# Eiropas Savienības L 15/2009

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 15 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 20. janvāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 15

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 20. janvāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (EK) Nr. 24/2009 (2008. gada 19. decembris) par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2008/30) | 1 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (EK) Nr. 25/2009 (2008. gada 19. decembris) par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (pārstrādāta redakcija) (ECB/2008/32) | 14 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (EK) Nr. 24/2009 (2008. gada 19. decembris) par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2008/30)

1

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (EK) Nr. 25/2009 (2008. gada 19. decembris) par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (pārstrādāta redakcija) (ECB/2008/32)

14

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 20.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA
  (EK) NR. 24/2009

(2008. gada 19. decembris)

par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku

(ECB/2008/30)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (tālāk tekstā – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 5. pantu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu statistikas ziņošanas prasības, Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) palīdzību ir tiesības atsauces ziņotāju grupas ietvaros vākt statistisko informāciju par to, kas ir vajadzīgs Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veikšanai. No Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta izriet, ka finanšu instrumentsabiedrības (FIS) ir daļa no atsauces ziņotāju grupas ECB statistikas ziņošanas prasību izpildes nolūkiem, t. sk., monetārās un finanšu statistikas jomā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pants liek ECB precizēt faktiskos ziņotājus atsauces ziņotāju grupas ietvaros un paredz ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažas ziņotāju klases no ECB statistikas ziņošanas prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu statistikas ziņošanas prasības, Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) palīdzību ir tiesības atsauces ziņotāju grupas ietvaros vākt statistisko informāciju par to, kas ir vajadzīgs Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veikšanai. No Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 2. punkta a) apakšpunkta izriet, ka finanšu instrumentsabiedrības (FIS) ir daļa no atsauces ziņotāju grupas ECB statistikas ziņošanas prasību izpildes nolūkiem, t. sk., monetārās un finanšu statistikas jomā. Turklāt Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pants liek ECB precizēt faktiskos ziņotājus atsauces ziņotāju grupas ietvaros un paredz ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažas ziņotāju klases no ECB statistikas ziņošanas prasībām.

| (2) | FIS datu vākšanas mērķis ir nodrošināt ECB ar pietiekamiem statistikas datiem par FIS apakšnozares finanšu darbību iesaistītajās dalībvalstīs, kuras uzskata par vienu ekonomisko teritoriju. |
| --- | --- |

(2)

FIS datu vākšanas mērķis ir nodrošināt ECB ar pietiekamiem statistikas datiem par FIS apakšnozares finanšu darbību iesaistītajās dalībvalstīs, kuras uzskata par vienu ekonomisko teritoriju.

| (3) | Ņemot vērā FIS vērtspapīrošanas darbību un monetāro finanšu iestāžu (MFI) ciešo saikni, nepieciešama saskanīga, savstarpēji papildinoša un integrēta MFI un FIS ziņošana. Tādēļ saskaņā ar šo regulu sniegtā statistiskā informācija jāaplūko saistībā ar monetārajām finanšu iestādēm noteiktajām datu prasībām vērtspapīrotajiem kredītiem, kas paredzētas Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (pārstrādāta redakcija) (ECB/2008/32) (2). |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā FIS vērtspapīrošanas darbību un monetāro finanšu iestāžu (MFI) ciešo saikni, nepieciešama saskanīga, savstarpēji papildinoša un integrēta MFI un FIS ziņošana. Tādēļ saskaņā ar šo regulu sniegtā statistiskā informācija jāaplūko saistībā ar monetārajām finanšu iestādēm noteiktajām datu prasībām vērtspapīrotajiem kredītiem, kas paredzētas Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (pārstrādāta redakcija) (ECB/2008/32) (2).

| (4) | Integrētā pieeja FIS un MFI ziņošanai un šajā regulā paredzētie atbrīvojumi vērsti uz to, lai samazinātu ziņotājiem noteikto ziņošanas slogu un novērstu FIS un MFI ziņotās statistiskās informācijas pārklāšanos. |
| --- | --- |

(4)

Integrētā pieeja FIS un MFI ziņošanai un šajā regulā paredzētie atbrīvojumi vērsti uz to, lai samazinātu ziņotājiem noteikto ziņošanas slogu un novērstu FIS un MFI ziņotās statistiskās informācijas pārklāšanos.

| (5) | NCB ir tiesības atbrīvot FIS no ziņošanas pienākumiem, kas varētu radīt salīdzinājumā ar statistikas ieguvumiem nepamatoti augstas izmaksas. |
| --- | --- |

(5)

NCB ir tiesības atbrīvot FIS no ziņošanas pienākumiem, kas varētu radīt salīdzinājumā ar statistikas ieguvumiem nepamatoti augstas izmaksas.

| (6) | Lai gan saskaņā ar ECBS Statūtu 34.1. pantu pieņemtās regulas nepiešķir tiesības vai neuzliek pienākumus neiesaistītajām dalībvalstīm, ECBS Statūtu 5. pants attiecas uz visām dalībvalstīm neatkarīgi no tā, vai tās ieviesušas euro. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērums norāda, ka ECBS Statūtu 5. pants kopā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 10. pantu paredz pienākumu nacionālajā līmenī izstrādāt un ieviest visus pasākumus, ko neiesaistītās dalībvalstis uzskata par nepieciešamiem, lai vāktu statistikas informāciju, kas vajadzīga, lai izpildītu ECB statistikas ziņošanas prasības un statistikas jomā savlaicīgi sagatavotos šo valstu kļūšanai par iesaistītajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(6)

Lai gan saskaņā ar ECBS Statūtu 34.1. pantu pieņemtās regulas nepiešķir tiesības vai neuzliek pienākumus neiesaistītajām dalībvalstīm, ECBS Statūtu 5. pants attiecas uz visām dalībvalstīm neatkarīgi no tā, vai tās ieviesušas euro. Regulas (EK) Nr. 2533/98 17. apsvērums norāda, ka ECBS Statūtu 5. pants kopā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 10. pantu paredz pienākumu nacionālajā līmenī izstrādāt un ieviest visus pasākumus, ko neiesaistītās dalībvalstis uzskata par nepieciešamiem, lai vāktu statistikas informāciju, kas vajadzīga, lai izpildītu ECB statistikas ziņošanas prasības un statistikas jomā savlaicīgi sagatavotos šo valstu kļūšanai par iesaistītajām dalībvalstīm.

| (7) | Uz FIS attieksies Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. pantā noteiktais ECB sankciju režīms, |
| --- | --- |

(7)

Uz FIS attieksies Regulas (EK) Nr. 2533/98 7. pantā noteiktais ECB sankciju režīms,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “FIS” ir uzņēmums, kas saskaņā ar nacionālajiem vai Kopienas likumiem izveidots atbilstoši:






  i) | līgumtiesībām, kā pārvaldītājsabiedrību pārvaldīts kopfonds; |
| --- | --- | --- |

1)

“FIS” ir uzņēmums, kas saskaņā ar nacionālajiem vai Kopienas likumiem izveidots atbilstoši:

i)

līgumtiesībām, kā pārvaldītājsabiedrību pārvaldīts kopfonds;

| ii) | trasta tiesībām; |
| --- | --- |

ii)

trasta tiesībām;

| iii) | uzņēmējdarbības tiesībām, kā akciju sabiedrība vai sabiedrība ar ierobežotu atbildību; |
| --- | --- |

iii)

uzņēmējdarbības tiesībām, kā akciju sabiedrība vai sabiedrība ar ierobežotu atbildību;

| iv) | vai kā jebkurš cits līdzīgs mehānisms |
| --- | --- |

iv)

vai kā jebkurš cits līdzīgs mehānisms

un kura pamatdarbība atbilst šādiem diviem kritērijiem:

| a) | tas veic vai gatavojas veikt vienu vai vairākas vērtspapīrošanas darbības un ir izolēts no bankrota riska vai sākotnējā īpašnieka cita maksātnespējas gadījuma; |
| --- | --- |

a)

tas veic vai gatavojas veikt vienu vai vairākas vērtspapīrošanas darbības un ir izolēts no bankrota riska vai sākotnējā īpašnieka cita maksātnespējas gadījuma;

| b) | tas emitē vai gatavojas emitēt vērtspapīrus, vērtspapīrošanas fondu daļas, citus parāda instrumentus un/vai atvasinātos finanšu instrumentus, kā arī tam juridiski vai ekonomiski pieder vai var piederēt aktīvi, kas ir pamatā tādu vērtspapīru, vērtspapīrošanas fondu daļu, citu parāda instrumentu un/vai atvasināto finanšu instrumentu emisijai, kas tiek pārdoti publiskajā apgrozībā vai pārdoti, izmantojot privāto izvietojumu. |
| --- | --- |

b)

tas emitē vai gatavojas emitēt vērtspapīrus, vērtspapīrošanas fondu daļas, citus parāda instrumentus un/vai atvasinātos finanšu instrumentus, kā arī tam juridiski vai ekonomiski pieder vai var piederēt aktīvi, kas ir pamatā tādu vērtspapīru, vērtspapīrošanas fondu daļu, citu parāda instrumentu un/vai atvasināto finanšu instrumentu emisijai, kas tiek pārdoti publiskajā apgrozībā vai pārdoti, izmantojot privāto izvietojumu.

Neviena no šādām iestādēm netiek iekļauta FIS definīcijā:

| — | MFI Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 1. panta izpratnē, |
| --- | --- |

—

MFI Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 1. panta izpratnē,

| — | ieguldījumu fondi (IF), kā tie definēti 1. pantā Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 27. jūlija Regulai (EK) Nr. 958/2007 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2007/8) (3); |
| --- | --- |

—

ieguldījumu fondi (IF), kā tie definēti 1. pantā Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 27. jūlija Regulai (EK) Nr. 958/2007 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2007/8) (3);

| 2) | “vērtspapīrošana” ir darījums vai vairāki darījumi, kuros aktīvs vai aktīvu kopums tiek nodots no sākotnējā īpašnieka nošķirtai struktūrai, kas radīta, lai veiktu vērtspapīrošanu, vai tiek tai izmantota, un/vai aktīvu vai aktīvu kopuma kredītrisks vai tā daļa tiek nodota ieguldītājiem vērtspapīros, vērtspapīrošanas fondu daļās, citos parāda instrumentos un/vai atvasinātajos finanšu instrumentos, ko emitējusi struktūra, kas nošķirta no sākotnējā īpašnieka un radīta, lai veiktu vērtspapīrošanu, vai tiek tai izmantota, un:






  a) | kredītriska nodošanas gadījumā nodošanu veic, izmantojot:






  — | aktīvu, kas tiek pārvērsti vērtspapīros, nodošanu (no ekonomikas viedokļa) struktūrai, kas nošķirta no sākotnējā īpašnieka un kas radīta, lai veiktu vērtspapīrošanu, vai tiek tai izmantota. Tas tiek paveikts, sākotnējam īpašniekam nododot par vērtspapīriem pārvērsto aktīvu īpašumtiesības vai izmantojot pakārtoto līdzdalību, vai |
| --- | --- | --- | --- |

2)

“vērtspapīrošana” ir darījums vai vairāki darījumi, kuros aktīvs vai aktīvu kopums tiek nodots no sākotnējā īpašnieka nošķirtai struktūrai, kas radīta, lai veiktu vērtspapīrošanu, vai tiek tai izmantota, un/vai aktīvu vai aktīvu kopuma kredītrisks vai tā daļa tiek nodota ieguldītājiem vērtspapīros, vērtspapīrošanas fondu daļās, citos parāda instrumentos un/vai atvasinātajos finanšu instrumentos, ko emitējusi struktūra, kas nošķirta no sākotnējā īpašnieka un radīta, lai veiktu vērtspapīrošanu, vai tiek tai izmantota, un:

a)

kredītriska nodošanas gadījumā nodošanu veic, izmantojot:

—

aktīvu, kas tiek pārvērsti vērtspapīros, nodošanu (no ekonomikas viedokļa) struktūrai, kas nošķirta no sākotnējā īpašnieka un kas radīta, lai veiktu vērtspapīrošanu, vai tiek tai izmantota. Tas tiek paveikts, sākotnējam īpašniekam nododot par vērtspapīriem pārvērsto aktīvu īpašumtiesības vai izmantojot pakārtoto līdzdalību, vai

| — | kredītu atvasinātos instrumentus, garantijas vai citus līdzīgus mehānismus, |
| --- | --- |

—

kredītu atvasinātos instrumentus, garantijas vai citus līdzīgus mehānismus,

un

| b) | šādu vērtspapīru, vērtspapīrošanas fondu daļu, citu parāda instrumentu un/vai atvasināto finanšu instrumentu emisijas gadījumā tie netiek uzskatīti par sākotnējā īpašnieka maksājuma saistībām; |
| --- | --- |

b)

šādu vērtspapīru, vērtspapīrošanas fondu daļu, citu parāda instrumentu un/vai atvasināto finanšu instrumentu emisijas gadījumā tie netiek uzskatīti par sākotnējā īpašnieka maksājuma saistībām;

| 3) | “sākotnējais īpašnieks” ir aktīvu vai aktīvu kopuma un/vai aktīva vai aktīvu kopuma kredītriska nodevējs vērtspapīrošanas struktūrai; |
| --- | --- |

3)

“sākotnējais īpašnieks” ir aktīvu vai aktīvu kopuma un/vai aktīva vai aktīvu kopuma kredītriska nodevējs vērtspapīrošanas struktūrai;

| 4) | “iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura ieviesusi euro; |
| --- | --- |

4)

“iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura ieviesusi euro;

| 5) | neiesaistītā dalībvalsts ir dalībvalsts, kura nav ieviesusi euro; |
| --- | --- |

5)

neiesaistītā dalībvalsts ir dalībvalsts, kura nav ieviesusi euro;

| 6) | “ziņotājs” ir ziņotājs Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta nozīmē; |
| --- | --- |

6)

“ziņotājs” ir ziņotājs Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta nozīmē;

| 7) | “rezidents” ir rezidents Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta nozīmē. Šajā regulā, ja juridiskajai personai nav nekāda vērā ņemama fiziska klātbūtne, tās rezidenci nosaka pēc ekonomiskās teritorijas, saskaņā ar kuras likumiem juridiskā persona nodibināta. Ja juridiskajai personai nav statūtu, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, proti, valsti, kuras tiesību sistēma regulē šīs juridiskās personas izveidi un turpmāko pastāvēšanu; |
| --- | --- |

7)

“rezidents” ir rezidents Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta nozīmē. Šajā regulā, ja juridiskajai personai nav nekāda vērā ņemama fiziska klātbūtne, tās rezidenci nosaka pēc ekonomiskās teritorijas, saskaņā ar kuras likumiem juridiskā persona nodibināta. Ja juridiskajai personai nav statūtu, kā kritēriju izmanto juridisko domicilu, proti, valsti, kuras tiesību sistēma regulē šīs juridiskās personas izveidi un turpmāko pastāvēšanu;

| 8) | “MFI” ir monetārā finanšu iestāde Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 1. panta nozīmē; |
| --- | --- |

8)

“MFI” ir monetārā finanšu iestāde Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 1. panta nozīmē;

| 9) | “attiecīgā NCB” ir tās iesaistītās dalībvalsts NCB, kuras rezidente ir attiecīgā FIS; |
| --- | --- |

9)

“attiecīgā NCB” ir tās iesaistītās dalībvalsts NCB, kuras rezidente ir attiecīgā FIS;

| 10) | “darbības uzsākšana” ir jebkura darbība, t. sk. sagatavošanās pasākumi, kas saistīta ar vērtspapīrošanu un kas nav tikai tādas struktūras nodibināšana, kura tuvāko sešu mēnešu laikā vērtspapīrošanas darbības neveiks. Jebkura FIS darbība, kas veikta pēc tam, kad ir skaidrs, ka tiks veikta vērtspapīrošana, ir darbības uzsākšana. |
| --- | --- |

10)

“darbības uzsākšana” ir jebkura darbība, t. sk. sagatavošanās pasākumi, kas saistīta ar vērtspapīrošanu un kas nav tikai tādas struktūras nodibināšana, kura tuvāko sešu mēnešu laikā vērtspapīrošanas darbības neveiks. Jebkura FIS darbība, kas veikta pēc tam, kad ir skaidrs, ka tiks veikta vērtspapīrošana, ir darbības uzsākšana.

2. pants

Ziņotāju grupa

1.   Atsauces ziņotāju grupu veido FIS, kas ir rezidentes iesaistītās dalībvalsts teritorijā. Uz atsauces ziņotāju grupu attiecas 3. panta 2. punktā noteiktie pienākumi.

2.   Atsauces ziņotāju grupa ir faktiskā ziņotāju grupa, izņemot tās FIS, kas pilnībā atbrīvotas no ziņošanas saskaņā ar 5. panta 1. punktu. Uz faktiskajiem ziņotājiem attiecas 4. pantā noteiktie ziņošanas pienākumi, ievērojot 5. pantā noteiktos atbrīvojumus. FIS, uz kurām attiecas viņu gada finanšu pārskata ziņošana saskaņā ar 5. panta 3. punktu vai uz kurām attiecas ad hoc ziņošanas pienākumi saskaņā ar 5. panta 5. punktu, arī ietilpst faktisko ziņotāju grupā.

3.   Ja FIS saskaņā ar tās nacionālajām tiesībām nav juridiska persona, par šajā regulā prasītās informācijas ziņošanu atbild personas, kas pilnvarotas pārstāvēt FIS, vai – formālas pārstāvības neesamības gadījumā – personas, kas atbilstoši piemērojamiem nacionālajiem likumiem atbild par FIS darbībām.

3. pants

FIS saraksts statistikas mērķiem

1.   ECB Valde statistikas mērķiem izveido un uztur to FIS sarakstu, kas ir atsauces ziņotāju grupā. FIS iesniedz NCB datus, ko NCB prasa saskaņā ar 2008. gada 19. decembra Pamatnostādni ECB/2008/31, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (pārstrādāta redakcija) (4). NCB un ECB šo sarakstu un tā atjauninājumus atbilstošā veidā dara pieejamus, tostarp ar elektroniskiem līdzekļiem, izmantojot internetu vai – pēc attiecīgo ziņotāju pieprasījuma – papīra veidā.

2.   FIS par savu pastāvēšanu informē attiecīgo NCB vienas nedēļas laikā no dienas, kad FIS sākusi darbību, neatkarīgi no tā, vai tā sagaida vai nesagaida, ka uz to attieksies parastie ziņošanas pienākumi saskaņā ar šo regulu.

3.   Ja 1. punktā minētā saraksta jaunākais pieejamais elektroniskais variants ir nepareizs, ECB nepiemēro sankcijas struktūrai, kas nav pienācīgi izpildījusi ziņošanas prasības, ja izpildīta 2. punktā paredzētā prasība un ja attiecīgā struktūra labticīgi paļāvusies uz nepareizo sarakstu.

4. pants

Statistikas ziņošanas ceturkšņa prasības un ziņošanas noteikumi

1.   Faktiskie ziņotāji saskaņā ar I un II pielikumu attiecīgajai NCB par katru ceturksni sniedz datus par FIS aktīvu un pasīvu ceturkšņa beigu atlikumiem, finanšu darījumiem un norakstīšanu/samazināšanu.

2.   NCB 1. punktā prasīto statistisko informāciju par FIS emitētajiem un turētajiem vērtspapīriem var vākt, novērtējot katru vērtspapīru atsevišķi, ciktāl 1. punktā minētos datus var iegūt saskaņā ar III pielikumā norādīto statistikas standartu minimumu.

3.   Neierobežojot II pielikumā noteiktos ziņošanas noteikumus, par visiem saskaņā ar šo regulu ziņotajiem FIS aktīviem un pasīviem ziņo atbilstoši ziņošanas noteikumiem, kas noteikti attiecīgajos nacionālajos tiesību aktos, kuri transponē Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvu 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (5). Uz FIS, kuras neietilpst Direktīvas 86/635/EEK transponējošo tiesību aktu piemērošanas jomā, attiecas attiecīgie nacionālie tiesību akti, kas transponē Padomes 1978. gada 25. jūlija Ceturto direktīvu 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (6). Uz FIS, kurām nepiemēro nevienu no nacionālajiem tiesību aktiem, kas transponē šīs direktīvas, attiecas citi attiecīgie nacionālie vai starptautiskie grāmatvedības standarti vai prakse.

4.   Ja 3. punkts prasa par instrumentiem ziņot, novērtējot katru tirgu atsevišķi, NCB var FIS atbrīvot no šo instrumentu ziņošanas, novērtējot katru tirgu atsevišķi, ja FIS radītās izmaksas būtu nepamatoti augstas. Šādā gadījumā FIS piemēro novērtējumu, kuru izmanto pārskatu ieguldītājiem sagatavošanai.

5.   Ja saskaņā ar nacionālā tirgus praksi pieejamie dati attiecas uz jebkuru ceturkšņa dienu, NCB var ziņotājiem atļaut ziņot šos ceturkšņa datus, ja vien dati ir salīdzināmi un tiek ņemti vērā nozīmīgi darījumi, kas notiek starp konkrēto dienu un ceturkšņa beigām.

6.   Šā panta 1. punktā minētās norakstīšanas/samazināšanas vietā FIS pēc vienošanās ar attiecīgo NCB var sniegt citu informāciju, kas NCB ļauj iegūt prasītos datus par norakstīšanu/samazināšanu.

5. pants

Atbrīvojumi

1.   NCB var piešķirt šādus atbrīvojumus no 4. pantā izklāstītajām ziņošanas prasībām:

| a) | attiecībā uz euro zonas MFI sākotnējiem kredītiem, kas iedalīti pēc termiņa, nozares un parādnieku rezidences vietas, ja MFI turpina apkalpot vērtspapīrotos kredītus Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) izpratnē, NCB var FIS piešķirt atbrīvojumu no datu ziņošanas par šiem kredītiem. Šo datu ziņošana paredzēta Regulā (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32); |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz euro zonas MFI sākotnējiem kredītiem, kas iedalīti pēc termiņa, nozares un parādnieku rezidences vietas, ja MFI turpina apkalpot vērtspapīrotos kredītus Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) izpratnē, NCB var FIS piešķirt atbrīvojumu no datu ziņošanas par šiem kredītiem. Šo datu ziņošana paredzēta Regulā (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32);

| b) | NCB var FIS atbrīvot no visām I pielikumā izklāstītajām ziņošanas prasībām, izņemot no pienākuma katru ceturksni ziņot ceturkšņa beigu atlikumu datus par kopējiem aktīviem, ar nosacījumu, ka FIS, kas sniedz savu ieguldījumu ceturkšņa kopējos aktīvos/pasīvos, sastāda vismaz 95 % no kopējiem FIS aktīviem atlikumu ziņā katrā iesaistītajā dalībvalstī. NCB pārbauda šā nosacījuma izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā; |
| --- | --- |

b)

NCB var FIS atbrīvot no visām I pielikumā izklāstītajām ziņošanas prasībām, izņemot no pienākuma katru ceturksni ziņot ceturkšņa beigu atlikumu datus par kopējiem aktīviem, ar nosacījumu, ka FIS, kas sniedz savu ieguldījumu ceturkšņa kopējos aktīvos/pasīvos, sastāda vismaz 95 % no kopējiem FIS aktīviem atlikumu ziņā katrā iesaistītajā dalībvalstī. NCB pārbauda šā nosacījuma izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā;

| c) | ciktāl 4. pantā minētos datus, ievērojot III pielikumā norādītos obligātos statistikas standartus, var iegūt no citiem statistikas, publiski pieejamiem vai uzraudzības datu avotiem, neierobežojot a) un b) apakšpunktu, NCB var pēc apspriešanās ar ECB ziņotājus pilnībā vai daļēji atbrīvot no šīs regulas I pielikumā izklāstītajām ziņošanas prasībām. |
| --- | --- |

c)

ciktāl 4. pantā minētos datus, ievērojot III pielikumā norādītos obligātos statistikas standartus, var iegūt no citiem statistikas, publiski pieejamiem vai uzraudzības datu avotiem, neierobežojot a) un b) apakšpunktu, NCB var pēc apspriešanās ar ECB ziņotājus pilnībā vai daļēji atbrīvot no šīs regulas I pielikumā izklāstītajām ziņošanas prasībām.

2.   FIS ar attiecīgās NCB iepriekšēju piekrišanu var izvēlēties neizmantot 1. punktā minētos atbrīvojumus un pilnībā pildīt 4. pantā norādītās ziņošanas prasības.

3.   FIS, kas gūst labumu no atbrīvojuma 1. punkta c) apakšpunkta izpratnē, attiecīgajai NCB ziņo to gada finanšu pārskatus, ja tie nav pieejami publiski, darot to sešu mēnešu laikā pēc atsauces perioda beigām vai pēc iespējas ātrāk pēc tam, kā arī saskaņā ar FIS rezidences dalībvalstī piemērojamo nacionālo praksi. Attiecīgā NCB tām FIS, uz kurām attiecas šī ziņošanas prasība, par to paziņo.

4.   Attiecīgā NCB atceļ 1. punkta c) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu, ja attiecīgajai NCB neatkarīgi no iesaistītās FIS vainas pakāpes trīs secīgu ziņošanas periodu laikā nav savlaicīgi darīti pieejami dati, kuru statistiskais standarts ir salīdzināms ar šajā regulā noteikto. FIS sāk ziņot 4. pantā izklāstītos datus ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc dienas, kurā attiecīgā NCB ziņotājiem darījusi zināmu, ka atbrīvojums ir atcelts.

5.   Neierobežojot 3. punktu, lai ievērotu šajā regulā izklāstītās prasības, NCB var pie FIS, kam saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu piešķirts atbrīvojums, vērsties ar ad hoc ziņošanas prasībām. FIS uz ad hoc pamata prasīto informāciju ziņo 15 dienu laikā pēc attiecīgās NCB lūguma izteikšanas.

6. pants

Savlaicīgums

NCB iesniedz ECB datus par ceturkšņa kopsavilkuma aktīviem un pasīviem, aptverot FIS pozīcijas katrā iesaistītajā dalībvalstī, līdz darba laika beigām 28. darbdienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas šie dati. Termiņu datu saņemšanai no ziņotājiem nosaka NCB.

7. pants

Obligātie standarti un nacionālais ziņošanas regulējums

1.   FIS pilda tās piemērojamās ziņošanas prasības saskaņā ar III pielikumā norādītajiem obligātajiem datu nosūtīšanas, precizitātes, jēdzienu atbilstības un labojumu standartiem.

2.   Ziņošanas prasības, kuras jāievēro faktiskajiem ziņotājiem, NCB definē un īsteno saskaņā ar nacionālajām īpatnībām. NCB nodrošina, ka šī ziņošanas kārtība nodrošina prasīto statistisko informāciju un ļauj pareizi pārbaudīt III pielikumā izklāstīto obligāto datu nosūtīšanas, precizitātes, jēdzienu atbilstības un labojumu standartu ievērošanu.

8. pants

Pārbaude un piespiedu vākšana

NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt informāciju, kas ziņotājiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai realizēt šādas tiesības. Šīs tiesības NCB jo īpaši īsteno, ja faktisko ziņotāju grupā iekļautā iestāde neievēro šīs regulas III pielikumā noteiktos pārraides, precizitātes, jēdzienu atbilstības un labojumu obligātos standartus.

9. pants

Pirmā ziņošana

1.   FIS, kas darbību uzsākusi pirms 2009. gada 24. marta, ieskaitot, attiecīgo NCB par savu pastāvēšanu informē līdz 2009. gada marta beigām neatkarīgi no tā, vai tā sagaida vai nesagaida, ka uz to attieksies parastā ziņošana saskaņā ar šo regulu.

2.   FIS, kas darbību uzsākusi pēc 2009. gada 24. marta, attiecīgo NCB par savu pastāvēšanu informē saskaņā ar 3. panta 2. punktu.

3.   Pirmā ziņošana atbilstoši statistikas ziņošanas prasībām, kas uz FIS attiecas saskaņā ar 4. un 5. pantu, sākas ar ceturkšņa datiem 2009. gada decembrī. Ziņošanu veicot pirmo reizi, ziņo tikai atlikuma summas.

4.   FIS, kas darbību uzsāk pēc 2009. gada 31. decembra, ziņošanu veicot pirmo reizi, ziņo ceturkšņa datus, sākot no pirmā vērtspapīrošanas darījuma.

5.   FIS, kas darbību uzsāk pēc euro ieviešanas to dalībvalstī, kas seko 2009. gada 31. decembrim, ziņošanu veicot pirmo reizi, ziņo ceturkšņa datus, sākot no pirmā vērtspapīrošanas darījuma.

10. pants

Nobeiguma noteikums

Šī regula stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 19. decembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 14. lpp.

2

Oficiālā Vēstneša

(3)  OV L 211, 11.8.2007., 8. lpp.

3

(4)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.

4

Oficiālajā Vēstnesī

(5)  OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.

5

(6)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.

6

---

I PIELIKUMS

STATISTIKAS ZIŅOŠANAS PRASĪBAS

1. tabula

Atlikušās summas un darījumi

| | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Pārējās iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

| C. | PP |
| --- | --- |

C.

| D. | Kopā |
| --- | --- |

D.

Kopā

MFI

Ne-MFI – Kopā

Kopā

MFI

Ne-MFI – Kopā

Valdība (S.13)

Pārējie rezidenti

Valdība (S.13)

Pārējie rezidenti

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14+S.15)

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14+S.15)

t.sk., FIS

t.sk., FIS

AKTĪVI

| 1. | Prasības no noguldījumiem un kredītiem |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vērtspapīroti kredīti |
| --- | --- |

2.

| 2a | euro zonas MFI kā iniciators |
| --- | --- |

2a

euro zonas MFI kā iniciators

līdz 1 gadam

1–5 gadi

ilgāki par 5 gadiem

| 2b | euro zonas valdība kā iniciators |
| --- | --- |

2b

euro zonas valdība kā iniciators

| 2c | euro zonas CFS 9 (1) un ASPF (2) kā iniciators |
| --- | --- |

2c

euro zonas CFS 9 (1) un ASPF (2) kā iniciators

| 2d | euro zonas NFS (3) kā iniciators |
| --- | --- |

2d

euro zonas NFS (3) kā iniciators

| 2e | ārpus euro zonas iniciators |
| --- | --- |

2e

ārpus euro zonas iniciators

| 3. | Neakciju vērtspapīri
   (4) |
| --- | --- |

3.

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

| 4. | Pārējie vērtspapīrotie aktīvi |
| --- | --- |

4.

| 4a | t.sk. euro zonas valdība kā iniciators |
| --- | --- |

4a

t.sk. euro zonas valdība kā iniciators

| 4b | t.sk. euro zonas NFS kā iniciators |
| --- | --- |

4b

t.sk. euro zonas NFS kā iniciators

| 5. | Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.

| 6. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

6.

| 7 | Pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

7

| 8. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

8.

PASĪVI

| 9. | Saņemtie kredīti un noguldījumi |
| --- | --- |

9.

| 10 | Emitētie parāda vērtspapīri (4) |
| --- | --- |

10

Emitētie parāda vērtspapīri (4)

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāki par 2 gadiem

| 11 | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

11

| 12. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

12.

| 13 | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

13

2. tabula

Norakstīšana/samazināšana

| | D. | Kopā |
| --- | --- | --- |

D.

AKTĪVI

| 2. | Vērtspapīroti kredīti |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus

(2)  Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi

(3)  Nefinanšu sabiedrības

(4)  Saskaņā ar 4. panta 2. punktu NCB var izvēlēties vākt datus šiem posteņiem, novērtējot katru vērtspapīru atsevišķi.

---

II PIELIKUMS

DEFINĪCIJAS

1. DAĻA

Instrumentu kategoriju definīcijas

Šī tabula sniedz instrumentu kategoriju detalizētu standarta aprakstu, ko nacionālās centrālās bankas (NCB) saskaņā ar šo regulu transponē nacionālajās kategorijās. Šī tabula nav individuālu konkrētu finanšu instrumentu saraksts, un apraksti nav visaptveroši. Definīcijas atsaucas Eiropas Nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (tālāk tekstā – “EKS 95”).

Visus finanšu aktīvus un pasīvus ziņo pēc bruto principa, t. i., finanšu aktīvus neziņo, atskaitot finanšu pasīvus.

A tabula

Vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu instrumentu kategoriju definīcijas

AKTĪVU KATEGORIJAS

| Kategorija | Galveno pazīmju apraksts |
| --- | --- |
| 1. | Prasības no noguldījumiem un kredītiem |

Kategorija

Galveno pazīmju apraksts

1.

Prasības no noguldījumiem un kredītiem

Ziņošanas shēmā šeit iekļauj līdzekļus, kurus vērtspapīrošanā iesaistītās finanšu instrumentsabiedrības (FIS) aizdevušas aizņēmējiem un kuriem nav dokumentāra apliecinājuma vai kurus apliecina vienots dokuments (pat ja tas kļuvis tirgojams).

Tiek iekļauti šādi posteņi:

| — | noguldījumi monetārajās finanšu iestādēs (MFI), |
| --- | --- |

—

noguldījumi monetārajās finanšu iestādēs (MFI),

| — | FIS piešķirtie kredīti, |
| --- | --- |

—

FIS piešķirtie kredīti,

| — | prasības no reversajiem repo darījumiem vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā. |
| --- | --- |

—

prasības no reversajiem repo darījumiem vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā.

Par FIS nopirktajiem vērtspapīriem samaksātās naudas atbilstošais postenis vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā atbilstošais postenis (sk. 9. posteni). Šis postenis ietver arī euro un ārvalstu valūtu apgrozībā esošo banknošu un monētu turējumus, ko parasti izmanto, lai veiktu maksājumus.

| 2. | Vērtspapīrotie kredīti |
| --- | --- |

2.

Vērtspapīrotie kredīti

Ziņošanas shēmā šeit iekļauj līdzekļus, kuri aizdoti aizņēmējiem un kurus ziņotāji iegādājušies no sākotnējiem īpašniekiem. Šiem līdzekļiem nav dokumentāra apliecinājuma vai tos apliecina vienots dokuments (pat ja tas kļuvis tirgojams).

Šeit tāpat tiek iekļauti:

| — | trešajām personām piešķirti finanšu līzingi. Finanšu līzingi ir līgumi, ar ko ilglietojuma preces juridiskais īpašnieks (“līzinga devējs”) šo aktīvu iznomā trešajai personai (“līzinga ņēmējam”) uz lielāko aktīva saimnieciskās izmantošanas laika daļu vai visu laiku, pretī saņemot maksājumus, kas sedz preces cenu un iepriekš noteiktus procentus. Tiek pieņemts, ka līzinga ņēmējs saņem visus ieguvumus, kas izriet no preces izmantošanas, kā arī sedz ar īpašumtiesībām saistītās izmaksas un atbild par riskiem. Statistikā finanšu līzingu uzskata par līzinga devēja kredītu līzinga ņēmējam, kas līzinga ņēmējam dod iespēju iegādāties ilglietojuma preci. Sākotnējā īpašnieka, kas rīkojas kā līzinga devējs, piešķirtie finanšu līzingi tiek grāmatoti aktīvu postenī “Vērtspapīroti kredīti”. Aktīvus (ilglietojuma preces), kas iznomāti līzinga ņēmējam, negrāmato, |
| --- | --- |

—

trešajām personām piešķirti finanšu līzingi. Finanšu līzingi ir līgumi, ar ko ilglietojuma preces juridiskais īpašnieks (“līzinga devējs”) šo aktīvu iznomā trešajai personai (“līzinga ņēmējam”) uz lielāko aktīva saimnieciskās izmantošanas laika daļu vai visu laiku, pretī saņemot maksājumus, kas sedz preces cenu un iepriekš noteiktus procentus. Tiek pieņemts, ka līzinga ņēmējs saņem visus ieguvumus, kas izriet no preces izmantošanas, kā arī sedz ar īpašumtiesībām saistītās izmaksas un atbild par riskiem. Statistikā finanšu līzingu uzskata par līzinga devēja kredītu līzinga ņēmējam, kas līzinga ņēmējam dod iespēju iegādāties ilglietojuma preci. Sākotnējā īpašnieka, kas rīkojas kā līzinga devējs, piešķirtie finanšu līzingi tiek grāmatoti aktīvu postenī “Vērtspapīroti kredīti”. Aktīvus (ilglietojuma preces), kas iznomāti līzinga ņēmējam, negrāmato,

| — | sliktie parādi, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti. Par sliktajiem parādiem uzskata aizdevumus, kuru atmaksa aizkavējusies vai kuriem identificēts cits vērtības samazinājums, |
| --- | --- |

—

sliktie parādi, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti. Par sliktajiem parādiem uzskata aizdevumus, kuru atmaksa aizkavējusies vai kuriem identificēts cits vērtības samazinājums,

| — | netirgojamu vērtspapīru turējumi. Neakciju vērtspapīri un citi kapitāla vērtspapīri, kas nav tirgojami un ko nevar pārdot otrreizējos tirgos, sk. arī “tirgojami kredīti”, |
| --- | --- |

—

netirgojamu vērtspapīru turējumi. Neakciju vērtspapīri un citi kapitāla vērtspapīri, kas nav tirgojami un ko nevar pārdot otrreizējos tirgos, sk. arī “tirgojami kredīti”,

| — | tirgojami kredīti. Kredīti, kas de facto kļuvuši tirgojami, klasificējami aktīvu postenī “Vērtspapīroti kredīti” ar noteikumu, ka tie arī turpmāk būs apliecināti ar vienotu dokumentu un ka tos parasti tirgo tikai laiku pa laikam, |
| --- | --- |

—

tirgojami kredīti. Kredīti, kas de facto kļuvuši tirgojami, klasificējami aktīvu postenī “Vērtspapīroti kredīti” ar noteikumu, ka tie arī turpmāk būs apliecināti ar vienotu dokumentu un ka tos parasti tirgo tikai laiku pa laikam,

| — | pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā. Pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi, piemēram, noguldījumi/kredīti, tādējādi tie iegūst dažas “akciju un cita pašu kapitāla” īpašības. Statistikā pakārtotos parādus atspoguļo saskaņā ar finanšu instrumenta raksturīgajām īpašībām, t. i., klasificē vai nu kā “aizdevumu”, vai kā “neakciju vērtspapīrus”. Ja FIS visu veidu pakārtotos parādus statistikā uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiedala postenī “Neakciju vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīts. |
| --- | --- |

—

pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā. Pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi, piemēram, noguldījumi/kredīti, tādējādi tie iegūst dažas “akciju un cita pašu kapitāla” īpašības. Statistikā pakārtotos parādus atspoguļo saskaņā ar finanšu instrumenta raksturīgajām īpašībām, t. i., klasificē vai nu kā “aizdevumu”, vai kā “neakciju vērtspapīrus”. Ja FIS visu veidu pakārtotos parādus statistikā uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiedala postenī “Neakciju vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīts.

Vērtspapīrotos kredītus ziņo saskaņā ar šādiem noteikumiem:

| — | iedalījums pēc termiņa tiek prasīts attiecībā uz kredītiem nefinanšu sabiedrībām, kurus sākotnēji piešķīrušas euro zonas MFI. Tas nozīmē termiņu laikā, kad kredīts tika piešķirts, t. i., sākotnējo termiņu, un atsaucas uz fiksēto periodu, kurā kredīts jāatmaksā, |
| --- | --- |

—

iedalījums pēc termiņa tiek prasīts attiecībā uz kredītiem nefinanšu sabiedrībām, kurus sākotnēji piešķīrušas euro zonas MFI. Tas nozīmē termiņu laikā, kad kredīts tika piešķirts, t. i., sākotnējo termiņu, un atsaucas uz fiksēto periodu, kurā kredīts jāatmaksā,

| — | kredītus ziņo pēc to nominālvērtības pat tad, ja tie no sākotnējā īpašnieka nopirkti par citādu cenu. Nominālvērtības un iegādes cenas starpības atbilstošo pozīciju iekļauj “pārējos pasīvos”. |
| --- | --- |

—

kredītus ziņo pēc to nominālvērtības pat tad, ja tie no sākotnējā īpašnieka nopirkti par citādu cenu. Nominālvērtības un iegādes cenas starpības atbilstošo pozīciju iekļauj “pārējos pasīvos”.

Šajā postenī vērtspapīrotos kredītus iekļauj neatkarīgi no tā, vai parastā grāmatvedības prakse prasa kredītu iekļaušanu ziņotāja bilancē

| 3. | Neakciju vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

Neakciju vērtspapīri

Neakciju vērtspapīru vai citu kapitāla vērtspapīru turējumi, kas ir tirgojami un parasti tiek tirgoti otrreizējā tirgū vai kuru pozīcijas var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitentiestādē.

Šajā postenī tiek ietverti:

| — | vērtspapīri (neatkarīgi no tā, vai tos apliecina dokumenti), kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu kupona maksājumu un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī, |
| --- | --- |

—

vērtspapīri (neatkarīgi no tā, vai tos apliecina dokumenti), kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu kupona maksājumu un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī,

| — | pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā. |
| --- | --- |

—

pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā.

Vērtspapīri, kas aizdoti, veicot vērtspapīru aizdošanas darījumu, vai pārdoti saskaņā ar repo līgumiem, paliek sākotnējā īpašnieka bilancē un netiek grāmatoti pagaidu ieguvēja bilancē, ja ir pienākums veikt reverso operāciju, nevis tikai iespēja to darīt (sk. arī 9. kategoriju). Ja pagaidu ieguvējs pārdod saņemtos vērtspapīrus, šo pārdošanu grāmato kā tiešo darījumu ar vērtspapīriem, bet pagaidu ieguvēja bilancē to grāmato kā negatīvu pozīciju vērtspapīru postenī.

Neakciju vērtspapīru turējumiem jābūt iedalītiem pēc termiņa. Tas nozīmē termiņu emisijas laikā, t. i., sākotnējo termiņu, un tas apzīmē fiksētu finanšu instrumenta pastāvēšanas laiku, pirms kura iestāšanās tas nevar tikt dzēsts.

Šajā postenī vērtspapīrotos neakciju vērtspapīrus iekļauj neatkarīgi no tā, vai parastā grāmatvedības prakse prasa kredītu iekļaušanu ziņotāja bilancē.

| 4. | Pārējie vērtspapīrotie aktīvi |
| --- | --- |

4.

Pārējie vērtspapīrotie aktīvi

Šajā postenī iekļauj vērtspapīrotos aktīvus, kas netiek iekļauti 2. un 3. kategorijā, piemēram, nodokļu atmaksu vai komerckredītus, neatkarīgi no tā, vai parastā grāmatvedības prakse prasa kredītu iekļaušanu ziņotāja bilancē.

| 5. | Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.

Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri

Vērtspapīru turējumi, kas apliecina īpašumtiesības sabiedrībās vai kvazisabiedrībās. Šie vērtspapīri parasti turētājiem dod tiesības saņemt daļu sabiedrības vai kvazisabiedrības peļņas un daļu pašu kapitāla likvidācijas gadījumā.

| 6. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

6.

Atvasinātie finanšu instrumenti

Šajā postenī tiek ziņots par šādiem atvasinātajiem finanšu instrumentiem:

| — | iespēju līgumi, |
| --- | --- |

—

iespēju līgumi,

| — | valūtas garantijas (warrants), |
| --- | --- |

—

valūtas garantijas (warrants),

| — | biržā tirgotie nākotnes līgumi, |
| --- | --- |

—

biržā tirgotie nākotnes līgumi,

| — | mijmaiņas darījumi, jo īpaši kredītriska mijmaiņas darījumi. |
| --- | --- |

—

mijmaiņas darījumi, jo īpaši kredītriska mijmaiņas darījumi.

Bruto nākotnes saistības, kas izriet no atvasināto instrumentu līgumiem, kā bilances posteņus negrāmato.

Šajā postenī neiekļauj atvasinātos finanšu instrumentus, uz kuriem saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem neattiecas grāmatošana bilancē.

| 7. | Pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

7.

Pamatlīdzekļi

Šeit iekļauj ieguldījumus materiālajos pamatlīdzekļos, piemēram, mājokļus, citas ēkas un būves un nedzīvojamās ēkas.

| 8. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

8.

Pārējie aktīvi

Šis ir atlikuma postenis bilances aktīvu pusē, kas definēts kā “citur neiekļauti aktīvi”. Šeit var tikt iekļauti:

| — | pienākošies uzkrātie procenti no noguldījumiem un kredītiem, |
| --- | --- |

—

pienākošies uzkrātie procenti no noguldījumiem un kredītiem,

| — | uzkrātie procenti par neakciju vērtspapīriem, |
| --- | --- |

—

uzkrātie procenti par neakciju vērtspapīriem,

| — | uzkrājusies nomas maksa par pamatlīdzekļiem, |
| --- | --- |

—

uzkrājusies nomas maksa par pamatlīdzekļiem,

| — | debitoru parādi, kas nav saistīti ar FIS pamatdarbību. |
| --- | --- |

—

debitoru parādi, kas nav saistīti ar FIS pamatdarbību.

PASĪVU KATEGORIJAS

| Kategorija | Galveno pazīmju apraksts |
| --- | --- |
| 9. | Saņemtie kredīti un noguldījumi |

Kategorija

Galveno pazīmju apraksts

9.

Saņemtie kredīti un noguldījumi

Summas, ko FIS ir parādā kreditoriem, kas nav tās summas, kuras izriet no tirgojamu vērtspapīru emisijas. Šo posteni veido:

| — | kredīti. Kredīti, kuri piešķirti ziņotājiem FIS un kuriem nav dokumentāra apliecinājuma vai kurus apliecina vienots dokuments (pat ja tas kļuvis tirgojams), |
| --- | --- |

—

kredīti. Kredīti, kuri piešķirti ziņotājiem FIS un kuriem nav dokumentāra apliecinājuma vai kurus apliecina vienots dokuments (pat ja tas kļuvis tirgojams),

| — | FIS emitēti netirgojami parāda instrumenti. Instrumentus var dēvēt par “netirgojamiem” tādā nozīmē, ka attiecībā uz šo instrumentu pastāv juridisko īpašumtiesību nodošanas ierobežojumi, kas nozīmē, ka šos instrumentus nevar tirgot vai (kaut arī tehniski tie ir tirgojami) tos nevar tirgot sakarā ar organizēta tirgus neesamību. Ziņotājiestāžu emitēti netirgojami instrumenti, kas vēlāk kļūst tirgojami un ko var tirgot otrreizējos tirgos, būtu jāpārklasificē par “parāda vērtspapīriem”, |
| --- | --- |

—

FIS emitēti netirgojami parāda instrumenti. Instrumentus var dēvēt par “netirgojamiem” tādā nozīmē, ka attiecībā uz šo instrumentu pastāv juridisko īpašumtiesību nodošanas ierobežojumi, kas nozīmē, ka šos instrumentus nevar tirgot vai (kaut arī tehniski tie ir tirgojami) tos nevar tirgot sakarā ar organizēta tirgus neesamību. Ziņotājiestāžu emitēti netirgojami instrumenti, kas vēlāk kļūst tirgojami un ko var tirgot otrreizējos tirgos, būtu jāpārklasificē par “parāda vērtspapīriem”,

| — | repo darījumi. Atbilstošais postenis skaidrai naudai, kas saņemta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu pārdevušas pārskata sniedzējas iestādes, stingri apņemoties atpirkt tos pašus (vai līdzīgus) vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē. Summas, ko pārskata sniedzējas iestādes saņēmušas apmaiņā pret vērtspapīriem, kas nodoti trešajai personai (“pagaidu pārņēmējs”), klasificējamas šeit, ja tās stingri apņēmušās veikt pretēju operāciju un ja šī operācija nav tikai iespēja. Tas nozīmē, ka ziņotāji saglabā īpašumtiesību riskus uz attiecīgajiem vērtspapīriem un guvumus no tiem darījuma laikā.
  Šeit klasificē šādus repo veida darījumu variantus:






  — | summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas uz laiku pārvesti trešajai personai vērtspapīru aizdevuma veidā pret nodrošinājumu skaidrā naudā, |
| --- | --- | --- |

—

repo darījumi. Atbilstošais postenis skaidrai naudai, kas saņemta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu pārdevušas pārskata sniedzējas iestādes, stingri apņemoties atpirkt tos pašus (vai līdzīgus) vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē. Summas, ko pārskata sniedzējas iestādes saņēmušas apmaiņā pret vērtspapīriem, kas nodoti trešajai personai (“pagaidu pārņēmējs”), klasificējamas šeit, ja tās stingri apņēmušās veikt pretēju operāciju un ja šī operācija nav tikai iespēja. Tas nozīmē, ka ziņotāji saglabā īpašumtiesību riskus uz attiecīgajiem vērtspapīriem un guvumus no tiem darījuma laikā.

Šeit klasificē šādus repo veida darījumu variantus:

—

summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas uz laiku pārvesti trešajai personai vērtspapīru aizdevuma veidā pret nodrošinājumu skaidrā naudā,

| — | summas, kas apmaiņā pret vērtspapīriem, kas pagaidām nodoti trešajai personai pārdošanas/atpirkšanas līguma veidā. |
| --- | --- |

—

summas, kas apmaiņā pret vērtspapīriem, kas pagaidām nodoti trešajai personai pārdošanas/atpirkšanas līguma veidā.

Repo darījumu vērtspapīrus grāmato, ievērojot 3. aktīvu posteņa “Neakciju vērtspapīri” noteikumus.

Šajā postenī iekļauj arī darījumus, kuros apmaiņā pret nodrošinājumu skaidrā naudā tiek nodots zelts.

| 10. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

10.

Emitētie parāda vērtspapīri

FIS emitēti vērtspapīri, kas nav “akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri” un kas parasti ir tirgojami un otrreizējā tirgū tirgoti instrumenti, vai kuru pozīcijas var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitenta iestādē. Cita starpā šeit tiek iekļauti vērtspapīri, kas emitēti kā:

| — | ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri, |
| --- | --- |

—

ar aktīviem nodrošināti vērtspapīri,

| — | ar kredītiem saistītas parādzīmes. |
| --- | --- |

—

ar kredītiem saistītas parādzīmes.

| 11. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

11.

Kapitāls un rezerves

Ziņošanas shēmā šajā kategorijā ietilpst summas, kuras rodas no ziņotāju akciju kapitāla emitēšanas akcionāriem vai citiem īpašniekiem, kas atspoguļo turētāja īpašumtiesības FIS, un parasti tās ir tiesības uz peļņas daļu un uz pašu līdzekļu daļu likvidācijas gadījumā. Tiek iekļauti arī līdzekļi, ko veido nesadalītā peļņa vai līdzekļi, ko ziņotāji rezervējuši paredzamiem maksājumiem un saistībām nākotnē. Tajā skaitā:

| — | pašu kapitāls, |
| --- | --- |

—

pašu kapitāls,

| — | nesadalītie ieņēmumi vai līdzekļi, |
| --- | --- |

—

nesadalītie ieņēmumi vai līdzekļi,

| — | speciālie un vispārējie uzkrājumi kredītiem, vērtspapīriem un cita veida aktīviem, |
| --- | --- |

—

speciālie un vispārējie uzkrājumi kredītiem, vērtspapīriem un cita veida aktīviem,

| — | vērtspapīrošanas fondu daļām. |
| --- | --- |

—

vērtspapīrošanas fondu daļām.

| 12. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

12.

Atvasinātie finanšu instrumenti

Skatīt 6. kategoriju.

| 13. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

13.

Pārējie pasīvi

Šis ir atlikuma posteni bilances pasīvu pusē, kas definēts kā “citur neiekļauti pasīvi”.

Šeit var tikt iekļauti:

| — | par noguldījumiem un kredītiem maksājamie uzkrātie procenti, |
| --- | --- |

—

par noguldījumiem un kredītiem maksājamie uzkrātie procenti,

| — | kreditoru parādi, kas nav saistīti ar FIS pamatdarbību, t. i., summas, kas jāmaksā piegādātājiem, nodokļi, algas, sociālie maksājumi utt., |
| --- | --- |

—

kreditoru parādi, kas nav saistīti ar FIS pamatdarbību, t. i., summas, kas jāmaksā piegādātājiem, nodokļi, algas, sociālie maksājumi utt.,

| — | uzkrājumi saistībām pret trešajām personām, t. i., pensijas, dividendes utt., |
| --- | --- |

—

uzkrājumi saistībām pret trešajām personām, t. i., pensijas, dividendes utt.,

| — | neto pozīcijas, kas izriet no vērtspapīru aizdošanas bez skaidras naudas nodrošinājuma, |
| --- | --- |

—

neto pozīcijas, kas izriet no vērtspapīru aizdošanas bez skaidras naudas nodrošinājuma,

| — | neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem, |
| --- | --- |

—

neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem,

| — | novērtēšanas korekcijām atbilstošās summas, t. i., kredītu nominālvērtība, no kuras atņemta pirkšanas cena. |
| --- | --- |

—

novērtēšanas korekcijām atbilstošās summas, t. i., kredītu nominālvērtība, no kuras atņemta pirkšanas cena.

2. DAĻA

Sektoru definīcijas

Sektoru klasifikācijas standartu nosaka EKS 95. Darījumu partnerus, kas atrodas iesaistīto dalībvalstu teritorijā, identificē atbilstoši to sektoram saskaņā ar FIS, ieguldījumu fondu (IF) un MFI sarakstu statistikas nolūkiem un norādījumiem par darījuma partneru statistisko klasifikāciju, kas sniegti ECB Monetāro finanšu iestāžu un tirgu statistikas sektoru rokasgrāmatā – Norādījumi par klientu statistisko klasifikāciju.

B Tabula

Sektoru definīcijas

| Sektors | Definīcija |
| --- | --- |
| 1. | MFI |

Sektors

Definīcija

1.

MFI

Rezidentes nacionālās centrālās bankas, rezidentu kredītiestāde, kas definēta Kopienas tiesību aktos, vai cita rezidentu finanšu iestāde, kas nodarbojas ar noguldījumu un/vai to tuvu aizstājēju piesaisti no iestādēm, kas nav MFI, kā arī kredītu izsniegšanu un/vai ieguldījumu veikšanu vērtspapīros savā vārdā (vismaz ekonomiskā nozīmē) (Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (pārstrādāta redakcija) (ECB/2008/32)).

| 2. | Valdība |
| --- | --- |

2.

Valdība

Rezidentu vienības, kas galvenokārt ražo individuālajam un kolektīvajam patēriņam paredzētas netirgojamas preces un pakalpojumus un/vai veic nacionālā ienākuma un bagātības pārdali (EKS 95, 2.68.–2.70. punkts).

| 3. | Pārējie finanšu starpnieki un finanšu palīgsabiedrības |
| --- | --- |

3.

Pārējie finanšu starpnieki un finanšu palīgsabiedrības

Finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības (izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus), kuras galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, uzņemoties saistības veidos, kas nav nauda, noguldījumi un/vai tuvi noguldījumu aizstājēji, pret institucionālajām vienībām, kas nav MFI, vai apdrošināšanas tehniskās rezerves (EKS 95, 2.53.–2.56. punkts). Šajā sektorā tiek iekļauti IF, kas definēti Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 958/2007 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2007/8), un FIS, kas definēti šajā regulā. Iekļauj finanšu palīgsabiedrības, ko veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt veic finanšu palīgdarbības (EKS 95, 2.57.–2.59. punkts).

| 4. | Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi |
| --- | --- |

4.

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi

Finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību risku apkopošanas nolūkā (EKS 95, 2.60.–2.67. punkts).

| 5. | Nefinanšu sabiedrības |
| --- | --- |

5.

Nefinanšu sabiedrības

Sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nenodarbojas ar finanšu starpniecību, bet galvenokārt ar preču ražošanu tirgum un nefinanšu pakalpojumu sniegšanu (EKS 95, 2.21.–2.31. punkts).

| 6. | Mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas |
| --- | --- |

6.

Mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas

Fiziskās personas vai personu grupas, kas ir preču un nefinanšu pakalpojumu patērētāji un ražotāji tikai savam galapatēriņam un tirgus preču ražotāji un nefinanšu un finanšu pakalpojumu sniedzēji ar nosacījumu, ka viņu darbība nav kvazisabiedrību darbība. Iekļauj bezpeļņas organizācijas, kas apkalpo mājsaimniecības un kas galvenokārt ražo ārpustirgus preces un pakalpojumus, kuri paredzēti konkrētām mājsaimniecību grupām (EKS 95, 2.75.–2.88. punkts).

3. DAĻA

Finanšu darījumu definīcija

Finanšu darījumus atbilstoši EKS 95 definē, kā finanšu aktīvu neto iegādi vai neto saistību uzņemšanos attiecībā uz katru finanšu instrumentu veidu, t. i., kā visu attiecīgajā pārskata periodā notikušo finanšu darījumu summu. Katra darījuma novērtēšanas metode paredz noteikt vērtību, par kādu aktīvi iegūti/atsavināti un/vai saistības radītas, dzēstas vai mainītas. Finanšu darījumiem jāatbilst šai metodikai. Norakstīšana/samazināšana un pārvērtēšanas korekcijas nav finanšu darījumi.

4. DAĻA

Norakstīšanas/samazināšanas definīcija

Norakstīšana/samazināšana nozīmē pārmaiņu ietekmi uz bilancē iegrāmatoto kredītu vērtību, ko izraisa kredītu norakstīšanas/samazināšanas piemērošana. Iekļauj arī norakstīšanu/samazināšanu, ko konstatē, kredītus pārdodot vai nododot trešajām personām, ja tā ir identificējama. Norakstīšana attiecas uz gadījumiem, kuros kredīts tiek uzskatīts par aktīvu bez vērtības un svītrots no bilances. Samazināšana attiecas uz gadījumiem, kuros tiek uzskatīts, ka kredīts netiks atgūts pilnībā, un kredīta vērtība bilancē tiek samazināta.

---

III PIELIKUMS

FAKTISKO ZIŅOTĀJU PIEMĒROTIE OBLIGĀTIE STANDARTI

Ziņotājiem jāievēro šādi obligātie standarti, lai atbilstu Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas ziņošanas prasībām.

| 1. | Datu nosūtīšanas obligātie standarti:






  a) | ziņošana nacionālajām centrālajām bankām (NCB) ir savlaicīga un attiecīgās NCB noteiktajos termiņos; |
| --- | --- | --- |

1.

Datu nosūtīšanas obligātie standarti:

a)

ziņošana nacionālajām centrālajām bankām (NCB) ir savlaicīga un attiecīgās NCB noteiktajos termiņos;

| b) | statistikas ziņojumi ir noformēti tādā veidā un formātā, kādu nosaka NCB ziņošanas tehniskās prasības; |
| --- | --- |

b)

statistikas ziņojumi ir noformēti tādā veidā un formātā, kādu nosaka NCB ziņošanas tehniskās prasības;

| c) | jānorāda ziņotāja kontaktpersonas; |
| --- | --- |

c)

jānorāda ziņotāja kontaktpersonas;

| d) | tiek ievērotas tehniskās specifikācijas datu nosūtīšanai uz NCB. |
| --- | --- |

d)

tiek ievērotas tehniskās specifikācijas datu nosūtīšanai uz NCB.

| 2. | Precizitātes obligātie standarti:






  a) | attiecīgos gadījumos jāievēro visi lineārie ierobežojumi, piemēram, aktīviem un pasīviem jābūt atbilstošiem, apakšsummām kopā jābūt vienādām ar kopsummu; |
| --- | --- | --- |

2.

Precizitātes obligātie standarti:

a)

attiecīgos gadījumos jāievēro visi lineārie ierobežojumi, piemēram, aktīviem un pasīviem jābūt atbilstošiem, apakšsummām kopā jābūt vienādām ar kopsummu;

| b) | ziņotājiem jābūt gataviem sniegt informāciju par notikumiem, uz ko norāda iesniegtie dati; |
| --- | --- |

b)

ziņotājiem jābūt gataviem sniegt informāciju par notikumiem, uz ko norāda iesniegtie dati;

| c) | statistiskajai informācijai jābūt pilnīgai; |
| --- | --- |

c)

statistiskajai informācijai jābūt pilnīgai;

| d) | ziņotāji ievēro NCB noteiktās dimensijas un decimāldaļas attiecībā uz datu pārraidi; |
| --- | --- |

d)

ziņotāji ievēro NCB noteiktās dimensijas un decimāldaļas attiecībā uz datu pārraidi;

| e) | ziņotājiem jāievēro NCB noteiktā noapaļošanas kārtība datu tehniskajai nosūtīšanai. |
| --- | --- |

e)

ziņotājiem jāievēro NCB noteiktā noapaļošanas kārtība datu tehniskajai nosūtīšanai.

| 3. | Jēdzienu atbilstības obligātie standarti:






  a) | statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai; |
| --- | --- | --- |

3.

Jēdzienu atbilstības obligātie standarti:

a)

statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai;

| b) | attiecīgā gadījumā, ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, ziņotāji regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp lietoto metodi un šajā regulā noteikto metodi; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā, ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, ziņotāji regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp lietoto metodi un šajā regulā noteikto metodi;

| c) | ziņotājiem jāspēj paskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot ar iepriekšējo periodu skaitļiem. |
| --- | --- |

c)

ziņotājiem jāspēj paskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot ar iepriekšējo periodu skaitļiem.

| 4. | Minimālie standarti labojumiem:
  jāievēro ECB un NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Veicot ārkārtas labojumu, sniedz paskaidrojuma piezīmes. |
| --- | --- |

4.

Minimālie standarti labojumiem:

jāievēro ECB un NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Veicot ārkārtas labojumu, sniedz paskaidrojuma piezīmes.

---

| 20.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/14

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (EK) Nr. 25/2009

(2008. gada 19. decembris)

par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (pārstrādāta redakcija)

(ECB/2008/32)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2531/98 par obligāto rezervju piemērošanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (2), un īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādātā versija) (3),

ņemot vērā Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulu (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (4),

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas 2001. gada 22. novembra Regulā (EK) Nr. 2423/2001 par monetāro finanšu iestāžu nozares konsolidēto bilanci (ECB/2001/13) (5) vairākkārt veikti atsevišķi nozīmīgi grozījumi. Tā kā šajā regulā ir vajadzīgi turpmāki grozījumi, tā skaidrības un pārskatāmības nolūkā ir jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas 2001. gada 22. novembra Regulā (EK) Nr. 2423/2001 par monetāro finanšu iestāžu nozares konsolidēto bilanci (ECB/2001/13) (5) vairākkārt veikti atsevišķi nozīmīgi grozījumi. Tā kā šajā regulā ir vajadzīgi turpmāki grozījumi, tā skaidrības un pārskatāmības nolūkā ir jāpārstrādā.

| (2) | Lai Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) izpildītu savus uzdevumus, ir noteikta prasība apkopot monetāro finanšu iestāžu (MFI) nozares konsolidēto bilanci. Tās galvenais mērķis ir nodrošināt Eiropas Centrālo banku (ECB) ar visaptverošu statistisko atspoguļojumu par monetārajām norisēm iesaistītajās dalībvalstīs, kuras tiek uzskatītas par vienotu ekonomisko teritoriju. Šajā statistikā ir ietverti dati par kopējiem finanšu aktīviem un pasīviem krājumu un darījumu veidā, aptverot visu vienoto MFI nozari pilnībā, kā arī ziņotāju pārskata grupu, un šos datus apkopo regulāri. Pietiekami detalizēti statistiskie dati vajadzīgi arī, lai nodrošinātu attiecībā uz šo teritoriju aprēķināto monetāro rādītāju un bilances posteņu turpmākās analīzes lietderīgumu. |
| --- | --- |

(2)

Lai Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS) izpildītu savus uzdevumus, ir noteikta prasība apkopot monetāro finanšu iestāžu (MFI) nozares konsolidēto bilanci. Tās galvenais mērķis ir nodrošināt Eiropas Centrālo banku (ECB) ar visaptverošu statistisko atspoguļojumu par monetārajām norisēm iesaistītajās dalībvalstīs, kuras tiek uzskatītas par vienotu ekonomisko teritoriju. Šajā statistikā ir ietverti dati par kopējiem finanšu aktīviem un pasīviem krājumu un darījumu veidā, aptverot visu vienoto MFI nozari pilnībā, kā arī ziņotāju pārskata grupu, un šos datus apkopo regulāri. Pietiekami detalizēti statistiskie dati vajadzīgi arī, lai nodrošinātu attiecībā uz šo teritoriju aprēķināto monetāro rādītāju un bilances posteņu turpmākās analīzes lietderīgumu.

| (3) | ECB saskaņā ar EK Līgumu un noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtos (“ECBS Statūti”), ir prasība noteikt regulējumu, ciktāl tas vajadzīgs ECBS uzdevumu īstenošanai, kā paredzēts ECBS Statūtos un, atsevišķos gadījumos, noteikumos, ko pieņēmusi Padome atbilstoši Līguma 107. panta 6. punktam. |
| --- | --- |

(3)

ECB saskaņā ar EK Līgumu un noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtos (“ECBS Statūti”), ir prasība noteikt regulējumu, ciktāl tas vajadzīgs ECBS uzdevumu īstenošanai, kā paredzēts ECBS Statūtos un, atsevišķos gadījumos, noteikumos, ko pieņēmusi Padome atbilstoši Līguma 107. panta 6. punktam.

| (4) | ECBS Statūtu 5.1. pantā ir noteikts, ka ECB ar nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu ECBS uzdevumu veikšanai vāc vajadzīgo statistisko informāciju vai nu no kompetentām valsts iestādēm, vai arī tieši no uzņēmējiem. ECBS Statūtu 5.2. pantā ir paredzēts, ka nacionālajām centrālajām bankām, ciktāl iespējams, ir jāveic 5.1. pantā aprakstītie uzdevumi. |
| --- | --- |

(4)

ECBS Statūtu 5.1. pantā ir noteikts, ka ECB ar nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu ECBS uzdevumu veikšanai vāc vajadzīgo statistisko informāciju vai nu no kompetentām valsts iestādēm, vai arī tieši no uzņēmējiem. ECBS Statūtu 5.2. pantā ir paredzēts, ka nacionālajām centrālajām bankām, ciktāl iespējams, ir jāveic 5.1. pantā aprakstītie uzdevumi.

| (5) | Turklāt Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pantā ECB ir paredzēts precizēt faktiskos ziņotājus pārskata grupas ietvaros, kā arī noteiktas ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažas ziņotāju kategorijas no to statistikas ziņošanas prasībām. Ar 6. panta 4. punktu ir noteikts, ka ECB var pieņemt noteikumus, sīkāk norādot nosacījumus, kādos var īstenot tiesības pārbaudīt vai piespiedu kārtā vākt statistikas informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt Regulas (EK) Nr. 2533/98 3. pantā ECB ir paredzēts precizēt faktiskos ziņotājus pārskata grupas ietvaros, kā arī noteiktas ECB tiesības pilnībā vai daļēji atbrīvot dažas ziņotāju kategorijas no to statistikas ziņošanas prasībām. Ar 6. panta 4. punktu ir noteikts, ka ECB var pieņemt noteikumus, sīkāk norādot nosacījumus, kādos var īstenot tiesības pārbaudīt vai piespiedu kārtā vākt statistikas informāciju.

| (6) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 4. pantā dalībvalstīm ir paredzēts uzdevums pašām organizēt darbu statistikas jomā un pilnībā sadarboties ar ECBS, lai nodrošinātu pienākumu izpildi, kas izriet no ECBS Statūtu 5. panta. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 4. pantā dalībvalstīm ir paredzēts uzdevums pašām organizēt darbu statistikas jomā un pilnībā sadarboties ar ECBS, lai nodrošinātu pienākumu izpildi, kas izriet no ECBS Statūtu 5. panta.

| (7) | NCB uzdevums ir no faktisko ziņotāju grupas vākt statistikas informāciju, kas vajadzīga ECB statistikas prasību izpildei kā plašāka statistikas ziņošanas regulējuma daļa, kuru NCB izveido savā atbildībā atbilstoši Kopienas vai nacionālajiem tiesību aktiem vai iedibinātai praksei un kas paredzēts arī citiem statistikas mērķiem ar nosacījumu, ka netiek skartas ECB statistikas prasības. Tas var arī samazināt ziņošanas pienākumu apjomu. Lai veicinātu pārskatāmību, šādos gadījumos ziņotājus jāinformē par to, ka dati tiek vākti citiem statistikas mērķiem. Konkrētos gadījumos ECB var izmantot šādiem citiem mērķiem savāktu statistisko informāciju savu prasību izpildei. |
| --- | --- |

(7)

NCB uzdevums ir no faktisko ziņotāju grupas vākt statistikas informāciju, kas vajadzīga ECB statistikas prasību izpildei kā plašāka statistikas ziņošanas regulējuma daļa, kuru NCB izveido savā atbildībā atbilstoši Kopienas vai nacionālajiem tiesību aktiem vai iedibinātai praksei un kas paredzēts arī citiem statistikas mērķiem ar nosacījumu, ka netiek skartas ECB statistikas prasības. Tas var arī samazināt ziņošanas pienākumu apjomu. Lai veicinātu pārskatāmību, šādos gadījumos ziņotājus jāinformē par to, ka dati tiek vākti citiem statistikas mērķiem. Konkrētos gadījumos ECB var izmantot šādiem citiem mērķiem savāktu statistisko informāciju savu prasību izpildei.

| (8) | Visdetalizētākās statistikas prasības attiecas uz darījumu partneriem, kuri veido naudas tirgus sektora daļu. Detalizētus datus pieprasa par: a) noguldījumu saistībām dalījumā atbilstoši katram apakšsektoram un termiņam, kuri turpmāk iedalīti atbilstoši valūtai, lai ļautu veikt sīkāku M3 ietverto ārvalstu valūtas komponentu tendenču analīzi un atvieglotu pētījumus par ārzemju valūtas un M3 ietverto euro nomināla komponentu aizvietojamības pakāpi; b) kredītiem dalījumā atbilstoši apakšsektoram, termiņam, mērķim, procentu likmes pārskatīšanai un valūtai, jo šī informācija monetārās analīzes nolūkā tiek uzskatīta par būtisku; c) pozīcijas attiecībā pret citām MFI, ciktāl tas vajadzīgs, lai varētu aprēķināt MFI savstarpējo darījumu saldo vai rezerves bāzi; d) pozīcijas attiecībā pret ārpus euro zonas rezidentiem (pārējo pasauli) kategorijās “noguldījumi ar noteikto termiņu ilgāku par diviem gadiem”, “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par diviem gadiem” un “repo”, lai aprēķinātu rezerves bāzi, uz ko attiecas pozitīva rezervju norma; e) pozīcijas attiecībā pret pārējo pasauli attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām, lai apkopotu ārējos bilances posteņus; f) noguldījumu saistībām un kredītiem attiecībā pret pārējo pasauli to kredītu kategorijā, kuru sākotnējais atmaksas termiņš ir mazāk vai vairāk par vienu gadu, maksājumu bilances un finanšu pārskatu sagatavošanas nolūkā. |
| --- | --- |

(8)

Visdetalizētākās statistikas prasības attiecas uz darījumu partneriem, kuri veido naudas tirgus sektora daļu. Detalizētus datus pieprasa par: a) noguldījumu saistībām dalījumā atbilstoši katram apakšsektoram un termiņam, kuri turpmāk iedalīti atbilstoši valūtai, lai ļautu veikt sīkāku M3 ietverto ārvalstu valūtas komponentu tendenču analīzi un atvieglotu pētījumus par ārzemju valūtas un M3 ietverto euro nomināla komponentu aizvietojamības pakāpi; b) kredītiem dalījumā atbilstoši apakšsektoram, termiņam, mērķim, procentu likmes pārskatīšanai un valūtai, jo šī informācija monetārās analīzes nolūkā tiek uzskatīta par būtisku; c) pozīcijas attiecībā pret citām MFI, ciktāl tas vajadzīgs, lai varētu aprēķināt MFI savstarpējo darījumu saldo vai rezerves bāzi; d) pozīcijas attiecībā pret ārpus euro zonas rezidentiem (pārējo pasauli) kategorijās “noguldījumi ar noteikto termiņu ilgāku par diviem gadiem”, “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par diviem gadiem” un “repo”, lai aprēķinātu rezerves bāzi, uz ko attiecas pozitīva rezervju norma; e) pozīcijas attiecībā pret pārējo pasauli attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām, lai apkopotu ārējos bilances posteņus; f) noguldījumu saistībām un kredītiem attiecībā pret pārējo pasauli to kredītu kategorijā, kuru sākotnējais atmaksas termiņš ir mazāk vai vairāk par vienu gadu, maksājumu bilances un finanšu pārskatu sagatavošanas nolūkā.

| (9) | Ja tas var samazināt ziņošanas pienākumu apjomu kredītiestādēm un veicināt labākas statistikas attīstību, NCB tiek aicinātas veicināt to, ka šajā regulā prasītās statistiskās informācijas par MFI vērtspapīru portfeļiem vākšanai tiek izmantotas ziņošanas procedūras, kas novērtē atsevišķus vērtspapīrus. Lai attiecībā uz naudas tirgus fondiem (NTF) atvieglotu fondu menedžeru pienākumus, NCB var šiem fondiem atļaut ziņot saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 958/2007 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2007/8) (6). |
| --- | --- |

(9)

Ja tas var samazināt ziņošanas pienākumu apjomu kredītiestādēm un veicināt labākas statistikas attīstību, NCB tiek aicinātas veicināt to, ka šajā regulā prasītās statistiskās informācijas par MFI vērtspapīru portfeļiem vākšanai tiek izmantotas ziņošanas procedūras, kas novērtē atsevišķus vērtspapīrus. Lai attiecībā uz naudas tirgus fondiem (NTF) atvieglotu fondu menedžeru pienākumus, NCB var šiem fondiem atļaut ziņot saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 958/2007 par ieguldījumu fondu aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2007/8) (6).

| (10) | Finanšu darījumus ECB aprēķina kā laikposma beigu ziņošanas datumu krājumu pozīciju starpību, kurai atņem to pārmaiņu ietekmi, kas nav saistīta ar darījumiem. Ziņotājiem izvirzītā prasība neaptver maiņas kursa izmaiņas, ko ECB aprēķina, pamatojoties uz ziņotāju piegādātajiem datiem par krājumiem valūtu dalījumā, vai datiem par pārkvalifikācijas korekciju, ko NCB vāc pašas, izmantojot dažādus pieejamos informācijas avotus. |
| --- | --- |

(10)

Finanšu darījumus ECB aprēķina kā laikposma beigu ziņošanas datumu krājumu pozīciju starpību, kurai atņem to pārmaiņu ietekmi, kas nav saistīta ar darījumiem. Ziņotājiem izvirzītā prasība neaptver maiņas kursa izmaiņas, ko ECB aprēķina, pamatojoties uz ziņotāju piegādātajiem datiem par krājumiem valūtu dalījumā, vai datiem par pārkvalifikācijas korekciju, ko NCB vāc pašas, izmantojot dažādus pieejamos informācijas avotus.

| (11) | Ar Regulas (EK) Nr. 2531/98 5. pantu ECB ir pilnvarota pieņemt regulas vai lēmumus, lai atbrīvotu iestādes no obligāto rezervju prasībām, precizētu nosacījumus neietvert vai atskaitīt no to rezervju bāzes saistības pret jebkuru citu iestādi, kā arī noteikt atšķirīgas rezervju normas konkrētām saistību kategorijām. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2531/98 6. pantu ECB ir tiesības no iestādēm vākt informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu obligāto rezervju prasības un pārbaudītu iestāžu piegādātās informācijas precizitāti un kvalitāti saistībā ar to atbilstību obligāto rezervju prasībām. Lai samazinātu vispārējo ziņošanas pienākumu apjomu, ir vēlams, lai statistikas informācija par mēneša bilanci tiktu izmantota regulārai obligāto rezervju aprēķināšanai kredītiestādēm, kuras iekļautas ECB obligāto rezervju sistēmā saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 12. septembra Regulu (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (7) |
| --- | --- |

(11)

Ar Regulas (EK) Nr. 2531/98 5. pantu ECB ir pilnvarota pieņemt regulas vai lēmumus, lai atbrīvotu iestādes no obligāto rezervju prasībām, precizētu nosacījumus neietvert vai atskaitīt no to rezervju bāzes saistības pret jebkuru citu iestādi, kā arī noteikt atšķirīgas rezervju normas konkrētām saistību kategorijām. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2531/98 6. pantu ECB ir tiesības no iestādēm vākt informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu obligāto rezervju prasības un pārbaudītu iestāžu piegādātās informācijas precizitāti un kvalitāti saistībā ar to atbilstību obligāto rezervju prasībām. Lai samazinātu vispārējo ziņošanas pienākumu apjomu, ir vēlams, lai statistikas informācija par mēneša bilanci tiktu izmantota regulārai obligāto rezervju aprēķināšanai kredītiestādēm, kuras iekļautas ECB obligāto rezervju sistēmā saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2003. gada 12. septembra Regulu (EK) Nr. 1745/2003 par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (7)

| (12) | Ir jānosaka īpašas procedūras apvienošanās un dalīšanās gadījumos, kuros tiek iesaistītas kredītiestādes, lai precizētu šo iestāžu saistības attiecībā uz rezervju prasībām. |
| --- | --- |

(12)

Ir jānosaka īpašas procedūras apvienošanās un dalīšanās gadījumos, kuros tiek iesaistītas kredītiestādes, lai precizētu šo iestāžu saistības attiecībā uz rezervju prasībām.

| (13) | ECB vajadzīga informācija par MFI aktivitātēm vērtspapīrošanas jomā, lai tā varētu novērtēt kreditēšanas attīstību euro zonā. Šāda informācija papildina datus, kas tiek ziņoti saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 24/2009 par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2008/30) (8). |
| --- | --- |

(13)

ECB vajadzīga informācija par MFI aktivitātēm vērtspapīrošanas jomā, lai tā varētu novērtēt kreditēšanas attīstību euro zonā. Šāda informācija papildina datus, kas tiek ziņoti saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 24/2009 par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2008/30) (8).

| (14) | Lai gan ir atzīts, ka ECB pieņemtās regulas neparedz nekādas tiesības vai neuzliek pienākumus neiesaistītajām dalībvalstīm, ECBS Statūtu 5. pants attiecas kā uz iesaistītajām, tā arī uz neiesaistītajām dalībvalstīm. Ar Regulu (EK) Nr. 2533/98 tiek atgādināts, ka ECBS Statūtu 5. pants, kā arī Līguma 10. pants nosaka neiesaistīto dalībvalstu pienākumu izstrādāt un īstenot valstī visus pasākumus, ko tās uzskata par lietderīgiem, lai savāktu ECB statistikas ziņošanas prasību izpildei nepieciešamo statistisko informāciju un statistikas jomā laikus sagatavotos kļūt par iesaistītajām dalībvalstīm, |
| --- | --- |

(14)

Lai gan ir atzīts, ka ECB pieņemtās regulas neparedz nekādas tiesības vai neuzliek pienākumus neiesaistītajām dalībvalstīm, ECBS Statūtu 5. pants attiecas kā uz iesaistītajām, tā arī uz neiesaistītajām dalībvalstīm. Ar Regulu (EK) Nr. 2533/98 tiek atgādināts, ka ECBS Statūtu 5. pants, kā arī Līguma 10. pants nosaka neiesaistīto dalībvalstu pienākumu izstrādāt un īstenot valstī visus pasākumus, ko tās uzskata par lietderīgiem, lai savāktu ECB statistikas ziņošanas prasību izpildei nepieciešamo statistisko informāciju un statistikas jomā laikus sagatavotos kļūt par iesaistītajām dalībvalstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| — | “monetārā finanšu iestāde” (MFI) ir rezidentu kredītiestāde, kas definēta Kopienas tiesību aktos, vai cita rezidentu finanšu iestāde, kas nodarbojas ar noguldījumu un/vai to tuvu aizstājēju piesaisti no iestādēm, kas nav MFI, kā arī kredītu izsniegšanu un/vai ieguldījumu veikšanu vērtspapīros savā vārdā (vismaz ekonomiskā nozīmē). MFI sektors ietver (9): a) centrālās bankas; b) kredītiestādes, kā definētas Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1. punktā (uzņēmums, kura uzņēmējdarbība ir noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšana no sabiedrības (10) un kredītu piešķiršana uz sava rēķina, vai elektroniskās naudas iestādes Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīvas 2000/46/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību (11) nozīmē); un c) pārējās MFI, t. i., citas rezidentu finanšu iestādes, kas atbilst MFI definīcijai neatkarīgi no to uzņēmējdarbības veida. To klasifikāciju nosaka aizvietojamības pakāpe starp instrumentiem, ko izveido šīs iestādes, un noguldījumiem kredītiestādēs ar nosacījumu, ka tās atbilst MFI definīcijai pārējos aspektos. Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu gadījumā NTF atbilst pieņemtajiem likviditātes nosacījumiem un tādēļ tos ietver MFI sektorā (sk. MFI noteikšanas principus I pielikuma 1. daļā), |
| --- | --- |

—

“monetārā finanšu iestāde” (MFI) ir rezidentu kredītiestāde, kas definēta Kopienas tiesību aktos, vai cita rezidentu finanšu iestāde, kas nodarbojas ar noguldījumu un/vai to tuvu aizstājēju piesaisti no iestādēm, kas nav MFI, kā arī kredītu izsniegšanu un/vai ieguldījumu veikšanu vērtspapīros savā vārdā (vismaz ekonomiskā nozīmē). MFI sektors ietver (9): a) centrālās bankas; b) kredītiestādes, kā definētas Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 1. punktā (uzņēmums, kura uzņēmējdarbība ir noguldījumu vai citu atmaksājamu līdzekļu pieņemšana no sabiedrības (10) un kredītu piešķiršana uz sava rēķina, vai elektroniskās naudas iestādes Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīvas 2000/46/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību (11) nozīmē); un c) pārējās MFI, t. i., citas rezidentu finanšu iestādes, kas atbilst MFI definīcijai neatkarīgi no to uzņēmējdarbības veida. To klasifikāciju nosaka aizvietojamības pakāpe starp instrumentiem, ko izveido šīs iestādes, un noguldījumiem kredītiestādēs ar nosacījumu, ka tās atbilst MFI definīcijai pārējos aspektos. Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu gadījumā NTF atbilst pieņemtajiem likviditātes nosacījumiem un tādēļ tos ietver MFI sektorā (sk. MFI noteikšanas principus I pielikuma 1. daļā),

| — | “iesaistītā dalībvalsts” ir iesaistītā dalībvalsts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta nozīmē, |
| --- | --- |

—

“iesaistītā dalībvalsts” ir iesaistītā dalībvalsts Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta nozīmē,

| — | “neiesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura nav ieviesusi euro, |
| --- | --- |

—

“neiesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura nav ieviesusi euro,

| — | “ziņotājs” ir ziņotājs Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta nozīmē, |
| --- | --- |

—

“ziņotājs” ir ziņotājs Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta nozīmē,

| — | “rezidents” ir rezidents Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta nozīmē, |
| --- | --- |

—

“rezidents” ir rezidents Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. panta nozīmē,

| — | “finanšu instrumentsabiedrība” (FIS) ir finanšu instrumentsabiedrība, kas definēta Regulas (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) 1. pantā, |
| --- | --- |

—

“finanšu instrumentsabiedrība” (FIS) ir finanšu instrumentsabiedrība, kas definēta Regulas (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) 1. pantā,

| — | “vērtspapīrošana” ir darījums, kas: a) ir parastā vērtspapīrošana, kas definēta Direktīvas 2006/48/EK 4. pantā, un/vai b) vērtspapīrošana, kas definēta Regulas (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) 1. pantā un kas saistīta ar to kredītu atsavināšanu, kas vērtspapīroti FIS, |
| --- | --- |

—

“vērtspapīrošana” ir darījums, kas: a) ir parastā vērtspapīrošana, kas definēta Direktīvas 2006/48/EK 4. pantā, un/vai b) vērtspapīrošana, kas definēta Regulas (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) 1. pantā un kas saistīta ar to kredītu atsavināšanu, kas vērtspapīroti FIS,

| — | “elektroniskās naudas iestāde” un “elektroniskā nauda” ir elektroniskās naudas iestāde un elektroniskā nauda, kas definētas Direktīvas 2000/46/EK 1. panta 3. punktā, |
| --- | --- |

—

“elektroniskās naudas iestāde” un “elektroniskā nauda” ir elektroniskās naudas iestāde un elektroniskā nauda, kas definētas Direktīvas 2000/46/EK 1. panta 3. punktā,

| — | “samazināšana” ir tieša kredīta summas samazināšana bilancē tā vērtības samazināšanās dēļ, |
| --- | --- |

—

“samazināšana” ir tieša kredīta summas samazināšana bilancē tā vērtības samazināšanās dēļ,

| — | “pakalpojumu sniedzējs” ir MFI, kas ikdienā pārvalda vērtspapīrošanas pamatā esošos kredītus, saņemot no parādniekiem pamatsummas un procentu maksājumus, kas tālāk tiek nodoti vērtspapīrošanas shēmas ieguldītājiem, |
| --- | --- |

—

“pakalpojumu sniedzējs” ir MFI, kas ikdienā pārvalda vērtspapīrošanas pamatā esošos kredītus, saņemot no parādniekiem pamatsummas un procentu maksājumus, kas tālāk tiek nodoti vērtspapīrošanas shēmas ieguldītājiem,

| — | “kredītu atsavināšana” ir ziņotāju veikta kredīta vai kredītu kopuma nodošana ne-MFI saņēmējam, izmantojot īpašumtiesību pāreju vai pakārtoto līdzdalību, |
| --- | --- |

—

“kredītu atsavināšana” ir ziņotāju veikta kredīta vai kredītu kopuma nodošana ne-MFI saņēmējam, izmantojot īpašumtiesību pāreju vai pakārtoto līdzdalību,

| — | “kredītu iegūšana” ir ne-MFI saņēmēja veikta kredīta vai kredītu kopuma nodošana ziņotājam, izmantojot īpašumtiesību pāreju vai pakārtoto līdzdalību. |
| --- | --- |

—

“kredītu iegūšana” ir ne-MFI saņēmēja veikta kredīta vai kredītu kopuma nodošana ziņotājam, izmantojot īpašumtiesību pāreju vai pakārtoto līdzdalību.

2. pants

Faktiskie ziņotāji

1.   Faktisko ziņotāju grupu veido MFI, kuras ir rezidentes iesaistīto dalībvalstu teritorijās (saskaņā ar II pielikuma 1. daļu).

2.   Uz MFI, kas ir faktiskie ziņotāji, attiecas visi ziņošanas pienākumi pilnībā, ja vien tām nav piešķirts kāds no 8. pantā minētajiem atbrīvojumiem.

3.   Uz iestādēm, kas atbilst MFI definīcijai, attiecas šīs regulas darbības joma, pat ja uz tām neattiecas Direktīva 2006/48/EK.

4.   Lai iegūtu informāciju par NTF akciju/daļu turētāju rezidenci, kā norādīts I pielikuma, 2. daļas 5.5. punktā, faktiskajos ziņotājos, ņemot vērā atbrīvojumus, jāietver arī citi finanšu starpnieki, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (CFS), kā norādīts Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā.

3. pants

MFI saraksts statistikas nolūkiem

1.   ECB Valde izveido un uztur MFI sarakstu statistikas nolūkā, ņemot vērā prasības attiecībā uz biežumu un termiņiem, ko nosaka šā saraksta lietojums ECB obligāto rezervju sistēmā. MFI sarakstā statistikas nolūkiem ir ietverta informācija par to, vai uz iestādēm no juridiskā viedokļa attiecas ECB obligāto rezervju sistēma. MFI sarakstam ir jābūt atjauninātam, precīzam, pēc iespējas viendabīgam, kā arī statistikas nolūkiem pietiekoši stabilam.

2.   NCB un ECB ziņotājiem nodrošina piekļuvi statistikas nolūkiem sastādītajam MFI sarakstam un tā atjauninājumiem dažādā veidā, tostarp elektroniski, tiešsaistē vai arī pēc pieprasījuma ziņotāji to var saņemt izdrukātu.

3.   MIF saraksts statistikas nolūkiem izmantojams vienīgi informācijas mērķiem. Ja saraksta jaunākais pieejamais variants ir nepareizs, ECB tomēr nepiemēro sankcijas iestādei, kas nav pienācīgi izpildījusi ziņošanas prasības, ja tā labticīgi ir paļāvusies uz nepareizo sarakstu.

4. pants

Statistikas ziņošanas prasības

1.   Faktiskie ziņotāji katru mēnesi ziņo tās dalībvalsts NCB, kurā attiecīgā MFI ir rezidents, ikmēneša krājumiem, kas attiecas uz šīs MFI mēneša beigu bilanci, kā arī mēneša kopējās pārvērtēšanas korekcijas. Datus par kopējām pārvērtēšanas korekcijām sniedz, ņemot vērā kredītu norakstīšanu/samazināšanu atbilstoši ziņotāju izsniegtajiem kredītiem un vērtspapīru cenu pārvērtējumus. Citus datus par dažiem bilances posteņiem un ārpusbilances informāciju ziņo reizi ceturksnī vai reizi gadā. Prasītā statistikas informācija ir norādīta I pielikumā.

2.   NCB vajadzīgo statistikas informāciju par MFI emitētajiem un turētajiem vērtspapīriem var vākt, novērtējot katru vērtspapīru atsevišķi, ciktāl 1. punktā minētos datus var iegūt saskaņā ar IV pielikumā norādīto statistikas standartu minimumu.

3.   MFI sniedz ziņas saskaņā ar minimālajām prasībām, kas izklāstītas I pielikuma 5. daļas 1.A tabulā par mēneša pārvērtēšanas korekcijām attiecībā uz visiem ECB pieprasītajiem datiem. NCB var vākt papildu datus, kas nav iekļauti minimālajās prasībās. Šie papildu dati var attiekties uz sadalījumu, kas 1.A tabulā norādīts citādi nekā “minimālās prasības”.

4.   Turklāt ECB var pieprasīt paskaidrojošu informāciju par korekcijām attiecībā uz NCB apkopotajiem datiem par “pārklasificēšanu un citām korekcijām”.

5. pants

Papildu statistiskās ziņošanas prasības kredītu vērtspapīrošanai un citiem darījumiem ar kredītiem

Saskaņā ar I pielikuma 6. daļu MFI ziņo par:

| 1. | Kredītu vērtspapīrošanas neto plūsmu un citiem ziņošanas periodā veiktajiem darījumiem ar kredītiem; |
| --- | --- |

1.

Kredītu vērtspapīrošanas neto plūsmu un citiem ziņošanas periodā veiktajiem darījumiem ar kredītiem;

| 2. | Ceturkšņa beigu atlikumu attiecībā uz visiem kredītiem, kuriem MFI ir vērtspapīrošanas pakalpojumu sniedzējs; |
| --- | --- |

2.

Ceturkšņa beigu atlikumu attiecībā uz visiem kredītiem, kuriem MFI ir vērtspapīrošanas pakalpojumu sniedzējs;

| 3. | Piemērojot 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS 39) vai līdzīgus nacionālos grāmatvedības noteikumus, ziņo perioda beigu atlikumu attiecībā uz kredītiem, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, un nav svītroti no bilances. |
| --- | --- |

3.

Piemērojot 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS 39) vai līdzīgus nacionālos grāmatvedības noteikumus, ziņo perioda beigu atlikumu attiecībā uz kredītiem, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, un nav svītroti no bilances.

6. pants

Savlaicīgums

1.   NCB lemj par to, kad tām jāsaņem dati no ziņotājiem, lai tās varētu ievērot tālāk tekstā izklāstītos termiņus, attiecīgos gadījumos ņemot vērā ECB obligāto rezervju sistēmas savlaicīguma prasības, un par to, kad jāsaņem dati paziņo ziņotājiem.

2.   NCB nosūta ECB statistiku līdz darba dienas beigām piecpadsmitajā darba dienā pēc tā mēneša beigām, uz ko attiecas šī statistika.

3.   Ceturkšņa statistiku NCB nosūta ECB līdz darba dienas beigām divdesmit astotajā darba dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz ko attiecas šī statistika.

4.   Gada statistiku NCB nosūta ECB saskaņā ar 17. panta 2. punktu 2007. gada 1. augusta Pamatnostādnē ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (pārstrādāta) (12).

7. pants

Grāmatvedības noteikumi statistikas ziņošanas mērķiem

1.   Ja šajā regulā nav noteikts citādi, ziņojot saskaņā ar šo regulu, MFI ievēro Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvas 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (13) nacionālajā transpozīcijā un citos piemērojamos starptautiskajos standartos noteiktos grāmatvedības noteikumus.

2.   Par noguldījumu saistībām un kredītiem ziņo to mēneša beigās neatmaksāto pamatsummu. No šīs summas atskaita samazinājumus, ko nosaka saskaņā ar attiecīgo grāmatvedības praksi. Noguldījumu saistību un kredītu neto norēķinu pret jebkuriem citiem aktīviem vai pasīviem neveic.

3.   Neskarot dalībvalstīs dominējošo grāmatvedības praksi un neto norēķinu kārtību, statistikas mērķiem par visiem finanšu aktīviem un pasīviem ziņo, ievērojot bruto principu.

4.   NCB var ļaut par kredītiem, kam izveidoti uzkrājumi, ziņot, atskaitot no tiem uzkrājumus, un par pirktajiem kredītiem ziņot pēc cenas, par kuru panākta vienošanās to iegādes laikā, – ar nosacījumu, ka šādu ziņošanas praksi piemēro visi rezidenti ziņotāji un ir tā vajadzīga, lai nodrošinātu kredītu statistiskās novērtēšanas nepārtrauktību attiecībā uz datiem, par kuriem ziņots par laikposmiem pirms 2005. gada janvāra.

8. pants

Atbrīvojumi

1.   Atbrīvojumus var piešķirt mazajām MFI (MFI “atlikušajā grupā”).

| a) | NCB var piešķirt atbrīvojumus nelielām MFI ar nosacījumu, ka to kopējā daļa nacionālajā MFI bilancē nepārsniedz 5 % no krājumiem; |
| --- | --- |

a)

NCB var piešķirt atbrīvojumus nelielām MFI ar nosacījumu, ka to kopējā daļa nacionālajā MFI bilancē nepārsniedz 5 % no krājumiem;

| b) | attiecībā uz kredītiestādēm a) apakšpunktā minētie atbrīvojumi samazina to kredītiestāžu, uz kurām tie attiecas, statistikas ziņošanas pienākumus, neierobežojot III pielikumā izklāstītās prasības, kas attiecas uz obligāto rezervju aprēķināšanu; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz kredītiestādēm a) apakšpunktā minētie atbrīvojumi samazina to kredītiestāžu, uz kurām tie attiecas, statistikas ziņošanas pienākumus, neierobežojot III pielikumā izklāstītās prasības, kas attiecas uz obligāto rezervju aprēķināšanu;

| c) | attiecībā uz mazām MFI, kas nav kredītiestādes, a) apakšpunktā minēto atbrīvojumu piemērošanas gadījumā NCB turpina vākt vismaz datus attiecībā uz kopējo bilanci ne retāk kā reizi gadā, lai būtu iespējams uzraudzīt mazietekmīgo iestāžu grupas izmēru; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz mazām MFI, kas nav kredītiestādes, a) apakšpunktā minēto atbrīvojumu piemērošanas gadījumā NCB turpina vākt vismaz datus attiecībā uz kopējo bilanci ne retāk kā reizi gadā, lai būtu iespējams uzraudzīt mazietekmīgo iestāžu grupas izmēru;

| d) | neierobežojot a) apakšpunktu, NCB var piešķirt atbrīvojumus kredītiestādēm, kas negūst labumu no a) un b) apakšpunktā noteiktās kārtības, samazinot to ziņošanas pienākumus līdz apmēram, kas noteikts I pielikuma 7. daļā, ar nosacījumu, ka to kopējā daļa krājumu ziņā nepārsniedz ne 10 % nacionālajā MFI bilancē, ne arī 1 % euro zonas MFI bilancē; |
| --- | --- |

d)

neierobežojot a) apakšpunktu, NCB var piešķirt atbrīvojumus kredītiestādēm, kas negūst labumu no a) un b) apakšpunktā noteiktās kārtības, samazinot to ziņošanas pienākumus līdz apmēram, kas noteikts I pielikuma 7. daļā, ar nosacījumu, ka to kopējā daļa krājumu ziņā nepārsniedz ne 10 % nacionālajā MFI bilancē, ne arī 1 % euro zonas MFI bilancē;

| e) | NCB pārbauda a)–d) apakšpunktā minēto nosacījumu izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā; |
| --- | --- |

e)

NCB pārbauda a)–d) apakšpunktā minēto nosacījumu izpildi pietiekamu laiku iepriekš, lai varētu piešķirt vai vajadzības gadījumā atsaukt atbrīvojumu, tam stājoties spēkā katra gada sākumā;

| f) | Mazās MFI var nolemt neizmantot atbrīvojumu un pilnībā ievērot ziņošanas prasības. |
| --- | --- |

f)

Mazās MFI var nolemt neizmantot atbrīvojumu un pilnībā ievērot ziņošanas prasības.

2.   Atbrīvojumus var piešķirt arī NTF.

Ievērojot tālāk tekstā izklāstītās prasības, NCB naudas tirgus fondiem var piešķirt atbrīvojumus no ziņošanas 4. panta 1. punktā izklāstītajām prasībām ar nosacījumu, ka NTF tā vietā ziņo bilances datus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 958/2007 (ECB/2007/6) 6. pantu:

| — | NTF šādus datus ziņo katru mēnesi, ievērojot Regulas (EK) Nr. 958/2007 (ECB/2007/6) I pielikumā izklāstīto “kombinēto pieeju”, un saskaņā ar tās 9. pantā izklāstītajām savlaicīguma prasībām; |
| --- | --- |

—

NTF šādus datus ziņo katru mēnesi, ievērojot Regulas (EK) Nr. 958/2007 (ECB/2007/6) I pielikumā izklāstīto “kombinēto pieeju”, un saskaņā ar tās 9. pantā izklāstītajām savlaicīguma prasībām;

| — | NTF ziņo mēneša beigu krājumu datus par NTF akcijām/daļām saskaņā ar 6. panta 2. punktā izklāstītajām savlaicīguma prasībām. |
| --- | --- |

—

NTF ziņo mēneša beigu krājumu datus par NTF akcijām/daļām saskaņā ar 6. panta 2. punktā izklāstītajām savlaicīguma prasībām.

3.   Atbrīvojumus var piešķirt attiecībā uz NTF akcijām/daļām.

| a) | “NTF reģistrētās akcijas/daļas” ir NTF akcijas/daļas, saistībā ar kurām saskaņā valsts tiesību aktiem notiek to turētāja(-u) identifikācija, t. sk. arī attiecībā uz informāciju par turētāja(-u) rezidenci. “NTF uzrādītāja akcijas/daļas” ir NTF akcijas/daļas, saistībā ar kurām saskaņā valsts tiesību aktiem nenotiek to turētāja(-u) identifikācija vai saistībā ar kurām netiek reģistrēta informācija par turētāja(-u) rezidenci; |
| --- | --- |

a)

“NTF reģistrētās akcijas/daļas” ir NTF akcijas/daļas, saistībā ar kurām saskaņā valsts tiesību aktiem notiek to turētāja(-u) identifikācija, t. sk. arī attiecībā uz informāciju par turētāja(-u) rezidenci. “NTF uzrādītāja akcijas/daļas” ir NTF akcijas/daļas, saistībā ar kurām saskaņā valsts tiesību aktiem nenotiek to turētāja(-u) identifikācija vai saistībā ar kurām netiek reģistrēta informācija par turētāja(-u) rezidenci;

| b) | Ja reģistrētās akcijas/daļas vai uzrādītāja akcijas/daļas tiek emitētas pirmo reizi vai ja attīstība tirgū liek mainīt izvēli vai izvēles iespēju kombināciju (kā noteikts I pielikuma 2. daļas 5.5. punktā), NCB attiecībā uz I pielikuma 2. daļas 5.5. punktā izklāstītajām prasībām var piešķirt atbrīvojumus uz vienu gadu. |
| --- | --- |

b)

Ja reģistrētās akcijas/daļas vai uzrādītāja akcijas/daļas tiek emitētas pirmo reizi vai ja attīstība tirgū liek mainīt izvēli vai izvēles iespēju kombināciju (kā noteikts I pielikuma 2. daļas 5.5. punktā), NCB attiecībā uz I pielikuma 2. daļas 5.5. punktā izklāstītajām prasībām var piešķirt atbrīvojumus uz vienu gadu.

| c) | Saistībā ar NTF akciju/daļu turētāju rezidenci NCB var piešķirt atbrīvojumus ar nosacījumu, ka prasītā statistikas informācija tiek vākta no citiem pieejamiem avotiem saskaņā ar I pielikuma 2. daļas 5.5. punktu. VCB savlaicīgi pārbauda šā nosacījuma izpildi, lai, vienojoties ar ECB, vajadzības gadījumā katra gada sākumā piešķirtu vai anulētu jebkuru atbrīvojumu. Šīs regulas nolūkiem NCB var izveidot un uzturēt ziņotāju CFS sarakstu saskaņā ar I pielikuma 2. daļas 5.5. punktā noteiktajiem principiem. |
| --- | --- |

c)

Saistībā ar NTF akciju/daļu turētāju rezidenci NCB var piešķirt atbrīvojumus ar nosacījumu, ka prasītā statistikas informācija tiek vākta no citiem pieejamiem avotiem saskaņā ar I pielikuma 2. daļas 5.5. punktu. VCB savlaicīgi pārbauda šā nosacījuma izpildi, lai, vienojoties ar ECB, vajadzības gadījumā katra gada sākumā piešķirtu vai anulētu jebkuru atbrīvojumu. Šīs regulas nolūkiem NCB var izveidot un uzturēt ziņotāju CFS sarakstu saskaņā ar I pielikuma 2. daļas 5.5. punktā noteiktajiem principiem.

4.   Neierobežojot 1. punkta noteikumus, atbrīvojumus var piešķirt elektroniskās naudas iestādēm.

| a) | Neskarot Direktīvu 2006/48/EK un 2. pantu Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9), kā arī ievērojot b) apakšpunktu, NCB var piešķirt atkāpes atsevišķām elektroniskās naudas iestādēm. NCB savlaicīgi pārbauda atbilstību b) apakšpunktā minētajai prasībai, lai varētu piešķirt vai, nepieciešamības gadījumā, atsaukt jebkuru atkāpi. Jebkura NCB, kas piešķir šādu atkāpi, par to informē ECB; |
| --- | --- |

a)

Neskarot Direktīvu 2006/48/EK un 2. pantu Regulā (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9), kā arī ievērojot b) apakšpunktu, NCB var piešķirt atkāpes atsevišķām elektroniskās naudas iestādēm. NCB savlaicīgi pārbauda atbilstību b) apakšpunktā minētajai prasībai, lai varētu piešķirt vai, nepieciešamības gadījumā, atsaukt jebkuru atkāpi. Jebkura NCB, kas piešķir šādu atkāpi, par to informē ECB;

| b) | NCB var piešķirt atkāpes atsevišķām elektroniskās naudas iestādēm, ja tās izpildījušas vismaz vienu no šiem nosacījumiem:






  i) | to emitētā elektroniskā nauda maksājumiem tiek pieņemta tikai dažos uzņēmumos, kurus var precīzi nošķirt pēc:






  — | tā, ka tie atrodas tajās pašās telpās vai citā ierobežotā vietā, un/vai |
| --- | --- | --- | --- |

b)

NCB var piešķirt atkāpes atsevišķām elektroniskās naudas iestādēm, ja tās izpildījušas vismaz vienu no šiem nosacījumiem:

i)

to emitētā elektroniskā nauda maksājumiem tiek pieņemta tikai dažos uzņēmumos, kurus var precīzi nošķirt pēc:

—

tā, ka tie atrodas tajās pašās telpās vai citā ierobežotā vietā, un/vai

| — | to ciešās sasaistes finanšu vai uzņēmējdarbības jomā ar emitentiestādi, piemēram, kopēja īpašumtiesību, tirgvedības vai pārdošanas struktūra, pat ja elektroniskās naudas emitentiestāde un tās pieņemošais uzņēmums nodibināti kā atsevišķas juridiskas personas; vai |
| --- | --- |

—

to ciešās sasaistes finanšu vai uzņēmējdarbības jomā ar emitentiestādi, piemēram, kopēja īpašumtiesību, tirgvedības vai pārdošanas struktūra, pat ja elektroniskās naudas emitentiestāde un tās pieņemošais uzņēmums nodibināti kā atsevišķas juridiskas personas; vai

| ii) | to kopējā bilance vairāk nekā trīs ceturtdaļu apjomā nav saistīta ar elektroniskās naudas emisiju vai pārvaldību, un apgrozībā esošajai elektroniskajai naudai atbilstošie pasīvi nepārsniedz 100 milj. euro; |
| --- | --- |

ii)

to kopējā bilance vairāk nekā trīs ceturtdaļu apjomā nav saistīta ar elektroniskās naudas emisiju vai pārvaldību, un apgrozībā esošajai elektroniskajai naudai atbilstošie pasīvi nepārsniedz 100 milj. euro;

| c) | Ja elektroniskās naudas iestāde, kam piešķirts atbrīvojums, nav atbrīvota no obligāto rezervju prasībām, tā ziņo vismaz tos ceturkšņa datus, kas vajadzīgi rezervju bāzes aprēķināšanai, kā tas noteikts III pielikumā. Iestāde var izvēlēties reizi mēnesī ziņot rezervju bāzes datu ierobežoto kopumu; |
| --- | --- |

c)

Ja elektroniskās naudas iestāde, kam piešķirts atbrīvojums, nav atbrīvota no obligāto rezervju prasībām, tā ziņo vismaz tos ceturkšņa datus, kas vajadzīgi rezervju bāzes aprēķināšanai, kā tas noteikts III pielikumā. Iestāde var izvēlēties reizi mēnesī ziņot rezervju bāzes datu ierobežoto kopumu;

| d) | Visos gadījumos, kuros atsevišķai elektroniskās naudas iestādei piešķirts atbrīvojums, ECB statistikas mērķiem šo iestādi iekļauj MFI sarakstā kā nefinanšu sabiedrību. Šo iestādi par nefinanšu sabiedrību uzskatīs arī gadījumos, kuros tā ir MFI darījumu partneris. ECB obligāto rezervju prasību mērķiem šo iestādi arī turpmāk uzskatīs par kredītiestādi. |
| --- | --- |

d)

Visos gadījumos, kuros atsevišķai elektroniskās naudas iestādei piešķirts atbrīvojums, ECB statistikas mērķiem šo iestādi iekļauj MFI sarakstā kā nefinanšu sabiedrību. Šo iestādi par nefinanšu sabiedrību uzskatīs arī gadījumos, kuros tā ir MFI darījumu partneris. ECB obligāto rezervju prasību mērķiem šo iestādi arī turpmāk uzskatīs par kredītiestādi.

5.   Atkāpes var piešķirt saistībā ar pārvērtēšanas korekcijām.

| a) | Neskarot 1. punktu, NCB var piešķirt atkāpes saistībā ar pārvērtēšanas korekciju datu ziņošanu NTF, atbrīvojot NTF no prasības ziņot par pārvērtēšanas korekcijām; |
| --- | --- |

a)

Neskarot 1. punktu, NCB var piešķirt atkāpes saistībā ar pārvērtēšanas korekciju datu ziņošanu NTF, atbrīvojot NTF no prasības ziņot par pārvērtēšanas korekcijām;

| b) | NCB var piešķirt atkāpes saistībā ar biežumu un savlaicīgumu attiecībā uz vērtspapīru cenu pārvērtējumiem un pieprasīt šos datus ik ceturksni un, nosakot to pašu savlaicīgumu, ko attiecībā uz ceturksnī ziņojamiem datiem par krājumiem, ja tiek ievērotas šādas prasības:






  i) | ziņotāji, izmantojot dažādas novērtēšanas metodes, piegādā NCB attiecīgu informāciju par novērtēšanas praksi, t. sk. kvantitatīvus rādītājus par šo instrumentu savu turējumu procentuālo lielumu; |
| --- | --- | --- |

b)

NCB var piešķirt atkāpes saistībā ar biežumu un savlaicīgumu attiecībā uz vērtspapīru cenu pārvērtējumiem un pieprasīt šos datus ik ceturksni un, nosakot to pašu savlaicīgumu, ko attiecībā uz ceturksnī ziņojamiem datiem par krājumiem, ja tiek ievērotas šādas prasības:

i)

ziņotāji, izmantojot dažādas novērtēšanas metodes, piegādā NCB attiecīgu informāciju par novērtēšanas praksi, t. sk. kvantitatīvus rādītājus par šo instrumentu savu turējumu procentuālo lielumu;

| ii) | ja noticis nozīmīgs cenu pārvērtējums, NCB drīkst ziņotājiem pieprasīt papildu informāciju attiecībā uz mēnesi, kurā tas noticis; |
| --- | --- |

ii)

ja noticis nozīmīgs cenu pārvērtējums, NCB drīkst ziņotājiem pieprasīt papildu informāciju attiecībā uz mēnesi, kurā tas noticis;

| c) | NCB var piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz vērtspapīru cenas pārvērtēšanas ziņošanu, t. sk. piešķirt pilnīgu atbrīvojumu no šādas ziņošanas, kredītiestādēm, kas ziņo par mēneša krājumiem, novērtējot katru vērtspapīru atsevišķi, ievērojot šādas prasības:






  i) | ziņotajā informācijā par katru vērtspapīru iekļauta tā bilances vērtība; |
| --- | --- | --- |

c)

NCB var piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz vērtspapīru cenas pārvērtēšanas ziņošanu, t. sk. piešķirt pilnīgu atbrīvojumu no šādas ziņošanas, kredītiestādēm, kas ziņo par mēneša krājumiem, novērtējot katru vērtspapīru atsevišķi, ievērojot šādas prasības:

i)

ziņotajā informācijā par katru vērtspapīru iekļauta tā bilances vērtība;

| ii) | attiecībā uz vērtspapīriem, kam nav publiski pieejamu identifikācijas kodu, ziņotajā informācijā iekļauta informācija par instrumenta kategoriju, termiņu un emitentu, kas ir vismaz pietiekama, lai iegūtu dalījumus, kas kā “obligātās prasības” definēti I pielikuma 5.daļā. |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz vērtspapīriem, kam nav publiski pieejamu identifikācijas kodu, ziņotajā informācijā iekļauta informācija par instrumenta kategoriju, termiņu un emitentu, kas ir vismaz pietiekama, lai iegūtu dalījumus, kas kā “obligātās prasības” definēti I pielikuma 5.daļā.

6.   Atbrīvojumus var piešķirt attiecībā uz statistisko ziņošanu par kredītiem, kas atsavināti vērtspapīrošanas ceļā.

MFI, kas piemēro SGS 39 vai citus līdzīgus nacionālos grāmatvedības noteikumus, to NCB var atļaut I pielikuma 2. un 3. daļā prasītajos krājumos neiekļaut kredītus, kas atbilstoši nacionālajai praksei atsavināti vērtspapīrošanas ceļā ar nosacījumu, ka šādu praksi pielieto visas rezidentes MFI.

7.   Atbrīvojumus var piešķirt attiecībā uz dažiem ceturkšņa krājumiem, kas saistīti ar ārpus euro zonas dalībvalstīm.

Ja augstākā apkopojuma līmenī savāktie dati rāda, ka pozīcijas attiecībā pret darījumu partneriem, kas ir jebkuras dalībvalsts rezidenti, vai pozīcijas attiecībā pret dalībvalsts valūtu, kura nav ieviesusi euro, ir nenozīmīgas, NCB var nolemt nepieprasīt ziņošanu attiecībā uz šo dalībvalsti. Par jebkuru šādu lēmumu NCB paziņo tās ziņotājiem.

9. pants

Minimālie standarti un nacionālais ziņošanas regulējums

1.   Prasīto statistikas informāciju paziņo atbilstoši saskaņā ar šīs regulas IV pielikumā izklāstītajiem minimālajiem pārraides, precizitātes, konceptuālās atbilstības un pārskatīšanas standartiem.

2.   Ziņošanas regulējuma prasības, kuras jāievēro faktiskajiem ziņotājiem, NCB definē un īsteno saskaņā ar nacionālajām īpatnībām. NCB nodrošina, ka šīs ziņošanas regulējuma prasības nodrošina prasīto statistikas informāciju un ļauj pareizi pārbaudīt IV pielikumā izklāstīto minimālo datu nosūtīšanas, precizitātes, konceptuālās atbilstības un pārskatīšanas standartu ievērošanu.

10. pants

Apvienošanās, dalīšanās un reorganizācija

Apvienošanās, dalīšanās vai jebkuras citas reorganizācijas gadījumā, kas varētu ietekmēt ziņotāja statistikas pienākumu pildīšanu, kad nolūks īstenot šādu darbību kļuvis zināms publiski un vēl nav stājies spēkā, ziņotājs savlaicīgi informē attiecīgo NCB par procedūrām, kas plānotas, lai izpildītu šajā regulā izklāstītās statistikas ziņošanas prasības.

11. pants

Paziņotās statistikas informācijas izmantošana obligāto rezervju mērķiem

1.   Statistikas informāciju, ko kredītiestādes paziņojušas saskaņā ar šo regulu, katra kredītiestāde izmanto, lai aprēķinātu savu rezervju bāzi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9). Konkrēti, katra kredītiestāde izmanto šo informāciju, lai pārbaudītu rezervju prasību izpildi attiecīgajā izpildes laikposmā.

2.   Mazo kredītiestāžu rezervju bāzes dati trīs rezervju izpildes laikposmiem (vienu mēnesi ilgiem) pamatojas uz ceturkšņa beigu datiem, ko savākušas nacionālās centrālās bankas (NCB), ievērojot 28 dienu termiņu pēc ceturkšņa beigām, uz ko tie attiecas.

3.   III pielikumā izklāstītajiem īpašajiem noteikumiem par ECB obligāto rezervju sistēmas piemērošanu kolīzijas gadījumā ir priekšroka attiecībā pret jebkuriem regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) noteikumiem.

4.   Lai atvieglotu ECB un kredītiestāžu likviditātes pārvaldību, rezervju prasības būtu jāapstiprina, vēlākais, pirmajā izpildes laikposma diena; izņēmuma kārtā kredītiestādēm var rasties vajadzība zinot par apstiprinātās rezervju bāzes vai rezervju prasību pārskatīšanu. Rezervju prasību apstiprināšanas vai apliecināšanas procedūras neierobežo ziņotāju pienākumu vienmēr ziņot pareizus statistikas datus un pēc iespējas ātrāk pārskatīt nepareizos statistikas datus, ko tie jau ir paziņojuši.

12. pants

Pārbaude un piespiedu vākšana

NCB realizē tiesības pārbaudīt vai vākt informāciju, ko ziņotājiem jāsniedz saskaņā ar šo regulu, neierobežojot ECB tiesības pašai realizēt šādas tiesības. Šīs tiesības NCB jo īpaši īsteno, ja faktisko ziņotāju grupā iekļautā iestāde neievēro šīs regulas IV pielikumā noteiktos pārraides, precizitātes, konceptuālās atbilstības un pārskatīšanas minimālos standartus.

13. pants

Pirmā ziņošana

1.   Pirmo ziņošanu saskaņā ar šo regulu sāk ar datiem par 2010. gada jūniju, t. sk. par 5. tabulas datiem par laiku no 2009. gada decembra.

2.   Pirmo ziņošanu saskaņā ar šo regulu attiecībā uz sindicētajiem kredītiem I pielikuma 2. daļas 1. tabulas ailēs sāk ar datiem par 2011. gada decembri.

3.   Pirmo ziņošanu saskaņā ar šo regulu attiecībā uz I pielikuma 3. daļas 3. tabulas ailēm, kas atbilst dalībvalstīm, kuras ieviesušas euro, sāk ar pirmajiem ceturkšņa datiem pēc dienas, kad tās ieviesušas euro.

4.   Pirmo ziņošanu saskaņā ar šo regulu attiecībā uz I pielikuma 3. daļas 3. un 4. tabulas ailēm, kas atbilst dalībvalstīm, kuras nav ieviesušas euro, sāk ar pirmajiem ceturkšņa datiem pēc dienas, kad tās pievienojušās ES. Ja attiecīgā NCB nolemj nepieprasīt nenozīmīgu datu pirmo ziņošanu, sākot ar ceturkšņa datiem pēc dienas, kad attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis pievienojušās ES, ziņošana sākas 12 mēnešus pēc tam, kad NCB informējusi ziņotājus par to, ka dati tiek pieprasīti.

14. pants

Atcelšana

1.   Ar šo no 2010. gada 1. jūlija tiek atcelta Regula (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13).

2.   Norādes uz atcelto regulu uzskata par norādēm uz šo regulu, un tā jālasa saskaņā ar atbilstības tabulu V pielikumā.

15. pants

Nobeiguma noteikums

Šī Regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2010. gada 1. jūlija.

Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 19. decembrī

ECB Padomes vārdā –

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV L 318, 27.11.1998., 1. lpp.

2

(3)  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.

4

(5)  OV L 333, 17.12.2001., 1. lpp.

5

(6)  OV L 211, 11.8.2007., 8. lpp.

6

(7)  OV L 250, 2.10.2003., 10. lpp.

7

(8)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1 pp.

8

Oficiālā Vēstneša

(9)  Eiropas Kontu sistēmā (EKS 95) finanšu iestādes, kas klasificētas kā MFI, iedalās divos apakšsektoros, proti, “centrālās bankas” (S.121) un “pārējās MFI” (S.122).

9

(10)  T. sk. ieņēmumi no banku parāda vērtspapīru pārdošanas iedzīvotājiem.

10

(11)  OV L 275, 27.10.2000., 39. lpp.

11

(12)  OV L 341, 27.12.2007., 1. lpp.

12

(13)  OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.

13

---

I PIELIKUMS

MONETĀRĀS FINANŠU IESTĀDES UN STATISTIKAS ZIŅOŠANAS PRASĪBAS

Ievads

Iesaistīto dalībvalstu statistikas sistēmu, kas attiecas uz monetāro finanšu iestāžu (MFI) sektora kopsavilkuma bilanci, veido divas galvenās sastāvdaļas:

| a) | MFI saraksts statistikas mērķiem (skatīt 1. daļu dažu MFI noteikšanai); un |
| --- | --- |

a)

MFI saraksts statistikas mērķiem (skatīt 1. daļu dažu MFI noteikšanai); un

| b) | tas statistikas informācijas specifikācija, par ko šī MFI sniedz pārskatu reizi mēnesi un reizi ceturksnī (sk. 2., 3., 4., 5., 6. un 7. daļu). |
| --- | --- |

b)

tas statistikas informācijas specifikācija, par ko šī MFI sniedz pārskatu reizi mēnesi un reizi ceturksnī (sk. 2., 3., 4., 5., 6. un 7. daļu).

Lai iegūtu pilnīgus datus par MFI bilancēm, ir jānosaka ziņošanas pienākumi arī citiem finanšu starpniekiem, izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus (“CFS”), kas īsteno finanšu darbības, kuras skar naudas tirgus fondu (NTF) akcijas/daļas. Statistikas informāciju no MFI un CFS vāc nacionālās centrālās bankas (NCB) saskaņā ar 2. sadaļu un attiecīgās valsts noteikumiem, kuru pamata ir 1. pantā un II pielikuma sniegtas saskaņotas definīcijas un klasifikācija.

Naudas krājums ir apgrozībā esošas banknotes un monētas un citas MFI monetārās saistības (noguldījumi un citi finanšu instrumenti, kas ir noguldījumu līdzvērtīgi aizstājēji). Naudas krājumam atbilstīgie posteni ir visi pārējie posteni MFI bilance. ECB apkopo ari finanšu darījumus, ko iegūst no datiem par krājumiem un citiem datiem, tostarp no MFI paziņotajiem pārvērtēšanas korekcijas datiem (sk. 5. daļu).

ECB prasītā statistiskā informācija ir apkopota 8. daļā.

1. DAĻA

Dažu MFI identifikācija

1. sadaļa. Dažu MFI identifikācija, pamatojoties uz noguldījumu aizvietojamības principiem

| 1.1. | Finanšu iestādes, kas nav kredītiestādes, kuras emitē tādus finanšu instrumentus, ko uzskata par noguldījumu līdzvērtīgiem aizstājējiem, klasificē kā MFI, ja tās atbilst MFI definīcijai citos aspektos. Šīs klasifikācijas pamatā ir noguldījumu aizvietojamības kritēriji (t. i., vai saistības klasificē kā noguldījumus), ko nosaka pēc to likviditātes, apvienojot pārvedamības, konvertējamības, noteiktības un tirgojamības īpašības un, vajadzības gadījumā, ņemot vērā to emitēšanas termiņu.
  Šos noguldījumu aizvietojamības kritērijus piemēro arī, lai noteiktu, vai saistības klasificējamas kā noguldījumi, ja vien šādām saistībām nav atsevišķas kategorijas. |
| --- | --- |

1.1.

Finanšu iestādes, kas nav kredītiestādes, kuras emitē tādus finanšu instrumentus, ko uzskata par noguldījumu līdzvērtīgiem aizstājējiem, klasificē kā MFI, ja tās atbilst MFI definīcijai citos aspektos. Šīs klasifikācijas pamatā ir noguldījumu aizvietojamības kritēriji (t. i., vai saistības klasificē kā noguldījumus), ko nosaka pēc to likviditātes, apvienojot pārvedamības, konvertējamības, noteiktības un tirgojamības īpašības un, vajadzības gadījumā, ņemot vērā to emitēšanas termiņu.

Šos noguldījumu aizvietojamības kritērijus piemēro arī, lai noteiktu, vai saistības klasificējamas kā noguldījumi, ja vien šādām saistībām nav atsevišķas kategorijas.

| 1.2. | Lai definētu iepriekšējā punktā minēto noguldījumu aizvietojamību un klasificētu saistības kā noguldījumus:






  — | pārvedamība attiecas uz iespēju pārvietot finanšu instrumentā izvietotos līdzekļus, izmantojot maksāšanas līdzekļus, piemēram, čekus, pārveduma rīkojumus, tiešo debetu vai tamlīdzīgus līdzekļus, |
| --- | --- | --- |

1.2.

Lai definētu iepriekšējā punktā minēto noguldījumu aizvietojamību un klasificētu saistības kā noguldījumus:

—

pārvedamība attiecas uz iespēju pārvietot finanšu instrumentā izvietotos līdzekļus, izmantojot maksāšanas līdzekļus, piemēram, čekus, pārveduma rīkojumus, tiešo debetu vai tamlīdzīgus līdzekļus,

| — | konvertējamība attiecas uz iespēju konvertēt finanšu instrumentus naudā vai pārvedamos noguldījumos un uz šādas konvertēšanas izmaksām; fiskālo priekšrocību zaudējumu, ko rada šāda konvertēšana, var uzskatīt par sodu, kas samazina likviditātes pakāpi, |
| --- | --- |

—

konvertējamība attiecas uz iespēju konvertēt finanšu instrumentus naudā vai pārvedamos noguldījumos un uz šādas konvertēšanas izmaksām; fiskālo priekšrocību zaudējumu, ko rada šāda konvertēšana, var uzskatīt par sodu, kas samazina likviditātes pakāpi,

| — | noteiktība nozīmē to, ka iepriekš precīzi ir zināma finanšu instrumenta kapitālvērtība valsts valūtā, un |
| --- | --- |

—

noteiktība nozīmē to, ka iepriekš precīzi ir zināma finanšu instrumenta kapitālvērtība valsts valūtā, un

| — | vērtspapīrus, ko regulāri kotē un tirgo organizētā tirgū, uzskata par tirgojamiem. Atvērto kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu akcijām nav tirgus parastajā nozīmē. Tomēr ieguldītāji var uzzināt cenu, par kādu akcijas kotē attiecīgajā dienā, un var atgūt savus līdzekļus par šo cenu. |
| --- | --- |

—

vērtspapīrus, ko regulāri kotē un tirgo organizētā tirgū, uzskata par tirgojamiem. Atvērto kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu akcijām nav tirgus parastajā nozīmē. Tomēr ieguldītāji var uzzināt cenu, par kādu akcijas kotē attiecīgajā dienā, un var atgūt savus līdzekļus par šo cenu.

2. sadaļa. NTF identifikācijas principi

| 2.1. | NTF definē kā kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus (KIU), kuru akcijas/daļas likviditātes aspektā ir noguldījumu līdzvērtīgi aizstājēji un kuri galvenokārt iegulda naudas tirgus instrumentos un/vai NTF akcijās/daļās, un/vai citos pārvedamos parāda instrumentos ar termiņu līdz vienam gadam, ieskaitot, un/vai banku depozītos, un/vai cenšas nodrošināt peļņas likmi, kas līdzinās naudas tirgus instrumentu procentu likmēm. Kritērijus, ko piemēro, lai identificētu NTF, iegūst no KIU publiskajiem prospektiem, kā arī fondu noteikumiem, reģistrācijas dokumentiem, spēkā esošajiem statūtiem vai nolikumiem, parakstīšanās dokumentiem vai investīciju līgumiem, tirdzniecības dokumentiem vai līdzīgas nozīmes dokumentiem.
  NTF pats vai to pārstāvošā persona nodrošina jebkādas informācijas sniegšanu, kas vajadzīga izrietoši no savām statistikas ziņošanas prasībām. Praktisku apsvērumu dēļ vajadzības gadījumā datus atbilstoši prasībām var iesniegt jebkura no iestādēm, kuru finanšu darbību kontekstā ietilpst darbības ar NTFM akcijām/daļām, piemēram, depozitāriji. |
| --- | --- |

2.1.

NTF definē kā kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus (KIU), kuru akcijas/daļas likviditātes aspektā ir noguldījumu līdzvērtīgi aizstājēji un kuri galvenokārt iegulda naudas tirgus instrumentos un/vai NTF akcijās/daļās, un/vai citos pārvedamos parāda instrumentos ar termiņu līdz vienam gadam, ieskaitot, un/vai banku depozītos, un/vai cenšas nodrošināt peļņas likmi, kas līdzinās naudas tirgus instrumentu procentu likmēm. Kritērijus, ko piemēro, lai identificētu NTF, iegūst no KIU publiskajiem prospektiem, kā arī fondu noteikumiem, reģistrācijas dokumentiem, spēkā esošajiem statūtiem vai nolikumiem, parakstīšanās dokumentiem vai investīciju līgumiem, tirdzniecības dokumentiem vai līdzīgas nozīmes dokumentiem.

NTF pats vai to pārstāvošā persona nodrošina jebkādas informācijas sniegšanu, kas vajadzīga izrietoši no savām statistikas ziņošanas prasībām. Praktisku apsvērumu dēļ vajadzības gadījumā datus atbilstoši prasībām var iesniegt jebkura no iestādēm, kuru finanšu darbību kontekstā ietilpst darbības ar NTFM akcijām/daļām, piemēram, depozitāriji.

| 2.2. | NTF definēšanas nolūkā:






  — | “KIU” nozīmē uzņēmumus, kuru vienīgais uzdevums ir iedzīvotāju kapitāla kolektīva ieguldīšana un kuru daļas pēc turētāju pieprasījuma tieši vai netieši atpērk vai izpērk no uzņēmuma aktīviem. Šādus uzņēmumus drīkst izveidot saskaņā ar likumu vai nu atbilstoši līgumtiesībām (kā kopīgus fondus, ko pārvalda pārvaldības sabiedrības), vai trasta tiesībām (kā ieguldījumu fondus), vai uzņēmējdarbības tiesībām (kā ieguldījumu sabiedrības), |
| --- | --- | --- |

2.2.

NTF definēšanas nolūkā:

—

“KIU” nozīmē uzņēmumus, kuru vienīgais uzdevums ir iedzīvotāju kapitāla kolektīva ieguldīšana un kuru daļas pēc turētāju pieprasījuma tieši vai netieši atpērk vai izpērk no uzņēmuma aktīviem. Šādus uzņēmumus drīkst izveidot saskaņā ar likumu vai nu atbilstoši līgumtiesībām (kā kopīgus fondus, ko pārvalda pārvaldības sabiedrības), vai trasta tiesībām (kā ieguldījumu fondus), vai uzņēmējdarbības tiesībām (kā ieguldījumu sabiedrības),

| — | “banku noguldījumi” nozīmē skaidras naudas noguldījumus kredītiestādēs, ko atmaksā pēc pieprasījuma vai, vēlākais, trīs mēnešus pēc iepriekšēja paziņojuma, vai termiņnoguldījumus ar termiņu līdz diviem gadiem, tostarp summas, kas kredītiestādēm samaksātas par vērtspapīru pārvedumu atpirkšanas operācijās vai kā nodrošinājumi kredītiem, |
| --- | --- |

—

“banku noguldījumi” nozīmē skaidras naudas noguldījumus kredītiestādēs, ko atmaksā pēc pieprasījuma vai, vēlākais, trīs mēnešus pēc iepriekšēja paziņojuma, vai termiņnoguldījumus ar termiņu līdz diviem gadiem, tostarp summas, kas kredītiestādēm samaksātas par vērtspapīru pārvedumu atpirkšanas operācijās vai kā nodrošinājumi kredītiem,

| — | “noguldījumu līdzvērtīga aizvietojamība likviditātes izteiksmē” nozīmē to, ka pēc turētāja pieprasījuma KIU daļas parastos tirgus apstākļos var atpirkt, izpirkt vai pārvest, ja daļu likviditāte ir salīdzināma ar noguldījumu likviditāti, |
| --- | --- |

—

“noguldījumu līdzvērtīga aizvietojamība likviditātes izteiksmē” nozīmē to, ka pēc turētāja pieprasījuma KIU daļas parastos tirgus apstākļos var atpirkt, izpirkt vai pārvest, ja daļu likviditāte ir salīdzināma ar noguldījumu likviditāti,

| — | “galvenokārt” nozīmē, ka tie ir vismaz 85 % no ieguldījumu portfeļa, |
| --- | --- |

—

“galvenokārt” nozīmē, ka tie ir vismaz 85 % no ieguldījumu portfeļa,

| — | “naudas tirgus instrumenti” nozīmē tās pārvedamo parāda instrumentu kategorijas, ko parasti tirgo naudas tirgū (piemēram, noguldījumu sertifikāti, īstermiņa obligācijas, bankas akceptēti pārvedu vekseļi, valsts iekšējā aizņēmuma un pašvaldību parādzīmes), jo tiem piemīt šādas īpašības:






  a) | likviditāte, ja tos var atpirkt, izpirkt vai pārdot par ierobežotu cenu, saņemot zemu komisijas maksu, un ja atšķirība starp pirkšanas un pārdošanas cenu ir neliela, un ja tiem ir ļoti īss darījuma pabeigšanas termiņš; un |
| --- | --- | --- |

—

“naudas tirgus instrumenti” nozīmē tās pārvedamo parāda instrumentu kategorijas, ko parasti tirgo naudas tirgū (piemēram, noguldījumu sertifikāti, īstermiņa obligācijas, bankas akceptēti pārvedu vekseļi, valsts iekšējā aizņēmuma un pašvaldību parādzīmes), jo tiem piemīt šādas īpašības:

a)

likviditāte, ja tos var atpirkt, izpirkt vai pārdot par ierobežotu cenu, saņemot zemu komisijas maksu, un ja atšķirība starp pirkšanas un pārdošanas cenu ir neliela, un ja tiem ir ļoti īss darījuma pabeigšanas termiņš; un

| b) | tirgus “dziļums”, ja tos pārdod tirgū, kas spēj absorbēt lielu darījumu apjomu, un ja šādai liela apjoma tirdzniecībai ir ierobežota ietekme uz to cenu; un |
| --- | --- |

b)

tirgus “dziļums”, ja tos pārdod tirgū, kas spēj absorbēt lielu darījumu apjomu, un ja šādai liela apjoma tirdzniecībai ir ierobežota ietekme uz to cenu; un

| c) | noteikta vērtība, ja šo instrumentu vērtību var precīzi noteikt jebkurā laikā vai vismaz reizi mēnesī; un |
| --- | --- |

c)

noteikta vērtība, ja šo instrumentu vērtību var precīzi noteikt jebkurā laikā vai vismaz reizi mēnesī; un

| d) | zems procentu risks, ja to atlikušais termiņš ir viens gads un mazāk, vai arī regulāri vismaz reizi 12 mēnešos tiek veiktas peļņas korekcijas atbilstīgi apstākļiem naudas tirgū; un |
| --- | --- |

d)

zems procentu risks, ja to atlikušais termiņš ir viens gads un mazāk, vai arī regulāri vismaz reizi 12 mēnešos tiek veiktas peļņas korekcijas atbilstīgi apstākļiem naudas tirgū; un

| e) | zems kredītrisks, ja šie instrumenti:






  1) | vai nu ir iekļauti oficiālā biržas sarakstā, vai tos tirgo citos regulētos tirgos, kuru darbība ir regulāra, tos atpazīst, un tie ir atklāti; |
| --- | --- | --- |

e)

zems kredītrisks, ja šie instrumenti:

1)

vai nu ir iekļauti oficiālā biržas sarakstā, vai tos tirgo citos regulētos tirgos, kuru darbība ir regulāra, tos atpazīst, un tie ir atklāti;

| 2) | vai arī tos emitē saskaņā ar noteikumiem, kas vērsti uz ieguldītāju un uzkrājumu aizsardzību; vai |
| --- | --- |

2)

vai arī tos emitē saskaņā ar noteikumiem, kas vērsti uz ieguldītāju un uzkrājumu aizsardzību; vai

| 3) | tos emitējusi:






  — | centrālā, reģionālā vai vietējā valdība, dalībvalsts centrālā banka, Eiropas Savienība, ECB, Eiropas Investīciju banka, valsts, kas nav dalībvalsts, vai, ja šī valsts ir federāla valsts, viena no federācijas sastāvdaļām, vai starptautiska publiska organizācija, kurā ietilpst viena vai vairākas dalībvalstis,
  vai |
| --- | --- | --- |

3)

tos emitējusi:

—

centrālā, reģionālā vai vietējā valdība, dalībvalsts centrālā banka, Eiropas Savienība, ECB, Eiropas Investīciju banka, valsts, kas nav dalībvalsts, vai, ja šī valsts ir federāla valsts, viena no federācijas sastāvdaļām, vai starptautiska publiska organizācija, kurā ietilpst viena vai vairākas dalībvalstis,

vai

| — | uzņēmums, kas pakļauts atbilstošai uzraudzībai saskaņā ar Kopienas tiesību aktos definētiem kritērijiem, vai uzņēmums, uz kuru attiecas un kurš ievēro attiecīgus noteikumus, ko kompetentās iestādes uzskata par vismaz tikpat stingriem kā Kopienas tiesību aktos paredzētie noteikumi, vai ko šāds uzņēmums ir garantējis,
  vai |
| --- | --- |

—

uzņēmums, kas pakļauts atbilstošai uzraudzībai saskaņā ar Kopienas tiesību aktos definētiem kritērijiem, vai uzņēmums, uz kuru attiecas un kurš ievēro attiecīgus noteikumus, ko kompetentās iestādes uzskata par vismaz tikpat stingriem kā Kopienas tiesību aktos paredzētie noteikumi, vai ko šāds uzņēmums ir garantējis,

vai

| — | uzņēmums, kura vērtspapīri ir iekļauti oficiālā biržas sarakstā vai tos tirgo citos regulētos tirgos, kuru darbība ir regulāra, tos atpazīst, un tie ir atklāti. |
| --- | --- |

—

uzņēmums, kura vērtspapīri ir iekļauti oficiālā biržas sarakstā vai tos tirgo citos regulētos tirgos, kuru darbība ir regulāra, tos atpazīst, un tie ir atklāti.

2. DAĻA

Bilance (mēneša krājumi)

Lai apkopotu monetāros rādītājus un bilances posteņus par attiecīgās iesaistītās dalībvalsts teritoriju, ECB paredz, lai 1. tabulā tiktu iekļauti šādi dati:

1.   Instrumentu kategorijas

a)   Pasīvi

Attiecīgās instrumentu kategorijas ir: apgrozībā esošā skaidrā nauda, noguldījumu saistības, emitētās NTF akcijas/daļas, emitētie parāda vērtspapīri, kapitāls un rezerves un pārējie pasīvi. Lai nodalītu monetārās saistības no nemonetārajām, arī noguldījumu saistības iedala noguldījumos uz nakti, termiņnoguldījumos, pieprasījuma noguldījumos ar paziņojuma termiņu par izņemšanu un atpirkšanas līgumos (repo). SKK. definīcijas II pielikumā.

b)   Aktīvi

Attiecīgās instrumentu kategorijas ir: skaidrā nauda, kredīti, vērtspapīri, kas nav NTF akcijas/daļas, akcijas un citi kapitāla vērtspapīri, pamatlīdzekļi un pārējie aktīvi. SKK. definīcijas II pielikumā.

2.   Iedalījums pēc termiņa

Ja dažādos tirgos finanšu instrumenti nav pilnībā salīdzināmi, sākotnējo termiņu iedalījumu var aizstāt ar instrumentu iedalījumu.

a)   Pasīvi

Termiņu (vai paziņojuma termiņu par izņemšanu) iedalījuma grupu robežas ir: termiņnoguldījumiem ar noteiktu termiņu – viens gads un divi gadi; un pieprasījuma noguldījumiem ar paziņojuma termiņu par izņemšanu – trīs mēneši un divi gadi. Atpirkšanas līgumi jeb repo netiek dalīti pēc termiņa, jo tie parasti ir īstermiņa finanšu instrumenti (parasti ar termiņu līdz trīs mēnešiem). MFI emitētos parāda vērtspapīrus iedala pēc termiņa viens gads un divi gadi. Termiņu iedalījums netiek prasīts attiecībā uz MFI emitētajām akcijām/daļām.

b)   Aktīvi

Termiņu dalījuma grupu robežas ir: MFI kredītiem iesaistīto dalībvalstu rezidentiem (kas nav MFI un valdības) pēc apakšsektoriem un MFI kredītiem mājsaimniecībām pēc mērķa – viens gads un pieci gadi; un iesaistītajās dalībvalstīs reģistrēto MFI emitētiem parāda vērtspapīriem citu MFI turējumā – viens gads un divi gadi, lai nodrošinātu, ka attiecīgā instrumenta MFI savstarpējie turējumi tiktu ieskaitīti monetāro rādītāju aprēķinā.

3.   Iedalījums pēc mērķa un kredītu pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskas personas, atsevišķa identifikācija

Kredītus mājsaimniecībām un mājsaimniecības apkalpojošām bezpeļņas organizācijām sīkāk iedala pēc kredīta mērķa (patēriņa kredīti, kredīti mājokļa iegādei, pārējie kredīti). Kategorijā “Pārējie kredīti” kredītus, kas piešķirti pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskas personas, norāda atsevišķi (sk. instrumentu kategoriju definīcijas II pielikuma 2. daļā un sektoru definīcijas II pielikuma 3. daļā). NCB var atbrīvot no prasības atsevišķi norādīt kredītus pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskas personas, ja šādi kredīti ir mazāk par 5 % no iesaistītās dalībvalsts kopējiem kredītiem mājsaimniecībām.

4.   Iedalījums pēc valūtas

Bilances posteņos, kurus var izmantot monetāro radītāju apkopošanai, atlikumi euro ir jānorāda atsevišķi, lai ECB būtu iespēja monetāros radītājus definēt tā, lai tie ietvertu posteņu atlikumus, kas izteikti visās valūtās kopā vai tikai euro.

5.   Iedalījums pēc darījumu partneru sektora un rezidences

| 5.1. | Lai apkopotu monetāros radītājus un darījumu partnerus, kuri attiecas uz iesaistītajām dalībvalstīm, jāidentificē iesaistītajās dalībvalstīs esošie darījumu partneri, kuri veido naudas glabāšanas sektoru. Šajā nolūkā darījumu partnerus, kas nav MFI, saskaņā ar EKS 95 (sk. II pielikuma 3. daļu) iedala sektorā “valdība” (S.13), kur atsevišķi nodalīta centrālā valdība (S.13) attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām un citiem rezidentu sektoriem. Lai aprēķinātu monetāro rādītāju un atbilstošo kredīta rādītāju mēneša dalījumu pa sektoriem, pārējo rezidentu sektorus sīkāk iedala šādos apakšsektoros: citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124), apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125), nefinanšu sabiedrības (S.11) un mājsaimniecības + bezpeļņas institūcijas, kas apkalpo mājsaimniecības (S.14 + S.15). Attiecībā uz pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskas personas skatīt 3. sadaļu. ECB obligāto rezervju mērķiem attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām un noguldījumu kategorijām “noguldījumi ar noteikto termiņu ilgāku par 2 gadiem” un “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par 2 gadiem”, kā arī “repo” atsevišķi jāizdala saistības pret kredītiestādēm, saistības pret citiem MFI darījuma partneriem un saistības pret centrālo valdību. |
| --- | --- |

5.1.

Lai apkopotu monetāros radītājus un darījumu partnerus, kuri attiecas uz iesaistītajām dalībvalstīm, jāidentificē iesaistītajās dalībvalstīs esošie darījumu partneri, kuri veido naudas glabāšanas sektoru. Šajā nolūkā darījumu partnerus, kas nav MFI, saskaņā ar EKS 95 (sk. II pielikuma 3. daļu) iedala sektorā “valdība” (S.13), kur atsevišķi nodalīta centrālā valdība (S.13) attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām un citiem rezidentu sektoriem. Lai aprēķinātu monetāro rādītāju un atbilstošo kredīta rādītāju mēneša dalījumu pa sektoriem, pārējo rezidentu sektorus sīkāk iedala šādos apakšsektoros: citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124), apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125), nefinanšu sabiedrības (S.11) un mājsaimniecības + bezpeļņas institūcijas, kas apkalpo mājsaimniecības (S.14 + S.15). Attiecībā uz pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskas personas skatīt 3. sadaļu. ECB obligāto rezervju mērķiem attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām un noguldījumu kategorijām “noguldījumi ar noteikto termiņu ilgāku par 2 gadiem” un “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par 2 gadiem”, kā arī “repo” atsevišķi jāizdala saistības pret kredītiestādēm, saistības pret citiem MFI darījuma partneriem un saistības pret centrālo valdību.

| 5.2. | Attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām noguldījumu saistībās ar termiņu līdz diviem gadiem un aktīvu kategorijā “neakciju vērtspapīri” tiek papildus norādīti darījuma partneri, kas ir FIS. |
| --- | --- |

5.2.

Attiecībā uz kopējām noguldījumu saistībām noguldījumu saistībās ar termiņu līdz diviem gadiem un aktīvu kategorijā “neakciju vērtspapīri” tiek papildus norādīti darījuma partneri, kas ir FIS.

| 5.3. | Daži noguldījumi/kredīti, kas izriet no repo/reversajiem repo vai līdzvērtīgām operācijām ar “citiem finanšu starpniekiem (S. 123) + finanšu palīgsabiedrībām (S. 124)” var būt saistīti ar darījumiem ar centrālajiem darījuma partneriem. Centrālais darījuma partneris ir struktūra, kas juridiskā izpratnē ir starp finanšu tirgos tirgoto līgumu darījuma pusēm, kļūstot par pircēju attiecībā pret katru pārdevēju un pārdevēju attiecībā pret katru pircēju. Šādiem darījumiem bieži aizstājot MFI divpusējos darījumus, noguldījumu kategorijā “atpirkšanas līgumi” darījumi ar šādiem darījuma partneriem tiek norādīti papildus. Tāpat aktīvu kategorijā “kredīti” papildus tiek norādīti reversie atpirkšanas līgumi ar šiem darījuma partneriem. |
| --- | --- |

5.3.

Daži noguldījumi/kredīti, kas izriet no repo/reversajiem repo vai līdzvērtīgām operācijām ar “citiem finanšu starpniekiem (S. 123) + finanšu palīgsabiedrībām (S. 124)” var būt saistīti ar darījumiem ar centrālajiem darījuma partneriem. Centrālais darījuma partneris ir struktūra, kas juridiskā izpratnē ir starp finanšu tirgos tirgoto līgumu darījuma pusēm, kļūstot par pircēju attiecībā pret katru pārdevēju un pārdevēju attiecībā pret katru pircēju. Šādiem darījumiem bieži aizstājot MFI divpusējos darījumus, noguldījumu kategorijā “atpirkšanas līgumi” darījumi ar šādiem darījuma partneriem tiek norādīti papildus. Tāpat aktīvu kategorijā “kredīti” papildus tiek norādīti reversie atpirkšanas līgumi ar šiem darījuma partneriem.

| 5.4. | Darījumu partnerus, kas atrodas iekšzeme un citas iesaistītajās dalībvalstīs, visos statistikas iedalījumos identificē atsevišķi un atspoguļo tādā pašā veidā. Darījumu partnerus, kas atrodas ārpus iesaistīto dalībvalstu teritorijas, nav jāiedala pēc to ģeogrāfiskās atrašanās vietas. Darījumu partnerus, kas atrodas iesaistīto dalībvalstu teritorijā, identificē atbilstoši to iekšzemes sektoram vai institucionālajai klasifikācijai saskaņā ar MFI sarakstu statistikas mērķiem un ECB Sektoru rokasgrāmatu
   (1), kurā ir ievēroti klasifikācijas principi pēc iespējas atbilstoši EKS 95. |
| --- | --- |

5.4.

Darījumu partnerus, kas atrodas iekšzeme un citas iesaistītajās dalībvalstīs, visos statistikas iedalījumos identificē atsevišķi un atspoguļo tādā pašā veidā. Darījumu partnerus, kas atrodas ārpus iesaistīto dalībvalstu teritorijas, nav jāiedala pēc to ģeogrāfiskās atrašanās vietas. Darījumu partnerus, kas atrodas iesaistīto dalībvalstu teritorijā, identificē atbilstoši to iekšzemes sektoram vai institucionālajai klasifikācijai saskaņā ar MFI sarakstu statistikas mērķiem un ECB Sektoru rokasgrāmatu
   (1), kurā ir ievēroti klasifikācijas principi pēc iespējas atbilstoši EKS 95.

| 5.5. | Iesaistītās dalībvalsts MFI emitēto NTF akciju/daļu gadījumā ziņotāji sniedz datu minimumu par to turētāju rezidenci saskaņā ar iekšzemes/citu iesaistīto dalībvalstu/pārējās pasaules iedalījumu, lai nodrošinātu iespēju izslēgt iesaistīto dalībvalstu nerezidentu turējumus. Attiecībā uz reģistrētajām akcijām/daļām tās emitējušais NTF vai tos pārstāvošās personas ziņo datus par to emitēto akciju/daļu turētāju rezidences un sektora iedalījumu. Attiecībā uz uzrādītāja akcijām/daļām ziņotāji sniedz datus par NTF akciju/daļu turētāju rezidences un sektora iedalījumu saskaņā ar pieeju, par kuru lēmusi attiecīgā NCB. Šī prasības izpildei var izvēlēties vienu no šādām iespējām vai šo iespēju kombināciju, kuru izvēloties ņem vērā attiecīgo tirgu organizāciju un nacionālo tiesisko regulējumu attiecīgajā dalībvalstī. Šo prasību laiku pa laikam izvērtē NCB.






  a) | Emitējošie NTF:
  NTF emitenti vai personas, kas tos juridiski pārstāv, sniedz datus par akciju/daļu turētāju rezidences iedalījumu. Šāda informācija var nākt no aģenta, kas izplata akcijas/daļas vai citas akciju/daļu emisijā, atpirkšanā vai pārvedumā iesaistītas iestādes. |
| --- | --- | --- |

5.5.

Iesaistītās dalībvalsts MFI emitēto NTF akciju/daļu gadījumā ziņotāji sniedz datu minimumu par to turētāju rezidenci saskaņā ar iekšzemes/citu iesaistīto dalībvalstu/pārējās pasaules iedalījumu, lai nodrošinātu iespēju izslēgt iesaistīto dalībvalstu nerezidentu turējumus. Attiecībā uz reģistrētajām akcijām/daļām tās emitējušais NTF vai tos pārstāvošās personas ziņo datus par to emitēto akciju/daļu turētāju rezidences un sektora iedalījumu. Attiecībā uz uzrādītāja akcijām/daļām ziņotāji sniedz datus par NTF akciju/daļu turētāju rezidences un sektora iedalījumu saskaņā ar pieeju, par kuru lēmusi attiecīgā NCB. Šī prasības izpildei var izvēlēties vienu no šādām iespējām vai šo iespēju kombināciju, kuru izvēloties ņem vērā attiecīgo tirgu organizāciju un nacionālo tiesisko regulējumu attiecīgajā dalībvalstī. Šo prasību laiku pa laikam izvērtē NCB.

a)

Emitējošie NTF:

NTF emitenti vai personas, kas tos juridiski pārstāv, sniedz datus par akciju/daļu turētāju rezidences iedalījumu. Šāda informācija var nākt no aģenta, kas izplata akcijas/daļas vai citas akciju/daļu emisijā, atpirkšanā vai pārvedumā iesaistītas iestādes.

| b) | MFI un CFI kā NTF akciju/daļu pārvaldītāji
  Kā ziņotāji MFI un CFS, kas ir NTF akciju/daļu pārvaldnieki, ziņo tādu akciju/daļu turētāju rezidences vai sektora iedalījuma datus, kuras emitējuši rezidenti NTF un kuras tiek pārvaldītas turētāja vārdā vai cita starpnieka vārdā, kurš arī ir pārvaldnieks. Šo iespēju piemēro, ja i) pārvaldnieks nodala NTF akcijas/daļas, kas tiek turētas akciju/daļu turētāja vārdā, no akcijām/daļām, kas tiek turētas citu pārvaldnieku vārdā; un ii) vairums NTF akciju/daļu iekšzemes rezidentu iestāžu pārvaldībā, kuras klasificētas kā finanšu starpnieki (MFI vai CFS). |
| --- | --- |

b)

MFI un CFI kā NTF akciju/daļu pārvaldītāji

Kā ziņotāji MFI un CFS, kas ir NTF akciju/daļu pārvaldnieki, ziņo tādu akciju/daļu turētāju rezidences vai sektora iedalījuma datus, kuras emitējuši rezidenti NTF un kuras tiek pārvaldītas turētāja vārdā vai cita starpnieka vārdā, kurš arī ir pārvaldnieks. Šo iespēju piemēro, ja i) pārvaldnieks nodala NTF akcijas/daļas, kas tiek turētas akciju/daļu turētāja vārdā, no akcijām/daļām, kas tiek turētas citu pārvaldnieku vārdā; un ii) vairums NTF akciju/daļu iekšzemes rezidentu iestāžu pārvaldībā, kuras klasificētas kā finanšu starpnieki (MFI vai CFS).

| c) | MFI un CFS kā ziņotāji par rezidentu darījumiem ar nerezidentiem saistībā ar rezidentu NTF akcijām/daļām:
  Kā ziņotāji MFI un CFS, kas ziņo par rezidentu darījumiem ar nerezidentiem saistībā ar rezidentu NTF akcijām/daļām, ziņo tādu akciju/daļu turētāju rezidences vai sektora iedalījuma datus, kuras emitējuši rezidenti NTF un kuras tie tirgo turētāja vārdā vai cita darījumā iesaistīta starpnieka vārdā. Šo iespēju piemēro, ja i) ziņošanas pārklājums ir visaptverošs, t. i., tas aptver pēc būtības visus ziņotāju veiktos darījumus; ii) tiek sniegti pareizi dati par pirkšanas un pārdošanas darījumiem ar iesaistīto dalībvalstu nerezidentiem; iii) vienu un to pašu akciju/daļu emisijas vērtības un dzēšanas vērtības atšķirība, izņemot komisijas maksas, ir minimāla; un iv) iesaistīto dalībvalstu nerezidentu turēto rezidenta NTF emitēto akciju/daļu apjoms ir neliels. |
| --- | --- |

c)

MFI un CFS kā ziņotāji par rezidentu darījumiem ar nerezidentiem saistībā ar rezidentu NTF akcijām/daļām:

Kā ziņotāji MFI un CFS, kas ziņo par rezidentu darījumiem ar nerezidentiem saistībā ar rezidentu NTF akcijām/daļām, ziņo tādu akciju/daļu turētāju rezidences vai sektora iedalījuma datus, kuras emitējuši rezidenti NTF un kuras tie tirgo turētāja vārdā vai cita darījumā iesaistīta starpnieka vārdā. Šo iespēju piemēro, ja i) ziņošanas pārklājums ir visaptverošs, t. i., tas aptver pēc būtības visus ziņotāju veiktos darījumus; ii) tiek sniegti pareizi dati par pirkšanas un pārdošanas darījumiem ar iesaistīto dalībvalstu nerezidentiem; iii) vienu un to pašu akciju/daļu emisijas vērtības un dzēšanas vērtības atšķirība, izņemot komisijas maksas, ir minimāla; un iv) iesaistīto dalībvalstu nerezidentu turēto rezidenta NTF emitēto akciju/daļu apjoms ir neliels.

| d) | Ja nepiemēro a)–c) iespējas, ziņotāji t. sk., MFI un CFS, attiecīgos datus ziņo, pamatojoties uz pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

d)

Ja nepiemēro a)–c) iespējas, ziņotāji t. sk., MFI un CFS, attiecīgos datus ziņo, pamatojoties uz pieejamo informāciju.

1. tabula

Mēneša krājumi
   (2)

| BILANCE POSTEŅI | A. | Iekšzeme |
| --- | --- | --- |

BILANCE POSTEŅI

A.

| B. | Pārējās iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

| D. | Nav nošķirtiué |
| --- | --- |

D.

MFI (4)

Ne-MFI

MFI (4)

Ne-MFI

Kopā

Bankas

Nebankas

Kredītiestādes

t. sk.: kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Kredītiestādes

t. sk.: kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Centrālā valdība (S.1311)

Pārējā valdība

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14+S.15)

Centrālā valdība (S.1311)

Pārējā valdība

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14+S.15)

t. sk.: CDP (5)

t. sk.: FIS

t. sk.: CDP (5)

t. sk.: FIS

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

(m)

(n)

(o)

(p)

(q)

(r)

(s)

(t)

PASĪVI

| 8. | Skaidrā nauda apgrozībā |
| --- | --- |

8.

| 9. | Noguldījumi |
| --- | --- |

9.

*

*

*

*

*

*

*

| — | līdz 1 gadam |
| --- | --- |

—

līdz 1 gadam

| — | ilgāki par 1 gadu |
| --- | --- |

—

ilgāki par 1 gadu

t. sk. pārvedami noguldījumi

t. sk. līdz 2 gadiem

t. sk. sindicētie kredīti

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

*

*

*

*

| 9.1e | Uz nakti |
| --- | --- |

9.1e

*

*

*

*

t. sk. pārvedami noguldījumi

| 9.2e | Ar noteikto termiņu |
| --- | --- |

9.2e

līdz 1 gadam

*

*

*

*

1–2 gadi

*

*

*

*

ilgāku par 2 gadiem

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3e | Ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu |
| --- | --- |

9.3e

līdz 3 mēnešiem

*

*

*

*

ilgāku par 3 mēnešiem

*

*

*

*

t. sk. ilgāku par 2 gadiem (3)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4e | Repo darījumi |
| --- | --- |

9.4e

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9x | Ārvalstu valūtas |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Uz nakti |
| --- | --- |

9.1x

*

*

*

*

| 9.2x | Ar noteikto termiņu |
| --- | --- |

9.2x

līdz 1 gadam

*

*

*

*

1–2 gadi

*

*

*

*

ilgāku par 2 gadiem

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3x | Ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu |
| --- | --- |

9.3x

līdz 3 mēnešiem

*

*

*

*

līdz 3 mēnešiem

*

*

*

*

t. sk. ilgāku par 2 gadiem (3)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4x | Repo darījumi |
| --- | --- |

9.4x

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 10. | NTF akcijas/daļas
   (4) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

11.

| 11e. | Euro |
| --- | --- |

11e.

Euro

| — | līdz 1 gadam |
| --- | --- |

—

līdz 1 gadam

*

| — | 1–2 gadi |
| --- | --- |

—

1–2 gadi

*

| — | ilgāk par 2 gadiem |
| --- | --- |

—

ilgāk par 2 gadiem

t. sk. līdz 2 gadiem un atļautā pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 %

*

| 11x. | Ārvalstu valūtas |
| --- | --- |

11x.

Ārvalstu valūtas

| — | līdz 1 gadam |
| --- | --- |

—

līdz 1 gadam

*

| — | 1–2 gadi |
| --- | --- |

—

1–2 gadi

*

| — | ilgāk par 2 gadiem |
| --- | --- |

—

ilgāk par 2 gadiem

t. sk. līdz 2 gadiem un atļautā pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 %

*

| 12. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

13.

1. tabula. Pasīvi

| BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

BILANCES POSTEŅI

A.

| B. | Pārējās iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

| D. | Nav nošķirti |
| --- | --- |

D.

MFI

Ne-MFI

MFI

Ne-MFI

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14+S.15)

Kopā

(p)

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

(f)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14+S.15)

t. sk.: CDP (5)

t. sk.: FIS

Kopā

Patēriņa kredīti

Kredīti mājokļa iegādei

Pārējie kredīti

t. sk.: CDP (5)

t. sk.: FIS

Kopā

Patēriņa kredīti

Kredīti mājokļa iegādei

Pārējie kredīti

t. sk.: Pašnod./Sab, kas nav JP (6)

t. sk.: Pašnod./Sab, kas nav JP (6)

AKTĪVI

| 1. | Skaidra nauda |
| --- | --- |

1.

| 1e | t. sk. euro |
| --- | --- |

1e

t. sk. euro

| 2. | Kredīti |
| --- | --- |

2.

| — | līdz 1 gadam |
| --- | --- |

—

līdz 1 gadam

| — | 1–5 gadi |
| --- | --- |

—

1–5 gadi

| — | ilgāk par 5 gadiem |
| --- | --- |

—

ilgāk par 5 gadiem

t. sk.: sindicētie kredīti

t. sk.: repo darījumi

2.e t. sk. euro

t. sk.: atjaunojami kredīti un pārsnieguma kredīti

t. sk. norēķinu kartes bezprocentu kredīts

t. sk. norēķinu kartes procentu kredīts

| 3. | Neakciju vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

| 3x | Ārvalstu valūtas |
| --- | --- |

3x

Ārvalstu valūtas

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

| 4. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

7.

1. tabula. Aktīvi

3. DAĻA

Bilance (ceturkšņa krājumi)

Monetārās attīstības sīkākai analīzei un citiem statistikas mērķiem, ECB pieprasa šādus datus par pamatrādītājiem:

| 1. | Piešķirto kredītu iedalījums apakšsektoros, termiņos un nekustamā īpašuma nodrošinājumā tām iesaistīto dalībvalstu iestādēm, kas nav MFI (sk. 2. tabulu).
  Tas ir vajadzīgs, lai varētu uzraudzīt pilnībā visu MFI kopējā kredītu finansējuma apakšsektoru un termiņstruktūru (kredīti un vērtspapīri) attiecībā pret naudas tirgus sektoru. Nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām nepieciešamas papildu “t. sk.” pozīcijas, lai norādītu kredītus, kas nodrošināti ar nekustamā īpašuma nodrošinājumu.
  Kredītiem euro ar sākotnējo termiņu ilgāku par vienu gadu un sākotnējo termiņu ilgāku par diviem gadiem attiecībā pret nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām nepieciešamas papildu “t. sk.” pozīcijas, lai norādītu dažus atlikušos termiņus un procentu likmju maiņas periodus (sk. 2. tabulu). Ar procentu likmes maiņu saprot kredīta procentu likmes izmaiņas, kas paredzētas spēkā esošajā kredīta līgumā. Kredīti, uz kuriem attiecas procentu likmes maiņa, cita starpā ietver kredītus ar procentu likmēm, kas periodiski tiek pārskatītas saskaņā ar indeksa novērtējumu (piem., Euribor), kredītus ar procentu likmēm, kas tiek pārskatītas nepārtraukti (mainīgās likmes), un kredītus ar procentu likmēm, kas tiek pārskatītas pēc MFI ieskatiem. |
| --- | --- |

1.

Piešķirto kredītu iedalījums apakšsektoros, termiņos un nekustamā īpašuma nodrošinājumā tām iesaistīto dalībvalstu iestādēm, kas nav MFI (sk. 2. tabulu).

Tas ir vajadzīgs, lai varētu uzraudzīt pilnībā visu MFI kopējā kredītu finansējuma apakšsektoru un termiņstruktūru (kredīti un vērtspapīri) attiecībā pret naudas tirgus sektoru. Nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām nepieciešamas papildu “t. sk.” pozīcijas, lai norādītu kredītus, kas nodrošināti ar nekustamā īpašuma nodrošinājumu.

Kredītiem euro ar sākotnējo termiņu ilgāku par vienu gadu un sākotnējo termiņu ilgāku par diviem gadiem attiecībā pret nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām nepieciešamas papildu “t. sk.” pozīcijas, lai norādītu dažus atlikušos termiņus un procentu likmju maiņas periodus (sk. 2. tabulu). Ar procentu likmes maiņu saprot kredīta procentu likmes izmaiņas, kas paredzētas spēkā esošajā kredīta līgumā. Kredīti, uz kuriem attiecas procentu likmes maiņa, cita starpā ietver kredītus ar procentu likmēm, kas periodiski tiek pārskatītas saskaņā ar indeksa novērtējumu (piem., Euribor), kredītus ar procentu likmēm, kas tiek pārskatītas nepārtraukti (mainīgās likmes), un kredītus ar procentu likmēm, kas tiek pārskatītas pēc MFI ieskatiem.

| 2. | MFI noguldījumu saistību iedalījums apakšsektoros attiecībā pret iesaistīto dalībvalstu valdību (izņemot centrālo valdību) (sk. 2.tabulu).
  Tas tiek prasīts kā papildinoša informācija ikmēneša ziņojumiem. |
| --- | --- |

2.

MFI noguldījumu saistību iedalījums apakšsektoros attiecībā pret iesaistīto dalībvalstu valdību (izņemot centrālo valdību) (sk. 2.tabulu).

Tas tiek prasīts kā papildinoša informācija ikmēneša ziņojumiem.

| 3. | Sektoru iedalījums pēc pozīcijām ar darījuma partneriem, kas atrodas ārpus iesaistītās dalībvalsts (t. i., neiesaistītās ES dalībvalstis un pārējā pasaule) (sk. 2. tabulu).
  Sektoru iedalījumu atbilstoši Nacionālo kontu sistēmai (“NKS 93”) piemēro gadījumos, ja nav spēkā EKS 95. |
| --- | --- |

3.

Sektoru iedalījums pēc pozīcijām ar darījuma partneriem, kas atrodas ārpus iesaistītās dalībvalsts (t. i., neiesaistītās ES dalībvalstis un pārējā pasaule) (sk. 2. tabulu).

Sektoru iedalījumu atbilstoši Nacionālo kontu sistēmai (“NKS 93”) piemēro gadījumos, ja nav spēkā EKS 95.

| 4. | Iedalījums pēc valstīm (sk. 3.tabulu).
  Šis iedalījums ir vajadzīgs monetāro attīstības tendenču sīkākai analīzei, kā arī pārejas prasībām un datu kvalitātes pārbaudei. |
| --- | --- |

4.

Iedalījums pēc valstīm (sk. 3.tabulu).

Šis iedalījums ir vajadzīgs monetāro attīstības tendenču sīkākai analīzei, kā arī pārejas prasībām un datu kvalitātes pārbaudei.

| 5. | Iedalījums pēc valūtas (sk. 4.tabulu).
  Šis iedalījums nepieciešams, lai varētu veikt darījumu aprēķināšanu monetāro kopsavilkuma rādītāju un bilances posteņu, kas koriģēti atbilstoši valūtas kursa pārmaiņām, vajadzībām, ja šādi rādītāji aptver visas valūtas kopā. |
| --- | --- |

5.

Iedalījums pēc valūtas (sk. 4.tabulu).

Šis iedalījums nepieciešams, lai varētu veikt darījumu aprēķināšanu monetāro kopsavilkuma rādītāju un bilances posteņu, kas koriģēti atbilstoši valūtas kursa pārmaiņām, vajadzībām, ja šādi rādītāji aptver visas valūtas kopā.

2. tabula

Ceturkšņa krājumi (sektoru dalījums)

| BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

BILANCES POSTEŅI

A.

| B. | Pārējās iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

Ne-MFI

Ne-MFI

Kopā

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Bankas

Nebankas

Kopā

Centrālā valdība (S.1311)

Pārējā valdība

Kopā

Pārējie pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14+S.15)

Kopā

Centrālā valdība (S.1311)

Pārējā valdība

Kopā

Pārējie pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14+S.15)

Valdība

Pārējie rezidentu sektori

Kopā

Pavalsts valdība (S.1312)

Vietējā valdība (S.1313)

Sociālā nodrošinājuma fondi (S.1314)

Kopā

Patēriņa kredīts

Kredīti mājokļa iegādei

Pārējie kredīti

Kopā

Pavalsts valdība (S.1312)

Vietējā valdība (S.1313)

Sociālā nodrošinājuma fondi (S.1314)

Kopā

Patēriņa kredīts

Kredīti mājokļa iegādei

Pārējie kredīti

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

Nekustamā īpašuma nodrošinājums

PASĪVI

| 8. | Skaidrā nauda apgrozībā |
| --- | --- |

8.

Skaidrā nauda apgrozībā

| 9. | Noguldījumi |
| --- | --- |

9.

Noguldījumi

M

M

M

| 9.1. | Uz nakti |
| --- | --- |

9.1.

Uz nakti

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.2. | Ar noteikto termiņu |
| --- | --- |

9.2.

Ar noteikto termiņu

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.3. | Ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu |
| --- | --- |

9.3.

Ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.4. | Repo darījumi |
| --- | --- |

9.4.

Repo darījumi

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 10. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

10.

NTF akcijas/daļas

| 11. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

11.

Emitētie parāda vērtspapīri

| 12. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

12.

Kapitāls un rezerves

| 13. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

13.

Pārējie pasīvi

AKTĪVI

| 1. | Skaidrā nauda |
| --- | --- |

1.

Skaidrā nauda

| 2. | Kredīti |
| --- | --- |

2.

Kredīti

M

M

M

M

M

līdz 1 gadam

M

M

M

M

M

M

M

M

1–5 gadi

M

M

M

M

M

M

M

M

ilgāk par 5 gadiem

M

M

M

M

M

M

M

M

| 2e | Euro |
| --- | --- |

2e

Euro

Kredīti ar sākotnējo termiņu ilgāku par 1 gadu

t. sk. kredīti ar atlikušo termiņu līdz 1 gadam, ieskaitot

t. sk. kredīti ar sākotnējo termiņu ilgāku par 1 gadu un procentu likmes maiņu nākamo 12 mēnešu laikā

Kredīti ar sākotnējo termiņu ilgāku par 2 gadiem

t. sk. kredīti ar atlikušo termiņu līdz 2 gadiem, ieskaitot

t. sk. kredīti ar sākotnējo termiņu ilgāku par 2 gadiem un procentu likmes maiņu nākamo 24 mēnešu laikā

| 3. | Neakciju vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

Neakciju vērtspapīri

M

M

M

M

M

līdz 1 gadam

ilgāk par 1 gadu

| 4. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

4.

NTF akcijas/daļas

| 5. | Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.

Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri

M

M

M

| 6. | Pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

6.

Pamatlīdzekļi

| 7. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

7.

Pārējie aktīvi

M

Mēneša datu prasības, sk. 1. tabulu.

3. tabula

Ceturkšņa krājumi (valstu dalījums)

| BILANCES POSTEŅI | Katra no pārējām iesaistītajām dalībvalstīm (t. i., izņemot iekšzemes sektoru) un katra no pārējām ES dalībvalstīm | Pārējā pasaule (izņemot ES) |
| --- | --- | --- |
| Dalībvalsts | Dalībvalsts | Dalībvalsts | Dalībvalsts |
| PASĪVI | | | | | |
| 8 | Skaidrā nauda apgrozībā |

BILANCES POSTEŅI

Katra no pārējām iesaistītajām dalībvalstīm (t. i., izņemot iekšzemes sektoru) un katra no pārējām ES dalībvalstīm

Pārējā pasaule (izņemot ES)

Dalībvalsts

Dalībvalsts

Dalībvalsts

Dalībvalsts

PASĪVI

8

| 9. | Noguldījumi |
| --- | --- |

9.

no MFI

no ne-MFI

| 10. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Parāda vērtspapīru emisijas |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

13.

AKTĪVI

| 1. | Skaidrā nauda |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kredīti |
| --- | --- |

2.

MFI

Neakciju vērtspapīri

| 3. | Neakciju vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

MFI emitēti

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

ne-MFI emitēti

| 4. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

7.

4. tabula

Ceturkšņa krājumi (valūtu dalījums)

| BILANCES POSTEŅI | Visas valūtas kopā | Euro | ES valūtas, kas nav euro | Valūtas, kas nav ES dalībvalstu valūtas, kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopā | ES dalībvalstu valūtas | ES dalībvalstu valūtas | ES dalībvalstu valūtas | GBP | Kopā | USD | JPY | CHF | Atlikušās valūtas kopā |
| Pasīvi | | | | | | | | | | | | |
| 9. | Noguldījumi |

BILANCES POSTEŅI

Visas valūtas kopā

Euro

ES valūtas, kas nav euro

Valūtas, kas nav ES dalībvalstu valūtas, kopā

Kopā

ES dalībvalstu valūtas

ES dalībvalstu valūtas

ES dalībvalstu valūtas

GBP

Kopā

USD

JPY

CHF

Atlikušās valūtas kopā

Pasīvi

9.

| A. | Iekšzemes |
| --- | --- |

A.

no MFI

M

M

no ne-MFI

M

| B. | Pārējās iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

no MFI

M

M

no ne-MFI

M

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

līdz 1 gadam

M

ilgāk par 1 gadu

M

no bankām

Q

no nebankām

| 10. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

11.

M

M

| 12. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

12.

M

| 13. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

13.

M

AKTĪVI

| 2. | Kredīti |
| --- | --- |

2.

| A. | Iekšzemes |
| --- | --- |

A.

MFI

M

ne-MFI

M

M

| B. | Pārējās iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

MFI

M

ne-MFI

M

M

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

ilgāk par 1 gadu

M

ilgāk par 1 gadu

M

bankām

Q

ne-bankām

| 3. | Neakciju vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

| A. | Iekšzemes |
| --- | --- |

A.

MFI emitēti

M

M

ne-MFI emitēti

M

M

| B. | Pārējās iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

MFI emitēti

M

M

ne-MFI emitēti

M

M

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

banku emitēti

Q

nebanku emitēti

| 4. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

4.

| A. | Iekšzemes |
| --- | --- |

A.

M

| B. | Pārējās iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

M

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

M

| 5.+ 6. + 7. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

5.+ 6. + 7.

M

M

Mēneša datu prasības, sk. 1. tabulu.

Q

Ceturkšņa datu prasības, sk. 2. tabulu.

4. DAĻA

Ārpusbilances informācija (gada dati)

Maksājumu statistikas un citiem mērķiem ECB prasa šādus divus posteņus:

| 1. | Pārvedamu noguldījumu uz nakti kontu skaits.
  Šajā postenī norāda pārvedamu noguldījumu uz nakti (sk. instrumentu kategoriju definīcijas II pielikuma 2. daļā) kontu skaitu ziņotājā iestādē. |
| --- | --- |

1.

Pārvedamu noguldījumu uz nakti kontu skaits.

Šajā postenī norāda pārvedamu noguldījumu uz nakti (sk. instrumentu kategoriju definīcijas II pielikuma 2. daļā) kontu skaitu ziņotājā iestādē.

| 2. | Pārvedamu noguldījumu uz nakti kontu skaits: ar interneta/personālā datora sasaisti.
  Šajā postenī norāda pārvedamu noguldījumu uz nakti kontu skaits ziņotājā iestādē, kuriem konta turētājs var piekļūt elektroniski un var tos izmantot elektroniski ar interneta bankas vai datora bankas palīdzību, maksājumu veikšanai lietojot īpašu programmnodrošinājumu un īpašas telekomunikāciju līnijas. Pārvedamus noguldījumus uz nakti ar piekļuvi, izmantojot telefonbanku vai mobilo telefonu banku, neiekļauj, ja vien tie nav pieejami arī ar internetbankas vai ar datoru saistītu bankas pakalpojumu palīdzību. |
| --- | --- |

2.

Pārvedamu noguldījumu uz nakti kontu skaits: ar interneta/personālā datora sasaisti.

Šajā postenī norāda pārvedamu noguldījumu uz nakti kontu skaits ziņotājā iestādē, kuriem konta turētājs var piekļūt elektroniski un var tos izmantot elektroniski ar interneta bankas vai datora bankas palīdzību, maksājumu veikšanai lietojot īpašu programmnodrošinājumu un īpašas telekomunikāciju līnijas. Pārvedamus noguldījumus uz nakti ar piekļuvi, izmantojot telefonbanku vai mobilo telefonu banku, neiekļauj, ja vien tie nav pieejami arī ar internetbankas vai ar datoru saistītu bankas pakalpojumu palīdzību.

Tabula

Gada dati

| ĀRPUSBILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

ĀRPUSBILANCES POSTEŅI

A.

| B. | Pārējās iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

| C. | PP |
| --- | --- |

C.

| D. | Nav nošķirti |
| --- | --- |

D.

Ne-MFI

Ne-MFI

Ne-MFI

Ne-MFI (7)

Pārvedamu noguldījumu uz nakti kontu skaits

Pārvedamu ar internetu/datoru saistītu noguldījumu uz nakti kontu skaits

5. DAĻA

Ziņošana par pārvērtēšanas korekcijām darījumu apkopošanai

Lai apkopotu darījumus attiecībā uz kopējiem monetārajiem rādītājiem un darījumu partneriem iesaistītās dalībvalsts teritorijā, ECB paredz pārvērtēšanas korekcijas saistībā ar kredītu norakstīšanu/samazināšanu, kā arī vērtspapīru cenas pārvērtēšanu.

1.   Kredītu norakstīšana/samazināšana

Korekcijas attiecībā uz kredītu norakstīšanu/samazināšanu ziņo, lai ļautu ECB apkopot finanšu darījumus attiecībā uz krājumiem, par kuriem ziņots divos iepriekšējos ziņošanas periodos. Korekcija atspoguļo pārmaiņas saskaņā ar 2. un 3. daļu ziņotajos kredītu krājumos, kas radušās, piemērojot samazināšanu, t. sk. visas kredīta neatmaksātās summas samazināšanu (norakstīšanu). Korekcijā ir jāatspoguļo arī pārmaiņas kredītu uzkrājumu līmenī, ja NCB izlemj, ka bilances krājumi tiek iegrāmatoti bez uzkrājumiem. Iekļauj arī kredītu norakstīšanu/samazināšanu, ko konstatē, kredītus pārdodot vai nododot trešajām personām, ja tā ir identificējama.

Minimālās prasības kredītu norakstīšanai/samazināšanai ir izklāstītas 1.A. tabulā.

2.   Vērtspapīru cenas pārvērtēšana

Vērtspapīru cenas pārvērtēšanas korekcija attiecas uz vērtspapīru vērtības svārstībām, kas rodas sakarā ar pārmaiņām cenā, ar kādu vērtspapīrus grāmato vai tirgo. Korekcija ietver pārmaiņas, kas vērtspapīru grāmatošanas vērtības pārmaiņu dēļ laika gaitā notikušas perioda beigu bilances atlikuma vērtībā, t. i., iespējamo peļņu vai zaudējumus. Tā var ietvert arī vērtības pārmaiņas, kas rodas vērtspapīru darījumu dēļ, t. i., realizēto peļņu vai zaudējumus.

Minimālās prasības vērtspapīru cenas pārvērtēšanai ir izklāstītas 1.A. tabulā.

Obligāto ziņošanas prasību neattiecina uz bilances pasīvu pusi. Tomēr, ja tās novērtēšanas prakses rezultātā, kuru ziņotāji piemēro emitētajiem parāda vērtspapīriem, mainās to perioda beigu atlikums, NCB ir atļauts vākt datus par šādām pārmaiņām. Par šādiem datiem ziņo kā par “citas pārvērtēšanas” korekciju.

1.A tabula

Mēneša pārvērtēšanas korekcijas
   (8)

| BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

BILANCES POSTEŅI

A.

| B. | Pārējās iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

| D. | Nav nošķirti |
| --- | --- |

D.

MFI

Ne-MFI

MFI

Ne-MFI

t. sk. kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB

Valdība

Pārējie rezidentu sektori

t. sk. kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB

Valdība

Pārējie rezidentu sektori

Centrālā valdība

Pārējā valdība

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15)

Centrālā valdība

Pārējā valdība

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15)

PASĪVI

| 8 | Skaidrā nauda apgrozībā |
| --- | --- |

8

| 9. | Noguldījumi |
| --- | --- |

9.

līdz 1 gadam

ilgāk par 1 gadu

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

| 9.1e | Uz nakti |
| --- | --- |

9.1e

| 9.2e | Ar noteikto termiņu |
| --- | --- |

9.2e

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

| 9.3e | Ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu |
| --- | --- |

9.3e

līdz 3 mēnešiem

ilgāk par 3 mēnešiem

t. sk. ilgāk par 2 gadiem

| 9.4e | Repo |
| --- | --- |

9.4e

| 9.x | Ārvalstu valūtas |
| --- | --- |

9.x

| 9.1x | Uz nakti |
| --- | --- |

9.1x

| 9.2x | Ar noteikto termiņu |
| --- | --- |

9.2x

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

| 9.3x | Ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu |
| --- | --- |

9.3x

līdz 3 mēnešiem

ilgāk par 3 mēnešiem

t. sk. ilgāk par 2 gadiem

| 9.4x | Repo |
| --- | --- |

9.4x

| 10. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

11.

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

līdz 1 gadam

*

1–2 gadi

*

ilgāk par 2 gadiem

*

| 11x | Ārvalstu valūtas |
| --- | --- |

11x

Ārvalstu valūtas

līdz 1 gadam

*

1–2 gadi

*

ilgāk par 2 gadiem

*

| 12. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

13.

1.A tabula. Pasīvi

| BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

BILANCES POSTEŅI

A.

| B. | Pārējās iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

| D. | Nav nošķirti |
| --- | --- |

D.

MFI

Ne-MFI

MFI

Ne-MFI

Vispārējā valdība

Pārējie rezidentu sektori

Vispārējā valdība

Pārējie rezidentu sektori

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15)

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15)

Patēriņa kredīts

Kredīti mājokļa iegādei

Pārējie kredīti

Patēriņa kredīts

Kredīti mājokļa iegādei

Pārējie kredīti

t. sk.: SP/UP (10)

Pārējie kredīti (10)

AKTĪVI

| 1. | Skaidra nauda |
| --- | --- |

1.

| 1e | t. sk. euro |
| --- | --- |

1e

t. sk. euro

| 2. | Kredīti |
| --- | --- |

2.

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

līdz 1 gadam

1–5 gadi

ilgāk par 5 gadiem

t. sk.: sindicētie kredīti

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 2e | t. sk., euro |
| --- | --- |

2e

t. sk., euro

| 3. | Neakciju vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

t. sk.: ilgāki par 2 gadiem (9)

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

(ailes nav)

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

| 3x | Ārvalstu valūtas |
| --- | --- |

3x

Ārvalstu valūtas

(ailes nav)

līdz 1 gadam

1–2 gadi

ilgāk par 2 gadiem

| 4. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri
   (9) |
| --- | --- |

5.

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

OBLIGĀTI

| 6. | Pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

7.

1.A tabula. Aktīvi

6. DAĻA

Ziņošanas prasības kredītu vērtspapīrošanai un citiem darījumiem ar kredītiem

1.   Definīcijas

Šajā daļā “neatzīšana” ir kredīta vai tā daļas neiekļaušana krājumos, kas ziņoti saskaņā ar I pielikuma 2. un 3. daļu, t. sk. neiekļaušanu tādēļ, ka piemērots 8. panta 6. punktā minētais atbrīvojums.

2.   Vispārīgās prasības

Dati tiek ziņoti saskaņā ar 7. panta 2. punktu, attiecīgos gadījumos kvalificējot pēc 7. panta 4. punkta. Visi datu posteņi ir iedalīti pēc kredīta ņēmēju rezidences un apakšsektora, kā norādīts 5. tabulas aiļu virsrakstos. Kredītus, kas atsavināti vērtspapīrošanā vai atrodas tās pārejas fāzē (kad vērtspapīrošana vēl nav pabeigta, jo vērtspapīri vai līdzīgi instrumenti vēl nav emitēti ieguldītājiem), uzskata par tādiem, kas jau vērtspapīroti.

3.   Vērtspapīroto vai citādi pārvesto kredītu neto plūsmas ziņošanas prasības

| 3.1. | 5. panta 1. punkta nolūkiem MFI 5. tabulas 1. un 2. daļas posteņus aprēķina kā to kredītu neto plūsmas, kas attiecīgajā periodā vērtspapīroti vai citādi atsavināti, atņemot attiecīgajā periodā iegūtos kredītus. Kredītus, kas pārvesti un citu euro zonas MFI vai iegūti no tās, un kredītus, kuru nodošana notiek ar ziņotāju saistītas apvienošanās, pārņemšanas vai sadales rezultātā, šajā aprēķinā neiekļauj. |
| --- | --- |

3.1.

5. panta 1. punkta nolūkiem MFI 5. tabulas 1. un 2. daļas posteņus aprēķina kā to kredītu neto plūsmas, kas attiecīgajā periodā vērtspapīroti vai citādi atsavināti, atņemot attiecīgajā periodā iegūtos kredītus. Kredītus, kas pārvesti un citu euro zonas MFI vai iegūti no tās, un kredītus, kuru nodošana notiek ar ziņotāju saistītas apvienošanās, pārņemšanas vai sadales rezultātā, šajā aprēķinā neiekļauj.

| 3.2. | 3.1. sadaļā minētos posteņus 5. tabulas 1. un 2. daļā iedala šādi:






  — | atsavināšanu un iegūšanu, kas ietekmē kredītu krājumus, kas ziņoti saskaņā ar I pielikuma 2. un 3. daļu, t. i., atsavināšanai nozīmējot neatzīšanu un iegādei nozīmējot atzīšanu vai atkalatzīšanu, iekļauj 1. daļā, |
| --- | --- | --- |

3.2.

3.1. sadaļā minētos posteņus 5. tabulas 1. un 2. daļā iedala šādi:

—

atsavināšanu un iegūšanu, kas ietekmē kredītu krājumus, kas ziņoti saskaņā ar I pielikuma 2. un 3. daļu, t. i., atsavināšanai nozīmējot neatzīšanu un iegādei nozīmējot atzīšanu vai atkalatzīšanu, iekļauj 1. daļā,

| — | atsavināšanu un iegūšanu, kas neietekmē kredītu krājumus, kas ziņoti saskaņā ar I pielikuma 2. un 3. daļu, t. i., atsavināšanai nenozīmējot neatzīšanu un iegādei nenozīmējot atzīšanu vai atkalatzīšanu, iekļauj 2. daļā, |
| --- | --- |

—

atsavināšanu un iegūšanu, kas neietekmē kredītu krājumus, kas ziņoti saskaņā ar I pielikuma 2. un 3. daļu, t. i., atsavināšanai nenozīmējot neatzīšanu un iegādei nenozīmējot atzīšanu vai atkalatzīšanu, iekļauj 2. daļā,

| 3.3. | Posteņi 5. tabulas 1. daļā tiek par katru mēnesi iedalīti sīkāk saskaņā ar kredīta pārveduma darījuma partneri, atsevišķi norādot FIS, t. sk. FIS euro zonas rezidentes, un citus darījuma partnerus. Sīkāks iedalījums pēc sākotnējā termiņa un kredīta mērķa tiek prasīts tikai par ceturksni attiecībā uz dažiem 5.b tabulā norādītajiem posteņiem. |
| --- | --- |

3.3.

Posteņi 5. tabulas 1. daļā tiek par katru mēnesi iedalīti sīkāk saskaņā ar kredīta pārveduma darījuma partneri, atsevišķi norādot FIS, t. sk. FIS euro zonas rezidentes, un citus darījuma partnerus. Sīkāks iedalījums pēc sākotnējā termiņa un kredīta mērķa tiek prasīts tikai par ceturksni attiecībā uz dažiem 5.b tabulā norādītajiem posteņiem.

4.   Prasības vērtspapīrošanā apkalpoto kredītu vēl neatmaksāto summu ziņošanai

| 4.1. | Prasības, kas minētas 5. panta 2. punktā, tiek piemērotas neatkarīgi no tā, vai apkalpotie kredīti vai to attiecīgās apkalpošanas tiesības tiek atzītas ziņotāja bilancē. Dati tiek ziņoti saskaņā ar 5. tabulas 3. daļu. |
| --- | --- |

4.1.

Prasības, kas minētas 5. panta 2. punktā, tiek piemērotas neatkarīgi no tā, vai apkalpotie kredīti vai to attiecīgās apkalpošanas tiesības tiek atzītas ziņotāja bilancē. Dati tiek ziņoti saskaņā ar 5. tabulas 3. daļu.

| 4.2. | Attiecībā uz kredītiem, kas tiek apkalpoti citās euro zonas dalībvalstīs rezidējošu FIS labā, MFI sniedz sīkāku iedalījumu, apkopojot apkalpotos kredītus par katru dalībvalsti, kurā rezidē FIS. |
| --- | --- |

4.2.

Attiecībā uz kredītiem, kas tiek apkalpoti citās euro zonas dalībvalstīs rezidējošu FIS labā, MFI sniedz sīkāku iedalījumu, apkopojot apkalpotos kredītus par katru dalībvalsti, kurā rezidē FIS.

| 4.3. | NCB var no katras rezidentes MFI, kas ir vērtspapīroto kredītu pakalpojumu sniedzējs, vākt 5. panta 2. punktā minētos datus vai to daļu par katru FIS atsevišķi. Ja NCB uzskata, ka 4.1. sadaļā minētos datus un 4.2. sadaļā minētos iedalījumus var vākt par atsevišķām FIS, tā informē MFI par to, vai 4.1. sadaļā un 4.2. sadaļā minētā ziņošana ir nepieciešama un kādā apmērā tā ir nepieciešama. |
| --- | --- |

4.3.

NCB var no katras rezidentes MFI, kas ir vērtspapīroto kredītu pakalpojumu sniedzējs, vākt 5. panta 2. punktā minētos datus vai to daļu par katru FIS atsevišķi. Ja NCB uzskata, ka 4.1. sadaļā minētos datus un 4.2. sadaļā minētos iedalījumus var vākt par atsevišķām FIS, tā informē MFI par to, vai 4.1. sadaļā un 4.2. sadaļā minētā ziņošana ir nepieciešama un kādā apmērā tā ir nepieciešama.

5.   Ziņošanas prasības MFI, kas piemēro SGS 39 vai līdzīgus nacionālos grāmatvedības noteikumus

| 5.1. | MFI, kas piemēro SGS 39 vai līdzīgus noteikumus ziņo mēneša beigu neatmaksātās summas kredītiem, kas atsavināti vērtspapīrošanas ceļā un uz ko neattiecas neatzīšana saskaņā ar 5. tabulas 4. daļu. |
| --- | --- |

5.1.

MFI, kas piemēro SGS 39 vai līdzīgus noteikumus ziņo mēneša beigu neatmaksātās summas kredītiem, kas atsavināti vērtspapīrošanas ceļā un uz ko neattiecas neatzīšana saskaņā ar 5. tabulas 4. daļu.

| 5.2. | MFI, kurām piemēro 8. panta 6. punkta atbrīvojumu, ziņo ceturkšņa beigu neatmaksātās summas kredītiem, kas atsavināti vērtspapīrošanas ceļā un uz ko attiecas neatzīšana, bet kas joprojām tiek atzīti finanšu pārskatos saskaņā ar 5. tabulas 4. daļu. |
| --- | --- |

5.2.

MFI, kurām piemēro 8. panta 6. punkta atbrīvojumu, ziņo ceturkšņa beigu neatmaksātās summas kredītiem, kas atsavināti vērtspapīrošanas ceļā un uz ko attiecas neatzīšana, bet kas joprojām tiek atzīti finanšu pārskatos saskaņā ar 5. tabulas 4. daļu.

5.a tabula

Vērtspapīrošana un citi kredītu pārvedumi: mēneša dati

| BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

BILANCES POSTEŅI

A.

| B. | Pārējās iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Kopā

Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314)

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15)

Kopā

Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314)

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15)

| 1. | Vērtspapīroto vai citādi pārvesto kredītu neto plūsmas: darījumi, kas ietekmē ziņoto kredītu krājumus, kuri aprēķināti no atsavināšanas atņemot iegādi |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Pārveduma darījuma parteneris ir FIS |
| --- | --- |

1.1.

Pārveduma darījuma parteneris ir FIS

| 1.1.1. | t.sk pārveduma darījuma partneris ir euro zonas FIS |
| --- | --- |

1.1.1.

t.sk pārveduma darījuma partneris ir euro zonas FIS

| 1.2. | pārējās pārveduma darījuma puses |
| --- | --- |

1.2.

pārējās pārveduma darījuma puses

| 2. | Vērtspapīroto vai citādi pārvesto kredītu neto plūsmas: darījumi, kas neietekmē ziņoto kredītu krājumus, kuri aprēķināti no atsavināšanas atņemot iegādi |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Visas pārveduma darījuma puses |
| --- | --- |

2.1.

Visas pārveduma darījuma puses

| 3. | Neatmaksātās to kredītu summas, kas tiek apkalpoti vērtspapīrošanā
   (11) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Neatmaksātās to kredītu summas, kas nav svītroti no bilances
   (12) |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Kopā |
| --- | --- |

4.1

Kopā

| 4.1.1 | t.sk. vērtspapīroti, izmantojot euro zonas FIS |
| --- | --- |

4.1.1

t.sk. vērtspapīroti, izmantojot euro zonas FIS

5.b tabula

Vērtspapīrošana un citi kredītu pārvedumi: ceturkšņa dati

| BILANCES POSTEŅI | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- |

BILANCES POSTEŅI

A.

| B. | Pārējās iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

| C. | Pārējā pasaule |
| --- | --- |

C.

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Valdība (S.13)

Pārējie rezidentu sektori

Kopā

Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314)

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15)

Kopā

Pārējā valdība (S.1312+S.1313+S.1314)

Kopā

Pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123+S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas iestādes (S.14+S.15)

Patēriņa kredīts

Kredīti mājokļa iegādei

Pārējie kredīti

Patēriņa kredīts

Kredīti mājokļa iegādei

Pārējie kredīti

SP/UP (13)

SP/UP (13)

| 1. | Vērtspapīroto vai citādi pārvesto kredītu neto plūsmas: darījumi, kas ietekmē ziņoto kredītu krājumus, kuri aprēķināti no atsavināšanas atņemot iegādi |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | darījuma partneris ir FIS |
| --- | --- |

1.1.

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Kredīta mērķis

līdz 1 gadam

1–5 gadi

ilgāk par 5 gadiem

| 1.1.1. | t. sk darījuma partneris ir euro zonas FIS |
| --- | --- |

1.1.1.

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

līdz 1 gadam

1–5 gadi

ilgāk par 5 gadiem

| 1.2. | Citas pārveduma darījuma puses |
| --- | --- |

1.2.

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Kredīta mērķis

| 2. | Vērtspapīroto vai citādi pārvesto kredītu neto plūsmas: darījumi, kas neietekmē ziņoto kredītu krājumus, kuri aprēķināti no atsavināšanas atņemot iegādi |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Visas pārveduma darījuma puses |
| --- | --- |

2.1.

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 3. | Neatmaksātās to kredītu summas, kas tiek apkalpoti vērtspapīrošanā |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Apkalpotie kredīti visas FIS |
| --- | --- |

3.1.

līdz 1 gadam

1–5 gadi

ilgāk par 5 gadiem

| 3.1.1 | Apkalpotie kredīti: t. sk. euro zonas FIS |
| --- | --- |

3.1.1

līdz 1 gadam

1–5 gadi

ilgāk par 5 gadiem

M

Mēneša datu prasības, skat. 5.a tabulu.

7. DAĻA

Vienkāršota ziņošana mazām kredītiestādēm

Kredītiestādes, uz kurām attiecas 8. panta 1. punkta d) Apakšpunktā minētie atbrīvojumi, var tikt atbrīvotas no šādām prasībām:

| 1. | Iedalījums pēc valūtas, kas minēts 2. daļas 4. sadaļā; |
| --- | --- |

1.

Iedalījums pēc valūtas, kas minēts 2. daļas 4. sadaļā;

| 2. | Šādu pozīciju atsevišķa norādīšana:






  — | pozīcijas ar centrālajiem darījuma partneriem, kas minētas 2. daļas 5.3. sadaļā, |
| --- | --- | --- |

2.

Šādu pozīciju atsevišķa norādīšana:

—

pozīcijas ar centrālajiem darījuma partneriem, kas minētas 2. daļas 5.3. sadaļā,

| — | sindicētie kredīti, kas norādīti 2. daļas 1. tabulā, |
| --- | --- |

—

sindicētie kredīti, kas norādīti 2. daļas 1. tabulā,

| — | parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz diviem gadiem un atļauto pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 %, kas norādīti 2. daļas 1. tabulā; |
| --- | --- |

—

parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz diviem gadiem un atļauto pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 %, kas norādīti 2. daļas 1. tabulā;

| 3. | Iedalījums pēc sektora, kas minēts 3. daļas 3. sadaļā; |
| --- | --- |

3.

Iedalījums pēc sektora, kas minēts 3. daļas 3. sadaļā;

| 4. | Iedalījums pēc valsts, kas minēts 3. daļas 4. sadaļā; |
| --- | --- |

4.

Iedalījums pēc valsts, kas minēts 3. daļas 4. sadaļā;

| 5. | Valūtu iedalījums, kas minēts 3. daļas 5. sadaļā. |
| --- | --- |

5.

Valūtu iedalījums, kas minēts 3. daļas 5. sadaļā.

Turklāt šīs kredītiestādes var izpildīt 2., 5. un 6. daļā minētās ziņošanas prasības, datus ziņojot tikai ceturkšņa datus un ievērojot savlaicīguma prasības, kas 6. panta 3. punktā noteiktas ceturkšņa statistikai.

8. DAĻA

Kopsavilkums

Iedalījumu apkopojums MFI sektora kopsavilkuma bilances mērķiem (14)

| Instrumentu un termiņu kategorijas |
| --- |
| BILANCES POSTEŅI |
| AKTĪVI | PASĪVI |
| 1. | Skaidrā nauda |

Instrumentu un termiņu kategorijas

BILANCES POSTEŅI

AKTĪVI

PASĪVI

1.

| 2. | Kredīti | līdz 1 gadam
   (15) |
| --- | --- | --- |

2.

līdz 1 gadam
   (15)

| | 1–5 gadi
   (15) |
| --- | --- |

1–5 gadi
   (15)

| | ilgāki par 5 gadiem
   (15) |
| --- | --- |

ilgāki par 5 gadiem
   (15)

t. sk.: sindicētie kredīti

t. sk.: repo darījumi

t. sk.: atjaunojami kredīti un pārsnieguma kredīti

t. sk.: norēķinu kartes bezprocentu kredīts (euro)

t. sk.: norēķinu kartes procentu kredīts (euro)

t. sk.: nekustamā īpašuma nodrošinājums (16)

Kredīti ar sākotnējo termiņu ilgāku par 1 gadu (euro)

t. sk.: kredīti ar atlikušo termiņu mazāku par 1 gadu

t. sk.: kredīti ar atlikušo termiņu ilgāku par 1 gadu un procentu likmes maiņu nākamo 12 mēnešu laikā

Kredīti ar sākotnējo termiņu ilgāku par 2 gadiem (euro)

t. sk.: kredīti ar atlikušo termiņu mazāku par 2 gadiem

t. sk.: Kredīti ar atlikušo termiņu ilgāku par 2 gadiem un procentu likmes maiņu nākamo 24 mēnešu laikā

| 3. | Neakciju vērtspapīri | līdz 1 gadam
   (17) |
| --- | --- | --- |

3.

līdz 1 gadam
   (17)

| | 1–2 gadi
   (17) |
| --- | --- |

1–2 gadi
   (17)

| | ilgāki par 2 gadiem
   (17) |
| --- | --- |

ilgāki par 2 gadiem
   (17)

| 4. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skaidrā nauda apgrozībā |
| --- | --- |

8.

| 9. | Noguldījumi | līdz 1 gadam
   (18) |
| --- | --- | --- |

9.

līdz 1 gadam
   (18)

| | ilgāk par 1 gadu
   (18) |
| --- | --- |

ilgāk par 1 gadu
   (18)

t. sk. pārvedami noguldījumi

t. sk. līdz 2 gadiem

t. sk. sindicētie kredīti

| 9.1. | Noguldījumi uz nakti

  t. sk. pārvedami noguldījumi |
| --- | --- |

9.1.

t. sk. pārvedami noguldījumi

| 9.2. | Noguldījumi ar noteikto termiņu | līdz 1 gadam |
| --- | --- | --- |

9.2.

līdz 1 gadam

| | 1–2 gadi |
| --- | --- |

1–2 gadi

| | ilgāku par 2 gadiem |
| --- | --- |

ilgāku par 2 gadiem

| 9.3. | Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu | līdz 3 mēnešiem |
| --- | --- | --- |

9.3.

līdz 3 mēnešiem

| | ilgāku par 3 mēnešiem |
| --- | --- |

ilgāku par 3 mēnešiem

| | t. sk. ilgāku par 2 gadiem
   (19) |
| --- | --- |

t. sk. ilgāku par 2 gadiem
   (19)

| 9.4. | Repo darījumi |
| --- | --- |

9.4.

| 10. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emitētie parāda vērtspapīri | līdz 1 gadam |
| --- | --- | --- |

11.

līdz 1 gadam

| | 1–2 gadi |
| --- | --- |

1–2 gadi

t. sk. līdz 2 gadiem un atļautā pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 %

| | ilgāk par 2 gadiem |
| --- | --- |

ilgāk par 2 gadiem

| 12. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

13.

ĀRPUSBILANCES POSTEŅI

Pārvedamu noguldījumu uz nakti kontu skaits

Pārvedamu ar internetu/datoru saistītu noguldījumu uz nakti kontu skaits

| Darījuma partneri un mērķa kategorijas |
| --- |
| AKTĪVI | PASĪVI |
| A. | Iekšzemes rezidenti | MFI |

Darījuma partneri un mērķa kategorijas

AKTĪVI

PASĪVI

A.

MFI

| | Ne-MFI | Valdība | centrālā valdība |
| --- | --- | --- | --- |

Ne-MFI

Valdība

centrālā valdība

| | pavalsts valdība |
| --- | --- |

pavalsts valdība

| | vietējā valdība |
| --- | --- |

vietējā valdība

| | sociālā nodrošinājuma fondi |
| --- | --- |

sociālā nodrošinājuma fondi

| | Pārējie rezidentu sektori
   (20) | pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Pārējie rezidentu sektori
   (20)

pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)
   (20)

| | t. sk.: centrālie darījuma partneri
   (16) |
| --- | --- |

t. sk.: centrālie darījuma partneri
   (16)

| | t. sk.: FIS
   (16) |
| --- | --- |

t. sk.: FIS
   (16)

| | apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)
   (20) |
| --- | --- |

apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)
   (20)

| | nefinanšu sabiedrības (S.11)
   (20) |
| --- | --- |

nefinanšu sabiedrības (S.11)
   (20)

| | mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)
   (20) | patēriņa kredīti
   (16) |
| --- | --- | --- |

mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)
   (20)

patēriņa kredīti
   (16)

| | kredīti mājokļa iegādei
   (16) |
| --- | --- |

kredīti mājokļa iegādei
   (16)

| | pārējie kredīti
   (16) |
| --- | --- |

pārējie kredīti
   (16)

| | t. sk.: pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskas personas
   (16) |
| --- | --- |

t. sk.: pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskas personas
   (16)

| A. | Iekšzemes rezidenti | MFI


  t. sk.: Kredītiestādes |
| --- | --- | --- |

A.

MFI

t. sk.: Kredītiestādes

| | Ne-MFI | Valdība | centrālā valdība |
| --- | --- | --- | --- |

Ne-MFI

Valdība

centrālā valdība

| | pārējā valdība | pavalsts valdība |
| --- | --- | --- |

pārējā valdība

pavalsts valdība

| | vietējā valdība |
| --- | --- |

vietējā valdība

| | sociālā nodrošinājuma fondi |
| --- | --- |

sociālā nodrošinājuma fondi

| | Pārējie rezidentu sektori
   (20) | pārējie finanšu starpnieki un finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Pārējie rezidentu sektori
   (20)

pārējie finanšu starpnieki un finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)
   (20)

| | t. sk.: centrālie darījuma partneri
   (16) |
| --- | --- |

t. sk.: centrālie darījuma partneri
   (16)

| | t. sk.: FIS
   (16) |
| --- | --- |

t. sk.: FIS
   (16)

| | apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125) |
| --- | --- |

apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

| | nefinanšu sabiedrības (S.11)
   (20) |
| --- | --- |

nefinanšu sabiedrības (S.11)
   (20)

| | mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)
   (20)
   (16) |
| --- | --- |

mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)
   (20)
   (16)

| B. | Pārējo euro zonas dalībvalstu rezidenti | MFI |
| --- | --- | --- |

B.

MFI

| | Ne-MFI | Valdība | centrālā valdība |
| --- | --- | --- | --- |

Ne-MFI

Valdība

centrālā valdība

| | pavalsts valdība |
| --- | --- |

pavalsts valdība

| | vietējā valdība |
| --- | --- |

vietējā valdība

| | sociālā nodrošinājuma fondi |
| --- | --- |

sociālā nodrošinājuma fondi

| | Pārējie rezidentu sektori
   (20) | pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Pārējie rezidentu sektori
   (20)

pārējie finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)
   (20)

| | t. sk.: centrālie darījuma partneri
   (16) |
| --- | --- |

t. sk.: centrālie darījuma partneri
   (16)

| | t. sk.: FIS
   (16) |
| --- | --- |

t. sk.: FIS
   (16)

| | apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)
   (20) |
| --- | --- |

apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)
   (20)

| | nefinanšu sabiedrības (S.11)
   (20) |
| --- | --- |

nefinanšu sabiedrības (S.11)
   (20)

| | mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)
   (20) | patēriņa kredīti
   (16) |
| --- | --- | --- |

mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)
   (20)

patēriņa kredīti
   (16)

| | kredīti mājokļa iegādei
   (16) |
| --- | --- |

kredīti mājokļa iegādei
   (16)

| | pārējie kredīti
   (16) |
| --- | --- |

pārējie kredīti
   (16)

| | t. sk.: pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskas personas
   (16) |
| --- | --- |

t. sk.: pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskas personas
   (16)

| B. | Pārējo euro zonas dalībvalstu rezidenti | MFI


  t. sk.: Kredītiestādes |
| --- | --- | --- |

B.

MFI

t. sk.: Kredītiestādes

| | Ne-MFI | Valdība | centrālā valdība |
| --- | --- | --- | --- |

Ne-MFI

Valdība

centrālā valdība

| | pārējā valdība | pavalsts valdība |
| --- | --- | --- |

pārējā valdība

pavalsts valdība

| | vietējā valdība |
| --- | --- |

vietējā valdība

| | sociālā nodrošinājuma fondi |
| --- | --- |

sociālā nodrošinājuma fondi

| | Pārējie rezidentu sektori
   (20) | pārējie finanšu starpnieki un finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Pārējie rezidentu sektori
   (20)

pārējie finanšu starpnieki un finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)
   (20)

| | t. sk.: centrālie darījuma partneri
   (16) |
| --- | --- |

t. sk.: centrālie darījuma partneri
   (16)

| | t. sk.: FIS
   (16) |
| --- | --- |

t. sk.: FIS
   (16)

| | apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125) |
| --- | --- |

apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

| | nefinanšu sabiedrības (S.11)
   (20) |
| --- | --- |

nefinanšu sabiedrības (S.11)
   (20)

| | mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)
   (20)
   (16) |
| --- | --- |

mājsaimniecības un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)
   (20)
   (16)

| C. | Rezidenti pārējā pasaulē | Bankas |
| --- | --- | --- |

C.

Bankas

| | Nebankas | Valdība |
| --- | --- | --- |

Nebankas

Valdība

| | Pārējie rezidenti |
| --- | --- |

Pārējie rezidenti

| C. | Rezidenti pārējā pasaulē | Bankas |
| --- | --- | --- |

C.

Bankas

| | Nebankas | Valdība |
| --- | --- | --- |

Nebankas

Valdība

| | Pārējie rezidenti |
| --- | --- |

Pārējie rezidenti

| D. | Nav nošķirti |
| --- | --- |

D.

| D. | Nav nošķirti |
| --- | --- |

D.

VALŪTA

| e | euro |
| --- | --- |

e

| x | ārvalstu valūta – valūta, kas nav euro (piemēram, citu dalībvalstu valūta, USD, JPY, CHF, pārējā valūta) (21). |
| --- | --- |

x

ārvalstu valūta – valūta, kas nav euro (piemēram, citu dalībvalstu valūta, USD, JPY, CHF, pārējā valūta) (21).

Piezīmes

---

(1)  Monetārās, finanšu iestāžu un tirgu statistikas sektoru rokasgrāmata. Norādījumi par klienti statistisko klasifikāciju, 2007. gada marts, ar grozījumiem.

(2)  Ailes, kas iezīmētas ar * izmanto rezervju bāzes aprēķināšanā. Attiecībā uz parāda vērtspapīriem kredītiestādes iesniedz pierādījumus par saistībām, kas jāizslēdz no rezervju bāzes, vai piemēro fiksētu ECB noteiktas procentuālās daļas standarta samazinājumu. Ailes šaurajā rakstā ziņo tikai kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības (RP). Skat. III pielikuma īpašos noteikumus par obligāto rezervju piemērošanu.

(3)  Par šo posteni informāciju sniedz brīvprātīgi līdz turpmākam paziņojumam.

(4)  Uz datiem šajā postenī var attiekties citas statistikas vākšanas procedūras, par ko lemj NCB saskaņā ar I pielikuma, 2. daļas noteikumiem.

(5)  Centrālie darījuma partneri

(6)  Pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskas personas

(7)  Pārējās pasaules nebankas

(8)  Sēriju, kas atzīmēta ar “OBLIGĀTI” ziņo MFI. NCB šo prasību var paplašināt arī attiecībā uz sērijām, kas atzīmētas ar tukšām ailēm (t. i. tajās nav vārda “OBLIGĀTI”). Tukšās ailes un “OBLIGĀTI” ailes NCB ziņo ECB. Tukšās ailes ar zvaigznīti pasīvu pusē uzskata par vienādām ar nulli, ja vien nav pierādījumu par pretējo.

(9)  NCB var prasīt MFI ziņot par šo posteni reizi ceturksnī nevis reizi mēnesī.

(10)  Pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskas personas.

(11)  Šis postenis tiek prasīts tikai reizi ceturksnī, sk. ziņošanas sistēmas 5.b tabulu

(12)  Attiecībā uz I pielikuma 6. daļas 5.2. sadaļā minēto ziņošanas pienākumu tiek ziņota tikai rinda “Kopā” un tā tiek ziņota tikai reizi ceturksnī

(13)  Pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskas personas

(14)  Mēneša datu iedalījums norādīts treknrakstā, ceturkšņa datu iedalījums norādīts parastajā rakstā un ārpusbilances gada dati norādīti slīprakstā.

(15)  Mēneša termiņu iedalījums piemērojams tikai tiem kredītiem, kas piešķirti galvenajiem rezidentu sektoriem, kas nav MFI, un iesaistīto dalībvalstu valdībām. Atbilstošais termiņu iedalījums kredītiem, kas piešķirti valdībai, kas nav iesaistīto dalībvalstu centrālā valdība, ir ceturkšņa iedalījums.

(16)  Kredītiem tālāko iedalījumu pēc mērķa iekļauj apakšsektoros S.14 + S.15. Turklāt ierobežot skaitam instrumentu dažos apakšsektoros tiek prasītas papildus “t. sk. pozīcijas”: “t. sk. centrālie darījuma partneri” un “t. sk. finanšu instrumentsabiedrības” apakšsektoram S.123; “t. sk. pašnodarbinātie/sabiedrības, kas nav juridiskas personas” kredītiem apakšsektorā S.14; “t. sk. nekustamā īpašuma nodrošinājums” kredītiem apakšsektoros S.11 un S.14 + S.15 (tikai ceturkšņa prasības).

(17)  Mēneša termiņu iedalījums attiecas tikai uz vērtspapīriem, ko emitējušas MFI, kas atrodas iesaistītajā dalībvalstī. Ceturkšņa datos vērtspapīru turējumus, ko iesaistītajās dalībvalstīs emitējušas ne-MFI, iedala vērtspapīros ar termiņu “līdz vienam gadam” un “ilgāk par vienu gadu”.

(18)  Tikai attiecībā pret pārējo pasauli.

(19)  Par posteni “pieprasījuma noguldījumi, kuru brīdinājuma termiņš par izņemšanu pārsniedz divus gadus” ziņo brīvprātīgi līdz turpmākam paziņojumam.

(20)  Mēneša iedalījumu apakšsektoros pieprasa kredītiem un noguldījumiem.

(21)  Ceturkšņa iedalījumu atbilstoši katras citas dalībvalsts valūtai pieprasa tikai atsevišķiem posteņiem.

---

II PIELIKUMS

KONSOLIDĀCIJAS PRINCIPI UN DEFINĪCIJAS

1. DAĻA

Konsolidācija statistikas mērķiem vienas valsts teritorijā

| 1. | Katrai iesaistītajai dalībvalstij ziņotāju grupu veido MFI, kas iekļautas MFI sarakstā statistikas mērķiem un ir attiecīgās iesaistītās dalībvalsts teritorijas rezidenti (1). Tās ir:






  — | iestādes, kas reģistrētas un atrodas šajā teritorijā, ieskaitot ārpus šīs teritorijas izvietoto mātesuzņēmumu meitasuzņēmumus (2), un |
| --- | --- | --- |

1.

Katrai iesaistītajai dalībvalstij ziņotāju grupu veido MFI, kas iekļautas MFI sarakstā statistikas mērķiem un ir attiecīgās iesaistītās dalībvalsts teritorijas rezidenti (1). Tās ir:

—

iestādes, kas reģistrētas un atrodas šajā teritorijā, ieskaitot ārpus šīs teritorijas izvietoto mātesuzņēmumu meitasuzņēmumus (2), un

| — | to iestāžu filiāles, kuru galvenie biroji atrodas ārpus šīs teritorijas. |
| --- | --- |

—

to iestāžu filiāles, kuru galvenie biroji atrodas ārpus šīs teritorijas.

Iestādes, kas atrodas ārzonas finanšu centros, statistikā uzskata par to teritoriju rezidentiem, kuros šie centri atrodas.

| 2. | Statistikas mērķiem MFI konsolidē darbību visos savos birojos (reģistrēti biroji vai galvenais birojs un/vai filiāles), kas atrodas vienas un tās pašas valsts teritorijā. Statistikā nav atļauta pārrobežu konsolidācija.






  a) | Ja mātesuzņēmums un tā meitasuzņēmumi ir MFI, kas atrodas vienas un tās pašas valsts teritorijā, mātesuzņēmumam atļauts savos statistikas pārskatos konsolidēt šo meitasuzņēmumu darbību. |
| --- | --- | --- |

2.

Statistikas mērķiem MFI konsolidē darbību visos savos birojos (reģistrēti biroji vai galvenais birojs un/vai filiāles), kas atrodas vienas un tās pašas valsts teritorijā. Statistikā nav atļauta pārrobežu konsolidācija.

a)

Ja mātesuzņēmums un tā meitasuzņēmumi ir MFI, kas atrodas vienas un tās pašas valsts teritorijā, mātesuzņēmumam atļauts savos statistikas pārskatos konsolidēt šo meitasuzņēmumu darbību.

| b) | Ja iestādei ir filiāles, kas atrodas citu iesaistīto dalībvalstu teritorijās, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas attiecīgajā iesaistītajā dalībvalstī, pozīcijas pret visām šīm filiālēm uzskata par pozīcijām pret rezidentiem citās iesaistītajās dalībvalstīs. Turpretī filiāle, kas atrodas attiecīgajā iesaistītajā dalībvalstī, pozīcijas pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas iestādes filiālēm, kas atrodas citu iesaistīto dalībvalstu teritorijās, uzskata par pozīcijām pret rezidentiem citās iesaistītajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

b)

Ja iestādei ir filiāles, kas atrodas citu iesaistīto dalībvalstu teritorijās, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas attiecīgajā iesaistītajā dalībvalstī, pozīcijas pret visām šīm filiālēm uzskata par pozīcijām pret rezidentiem citās iesaistītajās dalībvalstīs. Turpretī filiāle, kas atrodas attiecīgajā iesaistītajā dalībvalstī, pozīcijas pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas iestādes filiālēm, kas atrodas citu iesaistīto dalībvalstu teritorijās, uzskata par pozīcijām pret rezidentiem citās iesaistītajās dalībvalstīs.

| c) | Ja iestādei ir filiāles, kas atrodas ārpus iesaistīto dalībvalstu teritorijas, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas attiecīgajā iesaistītajā dalībvalstī, pozīcijas pret visām šīm filiālēm uzskata par pozīcijām pret rezidentiem pārējā pasaulē. Turpretī filiāle, kas atrodas attiecīgajā iesaistītajā dalībvalstī, pozīcijas pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas iestādes filiālēm, kas atrodas ārpus iesaistītajām dalībvalstīm, uzskata par pozīcijām pret rezidentiem pārējā pasaulē. |
| --- | --- |

c)

Ja iestādei ir filiāles, kas atrodas ārpus iesaistīto dalībvalstu teritorijas, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas attiecīgajā iesaistītajā dalībvalstī, pozīcijas pret visām šīm filiālēm uzskata par pozīcijām pret rezidentiem pārējā pasaulē. Turpretī filiāle, kas atrodas attiecīgajā iesaistītajā dalībvalstī, pozīcijas pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas iestādes filiālēm, kas atrodas ārpus iesaistītajām dalībvalstīm, uzskata par pozīcijām pret rezidentiem pārējā pasaulē.

2. DAĻA

Instrumentu kategoriju definīcijas

| 1. | Šī tabula sniedz instrumentu kategoriju detalizētu standarta aprakstu, ko NCB transponē kategorijās, ko saskaņā ar šo regulu piemēro nacionālajā līmenī (3). Definīcijas attiecas uz EKS 95. |
| --- | --- |

1.

Šī tabula sniedz instrumentu kategoriju detalizētu standarta aprakstu, ko NCB transponē kategorijās, ko saskaņā ar šo regulu piemēro nacionālajā līmenī (3). Definīcijas attiecas uz EKS 95.

| 2. | Termiņš emisijas brīdī (sākotnējais termiņš) attiecas uz fiksētu finanšu instrumenta lietošanas laiku, pirms kura beigām šo instrumentu nevar atprasīt (piemēram, parāda vērtspapīri) vai pirms kura to var pieprasīt, tikai samaksājot attiecīgu soda naudu (piemēram, daži noguldījumu veidi). Paziņojuma termiņš atbilst laikposmam starp to brīdi, kad turētājs paziņo par savu nodomu atprasīt instrumentu, un dienu, kad turētājam tiek atļauts pārvērst šo instrumentu skaidrā naudā, nemaksājot soda naudu. Finanšu instrumentus klasificē saskaņā ar paziņojuma termiņu tikai tad, ja tiem nav noteikts termiņš. |
| --- | --- |

2.

Termiņš emisijas brīdī (sākotnējais termiņš) attiecas uz fiksētu finanšu instrumenta lietošanas laiku, pirms kura beigām šo instrumentu nevar atprasīt (piemēram, parāda vērtspapīri) vai pirms kura to var pieprasīt, tikai samaksājot attiecīgu soda naudu (piemēram, daži noguldījumu veidi). Paziņojuma termiņš atbilst laikposmam starp to brīdi, kad turētājs paziņo par savu nodomu atprasīt instrumentu, un dienu, kad turētājam tiek atļauts pārvērst šo instrumentu skaidrā naudā, nemaksājot soda naudu. Finanšu instrumentus klasificē saskaņā ar paziņojuma termiņu tikai tad, ja tiem nav noteikts termiņš.

Tabula

Instrumentu kategorijas

AKTĪVU KATEGORIJAS

| Kategorija | Galveno pazīmju apraksts |
| --- | --- |
| 1. | Skaidrā nauda |

Kategorija

Galveno pazīmju apraksts

1.

Skaidrā nauda

Apgrozībā esošu euro un ārvalstu valūtas banknošu un monētu, ko parasti izmanto norēķinos, turējumi.

| 2. | Kredīti ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 5 gadiem ieskaitot/ilgāku par 5 gadiem |
| --- | --- |

2.

Kredīti ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 5 gadiem ieskaitot/ilgāku par 5 gadiem

Pārskatu shēmā kredīti ir līdzekļi, kurus pārskata sniedzējas iestādes aizdevušas aizņēmējiem un kuriem nav dokumentāra apliecinājuma vai kurus apliecina vienots dokuments (pat ja tas kļuvis tirgojams). Tajā īpaši ietilpst aktīvi noguldījumu veidā. NCB var pieprasīt arī pilnīgu šā posteņa dalījumu sektoros. Šajā postenī tiek ietverti:

| a) | kredīti mājsaimniecībām un bezpeļņas organizācijām, kas apkalpo mājsaimniecības, kuri iedalīti šādi:






  — | patēriņa kredīti (kredīti, kas piešķirti galvenokārt privātajam patēriņam, patērējot preces un pakalpojumus). Patēriņa kredītus, kas piešķirti pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, šajā kategorijā iekļauj, ja pārskata sniedzēja MFI zina, ka kredīts galvenokārt tiek izmantots privātajam patēriņam, |
| --- | --- | --- |

a)

kredīti mājsaimniecībām un bezpeļņas organizācijām, kas apkalpo mājsaimniecības, kuri iedalīti šādi:

—

patēriņa kredīti (kredīti, kas piešķirti galvenokārt privātajam patēriņam, patērējot preces un pakalpojumus). Patēriņa kredītus, kas piešķirti pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, šajā kategorijā iekļauj, ja pārskata sniedzēja MFI zina, ka kredīts galvenokārt tiek izmantots privātajam patēriņam,

| — | kredīti mājokļa iegādei (kredīti, kas izsniegti ieguldījumiem mājoklī personiskai lietošanai vai īrei, t. sk. būvniecībai vai remontam). Tas aptver ar mājokļa īpašumu nodrošinātus kredītus, ko izmanto mājokļa iegādei, un citus kredītus mājokļa iegādei, kas ņemti privātpersonas statusā vai nodrošināti ar citiem aktīviem. Mājokļa kredītus, kas piešķirti pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, iekļauj šajā kategorijā, ja vien pārskata sniedzēja MFI nezina, ka mājoklis galvenokārt tiek lietots uzņēmējdarbībai, šādā gadījumā sniedzot pārskatu par to kā par “pārējiem kredītiem, t. sk. pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas”, |
| --- | --- |

—

kredīti mājokļa iegādei (kredīti, kas izsniegti ieguldījumiem mājoklī personiskai lietošanai vai īrei, t. sk. būvniecībai vai remontam). Tas aptver ar mājokļa īpašumu nodrošinātus kredītus, ko izmanto mājokļa iegādei, un citus kredītus mājokļa iegādei, kas ņemti privātpersonas statusā vai nodrošināti ar citiem aktīviem. Mājokļa kredītus, kas piešķirti pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas, iekļauj šajā kategorijā, ja vien pārskata sniedzēja MFI nezina, ka mājoklis galvenokārt tiek lietots uzņēmējdarbībai, šādā gadījumā sniedzot pārskatu par to kā par “pārējiem kredītiem, t. sk. pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas”,

| — | pārējie (kredīti, kas nav piešķirti patēriņam un mājokļa iegādei, piemēram, kredīti uzņēmējdarbībai, parādu konsolidācijai, izglītībai utt.). Šajā kategorijā var iekļaut patēriņa kredītus pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas (sk. II pielikuma 3. daļu), ja netiek sniegts pārskats kategorijā “patēriņa kredīts”. Ja vien netiek piemēroti atviegloti pārskatu sniegšanas nosacījumi, jāiekļauj pozīcija “t. sk.”, atsevišķi norādot kredītus pašnodarbinātajem (sk. II pielikuma 3. daļu); |
| --- | --- |

—

pārējie (kredīti, kas nav piešķirti patēriņam un mājokļa iegādei, piemēram, kredīti uzņēmējdarbībai, parādu konsolidācijai, izglītībai utt.). Šajā kategorijā var iekļaut patēriņa kredītus pašnodarbinātajiem/sabiedrībām, kas nav juridiskās personas (sk. II pielikuma 3. daļu), ja netiek sniegts pārskats kategorijā “patēriņa kredīts”. Ja vien netiek piemēroti atviegloti pārskatu sniegšanas nosacījumi, jāiekļauj pozīcija “t. sk.”, atsevišķi norādot kredītus pašnodarbinātajem (sk. II pielikuma 3. daļu);

| b) | kredītkaršu parādi
  Saskaņā ar šo Regulu šajā kategorijā iekļauj kredītus, kas piešķirti mājsaimniecībām vai nefinanšu sabiedrībām, izmantojot kartes ar atliktā debeta funkciju (t. i., kartes, kas sniedz tālāk tekstā definēto norēķinu kartes bezprocentu kredītu) vai kredītkartes (t. i., kartes, kas sniedz norēķinu kartes bezprocentu kredītu un norēķinu kartes procentu kredītu). Kredītkaršu parādu grāmato īpašos karšu kontos, un tāpēc tas nav uzrādīts norēķinu vai pārsnieguma kontos. Norēķinu kartes bezprocentu kredīts ir kredīts, kas ar 0 % likmi tiek piešķirts no dienas, kad norēķinu cikla laikā tiek veikts maksājums ar karti, līdz dienai, kad jānorēķinās par šā norēķinu cikla debeta atlikumu. Norēķinu kartes procentu kredīts ir kredīts, kas tiek piešķirts pēc tam, kad pagājusi iepriekšējā norēķinu cikla norēķinu diena, t. i., debeta atlikums kartes kontā, par kuru nav veikts norēķins, kad tas bija iespējams pirmo reizi, un par kuru tiek aprēķināta procentu likme vai vairāklīmeņu procentu likme, kas parasti ir lielāka par 0 %. Šādos gadījumos bieži jāmaksā obligātie mēneša maksājumi, lai vismaz daļēji atmaksātu norēķinu kartes procentu kredītu.
  Šāda veida kredītu darījuma partneris ir persona, kas saskaņā ar līgumu atbild par neatmaksāto summu atmaksu un kas privāti izmantojamo karšu gadījumā ir kartes turētājs, bet kas var nebūt kartes turētājs uzņēmumu karšu gadījumā; |
| --- | --- |

b)

kredītkaršu parādi

Saskaņā ar šo Regulu šajā kategorijā iekļauj kredītus, kas piešķirti mājsaimniecībām vai nefinanšu sabiedrībām, izmantojot kartes ar atliktā debeta funkciju (t. i., kartes, kas sniedz tālāk tekstā definēto norēķinu kartes bezprocentu kredītu) vai kredītkartes (t. i., kartes, kas sniedz norēķinu kartes bezprocentu kredītu un norēķinu kartes procentu kredītu). Kredītkaršu parādu grāmato īpašos karšu kontos, un tāpēc tas nav uzrādīts norēķinu vai pārsnieguma kontos. Norēķinu kartes bezprocentu kredīts ir kredīts, kas ar 0 % likmi tiek piešķirts no dienas, kad norēķinu cikla laikā tiek veikts maksājums ar karti, līdz dienai, kad jānorēķinās par šā norēķinu cikla debeta atlikumu. Norēķinu kartes procentu kredīts ir kredīts, kas tiek piešķirts pēc tam, kad pagājusi iepriekšējā norēķinu cikla norēķinu diena, t. i., debeta atlikums kartes kontā, par kuru nav veikts norēķins, kad tas bija iespējams pirmo reizi, un par kuru tiek aprēķināta procentu likme vai vairāklīmeņu procentu likme, kas parasti ir lielāka par 0 %. Šādos gadījumos bieži jāmaksā obligātie mēneša maksājumi, lai vismaz daļēji atmaksātu norēķinu kartes procentu kredītu.

Šāda veida kredītu darījuma partneris ir persona, kas saskaņā ar līgumu atbild par neatmaksāto summu atmaksu un kas privāti izmantojamo karšu gadījumā ir kartes turētājs, bet kas var nebūt kartes turētājs uzņēmumu karšu gadījumā;

| c) | atjaunojami kredīti un pārsnieguma kredīti
  Atjaunojami kredīti ir kredīti, kam ir visas šīs īpašības: 1) aizņēmējs var bez iepriekšējas paziņošanas aizdevējam izmantot vai izņemt no konta līdzekļus līdz iepriekš noteiktam kredītlimitam; 2) pieejamā kredīta summa var palielināties vai samazināties, līdzekļus aizņemoties vai atmaksājot; 3) kredīts var tikt izmantots atkārtoti; 4) nav pienākuma regulāri atmaksāt aizņemtos līdzekļus.
  Atjaunojami kredīti ietver summas, kas iegūtas, izmantojot kredītlīniju, un vēl nav atmaksātas (atlikumu). Kredītlīnija ir aizdevēja un aizņēmēja līgums, kas ļauj aizņēmējam noteiktā laika posmā un līdz noteiktam limitam līdzekļus izņemt, kā arī aizņēmēja izvēlētā laikā pirms iepriekš noteikta datuma šos līdzekļus atmaksāt. Summas, kas pieejamas, izmantojot kredītlīniju, un kas nav izņemtas vai jau atmaksātas, neiekļauj nevienā bilances posteņu kategorijā. Pārsnieguma kredīti ir norēķinu kontu debeta atlikums. Gan atjaunojamos kredītos, gan pārsnieguma kredītos neiekļauj kredītus, kas sniegti, izmantojot kredītkartes. Pārskatu sniedz par kopējo aizņēmēja parāda summu neatkarīgi no tā, vai tā atbilst limitam vai pārsniedz limitu, par kuru aizdevējs un aizņēmējs iepriekš vienojušies attiecībā uz kredīta apmēru un/vai maksimālo termiņu; |
| --- | --- |

c)

atjaunojami kredīti un pārsnieguma kredīti

Atjaunojami kredīti ir kredīti, kam ir visas šīs īpašības: 1) aizņēmējs var bez iepriekšējas paziņošanas aizdevējam izmantot vai izņemt no konta līdzekļus līdz iepriekš noteiktam kredītlimitam; 2) pieejamā kredīta summa var palielināties vai samazināties, līdzekļus aizņemoties vai atmaksājot; 3) kredīts var tikt izmantots atkārtoti; 4) nav pienākuma regulāri atmaksāt aizņemtos līdzekļus.

Atjaunojami kredīti ietver summas, kas iegūtas, izmantojot kredītlīniju, un vēl nav atmaksātas (atlikumu). Kredītlīnija ir aizdevēja un aizņēmēja līgums, kas ļauj aizņēmējam noteiktā laika posmā un līdz noteiktam limitam līdzekļus izņemt, kā arī aizņēmēja izvēlētā laikā pirms iepriekš noteikta datuma šos līdzekļus atmaksāt. Summas, kas pieejamas, izmantojot kredītlīniju, un kas nav izņemtas vai jau atmaksātas, neiekļauj nevienā bilances posteņu kategorijā. Pārsnieguma kredīti ir norēķinu kontu debeta atlikums. Gan atjaunojamos kredītos, gan pārsnieguma kredītos neiekļauj kredītus, kas sniegti, izmantojot kredītkartes. Pārskatu sniedz par kopējo aizņēmēja parāda summu neatkarīgi no tā, vai tā atbilst limitam vai pārsniedz limitu, par kuru aizdevējs un aizņēmējs iepriekš vienojušies attiecībā uz kredīta apmēru un/vai maksimālo termiņu;

| d) | sindicētie kredīti (viena kredīta līgumi, kuros vairākas iestādes piedalās kā aizdevējas)
  Sindicētais kredīts attiecas tikai uz gadījumiem, kad aizņēmējam kredīta līgumā darīts zināms, ka kredītu sniedz vairāki aizdevēji. Statistikā tikai summas, ko aizdevēji faktiski izsnieguši (nevis kopējā kredītlīnija) tiek uzskatītas par sindicēto kredītu. Sindicēto kredītu parasti organizē un koordinē viena iestāde (bieži saukta par “galveno pārvaldnieku”), bet faktiski izsniedz dažādi sindikāta dalībnieki. Dalībnieki, t. sk. galvenais pārvaldnieks, savas bilances aktīvos sniedz pārskatu par savu kredīta daļu attiecībā pret aizņēmēju (nevis attiecībā pret galveno pārvaldnieku); |
| --- | --- |

d)

sindicētie kredīti (viena kredīta līgumi, kuros vairākas iestādes piedalās kā aizdevējas)

Sindicētais kredīts attiecas tikai uz gadījumiem, kad aizņēmējam kredīta līgumā darīts zināms, ka kredītu sniedz vairāki aizdevēji. Statistikā tikai summas, ko aizdevēji faktiski izsnieguši (nevis kopējā kredītlīnija) tiek uzskatītas par sindicēto kredītu. Sindicēto kredītu parasti organizē un koordinē viena iestāde (bieži saukta par “galveno pārvaldnieku”), bet faktiski izsniedz dažādi sindikāta dalībnieki. Dalībnieki, t. sk. galvenais pārvaldnieks, savas bilances aktīvos sniedz pārskatu par savu kredīta daļu attiecībā pret aizņēmēju (nevis attiecībā pret galveno pārvaldnieku);

| e) | noguldījumi, kā tie definēti pasīvu 9. kategorijā; |
| --- | --- |

e)

noguldījumi, kā tie definēti pasīvu 9. kategorijā;

| f) | trešām personām piešķirti finanšu līzingi
  Finanšu līzingi ir līgumi, ar ko ilglietojuma preces juridiskais īpašnieks (līzinga devējs) šo aktīvu iznomā trešai personai (līzinga ņēmējam) uz lielāko aktīva saimnieciskās izmantošanas laika daļu vai visu laiku, pretī saņemot maksājumus, kas sedz preces cenu un iepriekš noteiktus procentus. Tiek pieņemts, ka līzinga ņēmējs saņem visus guvumus, kas izriet no preces izmantošanas, kā arī sedz ar īpašumtiesībām saistītās izmaksas un atbild par riskiem. Statistikā finanšu līzingu uzskata par līzinga devēja kredītu līzinga ņēmējam (kas līzinga ņēmējam dod iespēju iegādāties ilglietojuma preci). Aktīvus (ilglietojuma preces), kas iznomāti līzinga ņēmējam, MFI bilancē negrāmato; |
| --- | --- |

f)

trešām personām piešķirti finanšu līzingi

Finanšu līzingi ir līgumi, ar ko ilglietojuma preces juridiskais īpašnieks (līzinga devējs) šo aktīvu iznomā trešai personai (līzinga ņēmējam) uz lielāko aktīva saimnieciskās izmantošanas laika daļu vai visu laiku, pretī saņemot maksājumus, kas sedz preces cenu un iepriekš noteiktus procentus. Tiek pieņemts, ka līzinga ņēmējs saņem visus guvumus, kas izriet no preces izmantošanas, kā arī sedz ar īpašumtiesībām saistītās izmaksas un atbild par riskiem. Statistikā finanšu līzingu uzskata par līzinga devēja kredītu līzinga ņēmējam (kas līzinga ņēmējam dod iespēju iegādāties ilglietojuma preci). Aktīvus (ilglietojuma preces), kas iznomāti līzinga ņēmējam, MFI bilancē negrāmato;

| g) | sliktie parādi, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti
  Kopējā to kredītu summa, kuru atmaksas termiņš pagājis vai kuriem konstatēts cits daļējs vai pilnīgs vērtības samazinājums saskaņā ar saistību neizpildes definīciju Direktīvā 2006/48/EK; |
| --- | --- |

g)

sliktie parādi, kas vēl nav atmaksāti vai norakstīti

Kopējā to kredītu summa, kuru atmaksas termiņš pagājis vai kuriem konstatēts cits daļējs vai pilnīgs vērtības samazinājums saskaņā ar saistību neizpildes definīciju Direktīvā 2006/48/EK;

| h) | netirgojamu vērtspapīru turējumi
  Neakciju vērtspapīri un citi kapitāla vērtspapīri, kas nav tirgojami un ko nevar pārdot otrreizējos tirgos, sk. arī “tirgojami kredīti”; |
| --- | --- |

h)

netirgojamu vērtspapīru turējumi

Neakciju vērtspapīri un citi kapitāla vērtspapīri, kas nav tirgojami un ko nevar pārdot otrreizējos tirgos, sk. arī “tirgojami kredīti”;

| i) | tirgojami kredīti
  Kredīti, kas de facto kļuvuši tirgojami, klasificējami aktīvu postenī “kredīti” ar noteikumu, ka tie arī turpmāk būs apliecināti ar vienotu dokumentu un ka tos parasti tirgo tikai laiku pa laikam; |
| --- | --- |

i)

tirgojami kredīti

Kredīti, kas de facto kļuvuši tirgojami, klasificējami aktīvu postenī “kredīti” ar noteikumu, ka tie arī turpmāk būs apliecināti ar vienotu dokumentu un ka tos parasti tirgo tikai laiku pa laikam;

| j) | pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā
  Pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi (piemēram, noguldījumi/kredīti), tādējādi tie iegūst dažas “akciju un cita pašu kapitāla” īpašības. Statistikā pakārtotos parādus atspoguļo saskaņā ar finanšu instrumenta raksturīgajām pazīmēm, t. i., klasificē kā “kredītus” vai kā “neakciju vērtspapīrus”. Ja MFI visu veidu pakārtotos parādus statistikā uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāuzrāda postenī “neakciju vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīts; |
| --- | --- |

j)

pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā

Pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret emitentiestādi, kurus var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi (piemēram, noguldījumi/kredīti), tādējādi tie iegūst dažas “akciju un cita pašu kapitāla” īpašības. Statistikā pakārtotos parādus atspoguļo saskaņā ar finanšu instrumenta raksturīgajām pazīmēm, t. i., klasificē kā “kredītus” vai kā “neakciju vērtspapīrus”. Ja MFI visu veidu pakārtotos parādus statistikā uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāuzrāda postenī “neakciju vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis kredīts;

| k) | prasības no reversajiem repo darījumiem vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā
  Pārskata sniedzēju iestāžu par nopirktajiem vērtspapīriem samaksātās naudas atbilstošais postenis vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā atbilstošais postenis, sk. pasīvu 9.4. posteni. |
| --- | --- |

k)

prasības no reversajiem repo darījumiem vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā

Pārskata sniedzēju iestāžu par nopirktajiem vērtspapīriem samaksātās naudas atbilstošais postenis vai vērtspapīru aizņemšanās pret nodrošinājumu naudā atbilstošais postenis, sk. pasīvu 9.4. posteni.

Šajā pārskatu sniegšanas shēmā kredītu dalījums atbilstoši nekustamā īpašuma nodrošinājumam ietver to neatmaksāto kredītu kopējo summu, kuri saskaņā ar Direktīvas 2006/48/EK VIII pielikuma 1. daļas 13.–19. sadaļu ir ar nodrošinājumu un kuriem kredītu atlikuma/nodrošinājuma koeficients ir vienāds ar 1 vai mazāks par 1. Ja pārskata sniedzēja iestāde nepiemēro šos noteikumus, par kredītu iekļaušanu šajā dalījumā lemj, balstoties uz pieeju, kas izvēlēta kapitāla prasību ievērošanai.

Tālāk minēto posteni
  neuzskata
  par kredītu:

| — | kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata
  Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata (“trasta kredīti”/“uzticības kredīti”) ir kredīti, ko piešķir vienas puses vārdā (“pilnvarnieks”) trešās personas (“labuma guvējs”) uzdevumā. Statistikā trasta kredītus neatspoguļo pilnvarnieka bilancē, ja risku un guvumus, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz līdzekļiem, patur labuma guvējs. Īpašumtiesību riskus un guvumus labuma guvējs patur, ja: a) labuma guvējs uzņemas kredītrisku (t. i., pilnvarnieks ir atbildīgs tikai par kredīta administratīvo pārvaldību) vai b) labuma guvēja ieguldījumam ir garantijas zaudējuma gadījumā, ja pilnvarnieks bankrotē (t. i., trasta kredīts neietilpst pilnvarnieka aktīvos, ko var sadalīt bankrota gadījumā). |
| --- | --- |

—

kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata

Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata (“trasta kredīti”/“uzticības kredīti”) ir kredīti, ko piešķir vienas puses vārdā (“pilnvarnieks”) trešās personas (“labuma guvējs”) uzdevumā. Statistikā trasta kredītus neatspoguļo pilnvarnieka bilancē, ja risku un guvumus, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz līdzekļiem, patur labuma guvējs. Īpašumtiesību riskus un guvumus labuma guvējs patur, ja: a) labuma guvējs uzņemas kredītrisku (t. i., pilnvarnieks ir atbildīgs tikai par kredīta administratīvo pārvaldību) vai b) labuma guvēja ieguldījumam ir garantijas zaudējuma gadījumā, ja pilnvarnieks bankrotē (t. i., trasta kredīts neietilpst pilnvarnieka aktīvos, ko var sadalīt bankrota gadījumā).

| 3. | Neakciju vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

Neakciju vērtspapīri

Neakciju vērtspapīru vai citu kapitāla vērtspapīru turējumi, kas ir tirgojami un parasti tiek tirgoti otrreizējā tirgū vai kuru pozīcijas var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitentiestādē. Šajā postenī tiek ietverti:

| a) | vērtspapīri, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu kupona maksājumu un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī; |
| --- | --- |

a)

vērtspapīri, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu kupona maksājumu un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī;

| b) | tirgojami kredīti, kas pārvērsti lielā skaitā vienādu dokumentu un kurus var tirgot otrreizējos tirgos (sk. arī “tirgojami kredīti” 2.i kategorijā); |
| --- | --- |

b)

tirgojami kredīti, kas pārvērsti lielā skaitā vienādu dokumentu un kurus var tirgot otrreizējos tirgos (sk. arī “tirgojami kredīti” 2.i kategorijā);

| c) | pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā (sk. arī “Pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā” 2.j kategorijā) |
| --- | --- |

c)

pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā (sk. arī “Pakārtotie parādi noguldījumu vai kredītu veidā” 2.j kategorijā)

Vērtspapīri, kas aizdoti, veicot vērtspapīru aizdošanas darījumu, vai pārdoti saskaņā ar repo līgumiem, paliek sākotnējā īpašnieka bilancē (un netiek grāmatoti pagaidu ieguvēja bilancē), ja ir pienākums veikt reverso operāciju (nevis tikai iespēja to darīt). Ja pagaidu ieguvējs pārdod saņemtos vērtspapīrus, šo pārdošanu grāmato kā tiešo darījumu ar vērtspapīriem, bet pagaidu ieguvēja bilancē to grāmato kā negatīvu pozīciju vērtspapīru postenī.

| 3.a/3.b/3.c | Neakciju vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem |
| --- | --- |

3.a/3.b/3.c

Neakciju vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem

Šajos posteņos tiek ietverti:

| a) | tirgojamu parāda vērtspapīru turējumi (dokumentāri apliecināti vai neapliecināti), kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem; |
| --- | --- |

a)

tirgojamu parāda vērtspapīru turējumi (dokumentāri apliecināti vai neapliecināti), kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem;

| b) | tirgojami kredīti, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem, kas pārvērsti lielā skaitā vienādu dokumentu un tiek tirgoti otrreizējā tirgū; |
| --- | --- |

b)

tirgojami kredīti, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem, kas pārvērsti lielā skaitā vienādu dokumentu un tiek tirgoti otrreizējā tirgū;

| c) | pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem. |
| --- | --- |

c)

pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem.

| 4. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

4.

NTF akcijas/daļas

Šajā aktīvu postenī ietilpst NTF emitēto vērtspapīru turējumi. SKK. arī definīciju I pielikuma 1. daļas 2. sadaļā (sk. arī pasīvu 5. kategoriju un aktīvu 10. kategoriju).

| 5. | Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.

Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri

Vērtspapīru turējumi, kas apliecina īpašumtiesības sabiedrībās vai kvazisabiedrībās. Šie vērtspapīri parasti turētājiem dod tiesības saņemt daļu sabiedrības vai kvazisabiedrības peļņas un daļu pašu kapitāla likvidācijas gadījumā. Iekļauj arī kopieguldījumu fondu akcijas (kas nav NTF akcijas/daļas).

| 6. | Pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

6.

Pamatlīdzekļi

Atbilstoši pārskata sniegšanas shēmai iekļauj materiālos vai nemateriālos nefinanšu aktīvus, ko pārskata sniedzējas iestādes atkārtoti izmanto ilgāk par vienu gadu. Tie ietver zemi un ēkas, ko aizņem MFI, iekārtas, programmatūru un pārējo infrastruktūru.

Finanšu pamatlīdzekļus negrāmato šajā postenī, bet gan atbilstoši instrumenta veidam postenī “kredīti”/“neakciju vērtspapīri”/“akcijas un citi kapitāla vērtspapīri”.

| 7. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

7.

Pārējie aktīvi

Postenis “pārējie aktīvi” ir atlikuma postenis bilances aktīvu pusē, kas definēts kā “citur neiekļauti aktīvi”. NCB var prasīt sniegt pārskatu par konkrētajām šajā postenī iekļautajām apakšpozīcijām. Pārējie aktīvi var ietvert:

| a) | atvasināto finanšu instrumentu pozīcijas ar pozitīvu bruto tirgus vērtību
  Statistikā šajā postenī iekļauj atvasinātos finanšu instrumentus, kuri jāgrāmato bilancē; |
| --- | --- |

a)

atvasināto finanšu instrumentu pozīcijas ar pozitīvu bruto tirgus vērtību

Statistikā šajā postenī iekļauj atvasinātos finanšu instrumentus, kuri jāgrāmato bilancē;

| b) | bruto debitoru parādus attiecībā uz pagaidu posteņiem
  Pagaidu posteņi ir aktīvu atlikumi MFI bilancē, kas nav grāmatoti klientu vārdā, bet kas tomēr saistīti ar klientu līdzekļiem (piemēram, līdzekļi, kas tiks ieguldīti, nosūtīti vai ar kuriem veiks norēķinus); |
| --- | --- |

b)

bruto debitoru parādus attiecībā uz pagaidu posteņiem

Pagaidu posteņi ir aktīvu atlikumi MFI bilancē, kas nav grāmatoti klientu vārdā, bet kas tomēr saistīti ar klientu līdzekļiem (piemēram, līdzekļi, kas tiks ieguldīti, nosūtīti vai ar kuriem veiks norēķinus);

| c) | bruto debitoru parādus attiecībā uz tranzīta posteņiem
  Tranzīta posteņi ir līdzekļi (parasti pieder klientiem), kas tiek pārvesti no vienas MFI otrai MFI. Šie posteņi ietver čekus un citus maksājumu veidus, kas līdzekļu saņemšanai pārvesti uz citu MFI; |
| --- | --- |

c)

bruto debitoru parādus attiecībā uz tranzīta posteņiem

Tranzīta posteņi ir līdzekļi (parasti pieder klientiem), kas tiek pārvesti no vienas MFI otrai MFI. Šie posteņi ietver čekus un citus maksājumu veidus, kas līdzekļu saņemšanai pārvesti uz citu MFI;

| d) | par kredītiem saņemamos uzkrātos procentus
  Saskaņā ar grāmatvedības vispārīgo uzkrāšanas principu procenti, ko saņem par kredītiem, jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrāti (t. i., pēc uzkrāšanas principa), nevis tad, kad tos faktiski saņem (t. i., pēc naudas plūsmas principa). Kredītu uzkrātos procentus klasificē kategorijā “pārējie aktīvi”, ievērojot bruto principu. Uzkrātie procenti netiek iekļauti ar tiem saistītajā kredītā; |
| --- | --- |

d)

par kredītiem saņemamos uzkrātos procentus

Saskaņā ar grāmatvedības vispārīgo uzkrāšanas principu procenti, ko saņem par kredītiem, jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrāti (t. i., pēc uzkrāšanas principa), nevis tad, kad tos faktiski saņem (t. i., pēc naudas plūsmas principa). Kredītu uzkrātos procentus klasificē kategorijā “pārējie aktīvi”, ievērojot bruto principu. Uzkrātie procenti netiek iekļauti ar tiem saistītajā kredītā;

| e) | saņemamās dividendes; |
| --- | --- |

e)

saņemamās dividendes;

| f) | debitoru parādus, kas nav saistīti ar MFI pamatdarbību; |
| --- | --- |

f)

debitoru parādus, kas nav saistīti ar MFI pamatdarbību;

| g) | valsts emitētajām monētām atbilstošos aktīvus (tikai NCB bilance). |
| --- | --- |

g)

valsts emitētajām monētām atbilstošos aktīvus (tikai NCB bilance).

Pārējie aktīvi neietver finanšu instrumentus finanšu aktīvu veidā (ko iekļauj citos bilances posteņos), dažus finanšu instrumentus, kas nav finanšu aktīvu veidā, piemēram, garantijas, saistības, pārvaldītos un trasta kredītus (grāmato ārpusbilancē) un nefinanšu aktīvus, piemēram, zemi un preces (iekļauj “pamatlīdzekļos”).

PASĪVU KATEGORIJAS

| Kategorija | Galveno pazīmju apraksts |
| --- | --- |
| 8. | Skaidrā nauda apgrozībā |

Kategorija

Galveno pazīmju apraksts

8.

Skaidrā nauda apgrozībā

Pasīvu kategorija “skaidrā nauda apgrozībā” nozīmē “apgrozībā esošās banknotes un monētas, kas parasti tiek izmantotas maksājumiem”. Šī kategorija ietver ECB un NCB emitētās banknotes. Apgrozībā esošās monētas nav iesaistīto dalībvalstu MFI saistības, bet ir centrālās valdības saistības. Tomēr monētas ir monetāro rādītāju daļa, un tradicionāli šīs saistības tiek ierakstītas kategorijā “skaidrā nauda apgrozībā”. Šo saistību atbilstošais postenis tiek iekļauts “pārējos aktīvos”.

| 9. | Noguldījumi |
| --- | --- |

9.

Noguldījumi

Summas (akcijas, noguldījumi vai citi), kas ir pārskata sniedzēju iestāžu parādi kreditoriem un kas atbilst I pielikuma 1. daļas 1. sadaļā aprakstītajām pazīmēm, izņemot tās, kas rodas no tirgojamu vērtspapīru vai NTF akciju/daļu emisijas. Pārskatu shēmā šo kategoriju iedala šādi: noguldījumi uz nakti, noguldījumi ar noteikto termiņu, noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu un atpirkšanas līgumi:

| a) | noguldījumi un kredīti
  “Noguldījumi” ietver arī “kredītus” kā MFI saistības. Konceptuāli kredīti ir MFI saņemtās summas, kas nav “noguldījumu” veidā. EKS 95 tiek šķirti “kredīti” un “noguldījumi” atkarībā no tā, kura puse uzņemas iniciatīvu (aizņēmējam tas ir kredīts, bet aizdevējam – noguldījums). Pārskata sniegšanas shēmā “kredītus” neizdala kā atsevišķu kategoriju bilances pasīvu pusē. Atlikumus, ko uzskata par “aizņēmumiem”, nešķirojot jāietver postenī “noguldījumu saistības”, ja vien tie nav tirgojami instrumenti. Tas atbilst minētajai “noguldījumu saistību” definīcijai. Kredītus MFI, ko klasificē kā “noguldījumu saistības”, jāiedala saskaņā ar pārskatu sniegšanas shēmas prasībām (t. i., atbilstoši sektoriem, instrumentiem, valūtām un termiņiem). Šajā kategorijā ietilpst MFI saņemtie sindicētie kredīti; |
| --- | --- |

a)

noguldījumi un kredīti

“Noguldījumi” ietver arī “kredītus” kā MFI saistības. Konceptuāli kredīti ir MFI saņemtās summas, kas nav “noguldījumu” veidā. EKS 95 tiek šķirti “kredīti” un “noguldījumi” atkarībā no tā, kura puse uzņemas iniciatīvu (aizņēmējam tas ir kredīts, bet aizdevējam – noguldījums). Pārskata sniegšanas shēmā “kredītus” neizdala kā atsevišķu kategoriju bilances pasīvu pusē. Atlikumus, ko uzskata par “aizņēmumiem”, nešķirojot jāietver postenī “noguldījumu saistības”, ja vien tie nav tirgojami instrumenti. Tas atbilst minētajai “noguldījumu saistību” definīcijai. Kredītus MFI, ko klasificē kā “noguldījumu saistības”, jāiedala saskaņā ar pārskatu sniegšanas shēmas prasībām (t. i., atbilstoši sektoriem, instrumentiem, valūtām un termiņiem). Šajā kategorijā ietilpst MFI saņemtie sindicētie kredīti;

| b) | netirgojami parāda instrumenti
  Netirgojamus parāda instrumentus, ko emitējušas pārskata sniedzējas iestādes, parasti klasificē kā “noguldījumu saistības”. Instrumentus var dēvēt par “netirgojamiem” tādā nozīmē, ka attiecībā uz šo instrumentu pastāv juridisko īpašumtiesību nodošanas ierobežojumi, kas nozīmē, ka šos instrumentus nevar tirgot vai (kaut arī tehniski tie ir tirgojami) tos nevar tirgot sakarā ar organizēta tirgus neesamību. Pārskata sniedzēju iestāžu emitēti netirgojami instrumenti, kas vēlāk kļūst tirgojami un ko var tirgot otrreizējos tirgos, būtu jāpārklasificē par “parāda vērtspapīriem”; |
| --- | --- |

b)

netirgojami parāda instrumenti

Netirgojamus parāda instrumentus, ko emitējušas pārskata sniedzējas iestādes, parasti klasificē kā “noguldījumu saistības”. Instrumentus var dēvēt par “netirgojamiem” tādā nozīmē, ka attiecībā uz šo instrumentu pastāv juridisko īpašumtiesību nodošanas ierobežojumi, kas nozīmē, ka šos instrumentus nevar tirgot vai (kaut arī tehniski tie ir tirgojami) tos nevar tirgot sakarā ar organizēta tirgus neesamību. Pārskata sniedzēju iestāžu emitēti netirgojami instrumenti, kas vēlāk kļūst tirgojami un ko var tirgot otrreizējos tirgos, būtu jāpārklasificē par “parāda vērtspapīriem”;

| c) | drošības naudas iemaksas
  Drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, jāklasificē kā “noguldījumu saistības”, ja tās ir skaidrās naudas nodrošinājums, kas noguldīts MFI, un ja tās paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājamas noguldītājam, līgumam beidzoties. Pamatojoties uz pašreizējo tirgus praksi, ierosināts, ka pārskata sniedzēju iestāžu saņemtās drošības naudas iemaksas jāklasificē tikai kā “noguldījuma saistības”, jo MFI iegūst līdzekļus, ko var brīvi izmantot tālākaizdevumiem. Ja daļa MFI saņemto iemaksu jānodod tālāk citam atvasināto instrumentu tirgus dalībniekam (piemēram, klīringa iestādei), principā tikai tā daļa, kas paliek MFI rīcībā, jāklasificē kā “noguldījuma saistības”. Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības naudas iemaksu noteikšanā, kas patiešām atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas nešķirojot tiek ieskaitītas vienā kontā, un to drošības naudas iemaksu noteikšanā, ko MFI var izmantot tālākaizdevumiem. Šajos gadījumos šīs iemaksas var klasificēt kā posteni “pārējie pasīvi” vai kā “noguldījumu saistības”, saskaņā ar attiecīgās valsts praksi “īpaši iezīmētos atlikumus, kas attiecas, piemēram, uz līzinga līgumiem”, klasificē kā noguldījumu saistības postenī “noguldījumi ar noteikto termiņu” vai “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu” atkarībā no konkrētā līguma termiņa/noteikumiem. Līdzekļi (noguldījumi), kas saņemti uz trasta pamata, nav jāatspoguļo MFI statistikas bilancē (sk. “Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata” 2. kategorijā); |
| --- | --- |

c)

drošības naudas iemaksas

Drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, jāklasificē kā “noguldījumu saistības”, ja tās ir skaidrās naudas nodrošinājums, kas noguldīts MFI, un ja tās paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājamas noguldītājam, līgumam beidzoties. Pamatojoties uz pašreizējo tirgus praksi, ierosināts, ka pārskata sniedzēju iestāžu saņemtās drošības naudas iemaksas jāklasificē tikai kā “noguldījuma saistības”, jo MFI iegūst līdzekļus, ko var brīvi izmantot tālākaizdevumiem. Ja daļa MFI saņemto iemaksu jānodod tālāk citam atvasināto instrumentu tirgus dalībniekam (piemēram, klīringa iestādei), principā tikai tā daļa, kas paliek MFI rīcībā, jāklasificē kā “noguldījuma saistības”. Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības naudas iemaksu noteikšanā, kas patiešām atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas nešķirojot tiek ieskaitītas vienā kontā, un to drošības naudas iemaksu noteikšanā, ko MFI var izmantot tālākaizdevumiem. Šajos gadījumos šīs iemaksas var klasificēt kā posteni “pārējie pasīvi” vai kā “noguldījumu saistības”, saskaņā ar attiecīgās valsts praksi “īpaši iezīmētos atlikumus, kas attiecas, piemēram, uz līzinga līgumiem”, klasificē kā noguldījumu saistības postenī “noguldījumi ar noteikto termiņu” vai “noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu” atkarībā no konkrētā līguma termiņa/noteikumiem. Līdzekļi (noguldījumi), kas saņemti uz trasta pamata, nav jāatspoguļo MFI statistikas bilancē (sk. “Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata” 2. kategorijā);

| d) | MFI emitētas akcijas
  MFI emitētās akcijas klasificē nevis kā kapitālu un rezerves, bet kā noguldījumus, ja: 1) starp emitenti MFI un turētāju pastāv debitora un kreditora ekonomiskās attiecības (neatkarīgi no šo akciju īpašumtiesībām) un 2) akcijas var pārvērst skaidrā naudā vai dzēst bez būtiskiem ierobežojumiem vai sodiem. Iepriekšēja brīdinājuma termiņš netiek uzskatīts par būtisku ierobežojumu. Turklāt akcijām jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  — | attiecīgās nacionālās regulatīvās normas neparedz beznosacījuma tiesības emitentei MFI atteikt tās akciju dzēšanu, |
| --- | --- | --- |

d)

MFI emitētas akcijas

MFI emitētās akcijas klasificē nevis kā kapitālu un rezerves, bet kā noguldījumus, ja: 1) starp emitenti MFI un turētāju pastāv debitora un kreditora ekonomiskās attiecības (neatkarīgi no šo akciju īpašumtiesībām) un 2) akcijas var pārvērst skaidrā naudā vai dzēst bez būtiskiem ierobežojumiem vai sodiem. Iepriekšēja brīdinājuma termiņš netiek uzskatīts par būtisku ierobežojumu. Turklāt akcijām jāatbilst šādiem nosacījumiem:

—

attiecīgās nacionālās regulatīvās normas neparedz beznosacījuma tiesības emitentei MFI atteikt tās akciju dzēšanu,

| — | akcijas ir ar “noteiktu vērtību”, t. i., parastos apstākļos, tās dzēšot, atmaksās to nominālvērtību, |
| --- | --- |

—

akcijas ir ar “noteiktu vērtību”, t. i., parastos apstākļos, tās dzēšot, atmaksās to nominālvērtību,

| — | MFI maksātnespējas gadījumā tās akciju turētājiem nav juridiska pienākuma segt atlikušās saistības papildus akciju nominālvērtībai (t. i., akcionāru dalībai parakstītajā kapitālā) un nav citu apgrūtinošu papildu pienākumu. Akciju subordinācija citiem MFI emitētiem instrumentiem netiek uzskatīta par apgrūtinošu papildu pienākumu. |
| --- | --- |

—

MFI maksātnespējas gadījumā tās akciju turētājiem nav juridiska pienākuma segt atlikušās saistības papildus akciju nominālvērtībai (t. i., akcionāru dalībai parakstītajā kapitālā) un nav citu apgrūtinošu papildu pienākumu. Akciju subordinācija citiem MFI emitētiem instrumentiem netiek uzskatīta par apgrūtinošu papildu pienākumu.

Šādu akciju pārvēršanai skaidrā naudā nepieciešamie iepriekšēja brīdinājuma termiņi tiek izmantoti, lai akcijas klasificētu saskaņā ar dalījumu atbilstoši brīdinājuma termiņam instrumentu kategorijā “noguldījumi”. Iepriekšēja brīdinājuma termiņi tiek piemēroti, arī nosakot rezervju normu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 4. pantu. MFI iezīmētās akcijas, kas saistītas ar kredītiem, klasificē kā noguldījumu saistības ar tādu pašu sākotnējā termiņa dalījumu, kāds ir to pamatā esošajam kredītam, t. i., kā “noguldījumus ar noteikto termiņu” vai “noguldījumus ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu” atkarībā no tā, kādi termiņa noteikumi ir pamatā esošajam līgumam.

Ja MFI tur šādas MFI emitētas akcijas, kas klasificētas kā noguldījumi, nevis kā kapitāls un rezerves, turētāja MFI tās klasificē kā kredītus savas bilances aktīvu pusē;

| e) | vērtspapīrošanas saistības
  Kredītu un/vai citu aktīvu, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, bet joprojām tiek uzskaitīti statistikas bilancē, atbilstošais postenis. |
| --- | --- |

e)

vērtspapīrošanas saistības

Kredītu un/vai citu aktīvu, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, bet joprojām tiek uzskaitīti statistikas bilancē, atbilstošais postenis.

Tālāk minēto posteni neuzskata par noguldījumu.

| — | Līdzekļi (noguldījumi), kas saņemti uz trasta pamata (sk. “Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata” 2. kategorija). |
| --- | --- |

—

Līdzekļi (noguldījumi), kas saņemti uz trasta pamata (sk. “Kredīti, kas piešķirti uz trasta pamata” 2. kategorija).

| 9.1. | Noguldījumi uz nakti |
| --- | --- |

9.1.

Noguldījumi uz nakti

Noguldījumi, kas konvertējami naudā un/vai pārvedami pēc pieprasījuma ar čeku, bankas rīkojumu, debeta ierakstu vai tamlīdzīgi bez būtiskas kavēšanās, ierobežojumiem vai soda naudas. Šajā postenī tiek ietverti:

| — | atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), kas pārvēršami naudā tūlīt pēc pieprasījuma vai līdz pieprasījuma dienai sekojošās darbadienas beigām bez nozīmīgas soda naudas vai ierobežojumiem, bet kas nav pārvedami, |
| --- | --- |

—

atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), kas pārvēršami naudā tūlīt pēc pieprasījuma vai līdz pieprasījuma dienai sekojošās darbadienas beigām bez nozīmīgas soda naudas vai ierobežojumiem, bet kas nav pārvedami,

| — | atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), ko veido iepriekš samaksātas summas saistībā ar elektronisko naudu uz “datortehnikas vai programmatūras bāzes” (piemēram, priekšapmaksas kartes), |
| --- | --- |

—

atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), ko veido iepriekš samaksātas summas saistībā ar elektronisko naudu uz “datortehnikas vai programmatūras bāzes” (piemēram, priekšapmaksas kartes),

| — | kredīti, kas atmaksājami līdz kredīta piešķiršanas dienai sekojošās darba dienas beigām. |
| --- | --- |

—

kredīti, kas atmaksājami līdz kredīta piešķiršanas dienai sekojošās darba dienas beigām.

| 9.1.a | Pārvedami noguldījumi |
| --- | --- |

9.1.a

Pārvedami noguldījumi

Pārvedami noguldījumi ir tie kategorijas “noguldījumi uz nakti” noguldījumi, kas pēc pieprasījuma tieši pārvedami maksājumu veikšanai citiem tautsaimniecības dalībniekiem, izmantojot parastos maksāšanas līdzekļus, piemēram, kredīta pārvedumam vai tiešajam debetam, iespējams, izmantojot arī kredītkarti vai debetkarti, e-naudas darījumus, čekus vai līdzīgus maksāšanas līdzekļus, bez nozīmīgas soda naudas vai ierobežojumiem. Noguldījumus, ko var izmantot skaidrās naudas izņemšanai un/vai noguldījumus, no kuriem līdzekļus var izņemt vai pārvest, izmantojot tikai tā paša īpašnieka citu kontu, neiekļauj pārvedamu noguldījumu kategorijā.

| 9.2. | Noguldījumi ar noteikto termiņu |
| --- | --- |

9.2.

Noguldījumi ar noteikto termiņu

Nepārvedami noguldījumi, ko nevar konvertēt naudā pirms saskaņota noteikta termiņa vai ko var konvertēt naudā pirms šā saskaņotā termiņa tikai ar noteikumu, ka turētājs samaksā attiecīgu soda naudu. Šajā postenī ietilpst arī administratīvi regulēti krājnoguldījumi, kam ar termiņu saistītais kritērijs nav būtisks (klasificēti termiņa grupā “ilgāk par 2 gadiem”). Finanšu produkti, kuru termiņu saskaņā ar noteikumiem var turpināt pagarināt, jāklasificē atbilstoši īsākajam termiņam. Lai arī var būt iespēja noguldījumus ar noteikto termiņu izņemt agrāk, iepriekš par to brīdinot, vai arī tos var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu, klasifikācijā šīs iespējas neuzskata par būtiskām.

| 9.2.a/9.2.b/9.2.c | Noguldījumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem |
| --- | --- |

9.2.a/9.2.b/9.2.c

Noguldījumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem

Šajos posteņos katrā termiņa dalījumā tiek ietverti:

| a) | atlikumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami un ko nevar konvertēt naudā pirms šā termiņa beigām; |
| --- | --- |

a)

atlikumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami un ko nevar konvertēt naudā pirms šā termiņa beigām;

| b) | atlikumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami, bet ko var izņemt pirms termiņa, iepriekš par to brīdinot; ja saņemts brīdinājums par izņemšanu, šie kontu atlikumi būtu jāklasificē attiecīgi 9.3.a vai 9.3.b postenī; |
| --- | --- |

b)

atlikumi ar noteikto termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami, bet ko var izņemt pirms termiņa, iepriekš par to brīdinot; ja saņemts brīdinājums par izņemšanu, šie kontu atlikumi būtu jāklasificē attiecīgi 9.3.a vai 9.3.b postenī;

| c) | atlikumi ar termiņu līdz 1 gadam iekaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami, bet ko var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu; |
| --- | --- |

c)

atlikumi ar termiņu līdz 1 gadam iekaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem, kas nav pārvedami, bet ko var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu;

| d) | drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, kuru darbība beidzas 1 gada/līdz 2 gadu/vairāk nekā 2 gadu laikā, un ko veido skaidrās naudas nodrošinājums, kuru nogulda, nodrošinoties pret kredītrisku, bet kurš paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājams noguldītājam līguma darbības beigās; |
| --- | --- |

d)

drošības naudas iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, kuru darbība beidzas 1 gada/līdz 2 gadu/vairāk nekā 2 gadu laikā, un ko veido skaidrās naudas nodrošinājums, kuru nogulda, nodrošinoties pret kredītrisku, bet kurš paliek noguldītāja īpašumā un atmaksājams noguldītājam līguma darbības beigās;

| e) | kredīti, kas apliecināti ar vienotu dokumentu un kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par vienu gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem; |
| --- | --- |

e)

kredīti, kas apliecināti ar vienotu dokumentu un kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par vienu gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem;

| f) | netirgojamu parāda vērtspapīru turējumi, ko emitējušas MFI (apliecināti ar dokumentiem vai ne), kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par vienu gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem; |
| --- | --- |

f)

netirgojamu parāda vērtspapīru turējumi, ko emitējušas MFI (apliecināti ar dokumentiem vai ne), kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par vienu gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem;

| g) | pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, ko emitējušas MFI un kuru sākotnējais termiņš līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem; |
| --- | --- |

g)

pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, ko emitējušas MFI un kuru sākotnējais termiņš līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem;

| h) | vērtspapīrošanas saistības
  Kredītu un/vai citu aktīvu, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, bet joprojām tiek uzskaitīti statistikas bilancē, atbilstošais postenis. Tradicionāli šīs saistības ietilpst termiņu dalījumā “noteiktais termiņš ilgāks par 2 gadiem”. |
| --- | --- |

h)

vērtspapīrošanas saistības

Kredītu un/vai citu aktīvu, kas atsavināti, izmantojot vērtspapīrošanu, bet joprojām tiek uzskaitīti statistikas bilancē, atbilstošais postenis. Tradicionāli šīs saistības ietilpst termiņu dalījumā “noteiktais termiņš ilgāks par 2 gadiem”.

Turklāt noguldījumos ar noteikto termiņu ilgāku par 2 gadiem tiek ietverti:

| — | atlikumi (neatkarīgi no to termiņa), kam procentu likmes un/vai nosacījumi konkretizēti attiecīgās valsts tiesību aktos un ko paredzēts turēt īpašiem mērķiem (piemēram, mājokļa finansējums), kuri būs īstenojami pēc 2 gadiem (arī tad, ja tehniski tie ir izņemami pēc pieprasījuma). |
| --- | --- |

—

atlikumi (neatkarīgi no to termiņa), kam procentu likmes un/vai nosacījumi konkretizēti attiecīgās valsts tiesību aktos un ko paredzēts turēt īpašiem mērķiem (piemēram, mājokļa finansējums), kuri būs īstenojami pēc 2 gadiem (arī tad, ja tehniski tie ir izņemami pēc pieprasījuma).

| 9.3. | Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu |
| --- | --- |

9.3.

Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu

Nepārvedami noguldījumi bez noteikta termiņu, ko nevar konvertēt naudā bez iepriekšēja brīdinājuma termiņa, pirms kura beigām konvertēšana naudā nav iespējama vai iespējama, tikai samaksājot soda naudu. Tie ietver noguldījumus, kurus varbūt juridiski var izņemt pēc brīdinājuma, bet par kuriem būtu jāmaksā soda nauda un kuriem noteikti ierobežojumi saskaņā ar attiecīgās valsts praksi (klasificēti termiņa grupā “līdz 3 mēnešiem ieskaitot”), un ieguldījumu kontus bez brīdinājuma termiņa vai noteiktā termiņa, bet uz kuru izņemšanu attiecas ierobežojoši noteikumi (klasificēti termiņa grupā “vairāk nekā 3 mēnešiem”).

| 9.3.a/9.3.b | Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 3 mēnešiem ieskaitot/ilgāku par 3 mēnešiem, t. sk. ar brīdinājuma termiņu ilgāku par 2 gadiem |
| --- | --- |

9.3.a/9.3.b

Noguldījumi ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 3 mēnešiem ieskaitot/ilgāku par 3 mēnešiem, t. sk. ar brīdinājuma termiņu ilgāku par 2 gadiem

Šajos posteņos tiek ietverti:

| a) | atlikumi, kas nav noguldīti uz fiksētu termiņu un kurus var izņemt, tikai ievērojot iepriekšēja brīdinājuma termiņu līdz 3 mēnešiem ieskaitot/ilgāku par 3 mēnešiem, t. sk. ilgāku par 2 gadiem; ja iespējams noguldījumu izņemt pirms minētā brīdinājuma termiņa beigām (vai pat pēc pieprasījuma), jāmaksā soda nauda; |
| --- | --- |

a)

atlikumi, kas nav noguldīti uz fiksētu termiņu un kurus var izņemt, tikai ievērojot iepriekšēja brīdinājuma termiņu līdz 3 mēnešiem ieskaitot/ilgāku par 3 mēnešiem, t. sk. ilgāku par 2 gadiem; ja iespējams noguldījumu izņemt pirms minētā brīdinājuma termiņa beigām (vai pat pēc pieprasījuma), jāmaksā soda nauda;

| b) | atlikumi ar fiksētu termiņu, kuri nav pārvedami, bet par kuru izņemšanu pirms termiņa līdz 3 mēnešiem ieskaitot/ilgāk par 3 mēnešiem, t. sk. ilgāk par 2 gadiem, iepriekš iesniegts brīdinājums. |
| --- | --- |

b)

atlikumi ar fiksētu termiņu, kuri nav pārvedami, bet par kuru izņemšanu pirms termiņa līdz 3 mēnešiem ieskaitot/ilgāk par 3 mēnešiem, t. sk. ilgāk par 2 gadiem, iepriekš iesniegts brīdinājums.

Turklāt noguldījumos ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu līdz 3 mēnešiem ieskaitot tiek ietverti:

| — | nepārvedami pieprasījuma krājnoguldījumi un citi patērētāju noguldījumi, par kuriem (lai arī juridiski tie izņemami pēc pieprasījuma) jāmaksā nozīmīgas soda naudas. |
| --- | --- |

—

nepārvedami pieprasījuma krājnoguldījumi un citi patērētāju noguldījumi, par kuriem (lai arī juridiski tie izņemami pēc pieprasījuma) jāmaksā nozīmīgas soda naudas.

Noguldījumos ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu ilgāku par 3 mēnešiem, t.sk ilgāku par 2 gadiem, tiek ietverti:

| — | ieguldījumu konti, kam nav noteikts brīdinājuma laiks vai noteikts termiņš, bet uz kuru izņemšanu attiecas ierobežojoši noteikumi. |
| --- | --- |

—

ieguldījumu konti, kam nav noteikts brīdinājuma laiks vai noteikts termiņš, bet uz kuru izņemšanu attiecas ierobežojoši noteikumi.

| 9.4. | Repo darījumi |
| --- | --- |

9.4.

Repo darījumi

Atbilstošais postenis skaidrai naudai, kas saņemta apmaiņā pret vērtspapīriem, ko par attiecīgu cenu pārdevušas pārskata sniedzējas iestādes, stingri apņemoties atpirkt tos pašus (vai līdzīgus) vērtspapīrus par fiksētu cenu konkrētā dienā nākotnē. Summas, ko pārskata sniedzējas iestādes saņēmušas apmaiņā pret vērtspapīriem, kas nodoti trešai personai (“pagaidu pārņēmējs”), klasificējamas kā “atpirkšanas līgumi”, ja tās stingri apņēmušās veikt pretēju operāciju un ja šī operācija nav tikai iespēja. Tas nozīmē, ka pārskata sniedzējas iestādes saglabā īpašumtiesību riskus uz attiecīgajiem vērtspapīriem un guvumus no tiem darījuma laikā.

Kā “atpirkšanas līgumus” klasificē šādus repo veida darījumu variantus:

| — | summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas uz laiku pārvesti trešai personai vērtspapīru aizdevuma veidā pret nodrošinājumu skaidrā naudā, |
| --- | --- |

—

summas, ko saņem apmaiņā pret vērtspapīriem, kas uz laiku pārvesti trešai personai vērtspapīru aizdevuma veidā pret nodrošinājumu skaidrā naudā,

| — | summas, kas apmaiņā pret vērtspapīriem, kas pagaidām nodoti trešai personai pārdošanas/atpirkšanas līguma veidā. |
| --- | --- |

—

summas, kas apmaiņā pret vērtspapīriem, kas pagaidām nodoti trešai personai pārdošanas/atpirkšanas līguma veidā.

Repo darījumu vērtspapīrus grāmato, ievērojot 3. aktīvu posteņa “Neakciju vērtspapīri” noteikumus. Šajā postenī iekļauj arī darījumus, kuros apmaiņā pret nodrošinājumu skaidrā naudā tiek nodots zelts.

| 10. | NTF akcijas/daļas |
| --- | --- |

10.

NTF akcijas/daļas

NTF emitētas akcijas vai daļas. SKK. definīciju I pielikuma 1. daļas 2. sadaļā.

| 11. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

11.

Emitētie parāda vērtspapīri

Vērtspapīri, kas nav pārskata sniedzēju iestāžu emitēti kapitāla vērtspapīri un kas parasti ir tirgojami un otrreizējā tirgū tirgoti instrumenti, vai kuru pozīcijas var slēgt, tirgū veicot pretēju darījumu, un kas turētājam nepiešķir īpašumtiesības emitenta iestādē. Šajā postenī tiek ietverti:

| a) | vērtspapīri, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu kupona maksājumu un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī; |
| --- | --- |

a)

vērtspapīri, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu kupona maksājumu un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī;

| b) | pārskata sniedzēju emitēti netirgojami instrumenti, kuri vēlāk kļūst tirgojami, jāpārklasificē par “parāda vērtspapīriem” (sk. arī 9. kategoriju); |
| --- | --- |

b)

pārskata sniedzēju emitēti netirgojami instrumenti, kuri vēlāk kļūst tirgojami, jāpārklasificē par “parāda vērtspapīriem” (sk. arī 9. kategoriju);

| c) | MFI pakārtoto parādu naudas un banku statistikā atspoguļo tāpat kā citus MFI parādus. Tāpēc pakārtotos parādus vērtspapīru veidā klasificē kā “emitētus parāda vērtspapīrus”, bet pakārtotos parādus, ko MFI izsniegušas noguldījumu vai kredītu veidā, klasificē kā “noguldījumu saistības”. Ja visus MFI pakārtotos parādus statistikā identificē kā vienu summu, šo skaitli klasificē kā “emitētus parāda vērtspapīrus”, jo pakārtotie parādi galvenokārt ir vērtspapīru, nevis kredītu veidā. Pakārtotie parādi nav jāklasificē kā pasīva postenis “kapitāls un rezerves”; |
| --- | --- |

c)

MFI pakārtoto parādu naudas un banku statistikā atspoguļo tāpat kā citus MFI parādus. Tāpēc pakārtotos parādus vērtspapīru veidā klasificē kā “emitētus parāda vērtspapīrus”, bet pakārtotos parādus, ko MFI izsniegušas noguldījumu vai kredītu veidā, klasificē kā “noguldījumu saistības”. Ja visus MFI pakārtotos parādus statistikā identificē kā vienu summu, šo skaitli klasificē kā “emitētus parāda vērtspapīrus”, jo pakārtotie parādi galvenokārt ir vērtspapīru, nevis kredītu veidā. Pakārtotie parādi nav jāklasificē kā pasīva postenis “kapitāls un rezerves”;

| d) | hibrīdinstrumenti. Tirgojami instrumenti, kuros apkopotas parāda un atvasināto finanšu instrumentu sastāvdaļas, t. sk.:






  — | tirgojami parāda vērtspapīri ar ietvertiem atvasinātajiem finanšu instrumentiem, |
| --- | --- | --- |

d)

hibrīdinstrumenti. Tirgojami instrumenti, kuros apkopotas parāda un atvasināto finanšu instrumentu sastāvdaļas, t. sk.:

—

tirgojami parāda vērtspapīri ar ietvertiem atvasinātajiem finanšu instrumentiem,

| — | tirgojami instrumenti, kuru dzēšanas vērtība un/vai kupons piesaistīti pamatā esošā atsauces aktīva, aktīva cenas vai cita atsauces rādītāja instrumenta pārmaiņām darbības laikā. |
| --- | --- |

—

tirgojami instrumenti, kuru dzēšanas vērtība un/vai kupons piesaistīti pamatā esošā atsauces aktīva, aktīva cenas vai cita atsauces rādītāja instrumenta pārmaiņām darbības laikā.

| 11.a/11.b/11.c | Parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem |
| --- | --- |

11.a/11.b/11.c

Parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāku par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāku par 2 gadiem

Šajos posteņos katrā termiņa dalījumā tiek ietverti:

| a) | tirgojami parāda vērtspapīri, ko emitējušas MFI (apliecināti ar dokumentiem vai ne), kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem/ilgāks par 2 gadiem; |
| --- | --- |

a)

tirgojami parāda vērtspapīri, ko emitējušas MFI (apliecināti ar dokumentiem vai ne), kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem/ilgāks par 2 gadiem;

| b) | MFI pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem. |
| --- | --- |

b)

MFI pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir līdz 1 gadam ieskaitot/ilgāks par 1 gadu un līdz 2 gadiem ieskaitot/ilgāks par 2 gadiem.

| 11.d | T. sk. parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 2 gadiem ar atļautā pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 % |
| --- | --- |

11.d

T. sk. parāda vērtspapīri ar sākotnējo termiņu līdz 2 gadiem ar atļautā pamatkapitāla garantiju mazāku par 100 %

MFI emitēti hibrīdinstrumenti ar sākotnējo termiņu līdz 2 gadiem, kuriem, beidzoties termiņam, var būt līgumā paredzēta dzēšanas vērtība emisijas valūtā, kas ir mazāka par sākotnēji ieguldīto summu parāda un atvasināto instrumentu sastāvdaļu kombinācijas dēļ.

| 12. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

12.

Kapitāls un rezerves

Pārskata sniegšanas shēmā šajā kategorijā ietilpst summas, kas rodas no pārskata sniedzēju iestāžu akciju kapitāla emitēšanas akcionāriem vai citiem īpašniekiem, kurš atspoguļo turētāja īpašumtiesības MFI, un parasti tās ir tiesības uz peļņas daļu un uz pašu līdzekļu daļu likvidācijas gadījumā. Tiek iekļauti arī līdzekļi, ko veido nesadalītā peļņa vai līdzekļi, ko pārskata sniedzējas MFI rezervējušas paredzamiem maksājumiem un saistībām nākotnē. T. sk.:

| a) | pašu kapitāls; |
| --- | --- |

a)

pašu kapitāls;

| b) | nesadalītie ieņēmumi vai līdzekļi; |
| --- | --- |

b)

nesadalītie ieņēmumi vai līdzekļi;

| c) | speciālie un vispārējie uzkrājumi kredītiem, vērtspapīriem un citiem aktīvu veidiem (var grāmatot saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem). |
| --- | --- |

c)

speciālie un vispārējie uzkrājumi kredītiem, vērtspapīriem un citiem aktīvu veidiem (var grāmatot saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem).

| 13. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

13.

Pārējie pasīvi

Postenis “pārējie pasīvi” ir atlikuma postenis bilances pasīvu pusē, kas definēts kā “citur neiekļauti pasīvi”. NCB var prasīt sniegt pārskatu par konkrētām šajā postenī iekļautajām apakšpozīcijām. Pārējie pasīvi ietver:

| a) | atvasināto finanšu instrumentu pozīcijas ar negatīvu bruto tirgus vērtību
  Statistikā te iekļauj atvasinātos finanšu instrumentus, kuri jāgrāmato bilancē; |
| --- | --- |

a)

atvasināto finanšu instrumentu pozīcijas ar negatīvu bruto tirgus vērtību

Statistikā te iekļauj atvasinātos finanšu instrumentus, kuri jāgrāmato bilancē;

| b) | bruto kreditoru parādus attiecībā uz pagaidu posteņiem
  Pagaidu posteņi ir atlikumi MFI bilancē, kas nav grāmatoti klientu vārdā, bet kas tomēr saistīti ar klientu līdzekļiem (piemēram, līdzekļi, kas tiks ieguldīti, pārvesti vai ar tiem veiks norēķinus); |
| --- | --- |

b)

bruto kreditoru parādus attiecībā uz pagaidu posteņiem

Pagaidu posteņi ir atlikumi MFI bilancē, kas nav grāmatoti klientu vārdā, bet kas tomēr saistīti ar klientu līdzekļiem (piemēram, līdzekļi, kas tiks ieguldīti, pārvesti vai ar tiem veiks norēķinus);

| c) | bruto kreditoru parādus attiecībā uz tranzīta posteņiem
  Tranzīta posteņi ir līdzekļi (parasti pieder klientiem), kas tiek pārvesti no vienas MFI otrai MFI. Posteņos iekļauj kredīta pārvedumus, ko debetē no klientu kontiem, un citus posteņus, par ko pārskata sniedzēja iestāde vēl nav veikusi atbilstošu maksājumu; |
| --- | --- |

c)

bruto kreditoru parādus attiecībā uz tranzīta posteņiem

Tranzīta posteņi ir līdzekļi (parasti pieder klientiem), kas tiek pārvesti no vienas MFI otrai MFI. Posteņos iekļauj kredīta pārvedumus, ko debetē no klientu kontiem, un citus posteņus, par ko pārskata sniedzēja iestāde vēl nav veikusi atbilstošu maksājumu;

| d) | par noguldījumiem maksājamos uzkrātos procentus
  Saskaņā ar grāmatvedības vispārīgo uzkrāšanas principu procenti, kas jāmaksā par noguldījumiem, jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrāti (t. i., pēc uzkrāšanas principa), nevis tad, kad tos faktiski izmaksā (t. i., pēc naudas plūsmas principa). Noguldījumu uzkrātos procentus klasificē kategorijā “pārējie pasīvi”, ievērojot bruto principu. Uzkrātie procenti netiek iekļauti ar tiem saistītajā noguldījumā; |
| --- | --- |

d)

par noguldījumiem maksājamos uzkrātos procentus

Saskaņā ar grāmatvedības vispārīgo uzkrāšanas principu procenti, kas jāmaksā par noguldījumiem, jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrāti (t. i., pēc uzkrāšanas principa), nevis tad, kad tos faktiski izmaksā (t. i., pēc naudas plūsmas principa). Noguldījumu uzkrātos procentus klasificē kategorijā “pārējie pasīvi”, ievērojot bruto principu. Uzkrātie procenti netiek iekļauti ar tiem saistītajā noguldījumā;

| e) | maksājamās dividendes; |
| --- | --- |

e)

maksājamās dividendes;

| f) | kreditoru parādus, kas nav saistīti ar MFI pamatdarbību (summas, kas jāmaksā piegādātājiem, nodokļi, algas, sociālie maksājumi, utt.); |
| --- | --- |

f)

kreditoru parādus, kas nav saistīti ar MFI pamatdarbību (summas, kas jāmaksā piegādātājiem, nodokļi, algas, sociālie maksājumi, utt.);

| g) | uzkrājumus saistībām pret trešām personām (pensijas, dividendes, utt.); |
| --- | --- |

g)

uzkrājumus saistībām pret trešām personām (pensijas, dividendes, utt.);

| h) | drošības naudas iemaksu maksājumus saskaņā ar atvasināto instrumentu līgumiem
  Drošības naudas iemaksas, ko maksā saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, parasti jāklasificē kā “noguldījumu saistības” (sk. 9. kategoriju). Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības naudas iemaksu noteikšanā, kas patiešām atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas nešķirojot tiek ieskaitītas vienā kontā, un to drošības naudas iemaksu noteikšanā, ko MFI var izmantot tālākaizdošanai. Šādos gadījumos šīs drošības naudas iemaksas var klasificēt kā “pārējās saistības” vai kā “noguldījumu saistības” saskaņā ar attiecīgās valsts praksi; |
| --- | --- |

h)

drošības naudas iemaksu maksājumus saskaņā ar atvasināto instrumentu līgumiem

Drošības naudas iemaksas, ko maksā saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, parasti jāklasificē kā “noguldījumu saistības” (sk. 9. kategoriju). Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības naudas iemaksu noteikšanā, kas patiešām atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas nešķirojot tiek ieskaitītas vienā kontā, un to drošības naudas iemaksu noteikšanā, ko MFI var izmantot tālākaizdošanai. Šādos gadījumos šīs drošības naudas iemaksas var klasificēt kā “pārējās saistības” vai kā “noguldījumu saistības” saskaņā ar attiecīgās valsts praksi;

| i) | neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem vai ārvalstu valūtas operācijām. |
| --- | --- |

i)

neto summas, kas maksājamas saistībā ar nākotnes norēķiniem par vērtspapīru darījumiem vai ārvalstu valūtas operācijām.

“Pārējos pasīvos”neiekļauj gandrīz visus finanšu instrumentus, kas ir finanšu saistību veidā (norādīti citos bilances posteņos), finanšu instrumentus, kas nav finanšu saistības, piemēram, garantijas, saistības, administrēti un trasta kredīti (atspoguļoti ārpusbilancē), un tādas nefinanšu saistības kā, piemēram, kapitāla posteņi pasīvu pusē (iekļauti postenī “kapitāls un rezerves”).

3. DAĻA

Sektoru definīcijas

EKS 95 sniedz sektoru klasifikācijas standartu. Darījumu partnerus, kas atrodas iesaistīto dalībvalstu teritorijā, identificē atbilstoši to sektoram saskaņā ar MFI sarakstu statistikas mērķiem un norādījumiem par darījuma partneru statistisko klasifikāciju, kas sniegti ECB sektoru rokasgrāmatā. Banku nozares iestādes, kas atrodas ārpus dalībvalstīm, sauc par bankām, nevis par MFI. Tāpat arī termins “ne-MFI” attiecas tikai uz dalībvalstīm; citām valstīm tiek lietots termins “nebankas”.

Tabula

Sektoru definīcijas

| Sektors | Definīcija |
| --- | --- |
| MFI | Sk. šīs regulas 1. pantu |
| Valdība (S.13) (EKS 95, 2.68.–2.70. punkts) | Rezidentu vienības, kas galvenokārt ražo individuālajam un kolektīvajam patēriņam paredzētas netirgojamas preces un pakalpojumus un/vai veic nacionālā ienākuma un bagātības pārdali |
| Centrālā valdība (S.1311) (EKS 95, 2.71. punkts) | Valsts administratīvās struktūrvienības un citas centrālās iestādes, kuru kompetence aptver visu ekonomisko teritoriju, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu administrēšanu |
| Pavalsts valdība (S.1312) (EKS 95, 2.72. punkts) | Atsevišķas institucionālās vienības, kuras veic dažas valdības funkcijas līmenī, kas zemāks par centrālās valdības līmeni un augstāks par vietējā līmeņa valdību, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu administrēšanu |
| Vietējā valdība (S.1313) (EKS 95, 2.73. punkts) | Valsts pārvalde, kuras kompetencē ietilpst tikai noteikta ekonomiskās teritorijas daļa, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu vietējās iestādes |
| Sociālās nodrošināšanas fondi (S.1314) (EKS 95, 2.74. punkts) | Centrālās, pavalsts un vietējās institucionālās vienības, kuru galvenā darbība ir nodrošināt sociālos pabalstus |
| Citi finanšu starpnieki (S.123) + finanšu palīgsabiedrības (S.124) (EKS 95, 2.53.–2.59. punkts) | Finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības (izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus), kuras galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, uzņemoties saistības veidos, kas nav nauda, noguldījumi un/vai tuvi noguldījumu aizstājēji, pret institucionālajām vienībām, kas nav MFI, vai apdrošināšanas tehniskās rezerves. Iekļauj FIS, ne-MFI centrālos darījuma partnerus un finanšu palīgsabiedrības, ko veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt veic finanšu palīgdarbības |
| Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S. 125) (EKS 95, 2.60.–2.67. punkts) | Finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību risku apkopošanas nolūkā |
| Nefinanšu sabiedrības (S.11) (EKS 95, 2.21.–2.31. punkts) | Sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nenodarbojas ar finanšu starpniecību, bet galvenokārt ar preču ražošanu tirgum un nefinanšu pakalpojumu sniegšanu |
| Mājsaimniecības (S.14) un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.15) (EKS 95, 2.75.–2.88. punkts) | Fiziskās personas vai personu grupas, kas ir preču un nefinanšu pakalpojumu patērētāji un ražotāji tikai savam galapatēriņam un tirgus preču ražotāji un nefinanšu un finanšu pakalpojumu sniedzēji ar nosacījumu, ka viņu darbība nav kvazisabiedrību darbība. Iekļauj bezpeļņas organizācijas, kas apkalpo mājsaimniecības un kas galvenokārt ražo ārpustirgus preces un pakalpojumus, kuri paredzēti konkrētām mājsaimniecību grupām |
| Pašnodarbinātie un sabiedrības, kas nav juridiskās personas (“Mājsaimniecību” apakšpozīcija) (EKS 95, 2.76.d punkts) | Pašnodarbinātie un sabiedrības, kas nav juridiskas personas, bet kas ir tirgus preču ražotājas, izņemot tās, kas izveidotas kā kvazisabiedrības. Iekļauj uzņēmumus, kas nav juridiskās personas, pašnodarbinātus juristus, ārstus (vai to sabiedrības) utt. Pašnodarbināto uzņēmums nesaraujami saistīts ar fizisko personu (personām), kas ir uzņēmuma īpašnieks, apvienojot visas no uzņēmējdarbības un privātās sfēras izrietošās tiesības un pienākumus |

Sektors

Definīcija

MFI

Sk. šīs regulas 1. pantu

Valdība (S.13) (EKS 95, 2.68.–2.70. punkts)

Rezidentu vienības, kas galvenokārt ražo individuālajam un kolektīvajam patēriņam paredzētas netirgojamas preces un pakalpojumus un/vai veic nacionālā ienākuma un bagātības pārdali

Centrālā valdība (S.1311) (EKS 95, 2.71. punkts)

Valsts administratīvās struktūrvienības un citas centrālās iestādes, kuru kompetence aptver visu ekonomisko teritoriju, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu administrēšanu

Pavalsts valdība (S.1312) (EKS 95, 2.72. punkts)

Atsevišķas institucionālās vienības, kuras veic dažas valdības funkcijas līmenī, kas zemāks par centrālās valdības līmeni un augstāks par vietējā līmeņa valdību, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu administrēšanu

Vietējā valdība (S.1313) (EKS 95, 2.73. punkts)

Valsts pārvalde, kuras kompetencē ietilpst tikai noteikta ekonomiskās teritorijas daļa, izņemot sociālās nodrošināšanas fondu vietējās iestādes

Sociālās nodrošināšanas fondi (S.1314) (EKS 95, 2.74. punkts)

Centrālās, pavalsts un vietējās institucionālās vienības, kuru galvenā darbība ir nodrošināt sociālos pabalstus

Citi finanšu starpnieki (S.123) + finanšu palīgsabiedrības (S.124) (EKS 95, 2.53.–2.59. punkts)

Finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības (izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus), kuras galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, uzņemoties saistības veidos, kas nav nauda, noguldījumi un/vai tuvi noguldījumu aizstājēji, pret institucionālajām vienībām, kas nav MFI, vai apdrošināšanas tehniskās rezerves. Iekļauj FIS, ne-MFI centrālos darījuma partnerus un finanšu palīgsabiedrības, ko veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt veic finanšu palīgdarbības

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S. 125) (EKS 95, 2.60.–2.67. punkts)

Finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību risku apkopošanas nolūkā

Nefinanšu sabiedrības (S.11) (EKS 95, 2.21.–2.31. punkts)

Sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nenodarbojas ar finanšu starpniecību, bet galvenokārt ar preču ražošanu tirgum un nefinanšu pakalpojumu sniegšanu

Mājsaimniecības (S.14) un mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.15) (EKS 95, 2.75.–2.88. punkts)

Fiziskās personas vai personu grupas, kas ir preču un nefinanšu pakalpojumu patērētāji un ražotāji tikai savam galapatēriņam un tirgus preču ražotāji un nefinanšu un finanšu pakalpojumu sniedzēji ar nosacījumu, ka viņu darbība nav kvazisabiedrību darbība. Iekļauj bezpeļņas organizācijas, kas apkalpo mājsaimniecības un kas galvenokārt ražo ārpustirgus preces un pakalpojumus, kuri paredzēti konkrētām mājsaimniecību grupām

Pašnodarbinātie un sabiedrības, kas nav juridiskās personas (“Mājsaimniecību” apakšpozīcija) (EKS 95, 2.76.d punkts)

Pašnodarbinātie un sabiedrības, kas nav juridiskas personas, bet kas ir tirgus preču ražotājas, izņemot tās, kas izveidotas kā kvazisabiedrības. Iekļauj uzņēmumus, kas nav juridiskās personas, pašnodarbinātus juristus, ārstus (vai to sabiedrības) utt. Pašnodarbināto uzņēmums nesaraujami saistīts ar fizisko personu (personām), kas ir uzņēmuma īpašnieks, apvienojot visas no uzņēmējdarbības un privātās sfēras izrietošās tiesības un pienākumus

---

(1)  Šī pielikuma tabulās ECB tiek klasificēta kā MFI, kas ir rezidente valstī, kurā ECB fiziski atrodas.

(2)  Meitasuzņēmumi ir atsevišķi reģistrēti uzņēmumi, kuros citam uzņēmumam pieder vairākuma daļas vai visas daļas, savukārt filiāles ir struktūrvienības bez neatkarīga juridiskā statusa, kas pilnībā pieder mātesuzņēmumam.

(3)  T. i., šī tabula nav atsevišķu finanšu instrumentu saraksts.

---

III PIELIKUMS

OBLIGĀTO REZERVJU PRASĪBAS UN ATTIECĪGIE ĪPAŠIE NOTEIKUMI

1. DAĻA

Obligāto rezervju prasības kredītiestādēm: Vispārīgi noteikumi

| 1. | Ailes, kuras 1. tabulā atzīmētas ar zīmi *, izmanto obligāto rezervju aprēķināšanai. Attiecībā uz parāda vērtspapīriem kredītiestādes uzrāda pierādījumus, ka saistības tiks izslēgtas no rezervju bāzes, vai arī piemēro fiksētas procentuālas daļas standartizētu atvilkumu, ko noteikusi ECB. Ailes, kas nav iespiestas treknrakstā, izmanto tikai tās kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības. |
| --- | --- |

1.

Ailes, kuras 1. tabulā atzīmētas ar zīmi *, izmanto obligāto rezervju aprēķināšanai. Attiecībā uz parāda vērtspapīriem kredītiestādes uzrāda pierādījumus, ka saistības tiks izslēgtas no rezervju bāzes, vai arī piemēro fiksētas procentuālas daļas standartizētu atvilkumu, ko noteikusi ECB. Ailes, kas nav iespiestas treknrakstā, izmanto tikai tās kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības.

| 2. | Tabulas vertikālajā ailē “tostarp kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB” neietver ziņotāju saistības pret iestādēm, kas iekļautas iestāžu sarakstā, kuras atbrīvotas no ECB obligāto rezervju sistēmas, t. i., iestādes, kuru atbrīvojuma pamatā ir citi iemesli, nevis tajās notiekošie reorganizācijas pasākumi. Iestādes, kuras ir uz laiku atbrīvotas no obligāto rezervju prasībām saistībā ar tajās notiekošajiem reorganizācijas pasākumiem, tiek uzskatītas par iestādēm, uz kurām attiecas obligāto rezervju prasības, tādēļ saistības pret šīm iestādēm iekļauj vertikālajā ailē “tostarp kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB”. Turklāt šajā ailē iekļauj arī saistības attiecībā pret iestādēm, kurām faktiski netiek prasīta rezervju prasību izpilde dēļ vienreizēja rezervju prasību atskaitījuma piemērošanas. |
| --- | --- |

2.

Tabulas vertikālajā ailē “tostarp kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB” neietver ziņotāju saistības pret iestādēm, kas iekļautas iestāžu sarakstā, kuras atbrīvotas no ECB obligāto rezervju sistēmas, t. i., iestādes, kuru atbrīvojuma pamatā ir citi iemesli, nevis tajās notiekošie reorganizācijas pasākumi. Iestādes, kuras ir uz laiku atbrīvotas no obligāto rezervju prasībām saistībā ar tajās notiekošajiem reorganizācijas pasākumiem, tiek uzskatītas par iestādēm, uz kurām attiecas obligāto rezervju prasības, tādēļ saistības pret šīm iestādēm iekļauj vertikālajā ailē “tostarp kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, ECB un NCB”. Turklāt šajā ailē iekļauj arī saistības attiecībā pret iestādēm, kurām faktiski netiek prasīta rezervju prasību izpilde dēļ vienreizēja rezervju prasību atskaitījuma piemērošanas.

| 3. | Kredītiestādes drīkst sniegt informāciju par pozīcijām saistībā ar “MFI, kas nav kredītiestādes, uz ko attiecas obligātās rezerves, ECB un NCB”, nevis atsevišķi saistībā ar “MFI” un “kredītiestādēm, uz ko attiecas obligātās rezerves, ECB un NCB”, ja informācija ir pietiekami detalizēta un netiek ietekmēti dati, kas atzīmēti treknrakstā. Turklāt atkarībā no katras valsts statistiskās informācijas vākšanas sistēmas un neierobežojot pilnīgu atbilstību MFI bilances definīcijām un klasifikācijas principiem, kas izklāstīti šajā regulā, kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, var paziņot datus, kas nepieciešami rezervju bāzes aprēķināšanai, izņemot datus par tirgojamiem instrumentiem, saskaņā ar nākamo tabulu, ja netiek ietekmēti dati, kas I pielikuma 1. tabulā atzīmēti treknrakstā. |
| --- | --- |

3.

Kredītiestādes drīkst sniegt informāciju par pozīcijām saistībā ar “MFI, kas nav kredītiestādes, uz ko attiecas obligātās rezerves, ECB un NCB”, nevis atsevišķi saistībā ar “MFI” un “kredītiestādēm, uz ko attiecas obligātās rezerves, ECB un NCB”, ja informācija ir pietiekami detalizēta un netiek ietekmēti dati, kas atzīmēti treknrakstā. Turklāt atkarībā no katras valsts statistiskās informācijas vākšanas sistēmas un neierobežojot pilnīgu atbilstību MFI bilances definīcijām un klasifikācijas principiem, kas izklāstīti šajā regulā, kredītiestādes, uz kurām attiecas rezervju prasības, var paziņot datus, kas nepieciešami rezervju bāzes aprēķināšanai, izņemot datus par tirgojamiem instrumentiem, saskaņā ar nākamo tabulu, ja netiek ietekmēti dati, kas I pielikuma 1. tabulā atzīmēti treknrakstā.

| 4. | Mazajām kredītiestādēm jāziņo vismaz ceturkšņa dati, kas ir nepieciešami rezervju bāzes aprēķināšanai saskaņā ar tabulu še turpmāk. |
| --- | --- |

4.

Mazajām kredītiestādēm jāziņo vismaz ceturkšņa dati, kas ir nepieciešami rezervju bāzes aprēķināšanai saskaņā ar tabulu še turpmāk.

| 5. | Ziņošanas nolūkā saskaņā ar šo tabulu ir jāievēro stingra atbilstība I pielikuma 1. tabulai. |
| --- | --- |

5.

Ziņošanas nolūkā saskaņā ar šo tabulu ir jāievēro stingra atbilstība I pielikuma 1. tabulai.

Tabula

Obligātajām rezervēm vajadzīgie dati

| | Rezervju bāze aprēķināta kā šādu 1. tabulas aiļu summa (Saistības): (a)-(b)+c)+(d)+(e)(i)-(k)+(l)+(m)+(n)+(s) |
| --- | --- |
| NOGULDĪJUMU SAISTĪBAS | |
| (euro un ārvalstu valūtās kopā) | |
| 9. | Noguldījumi kopā |

Rezervju bāze aprēķināta kā šādu 1. tabulas aiļu summa (Saistības): (a)-(b)+c)+(d)+(e)(i)-(k)+(l)+(m)+(n)+(s)

NOGULDĪJUMU SAISTĪBAS

(euro un ārvalstu valūtās kopā)

9.

Noguldījumi kopā

9.1e + 9.1x

9.2e + 9.2x

9.3e + 9.3x

9.4e + 9.4x

t. sk.:

9.2e + 9.2x ar noteikto termiņu

ilgāku par 2 gadiem

t. sk.:

9.3e + 9.3x ar brīdinājuma termiņu par izņemšanu

Brīvprātīga ziņošana (1)

ilgāku par 2 gadiem

t. sk.:

9.4e + 9.4x repo darījumi

Emisijas apgrozībā, aile (t) 1. tabulā (Pasīvi)

TIRGOJAMI INSTRUMENTI

(euro un ārvalstu valūtās kopā)

| 11. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

11.

11e + 11x ar noteikto

termiņu līdz 2 gadiem

ilgāku par 2 gadiem

2. DAĻA

Īpašie noteikumi

1. sadaļa. Statistikas ziņošana pēc grupas kopsavilkuma principa tām kredītiestādēm, uz kurām attiecas ECB obligāto rezervju sistēma

| 1.1. | Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 11. pantā izklāstītos nosacījumus, ECB Valdes var atļaut kredītiestādēm, uz kurām attiecas obligāto rezervju prasības, vienas valsts teritorijas ietvaros veikt grupas apkopotās statistikas ziņošanu. Visas attiecīgās iestādes ir atsevišķi iekļautas ECB MFI sarakstā. |
| --- | --- |

1.1.

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 11. pantā izklāstītos nosacījumus, ECB Valdes var atļaut kredītiestādēm, uz kurām attiecas obligāto rezervju prasības, vienas valsts teritorijas ietvaros veikt grupas apkopotās statistikas ziņošanu. Visas attiecīgās iestādes ir atsevišķi iekļautas ECB MFI sarakstā.

| 1.2. | Ja kredītiestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 10. pantu atļauts obligātās rezerves turēt ar starpnieka palīdzību, un tās neveic šajā sadaļā minēto grupas ziņošanu, attiecīgā NCB var ļaut starpniekam veikt apkopoto statistikas ziņošanu (kas nav ziņošana par rezervju bāzi) kredītiestāžu vārdā. Visas attiecīgās iestādes ir atsevišķi iekļautas ECB MFI sarakstā. |
| --- | --- |

1.2.

Ja kredītiestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 10. pantu atļauts obligātās rezerves turēt ar starpnieka palīdzību, un tās neveic šajā sadaļā minēto grupas ziņošanu, attiecīgā NCB var ļaut starpniekam veikt apkopoto statistikas ziņošanu (kas nav ziņošana par rezervju bāzi) kredītiestāžu vārdā. Visas attiecīgās iestādes ir atsevišķi iekļautas ECB MFI sarakstā.

| 1.3. | Ja kredītiestāžu grupa kopumā iekļaujas kategorijā “mazās iestādes”, no tām tiek prasīts sagatavot tikai vienkāršotu ziņojumu, kas noteikts “mazajām iestādēm”. Pretējā gadījumā ziņošanas sistēma, kas paredzēta pilna datu apjoma ziņotājiem, piemērojama visai grupai kopumā. |
| --- | --- |

1.3.

Ja kredītiestāžu grupa kopumā iekļaujas kategorijā “mazās iestādes”, no tām tiek prasīts sagatavot tikai vienkāršotu ziņojumu, kas noteikts “mazajām iestādēm”. Pretējā gadījumā ziņošanas sistēma, kas paredzēta pilna datu apjoma ziņotājiem, piemērojama visai grupai kopumā.

2. sadaļa. Rezervju prasības uzņēmumu apvienošanās gadījumos, kuros iesaistītas kredītiestādes

| 2.1. | Šajā pielikumā terminiem “apvienošanās”, “apvienojošās iestādes” un “pārņēmējiestāde” ir Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 1. pantā paredzētā nozīme. |
| --- | --- |

2.1.

Šajā pielikumā terminiem “apvienošanās”, “apvienojošās iestādes” un “pārņēmējiestāde” ir Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 1. pantā paredzētā nozīme.

| 2.2. | Izpildes periodā, kurā notiek apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības tiek aprēķinātas un pildītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 13. pantu. |
| --- | --- |

2.2.

Izpildes periodā, kurā notiek apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības tiek aprēķinātas un pildītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 13. pantu.

| 2.3. | Turpmākajos izpildes periodos pārņēmējas iestādes rezervju prasības tiek aprēķinātas, pamatojoties uz rezervju bāzes un statistikas informācijas, ko ziņo saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti turpmākajā tabulā. Citos gadījumos piemēro parastos statistikas informācijas sniegšanas un rezervju prasību aprēķināšanas noteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 3. pantu. |
| --- | --- |

2.3.

Turpmākajos izpildes periodos pārņēmējas iestādes rezervju prasības tiek aprēķinātas, pamatojoties uz rezervju bāzes un statistikas informācijas, ko ziņo saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti turpmākajā tabulā. Citos gadījumos piemēro parastos statistikas informācijas sniegšanas un rezervju prasību aprēķināšanas noteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 3. pantu.

| 2.4. | Neskarot pienākumus, kas izklāstīti iepriekš minētajos punktos, attiecīgā NCB var ļaut pārņēmējiestādei pildīt savus statistikas sniegšanas pienākumus, izmantojot pagaidu procedūras, piemēram, katrai pārņēmējiestādei izmantojot atsevišķas formas pēc apvienošanās laika dažādos posmos. Šāda atkāpe no parastās ziņošanas kārtības pieļaujama iespējami īsu laiku, kas nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 6 mēnešus pēc apvienošanās. Šis izņēmums neierobežo pārņēmējas iestādes uzdevumu pildīt ziņošanas pienākumus saskaņā ar šo regulu un vajadzības gadījumā arī uzdevumu pārņemt apvienošanās procesā iesaistīto iestāžu ziņošanas pienākumus saskaņā ar šo pielikumu. |
| --- | --- |

2.4.

Neskarot pienākumus, kas izklāstīti iepriekš minētajos punktos, attiecīgā NCB var ļaut pārņēmējiestādei pildīt savus statistikas sniegšanas pienākumus, izmantojot pagaidu procedūras, piemēram, katrai pārņēmējiestādei izmantojot atsevišķas formas pēc apvienošanās laika dažādos posmos. Šāda atkāpe no parastās ziņošanas kārtības pieļaujama iespējami īsu laiku, kas nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt 6 mēnešus pēc apvienošanās. Šis izņēmums neierobežo pārņēmējas iestādes uzdevumu pildīt ziņošanas pienākumus saskaņā ar šo regulu un vajadzības gadījumā arī uzdevumu pārņemt apvienošanās procesā iesaistīto iestāžu ziņošanas pienākumus saskaņā ar šo pielikumu.

Tabula

Īpašie noteikumi rezervju prasību aprēķināšanai kredītiestādēm, kas iesaistītas apvienošanā (2)

| Lietas numurs | Apvienošanās veids | Saistības, kas jāuzņemas |
| --- | --- | --- |
| 1 | Apvienošanās, kurā pilna apjoma ziņotājs (pārņēmējiestāde), pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma ziņotājus (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās noteiktā termiņa statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo mēnesi | Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestādes, kas apvienojas. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu |
| 2 | Apvienošanās, kurā pilna apjoma ziņotājs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazās iestādes un, iespējams, vienu vai vairākus pilna apjoma ziņotājus (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās NCB noteiktā termiņa statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo ceturksni | Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestādes, kas apvienojas. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu |
| 3 | Apvienošanās, kurā pilna apjoma ziņotājs (pārņēmējiestāde), pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma ziņotājus (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās noteiktā termiņa statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo mēnesi | Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestādes, kas apvienojas. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde papildus pašas ziņošanas pienākumam uzņemas apvienojušos iestāžu statistikas informācijas paziņošanas pienākumu par mēnesi pirms apvienošanās. |
| 4 | Apvienošanās, kurā pilna apjoma ziņotājs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazās iestādes un, iespējams, vienu vai vairākus pilna apjoma ziņotājus (iestādes, kas apvienojas), notiek laikā starp ceturkšņa beigām un termiņu, ko noteikusi attiecīgā NCB statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo ceturksni | Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestādes, kas apvienojas. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde papildus pašas ziņošanas pienākumam uzņemas apvienojušos iestāžu statistikas informācijas paziņošanas pienākumu par mēnesi vai ceturksni pirms apvienošanās – atkarībā no iestādes |
| 5 | Apvienošanās, kurā mazā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma ziņotājus un, iespējams, vienu vai vairākas mazās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās NCB noteiktā termiņa statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo mēnesi | Piemēro to pašu procedūru, ko 1. gadījumā |
| 6 | Apvienošanās, kurā pilna apjoma ziņotājs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās NCB noteiktā termiņa statistikas informācijas paziņošanai attiecībā uz iepriekšējo ceturksni | Izpildes periodā pēc apvienošanās un līdz tam, kad pārņēmējiestāde pirmoreiz pēc apvienošanās ir paziņojusi ceturkšņa datus saskaņā ar samazinātajām pārskata prasībām, ko uzliek mazajiem ziņotājiem, kā noteikts šīs regulas III pielikumā, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un apvienojušos iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu |
| 7 | Apvienošanās, kurā mazā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc NCB noteiktā termiņa statistikas informācijas paziņošanai attiecībā uz iepriekšējo ceturksni, un apvienošanās rezultātā mazā iestāde kļūst par pilna apjoma ziņotāju. | Piemēro to pašu procedūru, ko 2. gadījumā |
| 8 | Apvienošanās, kurā mazā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek laikā starp ceturkšņa beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu statistikas informācijas paziņošanai attiecībā uz iepriekšējo ceturksni | Izpildes periodā pēc apvienošanās un līdz tam, kad pārņēmējiestāde pirmoreiz pēc apvienošanās ir paziņojusi ceturkšņa datus saskaņā ar samazinātajām pārskata prasībām, ko uzliek mazajiem ziņotājiem, kā noteikts šīs regulas III pielikumā, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un apvienojušos iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde papildus pašas ziņošanas pienākumam uzņemas apvienojušos iestāžu statistikas informācijas paziņošanas pienākumu par ceturksni pirms apvienošanās. |
| 9 | Apvienošanās, kurā mazā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma ziņotājus un, iespējams, vienu vai vairākas mazās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek laikā starp mēneša beigām un termiņu, ko noteikusi attiecīgā NCB statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo mēnesi. | Piemēro to pašu procedūru, ko 3. gadījumā |
| 10 | Apvienošanās, kurā mazā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek laikā starp ceturkšņa beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu statistikas informācijas paziņošanai par iepriekšējo kvartālu, un apvienošanās rezultātā mazā iestāde kļūst par pilna apjoma ziņotāju. | Piemēro to pašu procedūru, ko 4. gadījumā |
| 11 | Apvienošanās, kurā pilna apjoma ziņotājs (pārņēmējiestāde), kas izveidots no pilna apjoma ziņotājiem (iestādes, kas apvienojas), notiek laikā starp mēneša beigām un termiņu, ko noteikusi attiecīgā NCB ikmēneša statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo mēnesi | Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas apvienoto iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde uzņemas apvienoto iestāžu statistikas informācijas ziņošanas pienākumus attiecībā uz mēnesi pirms apvienošanās |
| 12 | Apvienošanās, kurā pilna apjoma ziņotājs (pārņēmējiestāde) izveidots no vienas vai vairākām mazām iestādēm un, iespējams, no viena vai vairākiem pilna apjoma ziņotājiem (iestādēm, kas apvienojas), notiek laikā starp ceturkšņa beigām un termiņu, ko noteikusi attiecīgā NCB statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo ceturksni | Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas apvienoto iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde uzņemas pārņēmējiestādes paziņošanas pienākumus par datiem attiecībā uz mēnesi vai ceturksni pirms apvienošanās, atkarībā no iestādes. |
| 13 | Apvienošanās, kurā mazo iestādi (pārņēmējiestāde) izveido viena vai vairākas mazās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek laikā starp ceturkšņa beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu statistikas informācijas paziņošanai attiecībā uz iepriekšējo ceturksni | Izpildes periodā pēc apvienošanās un līdz tam, kad pārņēmējiestāde pirmoreiz pēc apvienošanās ir paziņojusi ceturkšņa datus saskaņā ar samazinātajām pārskata prasībām, ko uzliek mazajiem ziņotājiem, kā noteikts šīs regulas III pielikumā, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas apvienojušos iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde uzņemas apvienoto iestāžu statistikas informācijas ziņošanas pienākumus attiecībā uz ceturksni pirms apvienošanās |

Lietas numurs

Apvienošanās veids

Saistības, kas jāuzņemas

1

Apvienošanās, kurā pilna apjoma ziņotājs (pārņēmējiestāde), pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma ziņotājus (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās noteiktā termiņa statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo mēnesi

Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestādes, kas apvienojas. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu

2

Apvienošanās, kurā pilna apjoma ziņotājs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazās iestādes un, iespējams, vienu vai vairākus pilna apjoma ziņotājus (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās NCB noteiktā termiņa statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo ceturksni

Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestādes, kas apvienojas. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu

3

Apvienošanās, kurā pilna apjoma ziņotājs (pārņēmējiestāde), pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma ziņotājus (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās noteiktā termiņa statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo mēnesi

Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestādes, kas apvienojas. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde papildus pašas ziņošanas pienākumam uzņemas apvienojušos iestāžu statistikas informācijas paziņošanas pienākumu par mēnesi pirms apvienošanās.

4

Apvienošanās, kurā pilna apjoma ziņotājs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazās iestādes un, iespējams, vienu vai vairākus pilna apjoma ziņotājus (iestādes, kas apvienojas), notiek laikā starp ceturkšņa beigām un termiņu, ko noteikusi attiecīgā NCB statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo ceturksni

Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un iestādes, kas apvienojas. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde papildus pašas ziņošanas pienākumam uzņemas apvienojušos iestāžu statistikas informācijas paziņošanas pienākumu par mēnesi vai ceturksni pirms apvienošanās – atkarībā no iestādes

5

Apvienošanās, kurā mazā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma ziņotājus un, iespējams, vienu vai vairākas mazās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās NCB noteiktā termiņa statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo mēnesi

Piemēro to pašu procedūru, ko 1. gadījumā

6

Apvienošanās, kurā pilna apjoma ziņotājs (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc attiecīgās NCB noteiktā termiņa statistikas informācijas paziņošanai attiecībā uz iepriekšējo ceturksni

Izpildes periodā pēc apvienošanās un līdz tam, kad pārņēmējiestāde pirmoreiz pēc apvienošanās ir paziņojusi ceturkšņa datus saskaņā ar samazinātajām pārskata prasībām, ko uzliek mazajiem ziņotājiem, kā noteikts šīs regulas III pielikumā, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un apvienojušos iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu

7

Apvienošanās, kurā mazā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek pēc NCB noteiktā termiņa statistikas informācijas paziņošanai attiecībā uz iepriekšējo ceturksni, un apvienošanās rezultātā mazā iestāde kļūst par pilna apjoma ziņotāju.

Piemēro to pašu procedūru, ko 2. gadījumā

8

Apvienošanās, kurā mazā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek laikā starp ceturkšņa beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu statistikas informācijas paziņošanai attiecībā uz iepriekšējo ceturksni

Izpildes periodā pēc apvienošanās un līdz tam, kad pārņēmējiestāde pirmoreiz pēc apvienošanās ir paziņojusi ceturkšņa datus saskaņā ar samazinātajām pārskata prasībām, ko uzliek mazajiem ziņotājiem, kā noteikts šīs regulas III pielikumā, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas pārņēmējiestādes un apvienojušos iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde papildus pašas ziņošanas pienākumam uzņemas apvienojušos iestāžu statistikas informācijas paziņošanas pienākumu par ceturksni pirms apvienošanās.

9

Apvienošanās, kurā mazā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākus pilna apjoma ziņotājus un, iespējams, vienu vai vairākas mazās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek laikā starp mēneša beigām un termiņu, ko noteikusi attiecīgā NCB statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo mēnesi.

Piemēro to pašu procedūru, ko 3. gadījumā

10

Apvienošanās, kurā mazā iestāde (pārņēmējiestāde) pārņēmējiestāde) pārņem vienu vai vairākas mazās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek laikā starp ceturkšņa beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu statistikas informācijas paziņošanai par iepriekšējo kvartālu, un apvienošanās rezultātā mazā iestāde kļūst par pilna apjoma ziņotāju.

Piemēro to pašu procedūru, ko 4. gadījumā

11

Apvienošanās, kurā pilna apjoma ziņotājs (pārņēmējiestāde), kas izveidots no pilna apjoma ziņotājiem (iestādes, kas apvienojas), notiek laikā starp mēneša beigām un termiņu, ko noteikusi attiecīgā NCB ikmēneša statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo mēnesi

Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas apvienoto iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde uzņemas apvienoto iestāžu statistikas informācijas ziņošanas pienākumus attiecībā uz mēnesi pirms apvienošanās

12

Apvienošanās, kurā pilna apjoma ziņotājs (pārņēmējiestāde) izveidots no vienas vai vairākām mazām iestādēm un, iespējams, no viena vai vairākiem pilna apjoma ziņotājiem (iestādēm, kas apvienojas), notiek laikā starp ceturkšņa beigām un termiņu, ko noteikusi attiecīgā NCB statistikas informācijas ziņošanai attiecībā uz iepriekšējo ceturksni

Sākot no izpildes perioda pēc apvienošanās, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas apvienoto iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde uzņemas pārņēmējiestādes paziņošanas pienākumus par datiem attiecībā uz mēnesi vai ceturksni pirms apvienošanās, atkarībā no iestādes.

13

Apvienošanās, kurā mazo iestādi (pārņēmējiestāde) izveido viena vai vairākas mazās iestādes (iestādes, kas apvienojas), notiek laikā starp ceturkšņa beigām un attiecīgās NCB noteikto termiņu statistikas informācijas paziņošanai attiecībā uz iepriekšējo ceturksni

Izpildes periodā pēc apvienošanās un līdz tam, kad pārņēmējiestāde pirmoreiz pēc apvienošanās ir paziņojusi ceturkšņa datus saskaņā ar samazinātajām pārskata prasībām, ko uzliek mazajiem ziņotājiem, kā noteikts šīs regulas III pielikumā, pārņēmējiestādes rezervju prasības aprēķina, pamatojoties uz rezervju bāzi, kurā apkopotas apvienojušos iestāžu rezervju bāzes. Ir jāapkopo tās rezervju bāzes, kas būtu bijušas būtiskas šajā izpildes periodā, ja nebūtu notikusi apvienošanās. Piešķir tikai vienu vienreizēju samazinājumu. Pārņēmējiestāde uzņemas apvienoto iestāžu statistikas informācijas ziņošanas pienākumus attiecībā uz ceturksni pirms apvienošanās

---

(1)  Ziņotājiem ir iespēja šo ziņošanas prasību izpildīt ar brīvprātīgas ziņošanas palīdzību, t.i, tiem atļauts ziņot patiesos skaitļus (t.sk. nules pozīcijas) vai “nav informācijas”. Ja izdarīta izvēle ziņot patiesos skaitļus, ziņotājiem vairāk nav tiesību ziņot “nav informācijas”.

(2)  Šajā tabulā apkopota sīka informācija par sarežģītākām procedūrām, ko piemēro īpašos gadījumos. Citos gadījumos piemēro parastos statistikas informācijas sniegšanas un rezervju prasību aprēķināšanas noteikumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 3. pantu.

---

IV PIELIKUMS

FAKTISKO ZIŅOTĀJU GRUPAS PIEMĒROTIE MINIMĀLIE STANDARTI

Ziņotājiem jāievēro šādi obligātie standarti, lai atbilstu ECB statistikas ziņošanas prasībām.

| 1. | Datu nosūtīšanas minimālie standarti






  a) | Ziņošana nacionālajām centrālajām bankām ir savlaicīga un attiecīgās NCB noteiktajos termiņos; |
| --- | --- | --- |

1.

Datu nosūtīšanas minimālie standarti

a)

Ziņošana nacionālajām centrālajām bankām ir savlaicīga un attiecīgās NCB noteiktajos termiņos;

| b) | statistikas ziņojumi ir noformēti tādā veidā un formātā, kādu nosaka NCB ziņošanas tehniskās prasības; |
| --- | --- |

b)

statistikas ziņojumi ir noformēti tādā veidā un formātā, kādu nosaka NCB ziņošanas tehniskās prasības;

| c) | jānorāda kontaktpersona(-as) attiecīgajā ziņotājā iestādē; un |
| --- | --- |

c)

jānorāda kontaktpersona(-as) attiecīgajā ziņotājā iestādē; un

| d) | tiek ievērotas tehniskās specifikācijas datu nosūtīšanai uz NCB. |
| --- | --- |

d)

tiek ievērotas tehniskās specifikācijas datu nosūtīšanai uz NCB.

| 2. | Precizitātes minimālie standarti:






  a) | statistikas informācijai jābūt pareizai:






  — | jāievēro visi lineārie ierobežojumi (piemēram, aktīviem un pasīviem jābūt atbilstošiem, apakšsummām kopā jābūt vienādām ar kopsummu), un |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Precizitātes minimālie standarti:

a)

statistikas informācijai jābūt pareizai:

—

jāievēro visi lineārie ierobežojumi (piemēram, aktīviem un pasīviem jābūt atbilstošiem, apakšsummām kopā jābūt vienādām ar kopsummu), un

| — | datiem jāsaskan visos intervālos; |
| --- | --- |

—

datiem jāsaskan visos intervālos;

| b) | ziņotājiem jābūt gataviem sniegt informāciju par tendencēm, uz ko norāda iesniegtie dati; |
| --- | --- |

b)

ziņotājiem jābūt gataviem sniegt informāciju par tendencēm, uz ko norāda iesniegtie dati;

| c) | statistikas informācijai jābūt pilnīgai: datu izlaidumiem jābūt apzinātiem, paskaidrotiem NCB un vajadzības gadījumā pēc iespējas ātrāk novērstiem; |
| --- | --- |

c)

statistikas informācijai jābūt pilnīgai: datu izlaidumiem jābūt apzinātiem, paskaidrotiem NCB un vajadzības gadījumā pēc iespējas ātrāk novērstiem;

| d) | statistiskajā informācijā nedrīkst pieļaut ilgstošus un strukturālus izlaidumus; |
| --- | --- |

d)

statistiskajā informācijā nedrīkst pieļaut ilgstošus un strukturālus izlaidumus;

| e) | ziņotājiem jāievēro NCB noteiktās dimensijas un decimāldaļas datu tehniskajai nosūtīšanai; un |
| --- | --- |

e)

ziņotājiem jāievēro NCB noteiktās dimensijas un decimāldaļas datu tehniskajai nosūtīšanai; un

| f) | ziņotājiem jāievēro NCB noteiktā noapaļošanas kārtība datu tehniskajai nosūtīšanai. |
| --- | --- |

f)

ziņotājiem jāievēro NCB noteiktā noapaļošanas kārtība datu tehniskajai nosūtīšanai.

| 3. | Konceptuālās atbilstības minimālie standarti:






  a) | statistikas informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai; |
| --- | --- | --- |

3.

Konceptuālās atbilstības minimālie standarti:

a)

statistikas informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai;

| b) | ja ir izdarītas atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, ziņotāji vajadzības gadījumā regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp lietoto metodi un metodi, kas noteikta šajā regulā; un |
| --- | --- |

b)

ja ir izdarītas atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, ziņotāji vajadzības gadījumā regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp lietoto metodi un metodi, kas noteikta šajā regulā; un

| c) | ziņotājiem jāspēj paskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot ar iepriekšējo periodu skaitļiem. |
| --- | --- |

c)

ziņotājiem jāspēj paskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot ar iepriekšējo periodu skaitļiem.

| 4. | Minimālie standarti labojumiem:
  Jāievēro ECB un NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Veicot pārskatīšanu, atkāpjoties no parastās kārtības, ir jāsniedz paskaidrojuma piezīmes. |
| --- | --- |

4.

Minimālie standarti labojumiem:

Jāievēro ECB un NCB noteiktā labojumu politika un procedūras. Veicot pārskatīšanu, atkāpjoties no parastās kārtības, ir jāsniedz paskaidrojuma piezīmes.

---

V PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. panta 1. punkts | 1. panta 1. ievilkums; 2. panta 1. punkts |
| 2. panta 2. punkts | 8. panta 1. punkts |
| 2. panta 3. punkts | 8. panta 1. punkta e) apakšpunkts |
| 3. panta 1. punkts | 3. panta 1. punkts |
| 3. panta 2. punkts | 3. panta 2. punkts |
| 3. panta 3. punkts | 3. panta 3. punkts |
| 4. panta 1. punkts | 4. panta 1. punkts |
| 4. panta 2. punkts | 4. panta 1. punkts |
| 4. panta 3. punkts | 9. panta 1. punkts |
| 4. panta 4. punkts | 9. panta 2. punkts |
| 4. panta 5. punkts | 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts; 8. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 4. panta 6. punkts | 8. panta 5. punkta a) apakšpunkts |
| 4. panta 7. punkts | 8. panta 5. punkta b) apakšpunkts |
| 4. panta 8. punkts | 10. pants |
| 5. pants | 11. pants |
| 6. pants | 12. pants |
| 7. pants | — |
| 8. pants | 14. pants |
| 9. pants | 15. pants |
| I pielikums, 1. daļa, Ievads | I pielikums, Ievads |
| I pielikums, 1. daļa, 1. punkts | 3. panta 1. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, 2. punkts | 1. panta pirmā atkāpe |
| I pielikums, 1. daļa, 3. punkts | 2. panta 3. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, 4. punkts | I pielikums, 1. daļa, 1. sadaļa, 1.1. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, 5. punkts | I pielikums, 1. daļa, 1. sadaļa, 1.2. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, 6. punkts | 1. panta 1. atkāpe, I pielikums, 1.daļa, 2. sadaļa, 2.1. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, 7. punkts | I pielikums, 1. daļa, 1. sadaļa, 2.2. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, 8. punkts | 1. panta pirmā atkāpe |
| I pielikums, 1. daļa, 9. punkts | 8. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| I pielikums, 1. daļa, II | 7. pants |
| I pielikums, 1. daļa, III, 1. punkts | 2. apsvērums 10. apsvērums, III pielikums, 1. daļa, 1. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, III, 2. punkts | I pielikums, Ievads, I pielikums, 2. daļa |
| I pielikums, 1. daļa, III, 3. punkts | I pielikums, 2. daļa |
| I pielikums, 1. daļa, III, i) apakšpunkts, 4. punkts | I pielikums, 2. daļa, 1. punkta a) apakšpunkts |
| I pielikums, 1. daļa, III, i) apakšpunkts, 5. punkts | I pielikums, 2. daļa, 2. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, III, i), b) apakšpunkts, 6. punkts | I pielikums, 2. daļa, 1. punkta b) apakšpunkts |
| I pielikums, 1. daļa, III, ii) apakšpunkts, 7. punkts | I pielikums, 2. daļa, 4. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, III, iii) apakšpunkts, 8. punkts | I pielikums, 2. daļa, 5.1. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, III, iii) apakšpunkts, 9. punkts | I pielikums, 2. daļa, 5.1. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, III, iv) apakšpunkts, 10. punkts | I pielikums, 2. daļa, 3. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, III, v) apakšpunkts, 11. punkts | — |
| I pielikums, 1. daļa, III, v), 12. punkts | 8. atkāpe |
| I pielikums, 1. daļa, III, 13. punkts | 8. atkāpe |
| I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 13.a punkts | I pielikums, 2. daļa, 5.5. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 13.b punkts | — |
| I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 13.c punkts | I pielikums, 2. daļa, 5.5. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 13.d punkts | I pielikums, 2. daļa, 5.5. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 13.e punkts | 8. panta 3. punkta b) apakšpunkts |
| I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 14. punkts | 6. pants |
| I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 15. punkts | 7. panta 2. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 16. punkts | 7. panta 4. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, IV, 1. punkts | I pielikums, 3. daļa |
| I pielikums, 1. daļa, IV, 2. punkts | I pielikums, 3. daļa |
| I pielikums, 1. daļa, IV, a) apakšpunkts, 3. punkts | I pielikums, 3. daļa, 1. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, IV, a) apakšpunkts, 4. punkts | — |
| I pielikums, 1. daļa, IV, b) apakšpunkts, 5. punkts | I pielikums, 3. daļa, 2. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, IV, c) apakšpunkts, 6. punkts | I pielikums, 3. daļa, 4. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, IV, c) apakšpunkts, 6. punkts | 8. panta 6. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, IV, d) apakšpunkts, 7. punkts | I pielikums, 3. daļa, 5. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, IV, d) apakšpunkts, 7.a punkts | 8. panta 6. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, IV, e) apakšpunkts, 8. punkts | I pielikums, 3. daļa, 3. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, IV, e) apakšpunkts, 9. punkts | 6. pants |
| I pielikums, 1. daļa, IV, e) apakšpunkts, 9.a punkts | — |
| I pielikums, 1. daļa, IV, 10. punkts | 7. pants |
| I pielikums, 1. daļa, V, 1. punkts | 9. atkāpe |
| I pielikums, 1. daļa, V, 2. punkts | 9. apsvērums, 4. pants |
| I pielikums, 1. daļa, V, 3. punkts | 4. panta 1. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, V, 4. punkts | 4. panta 2. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, V, 5. punkts | 9. atkāpe |
| I pielikums, 1. daļa, V, 6. punkts | I pielikums, 5. daļa, 1. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, V, i) apakšpunkts, 7. punkts | I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula |
| I pielikums, 1. daļa, V, ii) apakšpunkts, 8. punkts | I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula |
| I pielikums, 1. daļa, V, iii) apakšpunkts, 9. punkts | I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula |
| I pielikums, 1. daļa, V, iv) apakšpunkts, 10. punkts | 6. pants |
| I pielikums, 1. daļa, V, 11. punkts | I pielikums, 4. daļa, 2. punkts |
| I pielikums, 1. daļa, V, i) apakšpunkts, 12. punkts | I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula |
| I pielikums, 1. daļa, V, 13. punkts | I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula |
| I pielikums, 1. daļa, V, ii) apakšpunkts, 14. punkts | I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula |
| I pielikums, 1. daļa, V, iii) apakšpunkts, 15. punkts | I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula |
| I pielikums, 1. daļa, V, 16. punkts | I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula |
| I pielikums, 1. daļa, V, iv) apakšpunkts, 17. punkts | 6. pants |
| I pielikums, 2. daļa, A tabula | I pielikums, 8. daļa |
| I pielikums, 2. daļa, 1. tabula | I pielikums, 2. daļa |
| I pielikums, 2. daļa, 1. tabula, 5. zemsvītras piezīme | III pielikums, 1. daļa, 3. punkts |
| I pielikums, 2. daļa, 2. tabula | I pielikums, 3. daļa |
| I pielikums, 2. daļa, 3. tabula | I pielikums, 3. daļa |
| I pielikums, 2. daļa, 4. tabula | I pielikums, 3. daļa |
| I pielikums, 2. daļa, 1.A tabula | I pielikums, 5. daļa |
| I pielikums, 3. daļa, 2. punkts, Vispārīgās definīcijas | II pielikums, 1. daļa |
| I pielikums, 3. daļa, Sektoru definīcijas | II pielikums, 3. daļa |
| I pielikums, 3. daļa, Instrumentu kategoriju definīcijas | II pielikums, 2. daļa |
| I pielikums, 3. daļa, tabula | II pielikums, 2. daļa |
| II pielikums, 1. daļa, 1. punkts | 2. panta 2. punkts,
  III pielikums, 1. daļa, 3. punkts |
| II pielikums, 1. daļa, II, 2. punkts | III pielikums, 1. daļa, 4. punkts |
| II pielikums, 1. daļa, III, 3. punkts | III pielikums, 2. daļa, 1. sadaļa, 1.1. punkts |
| II pielikums, 1. daļa, III, 4. punkts | III pielikums, 2. daļa, 1. sadaļa, 1.2. punkts |
| II pielikums, 1. daļa, IV, 5. punkts | III pielikums, 1. daļa, 2. punkts |
| II pielikums, 1. daļa, IV, 6. punkts | III pielikums, 1. daļa, 2. punkts |
| II pielikums, 2. daļa, 7. punkts | III pielikums, 1. daļa, tabula, zemsvītras piezīme |
| II pielikums, 3. daļa, 8. punkts | III pielikums, 2. daļa, 2. sadaļa, 2.1. punkts |
| II pielikums, 3. daļa, 9. punkts | III pielikums, 2. daļa, 2. sadaļa, 2.2. punkts |
| II pielikums, 3. daļa, 10. punkts | III pielikums, 2. daļa, 2. sadaļa, 2.3. punkts |
| II pielikums, 3. daļa, 11. punkts | III pielikums, 2. daļa, 2. sadaļa, 2.4. punkts |
| II pielikums, 3. daļa, tabula | III pielikums, 1. daļa, tabula |
| II pielikums, papildinājums, tabula | II pielikums, 2. daļa, tabula |
| III pielikums | 8. pants |
| IV pielikums | IV pielikums |
| V pielikums | 13. pants |

Regula (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13)

Šī regula

1. pants

1. pants

2. panta 1. punkts

1. panta 1. ievilkums; 2. panta 1. punkts

2. panta 2. punkts

8. panta 1. punkts

2. panta 3. punkts

8. panta 1. punkta e) apakšpunkts

3. panta 1. punkts

3. panta 1. punkts

3. panta 2. punkts

3. panta 2. punkts

3. panta 3. punkts

3. panta 3. punkts

4. panta 1. punkts

4. panta 1. punkts

4. panta 2. punkts

4. panta 1. punkts

4. panta 3. punkts

9. panta 1. punkts

4. panta 4. punkts

9. panta 2. punkts

4. panta 5. punkts

8. panta 1. punkta b) apakšpunkts; 8. panta 1. punkta c) apakšpunkts

4. panta 6. punkts

8. panta 5. punkta a) apakšpunkts

4. panta 7. punkts

8. panta 5. punkta b) apakšpunkts

4. panta 8. punkts

10. pants

5. pants

11. pants

6. pants

12. pants

7. pants

—

8. pants

14. pants

9. pants

15. pants

I pielikums, 1. daļa, Ievads

I pielikums, Ievads

I pielikums, 1. daļa, 1. punkts

3. panta 1. punkts

I pielikums, 1. daļa, 2. punkts

1. panta pirmā atkāpe

I pielikums, 1. daļa, 3. punkts

2. panta 3. punkts

I pielikums, 1. daļa, 4. punkts

I pielikums, 1. daļa, 1. sadaļa, 1.1. punkts

I pielikums, 1. daļa, 5. punkts

I pielikums, 1. daļa, 1. sadaļa, 1.2. punkts

I pielikums, 1. daļa, 6. punkts

1. panta 1. atkāpe, I pielikums, 1.daļa, 2. sadaļa, 2.1. punkts

I pielikums, 1. daļa, 7. punkts

I pielikums, 1. daļa, 1. sadaļa, 2.2. punkts

I pielikums, 1. daļa, 8. punkts

1. panta pirmā atkāpe

I pielikums, 1. daļa, 9. punkts

8. panta 3. punkta a) apakšpunkts

I pielikums, 1. daļa, II

7. pants

I pielikums, 1. daļa, III, 1. punkts

2. apsvērums 10. apsvērums, III pielikums, 1. daļa, 1. punkts

I pielikums, 1. daļa, III, 2. punkts

I pielikums, Ievads, I pielikums, 2. daļa

I pielikums, 1. daļa, III, 3. punkts

I pielikums, 2. daļa

I pielikums, 1. daļa, III, i) apakšpunkts, 4. punkts

I pielikums, 2. daļa, 1. punkta a) apakšpunkts

I pielikums, 1. daļa, III, i) apakšpunkts, 5. punkts

I pielikums, 2. daļa, 2. punkts

I pielikums, 1. daļa, III, i), b) apakšpunkts, 6. punkts

I pielikums, 2. daļa, 1. punkta b) apakšpunkts

I pielikums, 1. daļa, III, ii) apakšpunkts, 7. punkts

I pielikums, 2. daļa, 4. punkts

I pielikums, 1. daļa, III, iii) apakšpunkts, 8. punkts

I pielikums, 2. daļa, 5.1. punkts

I pielikums, 1. daļa, III, iii) apakšpunkts, 9. punkts

I pielikums, 2. daļa, 5.1. punkts

I pielikums, 1. daļa, III, iv) apakšpunkts, 10. punkts

I pielikums, 2. daļa, 3. punkts

I pielikums, 1. daļa, III, v) apakšpunkts, 11. punkts

—

I pielikums, 1. daļa, III, v), 12. punkts

8. atkāpe

I pielikums, 1. daļa, III, 13. punkts

8. atkāpe

I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 13.a punkts

I pielikums, 2. daļa, 5.5. punkts

I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 13.b punkts

—

I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 13.c punkts

I pielikums, 2. daļa, 5.5. punkts

I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 13.d punkts

I pielikums, 2. daļa, 5.5. punkts

I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 13.e punkts

8. panta 3. punkta b) apakšpunkts

I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 14. punkts

6. pants

I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 15. punkts

7. panta 2. punkts

I pielikums, 1. daļa, III, vi) apakšpunkts, 16. punkts

7. panta 4. punkts

I pielikums, 1. daļa, IV, 1. punkts

I pielikums, 3. daļa

I pielikums, 1. daļa, IV, 2. punkts

I pielikums, 3. daļa

I pielikums, 1. daļa, IV, a) apakšpunkts, 3. punkts

I pielikums, 3. daļa, 1. punkts

I pielikums, 1. daļa, IV, a) apakšpunkts, 4. punkts

—

I pielikums, 1. daļa, IV, b) apakšpunkts, 5. punkts

I pielikums, 3. daļa, 2. punkts

I pielikums, 1. daļa, IV, c) apakšpunkts, 6. punkts

I pielikums, 3. daļa, 4. punkts

I pielikums, 1. daļa, IV, c) apakšpunkts, 6. punkts

8. panta 6. punkts

I pielikums, 1. daļa, IV, d) apakšpunkts, 7. punkts

I pielikums, 3. daļa, 5. punkts

I pielikums, 1. daļa, IV, d) apakšpunkts, 7.a punkts

8. panta 6. punkts

I pielikums, 1. daļa, IV, e) apakšpunkts, 8. punkts

I pielikums, 3. daļa, 3. punkts

I pielikums, 1. daļa, IV, e) apakšpunkts, 9. punkts

6. pants

I pielikums, 1. daļa, IV, e) apakšpunkts, 9.a punkts

—

I pielikums, 1. daļa, IV, 10. punkts

7. pants

I pielikums, 1. daļa, V, 1. punkts

9. atkāpe

I pielikums, 1. daļa, V, 2. punkts

9. apsvērums, 4. pants

I pielikums, 1. daļa, V, 3. punkts

4. panta 1. punkts

I pielikums, 1. daļa, V, 4. punkts

4. panta 2. punkts

I pielikums, 1. daļa, V, 5. punkts

9. atkāpe

I pielikums, 1. daļa, V, 6. punkts

I pielikums, 5. daļa, 1. punkts

I pielikums, 1. daļa, V, i) apakšpunkts, 7. punkts

I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula

I pielikums, 1. daļa, V, ii) apakšpunkts, 8. punkts

I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula

I pielikums, 1. daļa, V, iii) apakšpunkts, 9. punkts

I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula

I pielikums, 1. daļa, V, iv) apakšpunkts, 10. punkts

6. pants

I pielikums, 1. daļa, V, 11. punkts

I pielikums, 4. daļa, 2. punkts

I pielikums, 1. daļa, V, i) apakšpunkts, 12. punkts

I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula

I pielikums, 1. daļa, V, 13. punkts

I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula

I pielikums, 1. daļa, V, ii) apakšpunkts, 14. punkts

I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula

I pielikums, 1. daļa, V, iii) apakšpunkts, 15. punkts

I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula

I pielikums, 1. daļa, V, 16. punkts

I pielikums, 5. daļa, 1.A tabula

I pielikums, 1. daļa, V, iv) apakšpunkts, 17. punkts

6. pants

I pielikums, 2. daļa, A tabula

I pielikums, 8. daļa

I pielikums, 2. daļa, 1. tabula

I pielikums, 2. daļa

I pielikums, 2. daļa, 1. tabula, 5. zemsvītras piezīme

III pielikums, 1. daļa, 3. punkts

I pielikums, 2. daļa, 2. tabula

I pielikums, 3. daļa

I pielikums, 2. daļa, 3. tabula

I pielikums, 3. daļa

I pielikums, 2. daļa, 4. tabula

I pielikums, 3. daļa

I pielikums, 2. daļa, 1.A tabula

I pielikums, 5. daļa

I pielikums, 3. daļa, 2. punkts, Vispārīgās definīcijas

II pielikums, 1. daļa

I pielikums, 3. daļa, Sektoru definīcijas

II pielikums, 3. daļa

I pielikums, 3. daļa, Instrumentu kategoriju definīcijas

II pielikums, 2. daļa

I pielikums, 3. daļa, tabula

II pielikums, 2. daļa

II pielikums, 1. daļa, 1. punkts

2. panta 2. punkts,

III pielikums, 1. daļa, 3. punkts

II pielikums, 1. daļa, II, 2. punkts

III pielikums, 1. daļa, 4. punkts

II pielikums, 1. daļa, III, 3. punkts

III pielikums, 2. daļa, 1. sadaļa, 1.1. punkts

II pielikums, 1. daļa, III, 4. punkts

III pielikums, 2. daļa, 1. sadaļa, 1.2. punkts

II pielikums, 1. daļa, IV, 5. punkts

III pielikums, 1. daļa, 2. punkts

II pielikums, 1. daļa, IV, 6. punkts

III pielikums, 1. daļa, 2. punkts

II pielikums, 2. daļa, 7. punkts

III pielikums, 1. daļa, tabula, zemsvītras piezīme

II pielikums, 3. daļa, 8. punkts

III pielikums, 2. daļa, 2. sadaļa, 2.1. punkts

II pielikums, 3. daļa, 9. punkts

III pielikums, 2. daļa, 2. sadaļa, 2.2. punkts

II pielikums, 3. daļa, 10. punkts

III pielikums, 2. daļa, 2. sadaļa, 2.3. punkts

II pielikums, 3. daļa, 11. punkts

III pielikums, 2. daļa, 2. sadaļa, 2.4. punkts

II pielikums, 3. daļa, tabula

III pielikums, 1. daļa, tabula

II pielikums, papildinājums, tabula

II pielikums, 2. daļa, tabula

III pielikums

8. pants

IV pielikums

IV pielikums

V pielikums

13. pants

---

20.1.2009

| 20.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 15/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 15/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAMIestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---