiskais tirgus principā ietver EEZ vai – atkarībā no gadījuma – ikvienu būtisku EEZ teritorijas daļu, ja konkurences apstākļi tajā ievērojami atšķiras no tiem, kas valda pārējā EEZ daļā. |
| --- | --- |

(92)

Ģeogrāfiskais tirgus principā ietver EEZ vai – atkarībā no gadījuma – ikvienu būtisku EEZ teritorijas daļu, ja konkurences apstākļi tajā ievērojami atšķiras no tiem, kas valda pārējā EEZ daļā.

| (93) | Pārbaudes laikā netika konstatēts neviens fakts, kas norādītu uz to, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus atšķiras no EEZ. Tātad par konkrēto ģeogrāfisko tirgu jānosaka EEZ teritorija. |
| --- | --- |

(93)

Pārbaudes laikā netika konstatēts neviens fakts, kas norādītu uz to, ka konkrētais ģeogrāfiskais tirgus atšķiras no EEZ. Tātad par konkrēto ģeogrāfisko tirgu jānosaka EEZ teritorija.

| (94) | Komisija atturīgi pieņem datus, kas iekļauti paziņojumā un kas norāda uz augstu ražošanas jaudas izmantošanas līmeni. Šos datus iesniedza stikla rūpniecības pārstāvji (GEPVP) (26), un tie atbilst tam, ko rūpniecībā dēvē par izmantojamo ražošanas jaudu (saleable capacities) (27). Šai aprēķinu kārtībai, protams, var būt nozīme saistībā ar konkrēto uzņēmējdarbību, bet šos datus par jaudas izmantošanu ir grūti salīdzināt ar pieejamajiem datiem citās rūpniecības nozarēs. |
| --- | --- |

(94)

Komisija atturīgi pieņem datus, kas iekļauti paziņojumā un kas norāda uz augstu ražošanas jaudas izmantošanas līmeni. Šos datus iesniedza stikla rūpniecības pārstāvji (GEPVP) (26), un tie atbilst tam, ko rūpniecībā dēvē par izmantojamo ražošanas jaudu (saleable capacities) (27). Šai aprēķinu kārtībai, protams, var būt nozīme saistībā ar konkrēto uzņēmējdarbību, bet šos datus par jaudas izmantošanu ir grūti salīdzināt ar pieejamajiem datiem citās rūpniecības nozarēs.

| (95) | Tādēļ Komisija savu analīzi 2000. gada lēmumā pamatoja ar acīmredzamā patēriņa attīstību. |
| --- | --- |

(95)

Tādēļ Komisija savu analīzi 2000. gada lēmumā pamatoja ar acīmredzamā patēriņa attīstību.

| (96) | Paziņojumā ir sniegti dati par apjomu saistībā ar pludinātā stikla (KN 7005) acīmredzamā patēriņa attīstību laika posmā no 1993. līdz 1998. gadam. |
| --- | --- |

(96)

Paziņojumā ir sniegti dati par apjomu saistībā ar pludinātā stikla (KN 7005) acīmredzamā patēriņa attīstību laika posmā no 1993. līdz 1998. gadam.

| (97) | Rezultāti norāda uz samazinājumu cenu līmenī (28). Šāds samazinājums kopā ar apjoma pieauguma līmeni 4,89 % liek secināt, ka vidējais pieaugums ir zem gada vidējā pieauguma 5,87 % visā EEZ ražojošajā rūpniecībā, kas saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem norāda uz tirgu, kuram raksturīga apgrozījuma samazināšanās. |
| --- | --- |

(97)

Rezultāti norāda uz samazinājumu cenu līmenī (28). Šāds samazinājums kopā ar apjoma pieauguma līmeni 4,89 % liek secināt, ka vidējais pieaugums ir zem gada vidējā pieauguma 5,87 % visā EEZ ražojošajā rūpniecībā, kas saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem norāda uz tirgu, kuram raksturīga apgrozījuma samazināšanās.

| (98) | Tomēr, kā norādīts iepriekš, Komisija uzskata, ka ir jānošķir neapstrādāta pludināta stikla (raw float glass) tirgus attīstība un tādu starpproduktu tirgus attīstība kā laminētais stikls (laminated glass) un stikls ar pārklājumu (coated glass), kuriem veic turpmāko apstrādi galīgajai izmantošanai arhitektūrā vai celtniecībā (architectural or building glass). |
| --- | --- |

(98)

Tomēr, kā norādīts iepriekš, Komisija uzskata, ka ir jānošķir neapstrādāta pludināta stikla (raw float glass) tirgus attīstība un tādu starpproduktu tirgus attīstība kā laminētais stikls (laminated glass) un stikls ar pārklājumu (coated glass), kuriem veic turpmāko apstrādi galīgajai izmantošanai arhitektūrā vai celtniecībā (architectural or building glass).

| (99) | Komisija jo īpaši atzīmē, ka stikla izolatoriem (sealed units, KN 7008) (29) laika posmā no 1993. līdz 1998. gadam ievērojami paaugstinājās cenas. Šāds paaugstinājums ir skaidrojams ar jaunu Eiropas standartu ieviešanu attiecībā uz izolējošu materiālu izmantošanu būvniecībā un nozares tendenci izmantot izolācijas izstrādājumus un materiālus ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(99)

Komisija jo īpaši atzīmē, ka stikla izolatoriem (sealed units, KN 7008) (29) laika posmā no 1993. līdz 1998. gadam ievērojami paaugstinājās cenas. Šāds paaugstinājums ir skaidrojams ar jaunu Eiropas standartu ieviešanu attiecībā uz izolējošu materiālu izmantošanu būvniecībā un nozares tendenci izmantot izolācijas izstrādājumus un materiālus ilgtermiņā.

| (100) | Komisija arī konstatē, ka izolācijas izstrādājumu vidējais patēriņa pieaugums (arī stikla izolatoru, kas paredzēti būvniecībai) strauji palielināsies stingrākas CO2 emisiju kontroles dēļ pēc 1997. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Kioto protokola pieņemšanas. Dzīvojamo māju sektorā un būvniecības nozarē termoizolācija ir efektīva enerģijas taupīšanas tehnoloģija un tādējādi CO2 emisiju samazināšanas tehnoloģija. Jaunu standartu ieviešana attiecībā uz izolācijas veidiem (ISO 10456) un siltuma zudumiem (ISO 832) noteiks lielāku atskaites vērtību siltuma zudumiem, kas radīs pieaugošu vajadzību taupīt enerģiju. |
| --- | --- |

(100)

Komisija arī konstatē, ka izolācijas izstrādājumu vidējais patēriņa pieaugums (arī stikla izolatoru, kas paredzēti būvniecībai) strauji palielināsies stingrākas CO2 emisiju kontroles dēļ pēc 1997. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Kioto protokola pieņemšanas. Dzīvojamo māju sektorā un būvniecības nozarē termoizolācija ir efektīva enerģijas taupīšanas tehnoloģija un tādējādi CO2 emisiju samazināšanas tehnoloģija. Jaunu standartu ieviešana attiecībā uz izolācijas veidiem (ISO 10456) un siltuma zudumiem (ISO 832) noteiks lielāku atskaites vērtību siltuma zudumiem, kas radīs pieaugošu vajadzību taupīt enerģiju.

| (101) | Tāpēc, ņemot vērā analīzi Komisijas lēmumā par Rockwool lietu (30), tādu stikla starpproduktu straujš pieaugums, kuriem veic turpmāko apstrādi galīgajai izmantošanai arhitektūrā vai būvniecībā, ļauj secināt, ka tirgū nav apgrozījuma samazināšanās (31). |
| --- | --- |

(101)

Tāpēc, ņemot vērā analīzi Komisijas lēmumā par Rockwool lietu (30), tādu stikla starpproduktu straujš pieaugums, kuriem veic turpmāko apstrādi galīgajai izmantošanai arhitektūrā vai būvniecībā, ļauj secināt, ka tirgū nav apgrozījuma samazināšanās (31).

| (102) | Noslēgumā i) neapstrādāta pludinātā stikla (raw float glass) tirgus un tādu ii) stikla starpproduktu tirgus, kuriem veic turpmāko apstrādi galīgajai izmantošanai arhitektūrā vai būvniecībā (tādiem kā laminēts stikls un stikls ar pārklājumu), ir novērtēti atšķirīgi – attiecībā uz i) Komisija uzskata, ka tirgū ir apgrozījuma samazināšanās daudznozaru pamatprincipu nozīmē, attiecībā uz ii) tirgū nav apgrozījuma samazināšanās. |
| --- | --- |

(102)

Noslēgumā i) neapstrādāta pludinātā stikla (raw float glass) tirgus un tādu ii) stikla starpproduktu tirgus, kuriem veic turpmāko apstrādi galīgajai izmantošanai arhitektūrā vai būvniecībā (tādiem kā laminēts stikls un stikls ar pārklājumu), ir novērtēti atšķirīgi – attiecībā uz i) Komisija uzskata, ka tirgū ir apgrozījuma samazināšanās daudznozaru pamatprincipu nozīmē, attiecībā uz ii) tirgū nav apgrozījuma samazināšanās.

| (103) | Ja projekts palielina ražošanas jaudu nozarē, kas saskaras ar strukturālu spēju saražot vairāk produkcijas, nekā nepieciešams, vai tirgus apgrozījuma samazināšanos, un kurš vienlaikus var nostiprināt nozīmīgu tirgus daļu (32), attiecīgajā reģionā maksimāli atļautā atbalsta apjoma piešķiršana varētu radīt pārmērīgu konkurences izkropļojumu. Šādos gadījumos 1998. gada daudznozaru pamatprincipi paredz piemērot korekcijas koeficientu 0,50. |
| --- | --- |

(103)

Ja projekts palielina ražošanas jaudu nozarē, kas saskaras ar strukturālu spēju saražot vairāk produkcijas, nekā nepieciešams, vai tirgus apgrozījuma samazināšanos, un kurš vienlaikus var nostiprināt nozīmīgu tirgus daļu (32), attiecīgajā reģionā maksimāli atļautā atbalsta apjoma piešķiršana varētu radīt pārmērīgu konkurences izkropļojumu. Šādos gadījumos 1998. gada daudznozaru pamatprincipi paredz piemērot korekcijas koeficientu 0,50.

| (104) | Attiecīgajā gadījumā Komisija pludinātā stikla tirgu identificēja kā tirgu, kuram raksturīga apgrozījuma samazināšanās. Šajā tirgū nevienam no abu kopuzņēmumu dibinātājiem tirgus daļa nav 40 % vai vairāk. |
| --- | --- |

(104)

Attiecīgajā gadījumā Komisija pludinātā stikla tirgu identificēja kā tirgu, kuram raksturīga apgrozījuma samazināšanās. Šajā tirgū nevienam no abu kopuzņēmumu dibinātājiem tirgus daļa nav 40 % vai vairāk.

6.6.2.   Maksimāli pieļaujamā atbalsta noteikšana

| (105) | Atbilstoši 1998. gada daudznozaru pamatprincipu noteikumiem Komisija nosaka maksimāli pieļaujamo intensitāti paziņotajam atbalstam saskaņā ar formulu, kurā ņemti vērā vairāki faktori. Aprēķinu sāk ar maksimālās intensitātes noteikšanu (reģionālie griesti), ko liels uzņēmums var saņemt attiecīgajā atbalstāmajā apgabalā, ņemot vērā atļauto reģionālā atbalsta shēmu, kas ir spēkā paziņošanas dienā. Pēc tam iegūtajiem procentiem piemēro dažādus korekcijas koeficientus atbilstoši trim īpašiem vērtēšanas kritērijiem – konkurences stāvoklim, kapitāla/darbaspēka savstarpējai attiecībai un reģionālajai ietekmei, šādā veidā aprēķinot maksimāli pieļaujamo intensitāti attiecīgajam atbalsta projektam. |
| --- | --- |

(105)

Atbilstoši 1998. gada daudznozaru pamatprincipu noteikumiem Komisija nosaka maksimāli pieļaujamo intensitāti paziņotajam atbalstam saskaņā ar formulu, kurā ņemti vērā vairāki faktori. Aprēķinu sāk ar maksimālās intensitātes noteikšanu (reģionālie griesti), ko liels uzņēmums var saņemt attiecīgajā atbalstāmajā apgabalā, ņemot vērā atļauto reģionālā atbalsta shēmu, kas ir spēkā paziņošanas dienā. Pēc tam iegūtajiem procentiem piemēro dažādus korekcijas koeficientus atbilstoši trim īpašiem vērtēšanas kritērijiem – konkurences stāvoklim, kapitāla/darbaspēka savstarpējai attiecībai un reģionālajai ietekmei, šādā veidā aprēķinot maksimāli pieļaujamo intensitāti attiecīgajam atbalsta projektam.

| (106) | Saskaņā ar piemērojamo Francijas reģionālā atbalsta karti 2000.–2006. gadam Fremēnas–Merlbakas ražošanas apgabalam ir atbalstāmā apgabala statuss EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, kurā valsts atbalsta intensitāte ieguldījumiem var sasniegt 15 % tīrā dotācijas ekvivalenta (TDE). |
| --- | --- |

(106)

Saskaņā ar piemērojamo Francijas reģionālā atbalsta karti 2000.–2006. gadam Fremēnas–Merlbakas ražošanas apgabalam ir atbalstāmā apgabala statuss EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta nozīmē, kurā valsts atbalsta intensitāte ieguldījumiem var sasniegt 15 % tīrā dotācijas ekvivalenta (TDE).

| (107) | “Konkurences stāvokļa” faktors (1998. gada daudznozaru pamatprincipu 3.2. līdz 3.6. punkts), kuru noteica 2000. gada lēmumā, netika ne apstrīdēts, ne grozīts, un tas neveidoja 2006. gada 26. aprīļa lēmuma, ar ko uzsāk procedūru, daļu. Tāpēc turpmākais novērtējums ir pārņemts no 2000. gada lēmuma. |
| --- | --- |

(107)

“Konkurences stāvokļa” faktors (1998. gada daudznozaru pamatprincipu 3.2. līdz 3.6. punkts), kuru noteica 2000. gada lēmumā, netika ne apstrīdēts, ne grozīts, un tas neveidoja 2006. gada 26. aprīļa lēmuma, ar ko uzsāk procedūru, daļu. Tāpēc turpmākais novērtējums ir pārņemts no 2000. gada lēmuma.

| (108) | “Konkurences” faktors paredz veikt analīzi, kuras mērķis ir noteikt, vai paziņotais projekts tiks īstenots nozarē vai apakšnozarē, kura cieš no strukturālas spējas saražot vairāk produkcijas, nekā nepieciešams. |
| --- | --- |

(108)

“Konkurences” faktors paredz veikt analīzi, kuras mērķis ir noteikt, vai paziņotais projekts tiks īstenots nozarē vai apakšnozarē, kura cieš no strukturālas spējas saražot vairāk produkcijas, nekā nepieciešams.

| (109) | Saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipu noteikumiem (3.3. punkts) iespējamu strukturālu spēju saražot vairāk produkcijas, nekā nepieciešams, novērtē, salīdzinot starpību starp vidējo jaudas izmantošanas līmeni ražojošajā rūpniecībā kopumā un jaudas izmantošanas līmeni attiecīgajā nozarē vai apakšnozarē. Ja nav pietiekamas informācijas par jaudas izmantošanu, Komisija pārbauda, vai attiecīgie ieguldījumi tiek veikti tirgū, kur ir apgrozījuma samazināšanās. Šim nolūkam Komisija salīdzina attiecīgā(-o) produkta(-u) acīmredzamā patēriņa attīstību ar Eiropas Ekonomiskās zonas ražojošās rūpniecības pieauguma līmeni kopumā. |
| --- | --- |

(109)

Saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipu noteikumiem (3.3. punkts) iespējamu strukturālu spēju saražot vairāk produkcijas, nekā nepieciešams, novērtē, salīdzinot starpību starp vidējo jaudas izmantošanas līmeni ražojošajā rūpniecībā kopumā un jaudas izmantošanas līmeni attiecīgajā nozarē vai apakšnozarē. Ja nav pietiekamas informācijas par jaudas izmantošanu, Komisija pārbauda, vai attiecīgie ieguldījumi tiek veikti tirgū, kur ir apgrozījuma samazināšanās. Šim nolūkam Komisija salīdzina attiecīgā(-o) produkta(-u) acīmredzamā patēriņa attīstību ar Eiropas Ekonomiskās zonas ražojošās rūpniecības pieauguma līmeni kopumā.

| (110) | Kā norādīts iepriekš, Komisija saistībā ar attiecīgo nozari ir saskārusies ar ticamu datu trūkumu. Līdz ar to attiecībā uz šo nozari nav iespējams ne aprēķināt izmantoto jaudu, ne arī acīmredzamo patēriņu. |
| --- | --- |

(110)

Kā norādīts iepriekš, Komisija saistībā ar attiecīgo nozari ir saskārusies ar ticamu datu trūkumu. Līdz ar to attiecībā uz šo nozari nav iespējams ne aprēķināt izmantoto jaudu, ne arī acīmredzamo patēriņu.

| (111) | Pamatojoties uz tirgus attīstības analīzi, ieguldījuma daļai, kas piešķirta neapstrādāta pludinātā stikla (raw float glass – KN 7005) ražošanai, jāpiemēro konkurences faktors 0,75. Ieguldījumu daļai, kas saistīta ar laminētu stiklu vai stiklu ar pārklājumu būvniecībai (laminated or coated building glass), kuri iekļauti KN 7007 un KN 7008 kategorijā, būtu jāpiemēro konkurences faktors 1. |
| --- | --- |

(111)

Pamatojoties uz tirgus attīstības analīzi, ieguldījuma daļai, kas piešķirta neapstrādāta pludinātā stikla (raw float glass – KN 7005) ražošanai, jāpiemēro konkurences faktors 0,75. Ieguldījumu daļai, kas saistīta ar laminētu stiklu vai stiklu ar pārklājumu būvniecībai (laminated or coated building glass), kuri iekļauti KN 7007 un KN 7008 kategorijā, būtu jāpiemēro konkurences faktors 1.

| (112) | 1998. gada daudznozaru pamatprincipos nav paredzēta situācija, kurā vienam ieguldījumam, kam veikts diferencēts tirgus novērtējums katram attiecīgajam produktam, var piemērot divus vai vairākus konkurences faktorus. Tā kā konkrētajā gadījumā piemērot visam ieguldījumam tikai vienu no abiem faktoriem būtu ne tikai nesamērīgi, bet arī nepareizi, Komisija uzskata, ka konkurences faktors būtu jāpielāgo tā, lai tas atspoguļotu katra attiecīgā produkta tirgus attīstību. |
| --- | --- |

(112)

1998. gada daudznozaru pamatprincipos nav paredzēta situācija, kurā vienam ieguldījumam, kam veikts diferencēts tirgus novērtējums katram attiecīgajam produktam, var piemērot divus vai vairākus konkurences faktorus. Tā kā konkrētajā gadījumā piemērot visam ieguldījumam tikai vienu no abiem faktoriem būtu ne tikai nesamērīgi, bet arī nepareizi, Komisija uzskata, ka konkurences faktors būtu jāpielāgo tā, lai tas atspoguļotu katra attiecīgā produkta tirgus attīstību.

| (113) | Tā kā projekts ir pilnībā integrēta rūpnīca, būtu nepareizi noteikt korekcijas faktoru, kas aprēķināts no ieguldījuma relatīvās vērtības attiecībā uz katru konkrēto produktu. Tāpēc Komisija izmantoja korekcijas faktoru (40/60), kas pamatojas uz attiecīgajiem apjomiem, ko laiž tirgū atbalsta saņēmējs. |
| --- | --- |

(113)

Tā kā projekts ir pilnībā integrēta rūpnīca, būtu nepareizi noteikt korekcijas faktoru, kas aprēķināts no ieguldījuma relatīvās vērtības attiecībā uz katru konkrēto produktu. Tāpēc Komisija izmantoja korekcijas faktoru (40/60), kas pamatojas uz attiecīgajiem apjomiem, ko laiž tirgū atbalsta saņēmējs.

| (114) | No tā izriet, ka T koeficients ir 0,85 (33), ko veido divu tirgu konkurences faktori (1 un 0,75). |
| --- | --- |

(114)

No tā izriet, ka T koeficients ir 0,85 (33), ko veido divu tirgu konkurences faktori (1 un 0,75).

| (115) | Jaunākā informācija, ko ir iesniegušas Francijas iestādes, rada jaunu “kapitāla/darbaspēka rādītāja” koeficientu – attaisnotā ieguldījuma summa ir 158,5 miljoni euro. Francija norādīja, ka galīgais izveidoto tiešo darba vietu skaits ir 176 darba vietas. Tātad “kapitāla/darbaspēka rādītājs” ir 900. Tā kā šis rādītājs iekļaujas starp 701 un 1 000, sākotnēji paredzētā I faktora 0,8 vietā ir jāpiemēro I faktors 0,7 (1998. gada daudznozaru pamatprincipu 3.10.2. punkts). |
| --- | --- |

(115)

Jaunākā informācija, ko ir iesniegušas Francijas iestādes, rada jaunu “kapitāla/darbaspēka rādītāja” koeficientu – attaisnotā ieguldījuma summa ir 158,5 miljoni euro. Francija norādīja, ka galīgais izveidoto tiešo darba vietu skaits ir 176 darba vietas. Tātad “kapitāla/darbaspēka rādītājs” ir 900. Tā kā šis rādītājs iekļaujas starp 701 un 1 000, sākotnēji paredzētā I faktora 0,8 vietā ir jāpiemēro I faktors 0,7 (1998. gada daudznozaru pamatprincipu 3.10.2. punkts).

| (116) | Jaunākā informācija, ko ir iesniegušas Francijas iestādes, rada jaunu “netiešo darba vietu/tiešo darba vietu” koeficientu. Francija norādīja, ka izveidoto netiešo darba vietu skaits ir 150 darba vietas, kas ir 85 % no tiešajām darba vietām. Tā kā šis procentuālais apmērs iekļaujas starp 50 un 100 %, sākotnēji paredzētā M faktora 1,2 vietā ir jāpiemēro M faktors 1,1 (1998. gada daudznozaru pamatprincipu 3.10.3. punkts). |
| --- | --- |

(116)

Jaunākā informācija, ko ir iesniegušas Francijas iestādes, rada jaunu “netiešo darba vietu/tiešo darba vietu” koeficientu. Francija norādīja, ka izveidoto netiešo darba vietu skaits ir 150 darba vietas, kas ir 85 % no tiešajām darba vietām. Tā kā šis procentuālais apmērs iekļaujas starp 50 un 100 %, sākotnēji paredzētā M faktora 1,2 vietā ir jāpiemēro M faktors 1,1 (1998. gada daudznozaru pamatprincipu 3.10.3. punkts).

| (117) | Tātad, ņemot vērā iepriekš minēto, pārskatītā pieļaujamā atbalsta maksimālā intensitāte konkrētajā gadījumā ir: R × T × I × M = 15 % × 0,85 × 0,7 × 1,1 = 9,82 % (lai gan 2000. gada lēmumā tā bija 12,24 %). |
| --- | --- |

(117)

Tātad, ņemot vērā iepriekš minēto, pārskatītā pieļaujamā atbalsta maksimālā intensitāte konkrētajā gadījumā ir: R × T × I × M = 15 % × 0,85 × 0,7 × 1,1 = 9,82 % (lai gan 2000. gada lēmumā tā bija 12,24 %).

6.7.   Secinājums par piešķirtā atbalsta saderību

| (118) | Ņemot vērā visu jauno informāciju, piešķirtā atbalsta līmenis ir zemāks par to, kas bija paredzēts 2000. gadā. Projekta attaisnotās izmaksas ir 158,5 miljoni euro (150,165 miljoni euro pašreizējā neto vērtībā). |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā visu jauno informāciju, piešķirtā atbalsta līmenis ir zemāks par to, kas bija paredzēts 2000. gadā. Projekta attaisnotās izmaksas ir 158,5 miljoni euro (150,165 miljoni euro pašreizējā neto vērtībā).

| (119) | Francijas iestādes uzsver, ka, izmantojot Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādņu 1998. gadam I pielikumā aprakstīto metodi, iegūtais TDE ir 12 985 610euro, kas atbilst atbalsta nominālvērtībai 17 106 280euro. |
| --- | --- |

(119)

Francijas iestādes uzsver, ka, izmantojot Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādņu 1998. gadam I pielikumā aprakstīto metodi, iegūtais TDE ir 12 985 610euro, kas atbilst atbalsta nominālvērtībai 17 106 280euro.

| (120) | Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegtajām ziņām atbalsta intensitāte uzņēmumu PGF/IGCF projektam tātad ir 8,65 % TDE (12 985 610/150 165 000), kas ir mazāk par maksimāli pieļaujamo intensitāti, kura ir pārrēķināta, lai ņemtu vērā projekta rādītāju attīstību (9,82 % TDE). |
| --- | --- |

(120)

Saskaņā ar Francijas iestāžu sniegtajām ziņām atbalsta intensitāte uzņēmumu PGF/IGCF projektam tātad ir 8,65 % TDE (12 985 610/150 165 000), kas ir mazāk par maksimāli pieļaujamo intensitāti, kura ir pārrēķināta, lai ņemtu vērā projekta rādītāju attīstību (9,82 % TDE).

| (121) | Paziņotā atbalsta intensitāte 8,65 % TDE, ko Francija ierosina piešķirt uzņēmumiem PGF/IGCF, atbilst nosacījumiem, kas ļauj to uzskatīt par saderīgu ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem. |
| --- | --- |

(121)

Paziņotā atbalsta intensitāte 8,65 % TDE, ko Francija ierosina piešķirt uzņēmumiem PGF/IGCF, atbilst nosacījumiem, kas ļauj to uzskatīt par saderīgu ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem.

| (122) | Tā kā ieguldījuma projekts ir pabeigts, 1998. gada daudznozaru pamatprincipu 6. punktā paredzētie nosacījumi par pēckontroli nav piemērojami. Tādējādi Francijai var ļaut samaksāt atbalsta pēdējās daļas atlikumu, kas ir 727 389euro (pēc nominālvērtības), uzņēmumiem PGF/IGCF, |
| --- | --- |

(122)

Tā kā ieguldījuma projekts ir pabeigts, 1998. gada daudznozaru pamatprincipu 6. punktā paredzētie nosacījumi par pēckontroli nav piemērojami. Tādējādi Francijai var ļaut samaksāt atbalsta pēdējās daļas atlikumu, kas ir 727 389euro (pēc nominālvērtības), uzņēmumiem PGF/IGCF,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo lēmumu atceļ 2000. gada 17. augusta Lēmumu lietā N 291/2000.

2. pants

Valsts atbalsts, kuru Francija plāno īstenot attiecībā uz PGF/IGCF un kura intensitāte ir 8,65 % tīrā dotācijas ekvivalenta (TDE), ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Tādēļ ir atļauts īstenot šo atbalstu.

Francijai ir atļauts izmaksāt atbalsta atlikumu, proti, 727 389euro (pēc nominālvērtības) uzņēmumiem PGF/IGCF.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2008. gada 10. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

1

(2)  OV C 196, 19.8.2006., 3. lpp.

2

(3)  OV C 107, 7.4.1998., 7. lpp.

3

(4)  OV C 293, 14.10.2000., 7. lpp.

4

(5)  OV C 196, 19.8.2006., 3. lpp.

5

(6)  Pamatojoties uz Padomes Regulas Nr. 17 4. pantu (OV 13, 21.2.1962., 204./62. lpp.).

6

(7)  Pirmā regula par EK līguma 81. un 82. panta īstenošanu (līdzšinējais 85. un 86. pants).

7

(8)  Holdingsabiedrība Interpane Glas Industrie AG.

8

Interpane Glas Industrie AG

(9)  Kopš 1998. gada stikla izolatoru ražošanas nozarē Francijā darbojas divi Interpane grupas meitasuzņēmumi – Interpane Hoerdt SA (67) un Interpane Ile-de-France Mitrīmorī (77). Šajos meitasuzņēmumos 1999. gadā strādāja 97 cilvēki.

9

Interpane

Interpane Hoerdt SA

Interpane Ile-de-France

(10)  Holdingsabiedrība Interpane Glas Industrie AG.

10

Interpane Glas Industrie AG

(11)  Kopš 1998. gada stikla izolatoru ražošanas nozarē Francijā darbojas divi Interpane grupas meitasuzņēmumi – Interpane Hoerdt SA (67) un Interpane Ile-de-France Mitrīmorī (77). Šajos meitasuzņēmumos 1999. gadā strādāja 97 cilvēki.

11

Interpane

Interpane Hoerdt SA

Interpane Ile-de-France

(12)  Komisijas 2000. gada 15. marta Lēmums, ar ko nosaka Francijas reģionālā atbalsta karti 2000.–2006. gadam (Nr. 45/2000).

12

(13)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

13

(14)  Aprēķini veikti, pamatojoties uz 1998. gada daudznozaru pamatprincipu 3.10. punktu.

14

(15)  Saskaņā ar 1998. gada daudznozaru pamatprincipu 6. punktu.

15

(16)  FIL – Lotringas Industrializācijas fonds.

16

FIL

(17)  Kalnrūpniecības reģionu industrializācijas fonds.

17

(18)  Vispārējā nodokļu kodeksā paredzēta uzņēmējdarbības nodokļa maksimālā apmēra noteikšana atkarībā no pievienotās vērtības. Šis noteikums ir vispārīgs, un to nevar uzskatīt par valsts atbalstu (CGI 1647.B.e pants).

18

CGI

(19)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

19

(20)  Lieta 73/79, Komisija pret Itāliju, [1980] ECR 1533, 11. punkts.

20

(21)  Lieta 74/76, Iannelli & Volpi pret Meroni, [1977] ECR 557, 14. punkts.

21

Iannelli & Volpi

Meroni

(22)  OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.

22

(23)  Izmantotā metode ir tā sauktā “magnetrona” metode, kas paredz neapstrādāta stikla apstrādi, izmantojot atsevišķu ražošanas līniju. Pastāv arī stikla pirolītiskās (izsmidzināšana) apstrādes metode, kas ļauj veikt stikla apstrādi tieši uz float līnijas.

23

float

(24)  Visas definīcijas ir izvilkumi no darba “L’industrie du verre” (“Stikla rūpniecība”), Valsts rūpniecības sekretariāts, Pētījumu un rūpnieciskās statistikas dienests (SESSI), 1999. gads.

24

L’industrie du verre

SESSI

(25)  Automobiļu rūpniecībā standarti un vajadzības attiecībā uz saules un siltumenerģijas atstarošanu ir atšķirīgi.

25

(26)  Eiropas Lokšņu stikla ražotāju grupa.

26

(27)  Izmantojamo ražošanas jaudu (saleable capacities) aprēķina, pamatojoties uz kausēšanas nominālo jaudu (melt capacity), kuru koriģē, ņemot vērā zudumus (apmēram 15 % no saražotā lokšņu stikla ražošanas procesā tiek iznīcināti) un krāšņu darbības pārtraukumus, lai mainītu stikla nokrāsu un biezumu un veiktu svarīgākos periodiskos remontdarbus.

27

saleable capacities

melt capacity

(28)  366,9 euro/t 1993. gadā un 338,19 euro/t 1995. gadā, kas zemāko līmeni sasniedza 1995. gadā.

28

euro

euro

(29)  Daudzkārtaini stikla izolatori, kas veido vienu vai vairākas starptelpas, kuras pildītas ar dehidratētu gaisu vai gāzi.

29

(30)  Komisijas 1999. gada 21. aprīļa Lēmums lietā N 94/99 (Rockwool Peninsular SA).

30

Rockwool Peninsular SA

(31)  Skatīt 1998. gada daudznozaru pamatprincipu 7.8. punktu.

31

(32)  Atbilstoši 1998. gada daudznozaru pamatprincipiem viena tirgus daļa ir noteikta vismaz 40 %.

32

(33)  (0,4 × 1) + (0,6 × 0,75).

33

---

| 20.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/33

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 19. februāris)

par to zinātnisko komiteju un grupu locekļu un padomnieku iecelšanu, kuras izveidotas saskaņā ar Lēmumu 2008/721/EK

(2009/146/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. septembra Lēmumu 2008/721/EK, ar ko izveido zinātnisko komiteju un ekspertu padomdevēju struktūru patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā un atceļ Lēmumu 2004/210/EK (1), un jo īpaši tā 3. un 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisija ar Lēmumu 2008/721/EK ir izveidojusi trīs zinātniskās komitejas – Patēriņa preču zinātnisko komiteju (SCCP), Veselības un vides apdraudējuma zinātnisko komiteju (SCHER), Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātnisko komiteju (SCENIHR), kā arī zinātnisko padomdevēju grupu par riska novērtējumu (turpmāk – “grupa”) patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Lēmumu 2008/721/EK ir izveidojusi trīs zinātniskās komitejas – Patēriņa preču zinātnisko komiteju (SCCP), Veselības un vides apdraudējuma zinātnisko komiteju (SCHER), Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātnisko komiteju (SCENIHR), kā arī zinātnisko padomdevēju grupu par riska novērtējumu (turpmāk – “grupa”) patērētāju drošības, veselības aizsardzības un vides jomā.

| (2) | SCCS, SCHER un SCENIHR katrā ir ne vairāk kā 17 locekļi, un zinātnisko padomdevēju skaitu grupā katru reizi nosaka Komisija, vadoties no vajadzības pēc zinātniska padoma. Lai pienācīgi aptvertu to zinātnisko jautājumu plašo loku, par kuriem paredzēts konsultēties ar zinātnisko komiteju tās pilnvaru laikā, ir lietderīgi noteikt skaitu – 17 locekļu katrā zinātniskajā komitejā un 189 zinātniskie padomdevēji grupā. |
| --- | --- |

(2)

SCCS, SCHER un SCENIHR katrā ir ne vairāk kā 17 locekļi, un zinātnisko padomdevēju skaitu grupā katru reizi nosaka Komisija, vadoties no vajadzības pēc zinātniska padoma. Lai pienācīgi aptvertu to zinātnisko jautājumu plašo loku, par kuriem paredzēts konsultēties ar zinātnisko komiteju tās pilnvaru laikā, ir lietderīgi noteikt skaitu – 17 locekļu katrā zinātniskajā komitejā un 189 zinātniskie padomdevēji grupā.

| (3) | Saskaņā ar 3. panta 4. punktu un 4. panta 2. punktu Lēmumā 2008/721/EK tika publicēts uzaicinājums paust interesi, kas arī izvirzīja atlases kritērijus un vērtēšanas kārtību, kas deva piemēroto kandidātu sarakstu, no kuriem Komisija ieceļ zinātnisko komiteju un zinātnisko padomdevēju grupas locekļus. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 3. panta 4. punktu un 4. panta 2. punktu Lēmumā 2008/721/EK tika publicēts uzaicinājums paust interesi, kas arī izvirzīja atlases kritērijus un vērtēšanas kārtību, kas deva piemēroto kandidātu sarakstu, no kuriem Komisija ieceļ zinātnisko komiteju un zinātnisko padomdevēju grupas locekļus.

| (4) | Saskaņā ar Lēmuma 2008/721/EK 3. panta 2. punktu komiteju locekļu atlasi veica pamatojoties uz to pieredzi un ņemot vērā to ģeogrāfisko atrašanās vietu, kas atspoguļo Eiropas zinātnisko problēmu un pieeju daudzveidību, un saskaņā ar tā paša lēmuma 4. panta 1. punktu padomdevēju atlasi veica ņemot vērā mērķi aptvert iespējami plašāku nozaru loku, |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Lēmuma 2008/721/EK 3. panta 2. punktu komiteju locekļu atlasi veica pamatojoties uz to pieredzi un ņemot vērā to ģeogrāfisko atrašanās vietu, kas atspoguļo Eiropas zinātnisko problēmu un pieeju daudzveidību, un saskaņā ar tā paša lēmuma 4. panta 1. punktu padomdevēju atlasi veica ņemot vērā mērķi aptvert iespējami plašāku nozaru loku,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Nosaka, ka katrā no trim zinātniskajām komitejām, ko izveido ar Lēmumu 2008/721/EK, locekļu skaits ir 17. Šā lēmuma I pielikumā uzskaitītie eksperti ir iecelti par minēto komiteju locekļiem.

Zinātnisko padomdevēju skaitu grupā nosaka – 189, un šā lēmuma II pielikumā uzskaitītie eksperti ir iecelti par grupas par riska novērtējumu, kas izveidota ar Lēmumu 2008/721/EK, zinātniskajiem padomdevējiem.

Briselē, 2009. gada 19. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 241, 10.9.2008., 21. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

Ekspertu saraksts, kas iecelti par zinātniskās komitejas locekļiem

Ekspertu saraksts alfabētiskā secībā, kuri iecelti par zinātniskās komitejas locekļiem, kas izveidota ar Lēmumu 2008/721/EK

Patērētāju drošības zinātniskā komiteja

| Uzvārds | Vārds | Institūts vai organizācija, kurā darbojas |
| --- | --- | --- |
| Angerer | Jürgen | Institute for Occupational and Environmental Medicine, Erlagen, Germany |
| Bernauer | Ulrike | Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany |
| Chambers | Claire | Chambers Toxicological Consulting, Wicklow, Ireland |
| Chaudhry | Mohammad | Central Science Laboratory, Sand Hutton, York, United Kingdom |
| Degen | Gisela | Leibniz Research Centre for Working Environment and Human Factors (IfADo), Dortmund, Germany |
| Eisenbrand | Gerhard | University of Kaiserslautern, Kaiserslautern, Germany |
| Galli | Corrado | University of Milan, Milan, Italy |
| Platzek | Thomas | Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany |
| Rastogi | Suresh | Pensijā |
| Rogiers | Vera | Vrije Universiteit Brussel, Brussels, Belgium |
| Rousselle | Christophe | French Agency for Environmental and Occupationnal Health Safety (Afsset), Maisons-Alfort, France |
| Sanner | Tore | Pensijā |
| Savolainen | Kai | Finnish Institute of Occupational Health, Helsinki, Finland |
| Van Engelen | Jacqueline | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Vinardell | Maria | University of Barcelona, Barcelona, Spain |
| Waring | Rosemary | University of Birmingham, Edgbaston Birmingham, United Kingdom |
| White | Ian | Guy’s & St Thomas’ NHS Hospitals, London, United Kingdom |

Uzvārds

Vārds

Institūts vai organizācija, kurā darbojas

Angerer

Jürgen

Institute for Occupational and Environmental Medicine, Erlagen, Germany

Bernauer

Ulrike

Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany

Chambers

Claire

Chambers Toxicological Consulting, Wicklow, Ireland

Chaudhry

Mohammad

Central Science Laboratory, Sand Hutton, York, United Kingdom

Degen

Gisela

Leibniz Research Centre for Working Environment and Human Factors (IfADo), Dortmund, Germany

Eisenbrand

Gerhard

University of Kaiserslautern, Kaiserslautern, Germany

Galli

Corrado

University of Milan, Milan, Italy

Platzek

Thomas

Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany

Rastogi

Suresh

Pensijā

Rogiers

Vera

Vrije Universiteit Brussel, Brussels, Belgium

Rousselle

Christophe

French Agency for Environmental and Occupationnal Health Safety (Afsset), Maisons-Alfort, France

Sanner

Tore

Pensijā

Savolainen

Kai

Finnish Institute of Occupational Health, Helsinki, Finland

Van Engelen

Jacqueline

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Vinardell

Maria

University of Barcelona, Barcelona, Spain

Waring

Rosemary

University of Birmingham, Edgbaston Birmingham, United Kingdom

White

Ian

Guy’s & St Thomas’ NHS Hospitals, London, United Kingdom

Veselības un vides apdraudējuma zinātniskā komiteja

| Uzvārds | Vārds | Institūts vai organizācija, kurā darbojas |
| --- | --- | --- |
| Ackermann-Liebrich | Ursula | Swiss School of Public Health, Zürich, Switzerland |
| Autrup | Herman | University of Aarhus, Aarhus, Denmark |
| Bard | Denis | École des Hautes Études en Santé Publique (EHESP), Rennes, France |
| Calow | Peter | Roskilde University, Roskilde, Denmark |
| Canna-Michaelidou | Stella | State General Laboratory, Nicosia, Cyprus |
| Davison | John | French National Institute for Agricultural Research (INRA), Paris, France |
| Dekant | Wolfgang | University of Würzburg, Würzburg, Germany |
| De Voogt | Pim | University of Amsterdam, Amsterdam, The Netherlands |
| Gard | Arielle | University of Montpellier, Montpellier, France |
| Greim | Helmut | Pensijā |
| Hirvonen | Ari | Finnish Institute of Occupational Health, Helsinki, Finland |
| Janssen | Colin | Ghent University, Ghent, Belgium |
| Linders | Jan | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Peterlin | Borut | University Medical Center Ljubljana, Ljubljana, Slovenia |
| Tarazona | Jose | Spanish National Institute for Agriculture and Food Research and Technology, Madrid, Spain |
| Testai | Emanuela | Istituto Superiore di Sanità, Rome, Italy |
| Vighi | Marco | University of Milano Bicocca, Milan, Italy |

Uzvārds

Vārds

Institūts vai organizācija, kurā darbojas

Ackermann-Liebrich

Ursula

Swiss School of Public Health, Zürich, Switzerland

Autrup

Herman

University of Aarhus, Aarhus, Denmark

Bard

Denis

École des Hautes Études en Santé Publique (EHESP), Rennes, France

Calow

Peter

Roskilde University, Roskilde, Denmark

Canna-Michaelidou

Stella

State General Laboratory, Nicosia, Cyprus

Davison

John

French National Institute for Agricultural Research (INRA), Paris, France

Dekant

Wolfgang

University of Würzburg, Würzburg, Germany

De Voogt

Pim

University of Amsterdam, Amsterdam, The Netherlands

Gard

Arielle

University of Montpellier, Montpellier, France

Greim

Helmut

Pensijā

Hirvonen

Ari

Finnish Institute of Occupational Health, Helsinki, Finland

Janssen

Colin

Ghent University, Ghent, Belgium

Linders

Jan

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Peterlin

Borut

University Medical Center Ljubljana, Ljubljana, Slovenia

Tarazona

Jose

Spanish National Institute for Agriculture and Food Research and Technology, Madrid, Spain

Testai

Emanuela

Istituto Superiore di Sanità, Rome, Italy

Vighi

Marco

University of Milano Bicocca, Milan, Italy

Iespējamā un jaunatklātā veselības apdraudējuma zinātniskā komiteja

| Uzvārds | Vārds | Institūts vai organizācija, kurā darbojas |
| --- | --- | --- |
| Auvinen | Anssi | University of Tampere, Tampere, Finland |
| Bridges | James | Pensijā |
| Dawson | Kenneth | University College Dublin, Belfield, Ireland |
| De Jong | Wim | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Hartemann | Philippe | Université Henri Poincaré, Nancy, France |
| Hoet | Peter | Katholieke Universiteit Leuven, Leuven, Belgium |
| Jung | Thomas | Paul Scherrer Institute, Villigen PSI, Switzerland |
| Mattsson | Mats-Olof | Örebro University, Örebro, Sweden |
| Norppa | Hannu | Finnish Institute of Occupational Health, Helsinki, Finland |
| Pagès | Jean-Marie | Inserm and Université de la Méditerranée, Marseille, France |
| Proykova | Ana | University of Sofia, Sofia, Bulgaria |
| Rodríguez-Farré | Eduardo | Consejo Superior de Investigaciones Cientificas (CSIC), Madrid, Spain |
| Schulze-Osthoff | Klaus | University Clinics Tübingen, Tübingen, Germany |
| Schüz | Joachim | Danish Cancer Society, Institute of Cancer Epidemiology, Copenhagen, Denmark |
| Stahl | Dorothea | Paracelsus Private Medical University, Salzburg, Austria |
| Thomsen | Mogens | Pensijā |
| Vermeire | Theodorus | National Institute of Public Health and the Environment (RIVM), The Netherlands |

Uzvārds

Vārds

Institūts vai organizācija, kurā darbojas

Auvinen

Anssi

University of Tampere, Tampere, Finland

Bridges

James

Pensijā

Dawson

Kenneth

University College Dublin, Belfield, Ireland

De Jong

Wim

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Hartemann

Philippe

Université Henri Poincaré, Nancy, France

Hoet

Peter

Katholieke Universiteit Leuven, Leuven, Belgium

Jung

Thomas

Paul Scherrer Institute, Villigen PSI, Switzerland

Mattsson

Mats-Olof

Örebro University, Örebro, Sweden

Norppa

Hannu

Finnish Institute of Occupational Health, Helsinki, Finland

Pagès

Jean-Marie

Inserm and Université de la Méditerranée, Marseille, France

Proykova

Ana

University of Sofia, Sofia, Bulgaria

Rodríguez-Farré

Eduardo

Consejo Superior de Investigaciones Cientificas (CSIC), Madrid, Spain

Schulze-Osthoff

Klaus

University Clinics Tübingen, Tübingen, Germany

Schüz

Joachim

Danish Cancer Society, Institute of Cancer Epidemiology, Copenhagen, Denmark

Stahl

Dorothea

Paracelsus Private Medical University, Salzburg, Austria

Thomsen

Mogens

Pensijā

Vermeire

Theodorus

National Institute of Public Health and the Environment (RIVM), The Netherlands

---

II PIELIKUMS

Ekspertu saraksts, kas iecelti par riska novērtējuma zinātniskajiem padomdevējiem

Ekspertu saraksts alfabētiskā secībā, kurus Komisija iecēlusi par zinātniskajiem padomdevējiem grupā par riska novērtējumu, kas izveidota ar Lēmumu 2008/721/EK

| Uzvārds | Vārds | Institūts vai organizācija, kurā darbojas |
| --- | --- | --- |
| Ahlers | Jan | Pensijā |
| Algorta | Jaime | Progenika Biopharma Group, Derio, Spain |
| Altenburger | Rolf | Helmholtz Centre for Environmental Research, Leipzig, Germany |
| Ambrogi | Nicoletta | Department of pharmaceutical assistance Local Public Health Unit 4, Terni, Italy |
| André | Jean-Claude | Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Paris, France |
| Assmuth | Timo | Finnish Environment Institute (SYKE), Helsinki, Finland |
| Baars | Aalbert | Pensijā |
| Bailey | Andrew | ViruSure GmbH, Vienna, Austria |
| Balicer | Ran | Clalit Health Services, Tel-Aviv, Israel |
| Bell | David | University of Nottingham, Nottingham, United Kingdom |
| Bernard | Alfred | Université Catholique de Louvain (UCL), Louvain-la-Neuve, Belgium |
| Berry | Bernard | Berry Environmental Ltd., Shepperton, United Kingdom |
| Bommelaer | Jean | Laboratoire Shadeline France, Mouans-Sartoux, France |
| Boogaard | Pieter | Shell, The Hague, The Netherlands |
| Borrego | Carlos | University of Aveiro, Aveiro, Portugal |
| Breckenridge | Ross | University College London, London, United Kingdom |
| Broschard | Thomas | Merck KGaA, Darmstadt, Germany |
| Brunnhuber | Stefan | University of Essen, Essen, Germany |
| Bubenheim | Michael | University Hospital of Rouen, Rouen, France |
| Cabanes | Pierre-André | Électricité de France, Paris, France |
| Calvo Rojas | Gonzalo | Hospital Clinic i Provincial of Barcelona, Barcelona, Spain |
| Carroquino | Maria | Instituto de Salud Carlos III, Madrid, Spain |
| Cazals | Yves | Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM), Paris, France |
| Colbeck | Ian | University of Essex, Colchester, United Kingdom |
| Coleman | Michael | Aston University, Birmingham, United Kingdom |
| Cooke | Allan Melvin | Alchemy Compliance Ltd., Nottinghamshire, United Kingdom |
| Cotrim | Teresa | Technical University of Lisbon, Lisbon, Portugal |
| Crawford-Brown | Douglas | Pell Frischmann, London, United Kingdom |
| Cuypers | Ann | Hasselt University, Diepenbeek, Belgium |
| Dal negro | Gianni | GlaxoSmithKline, Verona, Italy |
| Darbre | Philippa | University of Reading, Reading, United Kingdom |
| De Gaetano | Giovanni | Catholic University, Campobasso, Italy |
| Del Mazo | Jesus | Consejo Superior de Investigaciones Cientificas (CSIC), Madrid, Spain |
| De paepe | Boel | Ghent University Hospital, Ghent, Belgium |
| De Sutter | Petra | Ghent University, Ghent, Belgium |
| Di Guardo | Antonio | University of Insubria, Varese, Italy |
| Dorigan | Lee | Public Health - Seattle & King County, Seattle, US |
| Dreher | Jean-Claude | Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Bron, France |
| Duffus | John | John H Duffus, Edinburgh, United Kingdom |
| Ellerbrok | Heinz | Robert-Koch-Institut, Berlin, Germany |
| Emmanouil-Nikoloussi | Elpida-Niki | Aristotle University of Thessaloniki (AUTH), Thessaloniki, Greece |
| Fernandes | Teresa | Napier University, Edinburgh, United Kingdom |
| Figueras | Maria | University Rovira I Virgili, Tarragona, Spain |
| Fillet | Anne-Marie | Électricité de France, Paris, France |
| Floc’h | François | ITEConsult, Genay, France |
| Fruijtier-Pölloth | Claudia | CATS Consultants GmbH, Gräefelfing, Germany |
| Fustinoni | Silvia | Fondazione IRCCS Ospedale Maggiore Policlicnico Mangiagalli e Regina Elena, Milan, Italy |
| Galley-Taylor | Magdalen | Leicestershire County and Rutland Primary Care Trust, Enderby, United Kingdom |
| Garrigue | Jean-Luc | ImmunoSearch, Grasse, France |
| Gheber | Levi | Ben-Gurion University of the Negev, Beer-Sheva, Israel |
| Gibb | Herman | Tetra Tech Sciences, Arlington, US |
| Giménez-Arnau | Ana | Hospital del Mar. IMAS., Barcelona, Spain |
| Gjomarkaj | Mark | Consiglio Nazionale delle Ricerche, Rome, Italy |
| Goldberg | Michel | Pensijā |
| Gordts | Bart | Algemeen ziekenhuis Sint Jan, Bruges, Belgium |
| Górski | Andrzej | Warsaw Medical University/Polish Academy of Sciences, Warsaw, Poland |
| Grandjean | Philippe | University of Southern Denmark, Odense, Denmark |
| Greil | Gerald | King’s College London, London, United Kingdom |
| Griem | Peter | Clariant Produkte (Deutschland) GmbH, Sulzbach, Germany |
| Gushulak | Brian | Government of Canada - Citizenship and Immigration Canada, Ottawa, Canada |
| Håkansson | Helen | Karolinska Institutet, Stockholm, Sweden |
| Hanke | Wojciech | Nofer Institute of Occupational Medicine (NIOM), Lodz, Poland |
| Harrison | Paul | PTCH Consultancy Limited, Market Harborough, United Kingdom |
| Hassenzahl | David | University of Nevada, Las Vegas, US |
| Hauptmann | Michael | Netherlands Cancer Institute, Amsterdam, The Netherlands |
| Hayward | Gordon | Consumer Risk Limited, London, United Kingdom |
| Heederik | Dirk | Utrecht University, Utrecht, The Netherlands |
| Hellebek | Annemarie | Hvidovre Hospital, Hvidovre, Denmark |
| Hensten | Arne | University of Tromsö, Tromsö, Norway |
| Hurley | John Fintan | Institute of Occupational Medicine, Edinburgh, United Kingdom |
| Jacobsen | Hans-Jöerg | Leibniz-University Hannover, Hannover, Germany |
| Jaźwiec-Kanyion | Bożena | Medical Center OMEGA, Sosnowiec, Poland |
| Jensen | Allan | Force Technology, Brøndby, Denmark |
| Jobling | Susan | Brunel University, Uxbridge, United Kingdom |
| Johansen | Jeanne Duus | Gentofte Hospital, Hellerup, Denmark |
| Kneuer | Carsten | Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany |
| Koennecker | Gustav | Fraunhofer Institute of Toxicology and Experimental Medicine (ITEM), Hannover, Germany |
| Komulainen | Hannu | National Public Health Institute, Helsinki, Finland |
| Koppe | Janna | Pensijā |
| Krätke | Renate | Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany |
| Kreyling | Wolfgang | Helmholtz Zentrum München, German Research Center for Environmental Health, Neuherberg/München, Germany |
| Kruize | Hanneke | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Lambré | Claude | Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM), Paris, France |
| Lambrozo | Jacques | Électricité de France, Paris, France |
| Landsiedel | Robert | BASF, Ludwigshafen, Germany |
| Latini | Giuseppe | Perrino Hospital, Brindisi, Italy |
| Laurent | Christian | Bezdarbnieks |
| Lebret | Erik | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Lens | Piet | UNESCO-IHE, Delft, The Netherlands |
| Lichtenbeld | Hera | NanoTox BV and Biomedbooster BV, Maastricht, The Netherlands |
| Lilienblum | Werner | LiCoTox (Lilienblum Consulting Toxicology), Hemmingen/Hannover., Germany |
| Liu | Qintao | AstraZeneca UK Ltd., Brixham, United Kingdom |
| Lopes | Isabel | University of Aveiro, Aveiro, Portugal |
| Luches | Armando | University of Salento, Lecce, Italy |
| Macpherson | Douglas | Faculty of Health Sciences, McMaster University, Hamilton, Ontario, Canada |
| Maillard | Jean-Yves | Welsh School of Pharmacy, Cardiff University, Cardiff, United Kingdom |
| Mamo | Julian | University of Malta, Msida, Malta |
| Mangelsdorf | Inge | Fraunhofer Institute of Toxicology and Experimental Medicine (ITEM), Hannover, Germany |
| Marti | Amelia | University of Navarra, Pamplona, Spain |
| Marti-Mestres | Gilberte | University of Montpellier I, Montpellier, France |
| Martínez Serrano | Alberto | Autonomous University of Madrid (UAM), Madrid, Spain |
| Melhus | Äsa | Uppsala University, Uppsala University Hospital, Uppsala, Sweden |
| Melissos | Dimitrios | QACS Ltd, Athens, Greece |
| Minor | Philip | National Institute for Biological Standards and Control, Blanche Lane, South Mimms, Potters Bar, United Kingdom |
| Mølhave | Lars | University of Aarhus, Århus, Denmark |
| Montanaro | Fabio | Fabio Montanaro, Genova, Italy |
| Moseley | Harry | University of Dundee Ninewells Hospital & Medical School, Dundee, United Kingdom |
| Moulin | Gérard | National agency for veterinary medicinal products, Fougères, France |
| Mühlemann | Marc | Agroscope Liebefeld-Posieux Research Station ALP, Berne, Switzerland |
| Mulon | Laurence | Mulon Conseil, Saint-Maurice, France |
| Navas | José | Spanish National Institute for Agricultural and Food Research and Technology, Madrid, Spain |
| Nemery de Bellevaux | Benoit | Katholieke Universiteit Leuven, Leuven, Belgium |
| Nielsen | Elsa | Technical University of Denmark, Søborg, Denmark |
| Nogueira | António | University of Aveiro, Aveiro, Portugal |
| Nohynek | Gerhard | L’Oreal Research and Development, Asnières, France |
| Nordberg | Monica | Karolinska Institutet, Stockholm, Sweden |
| Nübling | Claudius | Paul-Ehrlich-Institut, Langen, Germany |
| Nychas | George-John | Agricultural University of Athens, Athens, Greece |
| Pallapies | Dirk | Forschungsinstitut für Arbeitsmedizin der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung (BGFA), Bochum, Germany |
| Papadopoulou | Chrissanthy | University of Ioannina, Ioannina, Greece |
| Pandiella | Atanasio | Consejo Superior de Investigaciones Cientificas (CSIC), Madrid, Spain |
| Pauwels | Marleen | Vrije Universiteit Brussel, Brussels, Belgium |
| Peijnenburg | Willie | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Peltonen | Kimmo | Finnish Food Safety Authority (Evira), Helsinki, Finland |
| Pereira | Ruth | University of Aveiro, Aveiro, Portugal |
| Petrova | Rumiana | Pensijā |
| Pickup | Roger | Natural Environment Research Council, Centre for Ecology and Hydrology, Bailrigg, United Kingdom |
| Pirnay | Jean-Paul | Queen Astrid Military Hospital, Brussels, Belgium |
| Pitard | Alexandre | Fédération des Réseaux de Santé de Franche-Comté, Besançon, France |
| Polettini | Aldo | University of Verona, Verona, Italy |
| Popov | Todor | Pensijā |
| Porzsolt | Franz | University of Ulm, Ulm, Germany |
| Pratt | Iona | Food Safety Authority of Ireland, Dublin, Ireland |
| Pukkala | Eero | Finnish Cancer Registry, Helsinki, Finland |
| Quesniaux | Valérie | Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Paris, France |
| Ramsden | David | Pensijā |
| Richert | Susann | Industriepark Wolfgang GmbH, Hanau, Germany |
| Riese | Hans | Instituto de Salud Carlos III, Madrid, Spain |
| Robbins | Anthony | Pensijā |
| Ryffel | Bernhard | Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Orléans, France |
| Sacile | Roberto | University of Genova, Genova, Italy |
| Sakellaris | George | National Hellenic Research Foundation (NHRF), Athens, Greece |
| Salifoglou | Athanasios | Aristotle University of Thessaloniki, Thessaloniki, Greece |
| Salman | Mo | Colorado State University, Colorado, US |
| Sans Menéndez | Susana | Institute of Health Studies – Generalitat of Catalonia, Barcelona, Spain |
| Santos-Sanches | Ilda | Universidade Nova de Lisboa, Lisbon, Portugal |
| Saravanane | Raman | Pondicherry Engineering College, Pondicherry, India |
| Schnekenburger | Jürgen | Westfälische Wilhelms-Universität, Münster, Germany |
| Schowanek | Diederik | Procter & Gamble Eurocor, Strombeek-Bever, Belgium |
| Schulte | Stefan | BASF, Ludwigshafen, Germany |
| Scialli | Anthony | Tetra Tech Sciences, Arlington, US |
| Sharp | Stephen | Medical Research Council, Cambridge, United Kingdom |
| Simms | Ian | Health Protection Agency (HPA), London, United Kingdom |
| Simkó | Myrtill | Austrian Academy of Sciences, Institute of Technology Assessment, Vienna, Austria |
| Straif | Kurt | International Agency for Research on Cancer (IARC), Lyon, France |
| Stück | Wolfgang | Wolfgang Stück, Koblenz, Germany |
| Spindler | Per | University of Copenhagen, Copenhagen, Denmark |
| Suh Macintosh | Helen | Harvard School of Public Health, Boston, US |
| Sweet | Jeremy | Sweet Environmental Consultants, Cambridge, UK |
| Tchepel | Oxana | University of Aveiro, Aveiro, Portugal |
| Torok | Andrea | National Institute for Environmental Health, Budapest, Hungary |
| Torrence | Mary | Department of Agriculture - Agricultural Research Service, Beltsville, US |
| Trevisan | Marco | Università Cattolica del Sacro Cuore, Piacenza, Italy |
| Tribsch | Andreas | University of Salzburg, Salzburg, Austria |
| Tytgat | Jan | Katholieke Universiteit Leuven, Leuven, Belgium |
| Uter | Wolfgang | Friedrich-Alexander University (FAU), Erlangen, Germany |
| Vallaeys | Tatiana | University of Montpellier II, Montpellier, France |
| Van Beelen | Patrick | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Van Benthem | Jan | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Van De Meent | Dirk | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Van Den Hazel | Peter | Public Health Services Gelderland Midden, Arnhem, The Netherlands |
| Van Der Laan | Jan Willem | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Vanhaecke | Tamara | Vrije Universiteit Brussel, Brussels, Belgium |
| Van Rongen | Eric | Health Council of the Netherlands, The Hague, The Netherlands |
| Verbeken | Gilbert | Ministry of Defence, Brussels, Belgium |
| Viluksela | Matti | National Public Health Institute, Kuopio, Finland |
| Virtanen | Jorma | University of Helsinki, Helsinki, Finland |
| Voncina | Ernest | Institute of Public Health, Maribor, Slovenia |
| Von Stackelberg | Katherine | Harvard School of Public Health, Boston, US |
| Wallet | France | Electricité de France, Paris, France |
| Walochnik | Julia | Medical University of Vienna, Vienna, Austria |
| Wester | Piet | National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands |
| Widén | Frederik | Statens Veterinärmedicinska Anstalt, Uppsala, Sweden |
| Willing | Andreas | Cognis GmbH, Düsseldorf, Germany |
| Wu | Qinglan | Det Norske Veritas As, Hoevik, Norway |
| Yang | Hong | US Food and Drug Administration, Rockville, Maryland, US |
| Yu | Il Je | Korea Environment & Merchandise Testing Institute, Incheon, Korea |
| Zappa | Giovanna | Italian National Agency for New Technology, Energy and the Environment (ENEA), Rome, Italy |
| Zouali | Moncef | Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM), Paris, France |

Uzvārds

Vārds

Institūts vai organizācija, kurā darbojas

Ahlers

Jan

Pensijā

Algorta

Jaime

Progenika Biopharma Group, Derio, Spain

Altenburger

Rolf

Helmholtz Centre for Environmental Research, Leipzig, Germany

Ambrogi

Nicoletta

Department of pharmaceutical assistance Local Public Health Unit 4, Terni, Italy

André

Jean-Claude

Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Paris, France

Assmuth

Timo

Finnish Environment Institute (SYKE), Helsinki, Finland

Baars

Aalbert

Pensijā

Bailey

Andrew

ViruSure GmbH, Vienna, Austria

Balicer

Ran

Clalit Health Services, Tel-Aviv, Israel

Bell

David

University of Nottingham, Nottingham, United Kingdom

Bernard

Alfred

Université Catholique de Louvain (UCL), Louvain-la-Neuve, Belgium

Berry

Bernard

Berry Environmental Ltd., Shepperton, United Kingdom

Bommelaer

Jean

Laboratoire Shadeline France, Mouans-Sartoux, France

Boogaard

Pieter

Shell, The Hague, The Netherlands

Borrego

Carlos

University of Aveiro, Aveiro, Portugal

Breckenridge

Ross

University College London, London, United Kingdom

Broschard

Thomas

Merck KGaA, Darmstadt, Germany

Brunnhuber

Stefan

University of Essen, Essen, Germany

Bubenheim

Michael

University Hospital of Rouen, Rouen, France

Cabanes

Pierre-André

Électricité de France, Paris, France

Calvo Rojas

Gonzalo

Hospital Clinic i Provincial of Barcelona, Barcelona, Spain

Carroquino

Maria

Instituto de Salud Carlos III, Madrid, Spain

Cazals

Yves

Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM), Paris, France

Colbeck

Ian

University of Essex, Colchester, United Kingdom

Coleman

Michael

Aston University, Birmingham, United Kingdom

Cooke

Allan Melvin

Alchemy Compliance Ltd., Nottinghamshire, United Kingdom

Cotrim

Teresa

Technical University of Lisbon, Lisbon, Portugal

Crawford-Brown

Douglas

Pell Frischmann, London, United Kingdom

Cuypers

Ann

Hasselt University, Diepenbeek, Belgium

Dal negro

Gianni

GlaxoSmithKline, Verona, Italy

Darbre

Philippa

University of Reading, Reading, United Kingdom

De Gaetano

Giovanni

Catholic University, Campobasso, Italy

Del Mazo

Jesus

Consejo Superior de Investigaciones Cientificas (CSIC), Madrid, Spain

De paepe

Boel

Ghent University Hospital, Ghent, Belgium

De Sutter

Petra

Ghent University, Ghent, Belgium

Di Guardo

Antonio

University of Insubria, Varese, Italy

Dorigan

Lee

Public Health - Seattle & King County, Seattle, US

Dreher

Jean-Claude

Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Bron, France

Duffus

John

John H Duffus, Edinburgh, United Kingdom

Ellerbrok

Heinz

Robert-Koch-Institut, Berlin, Germany

Emmanouil-Nikoloussi

Elpida-Niki

Aristotle University of Thessaloniki (AUTH), Thessaloniki, Greece

Fernandes

Teresa

Napier University, Edinburgh, United Kingdom

Figueras

Maria

University Rovira I Virgili, Tarragona, Spain

Fillet

Anne-Marie

Électricité de France, Paris, France

Floc’h

François

ITEConsult, Genay, France

Fruijtier-Pölloth

Claudia

CATS Consultants GmbH, Gräefelfing, Germany

Fustinoni

Silvia

Fondazione IRCCS Ospedale Maggiore Policlicnico Mangiagalli e Regina Elena, Milan, Italy

Galley-Taylor

Magdalen

Leicestershire County and Rutland Primary Care Trust, Enderby, United Kingdom

Garrigue

Jean-Luc

ImmunoSearch, Grasse, France

Gheber

Levi

Ben-Gurion University of the Negev, Beer-Sheva, Israel

Gibb

Herman

Tetra Tech Sciences, Arlington, US

Giménez-Arnau

Ana

Hospital del Mar. IMAS., Barcelona, Spain

Gjomarkaj

Mark

Consiglio Nazionale delle Ricerche, Rome, Italy

Goldberg

Michel

Pensijā

Gordts

Bart

Algemeen ziekenhuis Sint Jan, Bruges, Belgium

Górski

Andrzej

Warsaw Medical University/Polish Academy of Sciences, Warsaw, Poland

Grandjean

Philippe

University of Southern Denmark, Odense, Denmark

Greil

Gerald

King’s College London, London, United Kingdom

Griem

Peter

Clariant Produkte (Deutschland) GmbH, Sulzbach, Germany

Gushulak

Brian

Government of Canada - Citizenship and Immigration Canada, Ottawa, Canada

Håkansson

Helen

Karolinska Institutet, Stockholm, Sweden

Hanke

Wojciech

Nofer Institute of Occupational Medicine (NIOM), Lodz, Poland

Harrison

Paul

PTCH Consultancy Limited, Market Harborough, United Kingdom

Hassenzahl

David

University of Nevada, Las Vegas, US

Hauptmann

Michael

Netherlands Cancer Institute, Amsterdam, The Netherlands

Hayward

Gordon

Consumer Risk Limited, London, United Kingdom

Heederik

Dirk

Utrecht University, Utrecht, The Netherlands

Hellebek

Annemarie

Hvidovre Hospital, Hvidovre, Denmark

Hensten

Arne

University of Tromsö, Tromsö, Norway

Hurley

John Fintan

Institute of Occupational Medicine, Edinburgh, United Kingdom

Jacobsen

Hans-Jöerg

Leibniz-University Hannover, Hannover, Germany

Jaźwiec-Kanyion

Bożena

Medical Center OMEGA, Sosnowiec, Poland

Jensen

Allan

Force Technology, Brøndby, Denmark

Jobling

Susan

Brunel University, Uxbridge, United Kingdom

Johansen

Jeanne Duus

Gentofte Hospital, Hellerup, Denmark

Kneuer

Carsten

Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany

Koennecker

Gustav

Fraunhofer Institute of Toxicology and Experimental Medicine (ITEM), Hannover, Germany

Komulainen

Hannu

National Public Health Institute, Helsinki, Finland

Koppe

Janna

Pensijā

Krätke

Renate

Federal Institute for Risk Assessment (BfR), Berlin, Germany

Kreyling

Wolfgang

Helmholtz Zentrum München, German Research Center for Environmental Health, Neuherberg/München, Germany

Kruize

Hanneke

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Lambré

Claude

Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM), Paris, France

Lambrozo

Jacques

Électricité de France, Paris, France

Landsiedel

Robert

BASF, Ludwigshafen, Germany

Latini

Giuseppe

Perrino Hospital, Brindisi, Italy

Laurent

Christian

Bezdarbnieks

Lebret

Erik

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Lens

Piet

UNESCO-IHE, Delft, The Netherlands

Lichtenbeld

Hera

NanoTox BV and Biomedbooster BV, Maastricht, The Netherlands

Lilienblum

Werner

LiCoTox (Lilienblum Consulting Toxicology), Hemmingen/Hannover., Germany

Liu

Qintao

AstraZeneca UK Ltd., Brixham, United Kingdom

Lopes

Isabel

University of Aveiro, Aveiro, Portugal

Luches

Armando

University of Salento, Lecce, Italy

Macpherson

Douglas

Faculty of Health Sciences, McMaster University, Hamilton, Ontario, Canada

Maillard

Jean-Yves

Welsh School of Pharmacy, Cardiff University, Cardiff, United Kingdom

Mamo

Julian

University of Malta, Msida, Malta

Mangelsdorf

Inge

Fraunhofer Institute of Toxicology and Experimental Medicine (ITEM), Hannover, Germany

Marti

Amelia

University of Navarra, Pamplona, Spain

Marti-Mestres

Gilberte

University of Montpellier I, Montpellier, France

Martínez Serrano

Alberto

Autonomous University of Madrid (UAM), Madrid, Spain

Melhus

Äsa

Uppsala University, Uppsala University Hospital, Uppsala, Sweden

Melissos

Dimitrios

QACS Ltd, Athens, Greece

Minor

Philip

National Institute for Biological Standards and Control, Blanche Lane, South Mimms, Potters Bar, United Kingdom

Mølhave

Lars

University of Aarhus, Århus, Denmark

Montanaro

Fabio

Fabio Montanaro, Genova, Italy

Moseley

Harry

University of Dundee Ninewells Hospital & Medical School, Dundee, United Kingdom

Moulin

Gérard

National agency for veterinary medicinal products, Fougères, France

Mühlemann

Marc

Agroscope Liebefeld-Posieux Research Station ALP, Berne, Switzerland

Mulon

Laurence

Mulon Conseil, Saint-Maurice, France

Navas

José

Spanish National Institute for Agricultural and Food Research and Technology, Madrid, Spain

Nemery de Bellevaux

Benoit

Katholieke Universiteit Leuven, Leuven, Belgium

Nielsen

Elsa

Technical University of Denmark, Søborg, Denmark

Nogueira

António

University of Aveiro, Aveiro, Portugal

Nohynek

Gerhard

L’Oreal Research and Development, Asnières, France

Nordberg

Monica

Karolinska Institutet, Stockholm, Sweden

Nübling

Claudius

Paul-Ehrlich-Institut, Langen, Germany

Nychas

George-John

Agricultural University of Athens, Athens, Greece

Pallapies

Dirk

Forschungsinstitut für Arbeitsmedizin der Deutschen Gesetzlichen Unfallversicherung (BGFA), Bochum, Germany

Papadopoulou

Chrissanthy

University of Ioannina, Ioannina, Greece

Pandiella

Atanasio

Consejo Superior de Investigaciones Cientificas (CSIC), Madrid, Spain

Pauwels

Marleen

Vrije Universiteit Brussel, Brussels, Belgium

Peijnenburg

Willie

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Peltonen

Kimmo

Finnish Food Safety Authority (Evira), Helsinki, Finland

Pereira

Ruth

University of Aveiro, Aveiro, Portugal

Petrova

Rumiana

Pensijā

Pickup

Roger

Natural Environment Research Council, Centre for Ecology and Hydrology, Bailrigg, United Kingdom

Pirnay

Jean-Paul

Queen Astrid Military Hospital, Brussels, Belgium

Pitard

Alexandre

Fédération des Réseaux de Santé de Franche-Comté, Besançon, France

Polettini

Aldo

University of Verona, Verona, Italy

Popov

Todor

Pensijā

Porzsolt

Franz

University of Ulm, Ulm, Germany

Pratt

Iona

Food Safety Authority of Ireland, Dublin, Ireland

Pukkala

Eero

Finnish Cancer Registry, Helsinki, Finland

Quesniaux

Valérie

Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Paris, France

Ramsden

David

Pensijā

Richert

Susann

Industriepark Wolfgang GmbH, Hanau, Germany

Riese

Hans

Instituto de Salud Carlos III, Madrid, Spain

Robbins

Anthony

Pensijā

Ryffel

Bernhard

Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS), Orléans, France

Sacile

Roberto

University of Genova, Genova, Italy

Sakellaris

George

National Hellenic Research Foundation (NHRF), Athens, Greece

Salifoglou

Athanasios

Aristotle University of Thessaloniki, Thessaloniki, Greece

Salman

Mo

Colorado State University, Colorado, US

Sans Menéndez

Susana

Institute of Health Studies – Generalitat of Catalonia, Barcelona, Spain

Santos-Sanches

Ilda

Universidade Nova de Lisboa, Lisbon, Portugal

Saravanane

Raman

Pondicherry Engineering College, Pondicherry, India

Schnekenburger

Jürgen

Westfälische Wilhelms-Universität, Münster, Germany

Schowanek

Diederik

Procter & Gamble Eurocor, Strombeek-Bever, Belgium

Schulte

Stefan

BASF, Ludwigshafen, Germany

Scialli

Anthony

Tetra Tech Sciences, Arlington, US

Sharp

Stephen

Medical Research Council, Cambridge, United Kingdom

Simms

Ian

Health Protection Agency (HPA), London, United Kingdom

Simkó

Myrtill

Austrian Academy of Sciences, Institute of Technology Assessment, Vienna, Austria

Straif

Kurt

International Agency for Research on Cancer (IARC), Lyon, France

Stück

Wolfgang

Wolfgang Stück, Koblenz, Germany

Spindler

Per

University of Copenhagen, Copenhagen, Denmark

Suh Macintosh

Helen

Harvard School of Public Health, Boston, US

Sweet

Jeremy

Sweet Environmental Consultants, Cambridge, UK

Tchepel

Oxana

University of Aveiro, Aveiro, Portugal

Torok

Andrea

National Institute for Environmental Health, Budapest, Hungary

Torrence

Mary

Department of Agriculture - Agricultural Research Service, Beltsville, US

Trevisan

Marco

Università Cattolica del Sacro Cuore, Piacenza, Italy

Tribsch

Andreas

University of Salzburg, Salzburg, Austria

Tytgat

Jan

Katholieke Universiteit Leuven, Leuven, Belgium

Uter

Wolfgang

Friedrich-Alexander University (FAU), Erlangen, Germany

Vallaeys

Tatiana

University of Montpellier II, Montpellier, France

Van Beelen

Patrick

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Van Benthem

Jan

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Van De Meent

Dirk

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Van Den Hazel

Peter

Public Health Services Gelderland Midden, Arnhem, The Netherlands

Van Der Laan

Jan Willem

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Vanhaecke

Tamara

Vrije Universiteit Brussel, Brussels, Belgium

Van Rongen

Eric

Health Council of the Netherlands, The Hague, The Netherlands

Verbeken

Gilbert

Ministry of Defence, Brussels, Belgium

Viluksela

Matti

National Public Health Institute, Kuopio, Finland

Virtanen

Jorma

University of Helsinki, Helsinki, Finland

Voncina

Ernest

Institute of Public Health, Maribor, Slovenia

Von Stackelberg

Katherine

Harvard School of Public Health, Boston, US

Wallet

France

Electricité de France, Paris, France

Walochnik

Julia

Medical University of Vienna, Vienna, Austria

Wester

Piet

National Institute for Public Health and the Environment (RIVM), Bilthoven, The Netherlands

Widén

Frederik

Statens Veterinärmedicinska Anstalt, Uppsala, Sweden

Willing

Andreas

Cognis GmbH, Düsseldorf, Germany

Wu

Qinglan

Det Norske Veritas As, Hoevik, Norway

Yang

Hong

US Food and Drug Administration, Rockville, Maryland, US

Yu

Il Je

Korea Environment & Merchandise Testing Institute, Incheon, Korea

Zappa

Giovanna

Italian National Agency for New Technology, Energy and the Environment (ENEA), Rome, Italy

Zouali

Moncef

Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM), Paris, France

---

| 20.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/43

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 19. februāris)

par Kopienas finanšu iemaksām 2008. gadā, lai segtu Vācijas, Nīderlandes un Slovēnijas izdevumus par tādu organismu apkarošanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 1013)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu, vācu un slovēņu valodā)

(2009/147/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu Kopienā, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1), un jo īpaši tās 23. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK Kopiena dalībvalstīm var piešķirt finanšu iemaksas, lai segtu izmaksas, kuras tieši saistītas ar nepieciešamiem pasākumiem, kas veikti vai plānoti, lai apkarotu kaitīgus organismus, kas ievesti no trešām valstīm vai citiem Kopienas apgabaliem, lai tos izskaustu vai, ja tas nav iespējams, apturētu to izplatību. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK Kopiena dalībvalstīm var piešķirt finanšu iemaksas, lai segtu izmaksas, kuras tieši saistītas ar nepieciešamiem pasākumiem, kas veikti vai plānoti, lai apkarotu kaitīgus organismus, kas ievesti no trešām valstīm vai citiem Kopienas apgabaliem, lai tos izskaustu vai, ja tas nav iespējams, apturētu to izplatību.

| (2) | Vācija, Nīderlande un Slovēnija ir izstrādājusi rīcības programmu, lai apkarotu to teritorijās ievestos augiem kaitīgos organismus. Šajās programmās noteikti sasniedzamie mērķi, veicamie pasākumi, termiņi un izmaksas. Vācija, Nīderlande un Slovēnija ir iesniegusi pieteikumu piešķirt šīm programmām Kopienas finanšu iemaksas Direktīvā 2000/29/EK noteiktajā termiņā un saskaņā ar Komisijas 2002. gada 14. jūnija Regulu (EK) Nr. 1040/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātas normas to noteikumu ieviešanai, kas attiecas uz Kopienas finanšu iemaksu piešķiršanu fitosanitārajai kontrolei, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2051/97 (2). |
| --- | --- |

(2)

Vācija, Nīderlande un Slovēnija ir izstrādājusi rīcības programmu, lai apkarotu to teritorijās ievestos augiem kaitīgos organismus. Šajās programmās noteikti sasniedzamie mērķi, veicamie pasākumi, termiņi un izmaksas. Vācija, Nīderlande un Slovēnija ir iesniegusi pieteikumu piešķirt šīm programmām Kopienas finanšu iemaksas Direktīvā 2000/29/EK noteiktajā termiņā un saskaņā ar Komisijas 2002. gada 14. jūnija Regulu (EK) Nr. 1040/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātas normas to noteikumu ieviešanai, kas attiecas uz Kopienas finanšu iemaksu piešķiršanu fitosanitārajai kontrolei, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2051/97 (2).

| (3) | Vācijas, Nīderlandes un Slovēnijas iesniegtā tehniskā informācija bija pietiekama, lai Komisija varētu rūpīgi un vispusīgi novērtēt situāciju un secināt, ka ir ievēroti Kopienas finanšu iemaksu piešķiršanas nosacījumi atbilstīgi Direktīvas 2000/29/EK 23. pantam. Tādējādi ir pamatoti piešķirt Kopienas finanšu iemaksas, lai segtu šo programmu izdevumus. |
| --- | --- |

(3)

Vācijas, Nīderlandes un Slovēnijas iesniegtā tehniskā informācija bija pietiekama, lai Komisija varētu rūpīgi un vispusīgi novērtēt situāciju un secināt, ka ir ievēroti Kopienas finanšu iemaksu piešķiršanas nosacījumi atbilstīgi Direktīvas 2000/29/EK 23. pantam. Tādējādi ir pamatoti piešķirt Kopienas finanšu iemaksas, lai segtu šo programmu izdevumus.

| (4) | Ar Kopienas finanšu iemaksām var segt līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām. Tomēr saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 23. panta 5. punkta 3. daļu ir jāsamazina Komisijas finanšu iemaksu likme tās programmas daļai, ko iesniedza Nīderlande, lai kontrolētu Diabrotica virgifera virgifera Le Conte, jo šīs dalībvalsts iesniegtā programma jau ir saņēmusi Kopienas finanšu iemaksu saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2007/877/EK (3). |
| --- | --- |

(4)

Ar Kopienas finanšu iemaksām var segt līdz 50 % no attaisnotajām izmaksām. Tomēr saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 23. panta 5. punkta 3. daļu ir jāsamazina Komisijas finanšu iemaksu likme tās programmas daļai, ko iesniedza Nīderlande, lai kontrolētu Diabrotica virgifera virgifera Le Conte, jo šīs dalībvalsts iesniegtā programma jau ir saņēmusi Kopienas finanšu iemaksu saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2007/877/EK (3).

| (5) | Saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 24. pantu Komisija pārbauda, vai attiecīgā kaitīgā organisma parādīšanās ir izskaidrojama ar nepietiekami veiktām apskatēm vai pārbaudēm, un pieņem nepieciešamos pasākumus, ņemot vērā pārbaudē izdarītos konstatējumus. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 24. pantu Komisija pārbauda, vai attiecīgā kaitīgā organisma parādīšanās ir izskaidrojama ar nepietiekami veiktām apskatēm vai pārbaudēm, un pieņem nepieciešamos pasākumus, ņemot vērā pārbaudē izdarītos konstatējumus.

| (6) | Saskaņā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4) augu aizsardzības pasākumus finansē Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds. Šo pasākumu finanšu kontroles nolūkā piemēro minētās regulas 9., 36. un 37. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4) augu aizsardzības pasākumus finansē Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds. Šo pasākumu finanšu kontroles nolūkā piemēro minētās regulas 9., 36. un 37. pantu.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināta Kopienas finanšu iemaksu piešķiršana 2008. gadā, lai segtu Vācijas, Nīderlandes un Slovēnijas izdevumus, kas saistīti ar Direktīvas Nr. 2000/29/EK 23. panta 2. punktā minētajiem nepieciešamajiem pasākumiem un kas veikti, lai apkarotu kaitīgos organismus, kuri minēti pielikumā norādītajās izskaušanas programmās.

2. pants

1.   Lēmuma 1. pantā minēto finanšu iemaksu kopējais apjoms ir EUR 871 953.

2.   Maksimālais Kopienas finanšu iemaksu apjoms katrai programmai ir norādīts pielikumā.

3. pants

Pielikumā noteiktās Kopienas finanšu iemaksas izmaksā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | ir iesniegti pierādījumi par veiktajiem pasākumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1040/2002 nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

ir iesniegti pierādījumi par veiktajiem pasākumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1040/2002 nosacījumiem;

| b) | attiecīgā dalībvalsts ir iesniegusi Komisijai Kopienas finanšu iemaksu pieprasījumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1040/2002 5. pantu. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā dalībvalsts ir iesniegusi Komisijai Kopienas finanšu iemaksu pieprasījumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1040/2002 5. pantu.

Finanšu iemaksu maksājums neskar Komisijas veiktās pārbaudes atbilstīgi Direktīvas 2000/29/EK 24. pantam.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai, Nīderlandes Karalistei un Slovēnijas Republikai.

Briselē, 2009. gada 19. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2002., 38. lpp.

2

(3)  OV L 344, 28.12.2007., 51. lpp.

3

(4)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

IZSKAUŠANAS PROGRAMMAS

Apzīmējumi:

a= izskaušanas programmas ieviešanas gads.

I sadaļa.   Programmas, kurās Kopienas finanšu iemaksas atbilst 50 % no attaisnotajiem izdevumiem

| Dalībvalsts | Apkarotie kaitīgie organismi | Skartie augi | Gads | Attaisnotie izdevumi
  (EUR) | Maksimālā Kopienas iemaksa katrai programmai
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vācija, Bādene-Virtemberga | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2007 | 481 817 | 240 908 |
| Vācija, Bavārija | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2007 | 197 319 | 98 659 |
| Nīderlande | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2006 | 125 320 | 62 660 |
| Nīderlande | PSTVd | Brugmansia spp., Solanum jasminoides | 2006, 2007 | 687 606 | 343 803 |
| Nīderlande | TRSV | Hemerocallis spp., Iris spp. | 2006 | 148 589 | 74 294 |
| Slovēnija | Dryocosmus kuriphilus | Castanea sp. | 2007 | 41 307 | 20 653 |

Dalībvalsts

Apkarotie kaitīgie organismi

Skartie augi

Gads

Attaisnotie izdevumi

(EUR)

Maksimālā Kopienas iemaksa katrai programmai

(EUR)

Vācija, Bādene-Virtemberga

Diabrotica virgifera

Zea mays

2007

481 817

240 908

Vācija, Bavārija

Diabrotica virgifera

Zea mays

2007

197 319

98 659

Nīderlande

Diabrotica virgifera

Zea mays

2006

125 320

62 660

Nīderlande

PSTVd

Brugmansia spp., Solanum jasminoides

2006, 2007

687 606

343 803

Nīderlande

TRSV

Hemerocallis spp., Iris spp.

2006

148 589

74 294

Slovēnija

Dryocosmus kuriphilus

Castanea sp.

2007

41 307

20 653

II iedaļa.   Programmas, kurās Kopienas finanšu iemaksu likmes, piemērojot degresiju, ir atšķirīgas

| Dalībvalsts | Apkarotie kaitīgie organismi | Skartie augi | Gads | a | Attaisnotie izdevumi
  (EUR) | Likme
  (%) | Maksimālā Kopienas iemaksa
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nīderlande | Diabrotica virgifera | Zea mays | 2007 | 3 | 68 837 | 45 | 30 976 |

Dalībvalsts

Apkarotie kaitīgie organismi

Skartie augi

Gads

a

Attaisnotie izdevumi

(EUR)

Likme

(%)

Maksimālā Kopienas iemaksa

(EUR)

Nīderlande

Diabrotica virgifera

Zea mays

2007

3

68 837

45

30 976

| Kopējās Kopienas iemaksas (EUR) | 871 953 |
| --- | --- |

Kopējās Kopienas iemaksas (EUR)

871 953

---

| 20.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/46

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 19. februāris),

ar ko groza Lēmumu 2008/883/EK attiecībā uz Brazīliju saistībā ar datumu, kurā ir atļauts atsevišķu veidu svaigas liellopu gaļas imports Kopienā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2009) 1040)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/148/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 16. decembra Direktīvu 2002/99/EK, ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (1), un jo īpaši tās 8. panta ievadfrāzi, 8. panta 1. punkta pirmo daļu un 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 1976. gada 21. decembra Lēmumā 79/542/EEK, ar ko izveido trešo valstu vai to daļu sarakstu un pieņem dzīvnieku un cilvēku veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus atsevišķu dzīvu dzīvnieku un to svaigas gaļas ievešanai Kopienā (2), ir paredzēti sanitārie nosacījumi dzīvu dzīvnieku, izņemot zirgu dzimtas dzīvniekus, kā arī šādu dzīvnieku svaigas gaļas, ieskaitot zirgu dzimtas dzīvnieku gaļu, bet izņemot gaļas izstrādājumus, importam Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 1976. gada 21. decembra Lēmumā 79/542/EEK, ar ko izveido trešo valstu vai to daļu sarakstu un pieņem dzīvnieku un cilvēku veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus atsevišķu dzīvu dzīvnieku un to svaigas gaļas ievešanai Kopienā (2), ir paredzēti sanitārie nosacījumi dzīvu dzīvnieku, izņemot zirgu dzimtas dzīvniekus, kā arī šādu dzīvnieku svaigas gaļas, ieskaitot zirgu dzimtas dzīvnieku gaļu, bet izņemot gaļas izstrādājumus, importam Kopienā.

| (2) | Lēmumā 79/542/EEK paredzēts, ka pārtikā lietojamu svaigu gaļu ir atļauts importēt vienīgi tad, ja šāda gaļa tiek ievesta no tādas trešās valsts vai tās daļas teritorijas, kas norādīta minētā lēmuma II pielikuma 1. daļā, un svaigā gaļa atbilst attiecīgajā veterinārajā sertifikātā izklāstītajām prasībām pret minēto gaļu saskaņā ar minētā pielikuma 2. daļā iekļautajiem paraugiem, ievērojot visus īpašos nosacījumus vai papildu garantijas, kas attiecas uz gaļu. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumā 79/542/EEK paredzēts, ka pārtikā lietojamu svaigu gaļu ir atļauts importēt vienīgi tad, ja šāda gaļa tiek ievesta no tādas trešās valsts vai tās daļas teritorijas, kas norādīta minētā lēmuma II pielikuma 1. daļā, un svaigā gaļa atbilst attiecīgajā veterinārajā sertifikātā izklāstītajām prasībām pret minēto gaļu saskaņā ar minētā pielikuma 2. daļā iekļautajiem paraugiem, ievērojot visus īpašos nosacījumus vai papildu garantijas, kas attiecas uz gaļu.

| (3) | Ar Lēmumu 79/542/EEK, kas grozīts ar Komisijas Lēmumu 2008/642/EK (3), inter alia, Paraná un São Paulo štatus ar teritorijas kodu BR-3 no jauna iekļāva ierakstā par Brazīliju Lēmuma 79/542/EEK II pielikuma 1. daļā, atļaujot no minētajiem štatiem importēt atkaulotu un nogatavinātu liellopu gaļu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri nokauti 2008. gada 1. augustā vai pēc minētā datuma. |
| --- | --- |

(3)

Ar Lēmumu 79/542/EEK, kas grozīts ar Komisijas Lēmumu 2008/642/EK (3), inter alia, Paraná un São Paulo štatus ar teritorijas kodu BR-3 no jauna iekļāva ierakstā par Brazīliju Lēmuma 79/542/EEK II pielikuma 1. daļā, atļaujot no minētajiem štatiem importēt atkaulotu un nogatavinātu liellopu gaļu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri nokauti 2008. gada 1. augustā vai pēc minētā datuma.

| (4) | Ar Lēmumu 79/542/EEK, kas grozīts ar Komisijas Lēmumu 2008/883/EK (4), vēlreiz grozīja minēto pielikumu, ierakstā par Brazīliju ar teritorijas kodu BR-1 no jauna iekļaujot Mato Grosso do Sul un pievienojot atlikušo Minas Gerais un Mato Grosso štatu teritoriju, lai atļautu importēt Kopienā atkaulotu un nogatavinātu liellopu gaļu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri nokauti 2008. gada 1. decembrī vai pēc minētā datuma. Savukārt Lēmuma 2008/883/EK 2. pants ļauj līdz 2009. gada 14. janvārim Kopienā importēt atkaulotas un nogatavinātas liellopu gaļas, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri nokauti pirms 2008. gada 1. decembra, sūtījumus no teritorijas, kuras kods ir BR-1, kā definēts Lēmumā 2008/642/EK. |
| --- | --- |

(4)

Ar Lēmumu 79/542/EEK, kas grozīts ar Komisijas Lēmumu 2008/883/EK (4), vēlreiz grozīja minēto pielikumu, ierakstā par Brazīliju ar teritorijas kodu BR-1 no jauna iekļaujot Mato Grosso do Sul un pievienojot atlikušo Minas Gerais un Mato Grosso štatu teritoriju, lai atļautu importēt Kopienā atkaulotu un nogatavinātu liellopu gaļu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri nokauti 2008. gada 1. decembrī vai pēc minētā datuma. Savukārt Lēmuma 2008/883/EK 2. pants ļauj līdz 2009. gada 14. janvārim Kopienā importēt atkaulotas un nogatavinātas liellopu gaļas, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri nokauti pirms 2008. gada 1. decembra, sūtījumus no teritorijas, kuras kods ir BR-1, kā definēts Lēmumā 2008/642/EK.

| (5) | Jādod vairāk laika, lai turpinātu Kopienā importēt tādas liellopu gaļas, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri nokauti 2008. gada 1. decembrī vai pirms minētā datuma, krājumus no Brazīlijas teritorijas, kuras kods ir BR-1, kā definēts attiecīgās valsts ierakstā II pielikuma 1. daļā Lēmumam 79/542/EEK, kas grozīts ar Lēmumu 2008/642/EK, jo dzīvnieku veselības apdraudējums nepastāv un jau pirms minētā datuma atļauts svaigas gaļas imports Kopienā no minētajām teritorijām. Tādēļ jāgroza Lēmuma 2008/883/EK 2. pants, lai minēto importu atļautu veikt līdz 2009. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(5)

Jādod vairāk laika, lai turpinātu Kopienā importēt tādas liellopu gaļas, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri nokauti 2008. gada 1. decembrī vai pirms minētā datuma, krājumus no Brazīlijas teritorijas, kuras kods ir BR-1, kā definēts attiecīgās valsts ierakstā II pielikuma 1. daļā Lēmumam 79/542/EEK, kas grozīts ar Lēmumu 2008/642/EK, jo dzīvnieku veselības apdraudējums nepastāv un jau pirms minētā datuma atļauts svaigas gaļas imports Kopienā no minētajām teritorijām. Tādēļ jāgroza Lēmuma 2008/883/EK 2. pants, lai minēto importu atļautu veikt līdz 2009. gada 30. jūnijam.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2008/883/EK. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2008/883/EK.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2008/883/EK 2. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“2. pants

Līdz 2009. gada 30. jūnijam Kopienā var importēt svaigas atkaulotas un nogatavinātas liellopu gaļas, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri nokauti 2008. gada 1. decembrī vai pirms minētā datuma, sūtījumus no Brazīlijas teritorijas, kuras kods ir BR-1, kā definēts II pielikuma 1. daļā Lēmumam 79/542/EEK, kas grozīts ar Komisijas Lēmumu 2008/642/EK (5).

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 19. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

1

(2)  OV L 146, 14.6.1979., 15. lpp.

2

(3)  OV L 207, 5.8.2008., 36. lpp.

3

(4)  OV L 316, 26.11.2008., 14. lpp.

4

(5)  OV L 207, 5.8.2008., 36. lpp.”

5

---

Labojums

| 20.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/48

---

Labojums Padomes Direktīvā 92/65/EEK (1992. gada 13. jūlijs), ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā

(
  Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis L 268, 1992. gada 14. septembris
  )

62. lappusē 17. panta 2. punktā:

tekstu:

“2.   Kopienā drīkst importēt tikai tādus dzīvniekus, spermu, olšūnas un embrijus, kas minēti 1. pantā un atbilst šādām prasībām:”,

lasīt šādi:

“2.   Kopienā drīkst importēt tikai tādus dzīvniekus, spermu, olšūnas un embrijus, kas minēti 11. pantā un atbilst šādām prasībām:”.

---

20.2.2009

| 20.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 49/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 49/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---