# Europos Sąjungos L 319/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 319 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. lapkričio 29d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 319

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. lapkričio 29d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1176/2008, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 713/2005, nustatantį galutinį kompensacinį muitą tam tikriems importuojamiems plataus spektro Indijos kilmės antibiotikams | 1 |
| | | 2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1177/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 14 |
| | * | 2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1178/2008, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1503/2006 ir (EB) Nr. 657/2007 dėl keitimų patikslinus NACE ir CPA statistinius klasifikatorius (
  1
  ) | 16 |
| | * | 2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1179/2008, nustatantis išsamias tam tikrų Tarybos direktyvos 2008/55/EB dėl savitarpio paramos patenkinant pretenzijas, susijusias su tam tikromis rinkliavomis, muitais ir mokesčiais bei kitomis priemonėmis, nuostatų įgyvendinimo taisykles | 21 |
| | * | 2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1180/2008, nustatantis informacijos apie tam tikrus jautienos, veršienos ir kiaulienos vežimus į Rusijos Federacijos teritoriją perdavimo sistemą (kodifikuota redakcija) | 44 |
| | * | 2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1181/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 616/2007 dėl leidimo naudoti Bendrijos tarifines kvotas paukštienos, kurios kilmės šalis yra Brazilija, Tailandas ir kitos trečiosios šalys, sektoriuje ir dėl jų administravimo | 47 |
| | * | 2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1182/2008, kuriuo iš anksto nustatomas pagalbos dydis už sviesto saugojimą privačiuose sandėliuose 2009 m. | 49 |
| | * | 2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1183/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1019/2002 dėl prekybos alyvuogių aliejumi standartų | 51 |
| | * | 2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1184/2008, kuriuo uždraudžiama su Prancūzijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines silkes Vb, VIb ir VIaN zonų EB ir tarptautiniuose vandenyse | 52 |
| | * | 2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1185/2008, kuriuo uždraudžiama su Bulgarijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius otus Juodojoje jūroje | 54 |
| | | 2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1186/2008, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2008 m. gruodžio 1 d. | 56 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo | 59 |
| | * | 2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos direktyva 2008/109/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje IV priedą | 68 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1176/2008, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 713/2005, nustatantį galutinį kompensacinį muitą tam tikriems importuojamiems plataus spektro Indijos kilmės antibiotikams

1

2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1177/2008, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

14

*

2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1178/2008, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1503/2006 ir (EB) Nr. 657/2007 dėl keitimų patikslinus NACE ir CPA statistinius klasifikatorius (
  1
  )

1

16

*

2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1179/2008, nustatantis išsamias tam tikrų Tarybos direktyvos 2008/55/EB dėl savitarpio paramos patenkinant pretenzijas, susijusias su tam tikromis rinkliavomis, muitais ir mokesčiais bei kitomis priemonėmis, nuostatų įgyvendinimo taisykles

21

*

2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1180/2008, nustatantis informacijos apie tam tikrus jautienos, veršienos ir kiaulienos vežimus į Rusijos Federacijos teritoriją perdavimo sistemą (kodifikuota redakcija)

(kodifikuota redakcija)

44

*

2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1181/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 616/2007 dėl leidimo naudoti Bendrijos tarifines kvotas paukštienos, kurios kilmės šalis yra Brazilija, Tailandas ir kitos trečiosios šalys, sektoriuje ir dėl jų administravimo

47

*

2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1182/2008, kuriuo iš anksto nustatomas pagalbos dydis už sviesto saugojimą privačiuose sandėliuose 2009 m.

49

*

2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1183/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1019/2002 dėl prekybos alyvuogių aliejumi standartų

51

*

2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1184/2008, kuriuo uždraudžiama su Prancūzijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines silkes Vb, VIb ir VIaN zonų EB ir tarptautiniuose vandenyse

52

*

2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1185/2008, kuriuo uždraudžiama su Bulgarijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius otus Juodojoje jūroje

54

2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1186/2008, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2008 m. gruodžio 1 d.

56

DIREKTYVOS

*

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo

59

*

2008 m. lapkričio 28 d. Komisijos direktyva 2008/109/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje IV priedą

68

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2008/891/EB |
| | * | 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2003/61/EB, leidžiantį tam tikroms valstybėms narėms laikinai taikyti nuo kai kurių Tarybos direktyvos 2000/29/EB nuostatų leidžiančias nukrypti nuostatas dėl kai kurių Kanados provincijų kilmės sėklinių bulvių
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 7317) | 71 |
| | | Europos centrinis bankas |
| | | 2008/892/EB |
| | * | 2008 m. spalio 28 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl Europos centrinio banko privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo pereinamojo laikotarpio nuostatų įvedus eurą Slovakijoje (ECB/2008/14) | 73 |
| | | 2008/893/EB |
| | * | 2008 m. lapkričio 17 d. Europos centrinio banko sprendimas, nustatantis bendrų Eurosistemos viešųjų pirkimų sistemą (ECB/2008/17) | 76 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2008/891/EB

*

2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2003/61/EB, leidžiantį tam tikroms valstybėms narėms laikinai taikyti nuo kai kurių Tarybos direktyvos 2000/29/EB nuostatų leidžiančias nukrypti nuostatas dėl kai kurių Kanados provincijų kilmės sėklinių bulvių
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 7317)

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 7317)

71

Europos centrinis bankas

2008/892/EB

*

2008 m. spalio 28 d. Europos centrinio banko sprendimas dėl Europos centrinio banko privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo pereinamojo laikotarpio nuostatų įvedus eurą Slovakijoje (ECB/2008/14)

(ECB/2008/14)

73

2008/893/EB

*

2008 m. lapkričio 17 d. Europos centrinio banko sprendimas, nustatantis bendrų Eurosistemos viešųjų pirkimų sistemą (ECB/2008/17)

(ECB/2008/17)

76

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | | 2008/894/BUSP |
| | * | 2008 m. rugsėjo 16 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUMM/1/2008 dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) vadovo skyrimo | 79 |
| | | 2008/895/BUSP |
| | * | 2008 m. lapkričio 21 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas BiH/14/2008 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vado paskyrimo | 80 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

2008/894/BUSP

*

2008 m. rugsėjo 16 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas EUMM/1/2008 dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) vadovo skyrimo

79

2008/895/BUSP

*

2008 m. lapkričio 21 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas BiH/14/2008 dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vado paskyrimo

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1176/2008

2008 m. lapkričio 27 d.

iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 713/2005, nustatantį galutinį kompensacinį muitą tam tikriems importuojamiems plataus spektro Indijos kilmės antibiotikams

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 15 ir 19 straipsnius,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

I.   Ankstesnis tyrimas ir galiojančios priemonės

| (1) | Taryba Reglamentu (EB) Nr. 713/2005 (2) nustatė galutinį kompensacinį muitą tam tikriems importuojamiems plataus spektro Indijos kilmės antibiotikams, t. y. amoksicilino trihidratui, ampicilino trihidratui ir cefaleksinui, nesudozuotiems, nesuformuotiems ar nesupakuotiems į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes (toliau – nagrinėjamasis produktas) ir kurių KN kodai yra ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ir ex 2941 90 00. Konkrečiai paminėtiems eksportuotojams nustatyta 17,3 %–30,3 % muito norma, o kitų eksportuotojų importui nustatyta 32 % muito norma. |
| --- | --- |

(1)

Taryba Reglamentu (EB) Nr. 713/2005 (2) nustatė galutinį kompensacinį muitą tam tikriems importuojamiems plataus spektro Indijos kilmės antibiotikams, t. y. amoksicilino trihidratui, ampicilino trihidratui ir cefaleksinui, nesudozuotiems, nesuformuotiems ar nesupakuotiems į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes (toliau – nagrinėjamasis produktas) ir kurių KN kodai yra ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ir ex 2941 90 00. Konkrečiai paminėtiems eksportuotojams nustatyta 17,3 %–30,3 % muito norma, o kitų eksportuotojų importui nustatyta 32 % muito norma.

II.   Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas

| (2) | Nustačius galutinį kompensacinį muitą Indijos Vyriausybė pateikė informacijos, kad aplinkybės, susijusios su dviem subsidijavimo schemomis (Muito sumažinimo leidimo schema ir Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema pagal Pajamų mokesčio įstatymo 80 HHC skirsnį), pasikeitė ir kad pokyčiai yra ilgalaikiai. Taigi tvirtinta, kad subsidijavimo lygis veikiausiai sumažėjo, todėl reikėtų peržiūrėti priemones, kurios buvo nustatytos iš dalies remiantis tomis schemomis. |
| --- | --- |

(2)

Nustačius galutinį kompensacinį muitą Indijos Vyriausybė pateikė informacijos, kad aplinkybės, susijusios su dviem subsidijavimo schemomis (Muito sumažinimo leidimo schema ir Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema pagal Pajamų mokesčio įstatymo 80 HHC skirsnį), pasikeitė ir kad pokyčiai yra ilgalaikiai. Taigi tvirtinta, kad subsidijavimo lygis veikiausiai sumažėjo, todėl reikėtų peržiūrėti priemones, kurios buvo nustatytos iš dalies remiantis tomis schemomis.

| (3) | Komisija išnagrinėjo Indijos Vyriausybės pateiktus įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka pagrįstai inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatas. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir paskelbusi pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), inicijavo ex officio dalinę tarpinę Reglamento (EB) Nr. 713/2005 peržiūrą. |
| --- | --- |

(3)

Komisija išnagrinėjo Indijos Vyriausybės pateiktus įrodymus ir nusprendė, kad jų pakanka pagrįstai inicijuoti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatas. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir paskelbusi pranešimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3), inicijavo ex officio dalinę tarpinę Reglamento (EB) Nr. 713/2005 peržiūrą.

| (4) | Dalinės tarpinės peržiūros tyrimu siekiama nustatyti, ar bendrovėms, kurios naudojosi viena ar abiem pakeistomis subsidijavimo schemomis, taikomos galiojančios priemonės turi būti toliau taikomos, panaikintos ar iš dalies pakeistos, jei pagal atitinkamas pranešimo apie inicijavimą nuostatas pateikta pakankamai įrodymų. Atliekant dalinės tarpinės peržiūros tyrimą taip pat bus vertinama, ar, atsižvelgiant į peržiūros išvadas, reikia peržiūrėti kitoms bendrovėms, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio buvo nustatytas galiojančių priemonių dydis, taikomas priemones ir (arba) priemones visoms kitoms bendrovėms. |
| --- | --- |

(4)

Dalinės tarpinės peržiūros tyrimu siekiama nustatyti, ar bendrovėms, kurios naudojosi viena ar abiem pakeistomis subsidijavimo schemomis, taikomos galiojančios priemonės turi būti toliau taikomos, panaikintos ar iš dalies pakeistos, jei pagal atitinkamas pranešimo apie inicijavimą nuostatas pateikta pakankamai įrodymų. Atliekant dalinės tarpinės peržiūros tyrimą taip pat bus vertinama, ar, atsižvelgiant į peržiūros išvadas, reikia peržiūrėti kitoms bendrovėms, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimą, po kurio buvo nustatytas galiojančių priemonių dydis, taikomas priemones ir (arba) priemones visoms kitoms bendrovėms.

III.   Tiriamasis laikotarpis

| (5) | Atliekant tyrimą nagrinėtas 2006 m. balandžio 1 d.–2007 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(5)

Atliekant tyrimą nagrinėtas 2006 m. balandžio 1 d.–2007 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

IV.   Su tyrimu susijusios šalys

| (6) | Komisija oficialiai pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimą Indijos Vyriausybei ir tiems Indijos eksportuojantiems gamintojams, kurie bendradarbiavo ankstesniame tyrime ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005 buvo nurodyti kaip besinaudojantys viena iš dviejų tariamai pakeistų subsidijavimo schemų ir kurie buvo išvardyti pranešime apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, bei Bendrijos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Komisija išnagrinėjo šalių raštu ir žodžiu pateiktas pastabas ir prireikus į jas atsižvelgė. |
| --- | --- |

(6)

Komisija oficialiai pranešė apie dalinės tarpinės peržiūros tyrimo inicijavimą Indijos Vyriausybei ir tiems Indijos eksportuojantiems gamintojams, kurie bendradarbiavo ankstesniame tyrime ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005 buvo nurodyti kaip besinaudojantys viena iš dviejų tariamai pakeistų subsidijavimo schemų ir kurie buvo išvardyti pranešime apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, bei Bendrijos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Komisija išnagrinėjo šalių raštu ir žodžiu pateiktas pastabas ir prireikus į jas atsižvelgė.

| (7) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį su šia peržiūra susijusių šalių skaičių pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį numatyta tiriant subsidijavimą taikyti atranką. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį su šia peržiūra susijusių šalių skaičių pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį numatyta tiriant subsidijavimą taikyti atranką.

| (8) | Apie save pranešė ir atrankai reikalingą informaciją pateikė tik du eksportuojantys gamintojai. Todėl nuspręsta, kad atrankos taikyti nereikia. |
| --- | --- |

(8)

Apie save pranešė ir atrankai reikalingą informaciją pateikė tik du eksportuojantys gamintojai. Todėl nuspręsta, kad atrankos taikyti nereikia.

| (9) | Tačiau vienas iš minėtų eksportuojančių gamintojų atrankai pateiktame atsakyme nurodė, kad jis nei per tiriamąjį laikotarpį, po kurio nustatytos galiojančios priemonės, nei per PTL nesinaudojo dviem tariamai pakeistomis subsidijavimo schemomis (t. y. Muito sumažinimo leidimo schema ir Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema pagal Pajamų mokesčio įstatymo 80 HHC skirsnį schema). Be to, ši bendrovė nebendradarbiavo pirminiame tyrime, ir nebuvo nustatytas poreikis pritaikyti visoms kitoms bendrovėms, įskaitant šią bendrovę, taikomas priemones. Dėl šios priežasties bendrovė neatitiko pranešimo apie inicijavimą 4 punkte nustatytų tinkamumo nuostatų, pagal kurias jai būtų taikomas dalinės tarpinės peržiūros tyrimas, ir todėl negalėjo dalyvauti atliekant šį peržiūros tyrimą. Minėtai bendrovei buvo atitinkamai apie tai pranešta. |
| --- | --- |

(9)

Tačiau vienas iš minėtų eksportuojančių gamintojų atrankai pateiktame atsakyme nurodė, kad jis nei per tiriamąjį laikotarpį, po kurio nustatytos galiojančios priemonės, nei per PTL nesinaudojo dviem tariamai pakeistomis subsidijavimo schemomis (t. y. Muito sumažinimo leidimo schema ir Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema pagal Pajamų mokesčio įstatymo 80 HHC skirsnį schema). Be to, ši bendrovė nebendradarbiavo pirminiame tyrime, ir nebuvo nustatytas poreikis pritaikyti visoms kitoms bendrovėms, įskaitant šią bendrovę, taikomas priemones. Dėl šios priežasties bendrovė neatitiko pranešimo apie inicijavimą 4 punkte nustatytų tinkamumo nuostatų, pagal kurias jai būtų taikomas dalinės tarpinės peržiūros tyrimas, ir todėl negalėjo dalyvauti atliekant šį peržiūros tyrimą. Minėtai bendrovei buvo atitinkamai apie tai pranešta.

| (10) | Komisija išsiuntė klausimynus vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, kuris atitiko šios peržiūros kriterijus (Ranbaxy Laboratories Ltd.), ir Indijos Vyriausybei. Atsakymus pateikė ir minėtas gamintojas, ir Indijos Vyriausybė. |
| --- | --- |

(10)

Komisija išsiuntė klausimynus vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, kuris atitiko šios peržiūros kriterijus (Ranbaxy Laboratories Ltd.), ir Indijos Vyriausybei. Atsakymus pateikė ir minėtas gamintojas, ir Indijos Vyriausybė.

| (11) | Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, subsidijavimui nustatyti būtiną informaciją. Tikrinamieji vizitai surengti šių suinteresuotųjų šalių patalpose:






  1. | Indijos Vyriausybė
  Prekybos ministerija, New Delhi. |
| --- | --- | --- |

(11)

Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, subsidijavimui nustatyti būtiną informaciją. Tikrinamieji vizitai surengti šių suinteresuotųjų šalių patalpose:

1.

Indijos Vyriausybė

Prekybos ministerija, New Delhi.

| 2. | Indijos eksportuojantys gamintojai

  Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi. |
| --- | --- |

2.

Indijos eksportuojantys gamintojai

Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi.

V.   Informacijos atskleidimas ir pastabos dėl procedūros

| (12) | Indijos Vyriausybei ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis ketinta siūlyti patikslinti vieninteliam bendradarbiaujančiam Indijos gamintojui taikomą muito normą ir pratęsti galiojančių priemonių taikymą visoms kitoms bendrovėms, kurios nebendradarbiavo atliekant šią dalinę tarpinę peržiūrą. Joms taip pat buvo duota pakankamai laiko pateikti pastabas. Į visą pateiktą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta, kaip nurodyta toliau. |
| --- | --- |

(12)

Indijos Vyriausybei ir kitoms suinteresuotosioms šalims pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kuriomis remiantis ketinta siūlyti patikslinti vieninteliam bendradarbiaujančiam Indijos gamintojui taikomą muito normą ir pratęsti galiojančių priemonių taikymą visoms kitoms bendrovėms, kurios nebendradarbiavo atliekant šią dalinę tarpinę peržiūrą. Joms taip pat buvo duota pakankamai laiko pateikti pastabas. Į visą pateiktą informaciją ir pastabas buvo deramai atsižvelgta, kaip nurodyta toliau.

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

| (13) | Nagrinėjamasis produktas yra toks pat, kaip nagrinėtas Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005, t. y. Indijos kilmės amoksicilino trihidratas, ampicilino trihidratas ir cefaleksinas, nesudozuotas, nesuformuotas ir nesupakuotas į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, ir kurio KN kodai yra ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ir ex 2941 90 00. |
| --- | --- |

(13)

Nagrinėjamasis produktas yra toks pat, kaip nagrinėtas Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005, t. y. Indijos kilmės amoksicilino trihidratas, ampicilino trihidratas ir cefaleksinas, nesudozuotas, nesuformuotas ir nesupakuotas į mažmeninei prekybai skirtas pakuotes, ir kurio KN kodai yra ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ir ex 2941 90 00.

C.   SUBSIDIJOS

I.   Įžanga

| (14) | Remiantis Indijos Vyriausybės ir vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateikta informacija bei Komisijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija, tirtos šios schemos, kurios yra laikomos susijusiomis su subsidijų skyrimu:






  a) | Išankstinių leidimų schema (anksčiau Išankstinių licencijų schema); |
| --- | --- | --- |

(14)

Remiantis Indijos Vyriausybės ir vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateikta informacija bei Komisijos klausimyno atsakymuose nurodyta informacija, tirtos šios schemos, kurios yra laikomos susijusiomis su subsidijų skyrimu:

a)

Išankstinių leidimų schema (anksčiau Išankstinių licencijų schema);

| b) | Muito sumažinimo leidimo schema; |
| --- | --- |

b)

Muito sumažinimo leidimo schema;

| c) | Gamybos priemonių eksportui skatinti schema; |
| --- | --- |

c)

Gamybos priemonių eksportui skatinti schema;

| d) | Tikslinių rinkų schema; |
| --- | --- |

d)

Tikslinių rinkų schema;

| e) | Pajamų mokesčio schema:






  — | Atleidimo nuo eksporto pajamų mokesčio schema, |
| --- | --- | --- |

e)

Pajamų mokesčio schema:

—

Atleidimo nuo eksporto pajamų mokesčio schema,

| — | Mokslo tyrimų ir taikomosios veiklos pajamų mokesčio lengvata, |
| --- | --- |

—

Mokslo tyrimų ir taikomosios veiklos pajamų mokesčio lengvata,

| f) | Eksporto kreditų schema. |
| --- | --- |

f)

Eksporto kreditų schema.

| (15) | Pirmiau nurodytos a–d schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Eksporto ir importo politikos“ dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio atvejo PTL susijęs vienas „Eksporto ir importo politikos“ dokumentas, t. y. penkerių metų planas laikotarpiui nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. iki 2009 m. kovo 31 d. (toliau – EXIM politika 2004–2009 m.). Be to, EXIM politiką 2004–2009 m. reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato „2004 m. rugsėjo 1 d.–2009 m. kovo 31 d. procedūrų vadovo I tome“ (toliau – PV I 2004–2009 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas. |
| --- | --- |

(15)

Pirmiau nurodytos a–d schemos yra pagrįstos 1992 m. Užsienio prekybos (plėtros ir reguliavimo) įstatymu (1992 m. Nr. 22), kuris įsigaliojo 1992 m. rugpjūčio 7 d. (toliau – Užsienio prekybos įstatymas). Pagal Užsienio prekybos įstatymą Indijos Vyriausybė įgaliojama skelbti su eksporto ir importo politika susijusius pranešimus. Jie apibendrinami „Eksporto ir importo politikos“ dokumentuose, kuriuos kas penkerius metus leidžia ir reguliariai atnaujina Prekybos ministerija. Su šio atvejo PTL susijęs vienas „Eksporto ir importo politikos“ dokumentas, t. y. penkerių metų planas laikotarpiui nuo 2004 m. rugsėjo 1 d. iki 2009 m. kovo 31 d. (toliau – EXIM politika 2004–2009 m.). Be to, EXIM politiką 2004–2009 m. reglamentuojančias procedūras Indijos Vyriausybė nustato „2004 m. rugsėjo 1 d.–2009 m. kovo 31 d. procedūrų vadovo I tome“ (toliau – PV I 2004–2009 m.). Procedūrų vadovas taip pat reguliariai atnaujinamas.

| (16) | e punkte nurodytos pajamų mokesčio schemos yra pagrįstos 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais iš dalies keičiamas Finansų įstatymu. |
| --- | --- |

(16)

e punkte nurodytos pajamų mokesčio schemos yra pagrįstos 1961 m. Pajamų mokesčio įstatymu, kuris kiekvienais metais iš dalies keičiamas Finansų įstatymu.

| (17) | f punkte nurodyta eksporto kreditų schema yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau – IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje. |
| --- | --- |

(17)

f punkte nurodyta eksporto kreditų schema yra pagrįsta 1949 m. Bankininkystės reguliavimo įstatymo 21 ir 35A skirsniais, pagal kuriuos Indijos rezervų bankas (toliau – IRB) vadovauja komercinių bankų veiklai eksporto kreditų srityje.

| (18) | Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 10 dalimi, kvietė Indijos Vyriausybę į papildomas konsultacijas dėl pakeistų ir nepakeistų schemų, kad išsiaiškintų su tariamomis schemomis susijusią esamą padėtį ir priimtų abiem šalims priimtiną sprendimą. Po šių konsultacijų ir abiem šalims dėl šių schemų nepriėmus priimtino sprendimo, Komisija visas minėtas schemas įtraukė į subsidijavimo tyrimą. |
| --- | --- |

(18)

Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 10 dalimi, kvietė Indijos Vyriausybę į papildomas konsultacijas dėl pakeistų ir nepakeistų schemų, kad išsiaiškintų su tariamomis schemomis susijusią esamą padėtį ir priimtų abiem šalims priimtiną sprendimą. Po šių konsultacijų ir abiem šalims dėl šių schemų nepriėmus priimtino sprendimo, Komisija visas minėtas schemas įtraukė į subsidijavimo tyrimą.

II.   Specialios schemos

1.   Išankstinių leidimų schema (ILS)

a)   Teisinis pagrindas

| (19) | Išsamus schemos aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.1.1–4.1.14 dalyse ir PV I 2004–2009 m. 4.1–4.30 skyriuose. Ankstesniame peržiūros tyrime, po kurio Tarybos reglamentu (EB) Nr. 713/2005 nustatytas šiuo metu galiojantis galutinis kompensacinis muitas, ši schema vadinta Išankstinių licencijų schema. |
| --- | --- |

(19)

Išsamus schemos aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.1.1–4.1.14 dalyse ir PV I 2004–2009 m. 4.1–4.30 skyriuose. Ankstesniame peržiūros tyrime, po kurio Tarybos reglamentu (EB) Nr. 713/2005 nustatytas šiuo metu galiojantis galutinis kompensacinis muitas, ši schema vadinta Išankstinių licencijų schema.

b)   Teisė pasinaudoti

| (20) | ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 21 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritimi. ILS fiziniam eksportui ir metiniams poreikiams teisę naudotis turi su remiančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. ILS tarpiniam tiekimui teisę naudotis turi galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai. ILS tariamam eksportui teisę naudotis turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus EXIM politikos 2004–2009 m. 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijoms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms (toliau – EOĮ). Galiausiai „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes teisę naudotis turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai. |
| --- | --- |

(20)

ILS sudaro šešios poschemės, kurios išsamiau aprašytos 21 konstatuojamojoje dalyje. Šios poschemės, inter alia, skiriasi teisės pasinaudoti lengvatomis taikymo sritimi. ILS fiziniam eksportui ir metiniams poreikiams teisę naudotis turi su remiančiais gamintojais susieti gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. ILS tarpiniam tiekimui teisę naudotis turi galutiniam eksportuotojui produktus tiekiantys gamintojai eksportuotojai. ILS tariamam eksportui teisę naudotis turi pagrindiniai rangovai, tiekiantys produktus EXIM politikos 2004–2009 m. 8.2 dalyje nurodytoms „tariamo eksporto“ kategorijoms, pvz., į eksportą orientuotoms įmonėms (toliau – EOĮ). Galiausiai „tariamo eksporto“ lengvatomis pagal Išankstinio išleidimo įsakymo (IIĮ) ir Kompensacinio vidaus akredityvo poschemes teisę naudotis turi tarpiniai gamintojų eksportuotojų tiekėjai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (21) | Išankstiniai leidimai gali būti išduodami:






  i) | Fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas gaminant konkretų galutinį eksportuojamą produktą. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Leidime nurodoma leistina importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį; |
| --- | --- | --- |

(21)

Išankstiniai leidimai gali būti išduodami:

i)

Fiziniam eksportui: tai pagrindinė poschemė. Pagal ją leidžiama be muito importuoti žaliavas, naudojamas gaminant konkretų galutinį eksportuojamą produktą. Šiuo atveju „fizinis“ reiškia, kad eksportuojamas produktas turi būti išvežtas iš Indijos teritorijos. Leidime nurodoma leistina importo apimtis ir eksporto įsipareigojimas, įskaitant eksportuojamo produkto rūšį;

| ii) | Metiniams poreikiams: toks leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Leidimo turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą galutinį produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą žaliavą; |
| --- | --- |

ii)

Metiniams poreikiams: toks leidimas susijęs su platesne produktų grupe (pvz., cheminiai ir susiję produktai), o ne konkrečiu eksportuojamu produktu. Leidimo turėtojas, neviršydamas tam tikros ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į jo ankstesnės eksporto veiklos rezultatus, gali be muito importuoti visas žaliavas, kurios turi būti naudojamos bet kuriems tokiai grupei priklausantiems produktams gaminti. Jis gali pasirinkti eksportuoti bet kurį tai produktų grupei priskiriamą galutinį produktą, pagamintą naudojant tokią muitu neapmokestinamą žaliavą;

| iii) | Tarpiniam tiekimui: ši poschemė taikoma tokiais atvejais, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą; |
| --- | --- |

iii)

Tarpiniam tiekimui: ši poschemė taikoma tokiais atvejais, kai du gamintojai ketina gaminti vieną eksportuojamą produktą ir pasiskirstyti gamybos procesą. Tarpinį produktą gaminantis gamintojas eksportuotojas gali be muito importuoti žaliavas ir tam gali pasinaudoti tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Galutinis eksportuotojas baigia gamybos procesą ir privalo eksportuoti galutinį produktą;

| iv) | Tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti kaip „tariamai eksportuotus“ EXIM politikos 2004–2009 m. 8.2. dalies b–f, g, i ir j punktuose nurodytų kategorijų pirkėjams. Indijos Vyriausybės nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiami produktai yra neišgabenami iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei produktai pagaminti Indijoje, pvz., produktų tiekimas EOĮ arba specialiojoje ekonominėje zonoje (SEZ) esančiai bendrovei; |
| --- | --- |

iv)

Tariamam eksportui: pagal šią poschemę pagrindinis rangovas gali be muito importuoti žaliavas, reikalingas gaminti produktus, kuriuos ketinama parduoti kaip „tariamai eksportuotus“ EXIM politikos 2004–2009 m. 8.2. dalies b–f, g, i ir j punktuose nurodytų kategorijų pirkėjams. Indijos Vyriausybės nuomone, tariamas eksportas reiškia tuos sandorius, pagal kuriuos tiekiami produktai yra neišgabenami iš šalies. Tam tikros tiekimo kategorijos laikomos tariamu eksportu, jei produktai pagaminti Indijoje, pvz., produktų tiekimas EOĮ arba specialiojoje ekonominėje zonoje (SEZ) esančiai bendrovei;

| v) | IIĮ: ILS leidimo turėtojas, ketinantis įsigyti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jų įsigyti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui sudaromos sąlygos naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto atleidimui nuo muitų ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). Pagal IIĮ priemonę mokesčiai ir muitai atleidimo nuo muitų ir (arba) muitų grąžinimo forma grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas; |
| --- | --- |

v)

IIĮ: ILS leidimo turėtojas, ketinantis įsigyti žaliavų iš vietos šaltinių ir nesinaudoti tiesioginiu importu, turi galimybę jų įsigyti pateikdamas IIĮ. Tokiais atvejais išankstiniai leidimai pripažįstami kaip IIĮ ir patvirtinami vietos tiekėjui pristačius jame nurodytus produktus. Patvirtinus IIĮ vietos tiekėjui sudaromos sąlygos naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto atleidimui nuo muitų ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS). Pagal IIĮ priemonę mokesčiai ir muitai atleidimo nuo muitų ir (arba) muitų grąžinimo forma grąžinami tiekėjui, o ne galutiniam eksportuotojui. Mokesčiai ir (arba) muitai gali būti grąžinami už vietos ir importuotas žaliavas;

| vi) | Kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat taikoma išankstinio leidimo turėtojui taikomam vietos tiekimui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami iš vietos šaltinių, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto atleidimui nuo muitų ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS).
  Nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujančiam gamintojui nuolaidos taikytos tik pagal dvi su nagrinėjamuoju produktu susijusias poschemes, t. y. i) fiziniam eksportui taikoma ILS; ir ii) tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia. |
| --- | --- |

vi)

Kompensaciniam vidaus akredityvui: ši poschemė taip pat taikoma išankstinio leidimo turėtojui taikomam vietos tiekimui. Išankstinio leidimo turėtojas gali kreiptis į banką dėl akredityvo atidarymo vietos tiekėjui. Bankas panaikina tiesioginio importo leidimą tik produktų, kurie ne importuojami, o įsigyjami iš vietos šaltinių, vertei ir kiekiui. Vietos tiekėjas turi teisę naudotis tariamo eksporto lengvatomis, nurodytomis EXIM politikos 2004–2009 m. 8.3 dalyje (t. y. tarpiniam tiekimui ir (arba) tariamam eksportui, tariamo eksporto atleidimui nuo muitų ir galutinio akcizo grąžinimui taikoma ILS).

Nustatyta, kad per PTL bendradarbiaujančiam gamintojui nuolaidos taikytos tik pagal dvi su nagrinėjamuoju produktu susijusias poschemes, t. y. i) fiziniam eksportui taikoma ILS; ir ii) tarpiniam tiekimui taikoma ILS. Todėl kompensavimo pagal kitas nepanaudotas poschemes nustatyti nereikia.

| (22) | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 713/2005 nustačius šiuo metu galiojantį galutinį kompensacinį muitą, Indijos Vyriausybė pakeitė ILS taikomą tikrinimo sistemą. Tiksliau Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą“ ir naudoti specialią formą (PV I 2004–2009 4.26 ir 4.30 skyriai bei 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį vartojimo registrą. Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais tikra ir teisinga. Tačiau minėtos nuostatos taikomos tik išankstiniams leidimams, kurie buvo išduoti 2005 m. gegužės 13 d. arba vėliau. Iki minėtos datos išduotų išankstinių licencijų arba išankstinių leidimų turėtojai turi laikytis pirmiau taikytų tikrinimo nuostatų, t. y. teisingai ir tinkamai tvarkyti licencijuoto importuotų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą ir naudoti specialią 18 priedėlyje nurodytą formą (PV I 2002–2007 m. 4.30 skyrius ir 18 priedėlis). |
| --- | --- |

(22)

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 713/2005 nustačius šiuo metu galiojantį galutinį kompensacinį muitą, Indijos Vyriausybė pakeitė ILS taikomą tikrinimo sistemą. Tiksliau Indijos valdžios institucijų atliekamo tikrinimo tikslais išankstinio leidimo turėtojas teisiškai privalo „teisingai ir tinkamai tvarkyti importuotų ir (arba) šalies viduje be muitų įsigytų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą“ ir naudoti specialią formą (PV I 2004–2009 4.26 ir 4.30 skyriai bei 23 priedėlis), t. y. pildyti faktinį vartojimo registrą. Registrą turi tikrinti nepriklausomas atestuotas apskaitininkas ir (arba) darbo ir sąnaudų apskaitininkas, išduodantis sertifikatą, kuriame patvirtinama, kad nurodyti registrai ir susiję įrašai patikrinti, o pagal 23 priedėlį pateikta informacija visais atžvilgiais tikra ir teisinga. Tačiau minėtos nuostatos taikomos tik išankstiniams leidimams, kurie buvo išduoti 2005 m. gegužės 13 d. arba vėliau. Iki minėtos datos išduotų išankstinių licencijų arba išankstinių leidimų turėtojai turi laikytis pirmiau taikytų tikrinimo nuostatų, t. y. teisingai ir tinkamai tvarkyti licencijuoto importuotų produktų suvartojamo ir naudojamo kiekio apskaitą ir naudoti specialią 18 priedėlyje nurodytą formą (PV I 2002–2007 m. 4.30 skyrius ir 18 priedėlis).

| (23) | Dėl poschemių, kuriomis per PTL naudojosi vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, t. y. fizinio eksporto ir tarpinio tiekimo poschemių: Indijos Vyriausybė nustato leistinos importo apimties ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti leidime. Pagal šią schemą leistiną importo apimtį nustato Indijos Vyriausybė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis. Standartinės išeigos normos nustatytos iš esmės visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, ir skelbiamos PV II 2004–2009 m. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 713/2005 nustačius šiuo metu galiojantį galutinį kompensacinį muitą, nagrinėjamojo produkto standartinės išeigos normos taikytos tik iki 2005 m. rugsėjo mėn. Naujos normos patvirtintos 2006 m. rugsėjo mėn. (amoksicilino trihidratui) ir 2007 m. balandžio mėn. (ampicilino trihidratui ir cefaleksinui). Tuo tarpu taikytos ad hoc normos. |
| --- | --- |

(23)

Dėl poschemių, kuriomis per PTL naudojosi vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, t. y. fizinio eksporto ir tarpinio tiekimo poschemių: Indijos Vyriausybė nustato leistinos importo apimties ir įsipareigojimo eksportuoti kiekį ir vertę bei įrašo ją leidime. Be to, importuojant ir eksportuojant Vyriausybės pareigūnai atitinkamus sandorius turi įrašyti leidime. Pagal šią schemą leistiną importo apimtį nustato Indijos Vyriausybė, remdamasi standartinėmis išeigos normomis. Standartinės išeigos normos nustatytos iš esmės visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą, ir skelbiamos PV II 2004–2009 m. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 713/2005 nustačius šiuo metu galiojantį galutinį kompensacinį muitą, nagrinėjamojo produkto standartinės išeigos normos taikytos tik iki 2005 m. rugsėjo mėn. Naujos normos patvirtintos 2006 m. rugsėjo mėn. (amoksicilino trihidratui) ir 2007 m. balandžio mėn. (ampicilino trihidratui ir cefaleksinui). Tuo tarpu taikytos ad hoc normos.

| (24) | Importuotos žaliavos neperduodamos, jos turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius). |
| --- | --- |

(24)

Importuotos žaliavos neperduodamos, jos turi būti naudojamos galutiniam eksportuojamam produktui gaminti. Eksporto įsipareigojimą reikia įvykdyti per nustatytą laikotarpį nuo licencijos išdavimo (per 24 mėnesius su galimybe pratęsti laikotarpį du kartus po 6 mėnesius).

| (25) | Atlikus peržiūros tyrimą nustatyta, kad žaliavos importuotos pagal skirtingus leidimus ir (arba) licencijas ir taikant skirtingas standartines išeigos normas, po to buvo sumaišytos ir fiziškai panaudotos to paties eksportuojamo produkto gamybos procese. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo neįmanoma nustatyti, ar pagal konkrečiuose leidimuose ir (arba) licencijose nurodytus standartinių išeigų normų reikalavimus dėl žaliavų, kurios importuojamos be muito, tokių žaliavų buvo sunaudota daugiau, nei jų reikėjo, norint pagaminti orientacinį galutinio eksportuojamo produkto kiekį. |
| --- | --- |

(25)

Atlikus peržiūros tyrimą nustatyta, kad žaliavos importuotos pagal skirtingus leidimus ir (arba) licencijas ir taikant skirtingas standartines išeigos normas, po to buvo sumaišytos ir fiziškai panaudotos to paties eksportuojamo produkto gamybos procese. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo neįmanoma nustatyti, ar pagal konkrečiuose leidimuose ir (arba) licencijose nurodytus standartinių išeigų normų reikalavimus dėl žaliavų, kurios importuojamos be muito, tokių žaliavų buvo sunaudota daugiau, nei jų reikėjo, norint pagaminti orientacinį galutinio eksportuojamo produkto kiekį.

| (26) | Be to, per peržiūros tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi arba dar neišbandyta. Išankstinių licencijų, išduotų iki 2005 m. gegužės 13 d., atveju nebuvo reikalaujamų faktinio suvartojamo kiekio ir atsargų registrų (t. y. 18 priedėlis). Išankstinių leidimų, išduotų po 2005 m. gegužės 13 d., atveju reikalaujami faktinio suvartojamo kiekio ir atsargų registrai buvo naudojami, tačiau Indijos Vyriausybė dar nepatikrino, ar minėti registrai atitinka EXIM politikos reikalavimus. Pastaruoju atveju, kaip reikalaujama atitinkamuose 22 konstatuojamojoje dalyje nurodytuose Indijos teisės aktuose, registrus patikrino tik nepriklausomas atestuotas apskaitininkas. Tačiau nei bendrovė, nei atestuotas apskaitininkas neturėjo jokių įrašų apie tai, kaip vyko minėtas patvirtinimo procesas. Nebuvo audito plano ar kito dokumento, įrodančio, kad atliktas auditas, nepateikta jokios informacijos apie taikytą metodiką ir konkrečius tokiam kruopščiam darbui taikomus reikalavimus, kaip antai išsamios techninės žinios apie gamybos procesą, EXIM politikos reikalavimus ir apskaitos procedūras. Atsižvelgiant į šią padėtį manoma, kad nagrinėtas eksportuotojas nesugebėjo įrodyti, kad laikėsi susijusių EXIM nuostatų. |
| --- | --- |

(26)

Be to, per peržiūros tyrimą nustatyta, kad Indijos valdžios institucijų nurodytų tikrinimo reikalavimų praktikoje nebuvo laikomasi arba dar neišbandyta. Išankstinių licencijų, išduotų iki 2005 m. gegužės 13 d., atveju nebuvo reikalaujamų faktinio suvartojamo kiekio ir atsargų registrų (t. y. 18 priedėlis). Išankstinių leidimų, išduotų po 2005 m. gegužės 13 d., atveju reikalaujami faktinio suvartojamo kiekio ir atsargų registrai buvo naudojami, tačiau Indijos Vyriausybė dar nepatikrino, ar minėti registrai atitinka EXIM politikos reikalavimus. Pastaruoju atveju, kaip reikalaujama atitinkamuose 22 konstatuojamojoje dalyje nurodytuose Indijos teisės aktuose, registrus patikrino tik nepriklausomas atestuotas apskaitininkas. Tačiau nei bendrovė, nei atestuotas apskaitininkas neturėjo jokių įrašų apie tai, kaip vyko minėtas patvirtinimo procesas. Nebuvo audito plano ar kito dokumento, įrodančio, kad atliktas auditas, nepateikta jokios informacijos apie taikytą metodiką ir konkrečius tokiam kruopščiam darbui taikomus reikalavimus, kaip antai išsamios techninės žinios apie gamybos procesą, EXIM politikos reikalavimus ir apskaitos procedūras. Atsižvelgiant į šią padėtį manoma, kad nagrinėtas eksportuotojas nesugebėjo įrodyti, kad laikėsi susijusių EXIM nuostatų.

d)   Pastabos po informacijos atskleidimo

| (27) | Vienintelis bendradarbiaujantis gamintojas pateikė pastabas dėl ILS. Bendrovė tvirtino, kad neatsižvelgiant į 24 konstatuojamojoje dalyje aprašytą padėtį, buvo įmanoma nustatyti, ar pagal konkrečiuose leidimuose nurodytus standartinių išeigų normų reikalavimus, žaliavų buvo sunaudota daugiau, nei jų reikėjo, norint pagaminti orientacinį galutinio eksportuojamo produkto kiekį, ir kad bendrovė itin kruopščiai tvarkė faktinio suvartojamo kiekio įrašus. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad faktinio pagaminto kiekio įrašuose patvirtinama, kad atsižvelgiant į taikomas skirtingas standartines išeigų normas ir į tai, kad gamybai skirtos žaliavos buvo neaiškiai maišomos, buvo neįmanoma nustatyti patikimo orientacinio žaliavų, būtinų orientaciniam kiekiui pagaminti, kiekio pagal konkretų išduotą leidimą. Be to, nustatyta, kad žaliavos, kurioms taikoma ši schema, buvo naudojamos gaminant kitus produktus nei nagrinėjamasis. Tai reiškia, kad buvo faktiškai neįmanoma apskaičiuoti nagrinėjamojo produkto išeigą. Be to, bendrovė neturėjo (taip pažeisdama atitinkamas Indijos Vyriausybės nuostatas) pagal EXIM politiką reikalaujamo suvartojamo kiekio įrašo (t. y. 18 priedėlis), kurio paskirtis – pateikti išsamų faktinio suvartojamo kiekio stebėsenos ir tikrinimo būdą. Bendrovė taip pat tvirtino, kad pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnio 1 dalį Komisijai nesuteikiama įgaliojimų nagrinėti nepriklausomo atestuoto apskaitininko įrašus. Bendrovės teigimu, sertifikatas turi būti priimtas, nebent esama priežasčių, leidžiančių manyti, kad atestuotas apskaitininkas išdavė netikrą sertifikatą. Šiuo atžvilgiu primenama, kad atestuoto apskaitininko atliekamas tikrinimo procesas ir atitinkamo sertifikato išdavimas yra tikrinimo sistemos, nustatytos Indijos Vyriausybės jos EXIM politikoje, dalis, kaip aprašyta 22 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija buvo įpareigota išnagrinėti, ar minėta tikrinimo sistema buvo veiksmingai taikoma. Be to, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 8 dalies nuostatas Komisija turėjo išnagrinėti informaciją, pateiktą atliekant tyrimą, kuriuo grindžiamos išvados.
  Tai, kad nei bendrovė, nei atestuotas apskaitininkas neturėjo jokio įrašo apie atliktą patikrinimą, kuriuo remiantis būtų išduotas EXIM politikoje nustatytas sertifikatas, įrodo, kad bendrovė nesugebėjo įrodyti, jog laikėsi susijusių EXIM politikos nuostatų. Bendrovė užginčijo faktą, kad Indijos Vyriausybė dar nepatikrino, ar jos registrai atitinka EXIM politikos reikalavimus, tačiau nepateikė jokių konkrečių šio tvirtinimo įrodymų. Taip pat tvirtinta, kad faktinis vienintelio bendradarbiaujančio gamintojo suvartotas kiekis buvo didesnis nei kiekvienai žaliavai nustatytos standartinės išeigos normos, ir kad per didelė muitų suma nebuvo grąžinta. Tačiau atsižvelgiant į faktinę vietoje nustatytą padėtį (maišytos žaliavos ir pagaminti produktai, taikomos skirtingos standartinės išeigos normos, nepakankamai pagal EXIM politiką reglamentuojami faktinio suvartojamo kiekio registrai), ir Indijos Vyriausybei neįvykdžius būtinų galutinių tikrinimo etapų, buvo neįmanoma apskaičiuoti faktinio suvartojamo kiekio, juo grindžiamų grąžinamų muitų pagal leidimą arba licenciją ir standartinių išeigos normų. Todėl visi minėti tvirtinimai turėjo būti atmesti. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą. |
| --- | --- |

(27)

Vienintelis bendradarbiaujantis gamintojas pateikė pastabas dėl ILS. Bendrovė tvirtino, kad neatsižvelgiant į 24 konstatuojamojoje dalyje aprašytą padėtį, buvo įmanoma nustatyti, ar pagal konkrečiuose leidimuose nurodytus standartinių išeigų normų reikalavimus, žaliavų buvo sunaudota daugiau, nei jų reikėjo, norint pagaminti orientacinį galutinio eksportuojamo produkto kiekį, ir kad bendrovė itin kruopščiai tvarkė faktinio suvartojamo kiekio įrašus. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad faktinio pagaminto kiekio įrašuose patvirtinama, kad atsižvelgiant į taikomas skirtingas standartines išeigų normas ir į tai, kad gamybai skirtos žaliavos buvo neaiškiai maišomos, buvo neįmanoma nustatyti patikimo orientacinio žaliavų, būtinų orientaciniam kiekiui pagaminti, kiekio pagal konkretų išduotą leidimą. Be to, nustatyta, kad žaliavos, kurioms taikoma ši schema, buvo naudojamos gaminant kitus produktus nei nagrinėjamasis. Tai reiškia, kad buvo faktiškai neįmanoma apskaičiuoti nagrinėjamojo produkto išeigą. Be to, bendrovė neturėjo (taip pažeisdama atitinkamas Indijos Vyriausybės nuostatas) pagal EXIM politiką reikalaujamo suvartojamo kiekio įrašo (t. y. 18 priedėlis), kurio paskirtis – pateikti išsamų faktinio suvartojamo kiekio stebėsenos ir tikrinimo būdą. Bendrovė taip pat tvirtino, kad pagal pagrindinio reglamento 26 straipsnio 1 dalį Komisijai nesuteikiama įgaliojimų nagrinėti nepriklausomo atestuoto apskaitininko įrašus. Bendrovės teigimu, sertifikatas turi būti priimtas, nebent esama priežasčių, leidžiančių manyti, kad atestuotas apskaitininkas išdavė netikrą sertifikatą. Šiuo atžvilgiu primenama, kad atestuoto apskaitininko atliekamas tikrinimo procesas ir atitinkamo sertifikato išdavimas yra tikrinimo sistemos, nustatytos Indijos Vyriausybės jos EXIM politikoje, dalis, kaip aprašyta 22 konstatuojamojoje dalyje. Todėl Komisija buvo įpareigota išnagrinėti, ar minėta tikrinimo sistema buvo veiksmingai taikoma. Be to, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 8 dalies nuostatas Komisija turėjo išnagrinėti informaciją, pateiktą atliekant tyrimą, kuriuo grindžiamos išvados.

Tai, kad nei bendrovė, nei atestuotas apskaitininkas neturėjo jokio įrašo apie atliktą patikrinimą, kuriuo remiantis būtų išduotas EXIM politikoje nustatytas sertifikatas, įrodo, kad bendrovė nesugebėjo įrodyti, jog laikėsi susijusių EXIM politikos nuostatų. Bendrovė užginčijo faktą, kad Indijos Vyriausybė dar nepatikrino, ar jos registrai atitinka EXIM politikos reikalavimus, tačiau nepateikė jokių konkrečių šio tvirtinimo įrodymų. Taip pat tvirtinta, kad faktinis vienintelio bendradarbiaujančio gamintojo suvartotas kiekis buvo didesnis nei kiekvienai žaliavai nustatytos standartinės išeigos normos, ir kad per didelė muitų suma nebuvo grąžinta. Tačiau atsižvelgiant į faktinę vietoje nustatytą padėtį (maišytos žaliavos ir pagaminti produktai, taikomos skirtingos standartinės išeigos normos, nepakankamai pagal EXIM politiką reglamentuojami faktinio suvartojamo kiekio registrai), ir Indijos Vyriausybei neįvykdžius būtinų galutinių tikrinimo etapų, buvo neįmanoma apskaičiuoti faktinio suvartojamo kiekio, juo grindžiamų grąžinamų muitų pagal leidimą arba licenciją ir standartinių išeigos normų. Todėl visi minėti tvirtinimai turėjo būti atmesti. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą.

e)   Išvada

| (28) | Atleidimas nuo importo muitų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje, yra subsidija, t. y. Indijos Vyriausybės finansinė parama, kuria nagrinėjamajam eksportuotojui suteikta lengvata. |
| --- | --- |

(28)

Atleidimas nuo importo muitų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje, yra subsidija, t. y. Indijos Vyriausybės finansinė parama, kuria nagrinėjamajam eksportuotojui suteikta lengvata.

| (29) | Be to, teisės aktais aiškiai nustatyta, kad fiziniam eksportui ir tarpiniam tiekimui taikomos ILS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą laikomos individualia ir kompensuotina priemone. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šias schemas teikiamomis lengvatomis. |
| --- | --- |

(29)

Be to, teisės aktais aiškiai nustatyta, kad fiziniam eksportui ir tarpiniam tiekimui taikomos ILS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą laikomos individualia ir kompensuotina priemone. Neprisiimdama eksporto įsipareigojimo bendrovė negali naudotis pagal šias schemas teikiamomis lengvatomis.

| (30) | Nė vienos iš šiuo atveju nagrinėjamų minėtų dviejų poschemių negalima laikyti leistinomis muitų grąžinimo sistemomis arba pakaitinėmis muitų grąžinimo sistemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Minėtos poschemės neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Indijos Vyriausybė veiksmingai netaikė tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių muitų grąžinimo sistemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Pačių standartinių išeigų normų negalima vadinti faktinio suvartojamo kiekio tikrinimo sistema, nes be muito pagal leidimus ir (arba) licencijas importuotos žaliavos su nustatytomis skirtingomis standartinėmis išeigų normomis naudojamos tame pačiame eksportuojamo produkto gamybos procese. Toks procesas nepadeda Indijos Vyriausybei visai tiksliai nustatyti, koks kiekis žaliavų buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti ir pagal kokias orientacines standartines išeigos normas būtų galima kiekį palyginti. Be to, Indijos Vyriausybė nevykdė veiksmingos faktinio suvartojamo kiekio registro tvarkymo kontrolės arba ji dar nėra baigta. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgiant į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai veiksmingai netaikoma tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). Pagaliau tai, kad tikrinime dalyvavo atestuoti apskaitininkai, tikrinimo sistemos nepagerino, nes nėra išsamių taisyklių, kuriomis būtų nustatyta, kaip atestuoti apskaitininkai turi atlikti jiems skirtas užduotis, o per tyrimą pateikta informacija neužtikrina, kad laikytasi pagrindiniu reglamentu nustatytų pirmiau minėtų taisyklių. |
| --- | --- |

(30)

Nė vienos iš šiuo atveju nagrinėjamų minėtų dviejų poschemių negalima laikyti leistinomis muitų grąžinimo sistemomis arba pakaitinėmis muitų grąžinimo sistemomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Minėtos poschemės neatitinka taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinės muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Indijos Vyriausybė veiksmingai netaikė tikrinimo sistemos arba tvarkos, kad nustatytų, ar žaliavos buvo sunaudotos eksportuojamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 4 punktas, o pakaitinių muitų grąžinimo sistemų atveju – pagrindinio reglamento III priedo II dalies 2 punktas). Pačių standartinių išeigų normų negalima vadinti faktinio suvartojamo kiekio tikrinimo sistema, nes be muito pagal leidimus ir (arba) licencijas importuotos žaliavos su nustatytomis skirtingomis standartinėmis išeigų normomis naudojamos tame pačiame eksportuojamo produkto gamybos procese. Toks procesas nepadeda Indijos Vyriausybei visai tiksliai nustatyti, koks kiekis žaliavų buvo sunaudotas eksportuojamam produktui gaminti ir pagal kokias orientacines standartines išeigos normas būtų galima kiekį palyginti. Be to, Indijos Vyriausybė nevykdė veiksmingos faktinio suvartojamo kiekio registro tvarkymo kontrolės arba ji dar nėra baigta. Be to, Indijos Vyriausybė neatliko papildomo patikrinimo atsižvelgiant į panaudotas faktines žaliavas, nors paprastai tokį patikrinimą reikia atlikti, kai veiksmingai netaikoma tikrinimo sistema (pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 punktas ir III priedo II dalies 3 punktas). Pagaliau tai, kad tikrinime dalyvavo atestuoti apskaitininkai, tikrinimo sistemos nepagerino, nes nėra išsamių taisyklių, kuriomis būtų nustatyta, kaip atestuoti apskaitininkai turi atlikti jiems skirtas užduotis, o per tyrimą pateikta informacija neužtikrina, kad laikytasi pagrindiniu reglamentu nustatytų pirmiau minėtų taisyklių.

| (31) | Todėl minėtos dvi poschemės yra kompensuotinos. |
| --- | --- |

(31)

Todėl minėtos dvi poschemės yra kompensuotinos.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (32) | Jeigu netaikomos leistinos muitų grąžinimo sistemos arba pakaitinės grąžinimo sistemos, kompensuotina lengvata – tai visų importo muitų, paprastai mokamų už importuojamas žaliavas, grąžinimas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti per didelę muitų grąžinimo sumą. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad gali būti kompensuojama tik per didelė muitų grąžinimo suma, jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis muitų grąžinimo sistemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamai per didelės muitų grąžinimo sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią per didelę grąžinimo sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Priešingai, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį minėtosios institucijos užduotis – tik surinkti pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama. |
| --- | --- |

(32)

Jeigu netaikomos leistinos muitų grąžinimo sistemos arba pakaitinės grąžinimo sistemos, kompensuotina lengvata – tai visų importo muitų, paprastai mokamų už importuojamas žaliavas, grąžinimas. Dėl to pažymima, kad pagrindiniame reglamente ne tik numatyta kompensuoti per didelę muitų grąžinimo sumą. Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir I priedo i punkte nustatyta, kad gali būti kompensuojama tik per didelė muitų grąžinimo suma, jeigu įvykdomos pagrindinio reglamento II ir III priedų sąlygos. Tačiau šiuo atveju šios sąlygos nebuvo įvykdytos. Tai reiškia, kad nustačius, jog stebėsena nepakankama, pirmiau nurodyta išimtis muitų grąžinimo sistemoms netaikoma. Tokiu atveju taikoma įprastinė taisyklė dėl nesumokėtų muitų (prarastų pajamų) sumos kompensavimo, o ne dėl tariamai per didelės muitų grąžinimo sumos. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento II priedo II dalyje ir III priedo II dalyje, tokią per didelę grąžinimo sumą apskaičiuoja ne tyrimą atliekanti institucija. Priešingai, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį minėtosios institucijos užduotis – tik surinkti pakankamai įrodymų, patvirtinančių, kad tariama tikrinimo sistema yra netinkama.

| (33) | Subsidijos suma eksportuotojui, kuris naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už nagrinėjamojo produkto medžiagas, importuotas pagal dvi poschemes per PTL (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL, kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. |
| --- | --- |

(33)

Subsidijos suma eksportuotojui, kuris naudojosi ILS, apskaičiuota remiantis nesurinktais importo muitais (pagrindiniu muitu ir specialiu papildomu muitu) už nagrinėjamojo produkto medžiagas, importuotas pagal dvi poschemes per PTL (skaitiklis). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktu, iš subsidijos sumos išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos reikėjo būtinai sumokėti, norint gauti subsidiją, jeigu tokie prašymai buvo pagrįsti. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma buvo paskirstyta nagrinėjamojo produkto eksporto apyvartai per PTL, kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį.

| (34) | Vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 8,2 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(34)

Vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 8,2 % subsidijų norma.

2.   Muito sumažinimo leidimo schema (MSLS)

a)   Teisinis pagrindas

| (35) | Išsamus MSLS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. 4 skyriuje. |
| --- | --- |

(35)

Išsamus MSLS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 4.3 dalyje ir PV I 2004–2009 m. 4 skyriuje.

b)   Teisė pasinaudoti

| (36) | Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekybininkai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(36)

Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekybininkai eksportuotojai.

c)   Praktinis MSLS įgyvendinimas

| (37) | Teisę naudotis šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos remiantis standartinėmis išeigos normomis, atsižvelgiant į galimą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir į muitą, taikomą tokiam galimam importui, neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą. |
| --- | --- |

(37)

Teisę naudotis šia schema turintis eksportuotojas gali kreiptis dėl MSLS kreditų, kurie skaičiuojami procentais nuo produktų, eksportuojamų pagal šią schemą, vertės. Tokias MSLS normas Indijos valdžios institucijos nustatė beveik visiems produktams, įskaitant nagrinėjamąjį produktą. Jos nustatomos remiantis standartinėmis išeigos normomis, atsižvelgiant į galimą importuotų žaliavų kiekį eksportuojamame produkte ir į muitą, taikomą tokiam galimam importui, neatsižvelgiant į faktinį importo muitų sumokėjimą.

| (38) | Teisę naudotis šia schema turi tik eksportuojanti bendrovė. Eksportuotojas, vykdydamas eksporto sandorį, privalo Indijos valdžios institucijoms pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad produktus būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė produktų išsiuntimo procedūros metu išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokia lengvata jam bus suteikta. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimą suteikti MSLS kreditą. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS tarifą, kuris taikomas eksporto deklaracijos pateikimo metu. Dėl to minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima. |
| --- | --- |

(38)

Teisę naudotis šia schema turi tik eksportuojanti bendrovė. Eksportuotojas, vykdydamas eksporto sandorį, privalo Indijos valdžios institucijoms pateikti deklaraciją, kurioje turi būti nurodyta, kad eksportuojama pagal MSLS. Tam, kad produktus būtų galima eksportuoti, Indijos muitinė produktų išsiuntimo procedūros metu išduoda eksporto važtaraštį. Šiame dokumente, inter alia, nurodoma MSLS kredito suma, kurią ketinama skirti tam eksporto sandoriui. Tada eksportuotojas sužino, kokia lengvata jam bus suteikta. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimą suteikti MSLS kreditą. Lengvatos dydis apskaičiuojamas pagal atitinkamą MSLS tarifą, kuris taikomas eksporto deklaracijos pateikimo metu. Dėl to minėtos lengvatos dydžio atgaline data keisti negalima.

| (39) | MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 12 mėnesių nuo išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau neribotais kiekiais importuojamus produktus, išskyrus gamybos priemones. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais. |
| --- | --- |

(39)

MSLS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 12 mėnesių nuo išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau neribotais kiekiais importuojamus produktus, išskyrus gamybos priemones. Produktus, importuotus naudojant tokius kreditus, galima parduoti vidaus rinkoje (sumokėjus pardavimo mokestį) arba naudoti kitais tikslais.

| (40) | Paraiškos dėl MSLS kreditų yra pildomos elektroniniu būdu ir gali būti pateiktos dėl neriboto eksporto sandorių skaičiaus. Paraiškoms dėl MSLS kreditų pateikti de facto nėra griežtų terminų. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neišskiria eksporto sandorių, įvykusių pasibaigus PV I 2004–2009 m. 4.47 skyriuje minėtam paraiškų teikimo laikotarpių terminui. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004–2009 m. 9.3 skyriuje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % susijusios sumos). |
| --- | --- |

(40)

Paraiškos dėl MSLS kreditų yra pildomos elektroniniu būdu ir gali būti pateiktos dėl neriboto eksporto sandorių skaičiaus. Paraiškoms dėl MSLS kreditų pateikti de facto nėra griežtų terminų. MSLS tvarkyti naudojama elektroninė sistema automatiškai neišskiria eksporto sandorių, įvykusių pasibaigus PV I 2004–2009 m. 4.47 skyriuje minėtam paraiškų teikimo laikotarpių terminui. Be to, kaip aiškiai numatyta PV I 2004–2009 m. 9.3 skyriuje, paraiškos, gautos pasibaigus paraiškų teikimo terminui, gali būti visada priimamos sumokėjus nedidelį baudos mokestį (t. y. 10 % susijusios sumos).

d)   Pastabos po informacijos atskleidimo

| (41) | Atskleidus informaciją, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl MSLS. Bendrovė tvirtino, kad MSLS lengvata neturėtų būti kompensuojama, nes ja nepasinaudojo gamindama nagrinėjamąjį produktą. Tačiau bendrovė nepateikė jokių argumentų, kuriais galėtų užginčyti praktinį schemos įgyvendinimą, kaip nurodyta 37–40 konstatuojamosiose dalyse. Bendrovė taip pat tvirtino, kad apskaičiuojant suteiktą muito lengvatą, turėtų būti naudojama tik per PTL vykusio eksporto kredito suma, tačiau jai nepavyko pagrįsti, kodėl apskaičiavimo metodas, naudotas atliekant dabartinį ir ankstesnį tyrimą, po kurio nustatytos galiojančios priemonės, neatitiko pagrindinio reglamento nuostatų. Todėl šie tvirtinimai turėjo būti atmesti. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą. |
| --- | --- |

(41)

Atskleidus informaciją, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl MSLS. Bendrovė tvirtino, kad MSLS lengvata neturėtų būti kompensuojama, nes ja nepasinaudojo gamindama nagrinėjamąjį produktą. Tačiau bendrovė nepateikė jokių argumentų, kuriais galėtų užginčyti praktinį schemos įgyvendinimą, kaip nurodyta 37–40 konstatuojamosiose dalyse. Bendrovė taip pat tvirtino, kad apskaičiuojant suteiktą muito lengvatą, turėtų būti naudojama tik per PTL vykusio eksporto kredito suma, tačiau jai nepavyko pagrįsti, kodėl apskaičiavimo metodas, naudotas atliekant dabartinį ir ankstesnį tyrimą, po kurio nustatytos galiojančios priemonės, neatitiko pagrindinio reglamento nuostatų. Todėl šie tvirtinimai turėjo būti atmesti. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą.

e)   Išvados dėl MSLS

| (42) | Pagal MSLS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditas naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą. |
| --- | --- |

(42)

Pagal MSLS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. MSLS kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, MSLS kreditas naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą.

| (43) | Pagal įstatymą MSLS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(43)

Pagal įstatymą MSLS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.

| (44) | Šios schemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos procese neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma už faktines nepanaudotas žaliavas neskaičiuojama. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS. |
| --- | --- |

(44)

Šios schemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos procese neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma už faktines nepanaudotas žaliavas neskaičiuojama. Be to, netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Galiausiai eksportuotojas turi teisę naudotis MSLS lengvatomis ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas žaliavas įsigyja vietoje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis MSLS.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (45) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu bei Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005 šiai schemai naudojamu apskaičiavimo metodu, kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą per PTL. Šiuo atžvilgiu manyta, kad lengvata gavėjui suteikiama tada, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Tuo metu Indijos Vyriausybė gali atsisakyti muitų, kurie sudaro finansinę paramą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina MSLS kredito suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimą suteikti ar nesuteikti subsidiją, ar nustatyti subsidijos sumą. Bet koks MSLS normų pakeitimas nuo faktinės eksporto operacijos iki MSLS licencijos išdavimo momento atgaline data neturi poveikio suteikiamos lengvatos dydžiui. Be to, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas į apskaitą MSLS kreditus įtraukė kaupiamuoju pagrindu kaip pajamas, gautas įvykdžius eksporto sandorį. |
| --- | --- |

(45)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi ir 5 straipsniu bei Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005 šiai schemai naudojamu apskaičiavimo metodu, kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, nustatytą per PTL. Šiuo atžvilgiu manyta, kad lengvata gavėjui suteikiama tada, kai pagal šią schemą sudaromas eksporto sandoris. Tuo metu Indijos Vyriausybė gali atsisakyti muitų, kurie sudaro finansinę paramą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Muitinei išdavus eksporto važtaraštį, kuriame, inter alia, nurodoma konkrečiam eksporto sandoriui suteiktina MSLS kredito suma, Indijos Vyriausybė nebeturi teisės priimti sprendimą suteikti ar nesuteikti subsidiją, ar nustatyti subsidijos sumą. Bet koks MSLS normų pakeitimas nuo faktinės eksporto operacijos iki MSLS licencijos išdavimo momento atgaline data neturi poveikio suteikiamos lengvatos dydžiui. Be to, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas į apskaitą MSLS kreditus įtraukė kaupiamuoju pagrindu kaip pajamas, gautas įvykdžius eksporto sandorį.

| (46) | Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pateikus pagrįstus prašymus, iš minėtos sumos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma paskirstyta bendrai eksporto apyvartai peržiūros tyrimo laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. |
| --- | --- |

(46)

Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pateikus pagrįstus prašymus, iš minėtos sumos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma paskirstyta bendrai eksporto apyvartai peržiūros tyrimo laikotarpiu kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį.

| (47) | Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 2,1 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(47)

Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 2,1 % subsidijų norma.

3.   Gamybos priemonių eksportui skatinti schema (GPESS)

a)   Teisinis pagrindas

| (48) | Išsamus GPESS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. 5 skyriuje. |
| --- | --- |

(48)

Išsamus GPESS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 5 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. 5 skyriuje.

b)   Teisė pasinaudoti

| (49) | Teisę naudotis šia schema turi su remiančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais susiję gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(49)

Teisę naudotis šia schema turi su remiančiais gamintojais ir paslaugų teikėjais susiję gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (50) | Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Nuo 2000 m. balandžio mėn. pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 5 % muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Iki 2000 m. kovo 31 d. taikyta faktinė 11 % muito norma (įskaitant 10 % papildomą mokestį), o importuojamiems vertingiems produktams – nulinė muito norma. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį. |
| --- | --- |

(50)

Pagal eksporto įsipareigojimo sąlygą bendrovė gali importuoti gamybos priemones (naujas gamybos priemones, o nuo 2003 m. balandžio mėn. – ir panaudotas iki 10 metų senumo gamybos priemones), mokėdama už jas sumažintą muitą. Todėl pateikus prašymą ir sumokėjus mokestį, Indijos Vyriausybė išduoda GPESS licenciją. Nuo 2000 m. balandžio mėn. pagal šią schemą numatyta taikyti sumažintą 5 % muito normą visoms pagal šią schemą importuojamoms gamybos priemonėms. Iki 2000 m. kovo 31 d. taikyta faktinė 11 % muito norma (įskaitant 10 % papildomą mokestį), o importuojamiems vertingiems produktams – nulinė muito norma. Vykdant eksporto įsipareigojimą importuotos gamybos priemonės turi būti panaudotos tam tikram eksportuojamų produktų kiekiui pagaminti per tam tikrą laikotarpį.

| (51) | GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti muitais neapmokestinamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos. |
| --- | --- |

(51)

GPESS licencijos turėtojas gamybos priemones gali įsigyti ir iš vietos šaltinių. Tokiu atveju vietos gamybos priemonių gamintojas gali pasinaudoti muitais neapmokestinamų komponentų, reikalingų tokioms gamybos priemonėms pagaminti, importo lengvatomis. Arba toks vietos gamintojas gali prašyti, kad už gamybos priemonių tiekimą GPESS licencijos turėtojui jam būtų taikomos tariamo eksporto lengvatos.

d)   Pastabos po informacijos atskleidimo

| (52) | Atskleidus informaciją, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl GPESS. Bendrovė tvirtino, kad remiantis bendrai priimtais apskaitos principais, gamybos priemonės yra sunaudojamos gamybos procese. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad bendrovė, aiškiai nurodydama vadinamuosius bendrai priimtus apskaitos principus ir pateikdama analizę, susijusią su susijusiomis EXIM politikos GPESS nuostatomis, bei žaliavų, sunaudotų gamybos procese, apibrėžtį, kaip nustatyta pagrindinio reglamento II priede, nesugebėjo pagrįsti šio tvirtinimo. Taip pat tvirtinta, kad kaip įprastą turto nusidėvėjimo laikotarpį reikėjo panaudoti bendrovės turto nusidėvėjimo laikotarpį. Vis dėlto, šis požiūris prieštarauja atitinkamai pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalies nuostatai. Todėl šie tvirtinimai turėjo būti atmesti. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą. |
| --- | --- |

(52)

Atskleidus informaciją, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl GPESS. Bendrovė tvirtino, kad remiantis bendrai priimtais apskaitos principais, gamybos priemonės yra sunaudojamos gamybos procese. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad bendrovė, aiškiai nurodydama vadinamuosius bendrai priimtus apskaitos principus ir pateikdama analizę, susijusią su susijusiomis EXIM politikos GPESS nuostatomis, bei žaliavų, sunaudotų gamybos procese, apibrėžtį, kaip nustatyta pagrindinio reglamento II priede, nesugebėjo pagrįsti šio tvirtinimo. Taip pat tvirtinta, kad kaip įprastą turto nusidėvėjimo laikotarpį reikėjo panaudoti bendrovės turto nusidėvėjimo laikotarpį. Vis dėlto, šis požiūris prieštarauja atitinkamai pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalies nuostatai. Todėl šie tvirtinimai turėjo būti atmesti. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą.

e)   Išvada dėl GPES schemos

| (53) | Pagal GPESS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansine parama, nes ši lengvata sumažina Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes importuojant nesumokėti muitai pagerina jo likvidumą. |
| --- | --- |

(53)

Pagal GPESS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir 2 straipsnio 2 dalyje. Muito sumažinimas laikomas Indijos Vyriausybės finansine parama, nes ši lengvata sumažina Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, muito sumažinimas naudingas eksportuotojui, nes importuojant nesumokėti muitai pagerina jo likvidumą.

| (54) | Be to, GPESS pagal įstatymą priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes neįsipareigojus eksportuoti, šių licencijų negalima gauti. Todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(54)

Be to, GPESS pagal įstatymą priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, nes neįsipareigojus eksportuoti, šių licencijų negalima gauti. Todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.

| (55) | Galiausiai šios schemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, netaikomos gamybos priemonėms, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. |
| --- | --- |

(55)

Galiausiai šios schemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Tokios leistinos sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, netaikomos gamybos priemonėms, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (56) | Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis už importuotas gamybos priemones nesumokėtu muitu, paskirstytu per laikotarpį, kuris atspindi įprastą tokių antibiotikų pramonės gamybos priemonių nusidėvėjimo laikotarpį. Pagal nusistovėjusią praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama PTL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos naudos per tam tikrą laikotarpį vertė. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka komercinių palūkanų norma, galiojusi Indijoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pateikus pagrįstus prašymus, iš minėtos sumos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, šios subsidijos suma buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. |
| --- | --- |

(56)

Subsidijos suma apskaičiuota pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka remiantis už importuotas gamybos priemones nesumokėtu muitu, paskirstytu per laikotarpį, kuris atspindi įprastą tokių antibiotikų pramonės gamybos priemonių nusidėvėjimo laikotarpį. Pagal nusistovėjusią praktiką tokiu būdu apskaičiuota suma, priskiriama PTL, buvo koreguojama, pridedant šio laikotarpio palūkanas, kad būtų atspindėta visa gautos naudos per tam tikrą laikotarpį vertė. Buvo nustatyta, kad šiam tikslui tinka komercinių palūkanų norma, galiojusi Indijoje peržiūros tiriamuoju laikotarpiu. Siekiant apskaičiuoti subsidijos sumą, kaip skaitiklį, pateikus pagrįstus prašymus, iš minėtos sumos pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą buvo išskaičiuoti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 ir 3 dalimis, šios subsidijos suma buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį.

| (57) | Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1 % subsidijos norma. |
| --- | --- |

(57)

Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1 % subsidijos norma.

4.   Eksporto kreditų schema (EKS)

a)   Teisinis pagrindas

| (58) | Išsamus šios schemos aprašymas pateiktas Indijos rezervų banko (toliau – IRB) Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007–08, kuris yra skirtas visiems komerciniams Indijos bankams. |
| --- | --- |

(58)

Išsamus šios schemos aprašymas pateiktas Indijos rezervų banko (toliau – IRB) Pagrindiniame aplinkraštyje DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007–08, kuris yra skirtas visiems komerciniams Indijos bankams.

b)   Teisė pasinaudoti

| (59) | Teisę naudotis šia schema turi gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(59)

Teisę naudotis šia schema turi gamintojai eksportuotojai ir prekybininkai eksportuotojai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (60) | Pagal šią schemą IRB privaloma tvarka nustato didžiausią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams Indijos rupijomis arba užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui. EKS sudaro dvi poschemės, t. y. eksporto kreditų schema, taikoma produktams prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui produktų pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant produktus, ir eksporto kreditų schema, taikoma produktams po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti. |
| --- | --- |

(60)

Pagal šią schemą IRB privaloma tvarka nustato didžiausią palūkanų normą, taikomą eksporto kreditams Indijos rupijomis arba užsienio valiuta, kurią komerciniai bankai gali taikyti eksportuotojui. EKS sudaro dvi poschemės, t. y. eksporto kreditų schema, taikoma produktams prieš išsiuntimą („pakavimo kreditai“), kuri apima kreditus, teikiamus eksportuotojui produktų pirkimo, perdirbimo, gamybos, pakavimo ir (arba) siuntimo išlaidoms finansuoti prieš eksportuojant produktus, ir eksporto kreditų schema, taikoma produktams po išsiuntimo, pagal kurią teikiamos apyvartinių lėšų paskolos iš eksporto gautinoms sumoms finansuoti. Be to, IRB nurodo bankams tam tikrą dalį savo grynojo banko kredito skirti eksportui finansuoti.

| (61) | Pagal minėtą IRB Pagrindinį aplinkraštį eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. Gerus kredito reitingus turinčioms bendrovėms palūkanų normų skirtumas gali būti sumažintas. Iš tikrųjų aukštus reitingus turinčios bendrovės gali gauti eksporto kreditus ir kreditus grynaisiais vienodomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(61)

Pagal minėtą IRB Pagrindinį aplinkraštį eksportuotojai gali gauti eksporto kreditus, kuriems taikomos lengvatinės palūkanų normos, palyginti su įprastinių komercinių kreditų („kreditų grynaisiais“) palūkanų normomis, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas. Gerus kredito reitingus turinčioms bendrovėms palūkanų normų skirtumas gali būti sumažintas. Iš tikrųjų aukštus reitingus turinčios bendrovės gali gauti eksporto kreditus ir kreditus grynaisiais vienodomis sąlygomis.

d)   Pastabos po informacijos atskleidimo

| (62) | Atskleidus informaciją, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl EKS. Bendrovė tvirtino, kad i) suteikiant eksporto kreditą užsienio valiuta valstybinis finansavimas nebuvo skirtas; ii) jos eksporto kredito užsienio valiuta palūkanos buvo žemos dėl aukšto bendrovės kredito reitingo; ir iii) orientacinės palūkanų normos kreditams užsienio valiuta ir kreditams Indijos rupijomis neturėtų būti vienodos. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad abu eksporto kreditai Indijos rupijomis ir užsienio valiuta reglamentuojami tuo pačiu IRB Pagrindinio aplinkraščiu, kurio praktinis įgyvendinimas aprašytas 60 ir 61 konstatuojamosiose dalyse, kuriose nurodytos išsamios ir ribojančios nuostatos rodo, kad eksporto kreditų užsienio valiuta finansavimas ir palūkanų normų taikymas reglamentuojamas aiškiais Vyriausybės nustatytais teisės aktais. Dėl orientacinės palūkanų normos pažymima, kad bendrovė deklaravo šias normas už jos kreditą Indijos rupijomis ir kad pagal atitinkamus IRB Pagrindinio aplinkraščio reikalavimus eksportuotojai tam pačiam eksporto sandoriui vykdyti gali laisvai pereiti nuo kredito rupijomis prie kredito užsienio valiuta. Todėl manoma, kad būtų tikslinga naudoti tik tas orientacines palūkanų normas, kurias bendrovė deklaravo kaip jos įprastas Indijos palūkanų normas. Todėl šie tvirtinimai turėjo būti atmesti. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą. |
| --- | --- |

(62)

Atskleidus informaciją, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl EKS. Bendrovė tvirtino, kad i) suteikiant eksporto kreditą užsienio valiuta valstybinis finansavimas nebuvo skirtas; ii) jos eksporto kredito užsienio valiuta palūkanos buvo žemos dėl aukšto bendrovės kredito reitingo; ir iii) orientacinės palūkanų normos kreditams užsienio valiuta ir kreditams Indijos rupijomis neturėtų būti vienodos. Šiuo atžvilgiu pažymima, kad abu eksporto kreditai Indijos rupijomis ir užsienio valiuta reglamentuojami tuo pačiu IRB Pagrindinio aplinkraščiu, kurio praktinis įgyvendinimas aprašytas 60 ir 61 konstatuojamosiose dalyse, kuriose nurodytos išsamios ir ribojančios nuostatos rodo, kad eksporto kreditų užsienio valiuta finansavimas ir palūkanų normų taikymas reglamentuojamas aiškiais Vyriausybės nustatytais teisės aktais. Dėl orientacinės palūkanų normos pažymima, kad bendrovė deklaravo šias normas už jos kreditą Indijos rupijomis ir kad pagal atitinkamus IRB Pagrindinio aplinkraščio reikalavimus eksportuotojai tam pačiam eksporto sandoriui vykdyti gali laisvai pereiti nuo kredito rupijomis prie kredito užsienio valiuta. Todėl manoma, kad būtų tikslinga naudoti tik tas orientacines palūkanų normas, kurias bendrovė deklaravo kaip jos įprastas Indijos palūkanų normas. Todėl šie tvirtinimai turėjo būti atmesti. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą.

e)   Išvada dėl EKS

| (63) | EKS kredito lengvatinės palūkanų normos, nustatytos 58 konstatuojamojoje dalyje nurodytu IRB Pagrindiniu aplinkraščiu, gali sumažinti eksportuotojo palūkanų išlaidas skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria pasinaudojo minėtas eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Eksporto finansavimas nėra per se saugesnis nei vidaus finansavimas. Iš tikrųjų jis laikomas rizikingesniu, o tam tikram kreditui reikalingo užstato dydis, kad ir koks būtų finansavimo objektas, tėra paprasčiausias komercinis sprendimas, kurį priima tam tikras komercinis bankas. Įvairių bankų taikomų palūkanų normų skirtumai yra IRB metodų, pagal kuriuos reikalaujama nustatyti individualias didžiausias skolinimo palūkanų normas kiekvienam komerciniam bankui, taikymo rezultatas. Be to, komerciniai bankai nebūtų įpareigoti eksporto finansavimo skolintojams perduoti palankesnių palūkanų normų už eksporto kreditus užsienio valiuta. |
| --- | --- |

(63)

EKS kredito lengvatinės palūkanų normos, nustatytos 58 konstatuojamojoje dalyje nurodytu IRB Pagrindiniu aplinkraščiu, gali sumažinti eksportuotojo palūkanų išlaidas skirtingai nuo išlaidų kreditams, kurios nustatomos tik pagal rinkos sąlygas, ir šiuo atveju yra lengvata, kuria pasinaudojo minėtas eksportuotojas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Eksporto finansavimas nėra per se saugesnis nei vidaus finansavimas. Iš tikrųjų jis laikomas rizikingesniu, o tam tikram kreditui reikalingo užstato dydis, kad ir koks būtų finansavimo objektas, tėra paprasčiausias komercinis sprendimas, kurį priima tam tikras komercinis bankas. Įvairių bankų taikomų palūkanų normų skirtumai yra IRB metodų, pagal kuriuos reikalaujama nustatyti individualias didžiausias skolinimo palūkanų normas kiekvienam komerciniam bankui, taikymo rezultatas. Be to, komerciniai bankai nebūtų įpareigoti eksporto finansavimo skolintojams perduoti palankesnių palūkanų normų už eksporto kreditus užsienio valiuta.

| (64) | Neatsižvelgiant į tai, kad lengvatinius kreditus pagal EKS teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra Vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nei pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, nei PPO susitarime dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių nenustatyta, kad skiriant subsidiją, nereikalaujama mokesčio už valstybines sąskaitas, pvz., Indijos Vyriausybės kompensacijų komerciniams bankams, tokiu atveju pakanka tik Vyriausybės nurodymo atlikti funkcijas, išvardytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies i, ii arba iii papunkčiuose. IRB yra valstybės įstaiga, ir dėl to jai taikoma Vyriausybės apibrėžtis, nurodyta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje. IRB 100 % priklauso Vyriausybei, siekia valstybinės politikos tikslų, pvz., pinigų politikos, o jo vadovybę skiria Indijos Vyriausybė. IRB vadovauja privačioms įstaigoms, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje, nes komerciniai bankai privalo laikytis jo sąlygų, inter alia, nustatytų IRB Pagrindiniame aplinkraštyje dėl eksporto kreditų didžiausių palūkanų normų, ir IRB nuostatų, reikalaujančių, kad komerciniai bankai dalį savo grynųjų bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju – susijusias su paskolomis lengvatinio eksporto finansavimo forma. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų pavedamas Vyriausybei, o šiuo atveju taikoma praktika dėl nesuprantamų priežasčių skiriasi nuo kitų šalių Vyriausybių atliekamų funkcijų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte, ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto sandoriams finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų. |
| --- | --- |

(64)

Neatsižvelgiant į tai, kad lengvatinius kreditus pagal EKS teikia komerciniai bankai, ši lengvata yra Vyriausybės finansinė parama, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Šiuo atveju reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nei pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje, nei PPO susitarime dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių nenustatyta, kad skiriant subsidiją, nereikalaujama mokesčio už valstybines sąskaitas, pvz., Indijos Vyriausybės kompensacijų komerciniams bankams, tokiu atveju pakanka tik Vyriausybės nurodymo atlikti funkcijas, išvardytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies i, ii arba iii papunkčiuose. IRB yra valstybės įstaiga, ir dėl to jai taikoma Vyriausybės apibrėžtis, nurodyta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje. IRB 100 % priklauso Vyriausybei, siekia valstybinės politikos tikslų, pvz., pinigų politikos, o jo vadovybę skiria Indijos Vyriausybė. IRB vadovauja privačioms įstaigoms, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunkčio antroje įtraukoje, nes komerciniai bankai privalo laikytis jo sąlygų, inter alia, nustatytų IRB Pagrindiniame aplinkraštyje dėl eksporto kreditų didžiausių palūkanų normų, ir IRB nuostatų, reikalaujančių, kad komerciniai bankai dalį savo grynųjų bankinių kreditų skirtų eksportui finansuoti. Šis reikalavimas įpareigoja komercinius bankus atlikti funkcijas, nurodytas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, šiuo atveju – susijusias su paskolomis lengvatinio eksporto finansavimo forma. Toks tiesioginis lėšų perleidimas paskolų forma pagal tam tikras sąlygas paprastai būtų pavedamas Vyriausybei, o šiuo atveju taikoma praktika dėl nesuprantamų priežasčių skiriasi nuo kitų šalių Vyriausybių atliekamų funkcijų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktyje. Kaip nurodyta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte, ši subsidija laikoma individualia ir kompensuotina, nes lengvatinės palūkanų normos gali būti taikomos tik eksporto sandoriams finansuoti, ir dėl to priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (65) | Subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į skirtumą tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kurios buvo taikomos per PTL, ir palūkanų, kurias būtų reikėję mokėti už vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo naudojamus įprastinius komercinius kreditus. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. |
| --- | --- |

(65)

Subsidijos suma apskaičiuota atsižvelgiant į skirtumą tarp palūkanų, sumokėtų už eksporto kreditus, kurios buvo taikomos per PTL, ir palūkanų, kurias būtų reikėję mokėti už vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo naudojamus įprastinius komercinius kreditus. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, ši subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, ir ją skiriant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį.

| (66) | Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 1,3 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(66)

Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 1,3 % subsidijų norma.

5.   Pajamų mokesčio schemos

a)   Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (APMS)

| (67) | Pagal šią schemą eksportuotojai galėjo naudotis dalinio atleidimo nuo pajamų mokesčio už pelną, gautą iš pardavimo eksportui, lengvata. Tokios lengvatos teisinis pagrindas nustatytas ITA 80 HHC skirsnyje. |
| --- | --- |

(67)

Pagal šią schemą eksportuotojai galėjo naudotis dalinio atleidimo nuo pajamų mokesčio už pelną, gautą iš pardavimo eksportui, lengvata. Tokios lengvatos teisinis pagrindas nustatytas ITA 80 HHC skirsnyje.

| (68) | Ši nuostata panaikinta 2005–2006 ataskaitiniais metais (t. y. 2004 m. balandžio 1 d.–2005 m. kovo 31 d. finansiniais metais) ir vėliau, taigi po 2004 m. kovo 31 d. pagal ITA 80 HHC nesuteikta jokių lengvatų. Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas per PTL nesinaudojo jokiomis lengvatomis pagal šią schemą. Kadangi ši schema panaikinta, pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį ji nėra kompensuotina. |
| --- | --- |

(68)

Ši nuostata panaikinta 2005–2006 ataskaitiniais metais (t. y. 2004 m. balandžio 1 d.–2005 m. kovo 31 d. finansiniais metais) ir vėliau, taigi po 2004 m. kovo 31 d. pagal ITA 80 HHC nesuteikta jokių lengvatų. Vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas per PTL nesinaudojo jokiomis lengvatomis pagal šią schemą. Kadangi ši schema panaikinta, pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalį ji nėra kompensuotina.

b)   Mokslo tyrimų ir taikomosios veiklos pajamų mokesčio lengvata (ITIRAD)

i)   Teisinis pagrindas

| (69) | Išsamus ITIRAD aprašymas pateiktas ITA 35(2AB) skirsnyje. |
| --- | --- |

(69)

Išsamus ITIRAD aprašymas pateiktas ITA 35(2AB) skirsnyje.

ii)   Teisė pasinaudoti

| (70) | Teisę naudotis šia schema turi bendrovės, kurių verslas yra susijęs su biotechnologijomis arba su vaistų ir kitų farmacinių gaminių, chemikalų, elektroninės įrangos, kompiuterių ir telekomunikacijų įrangos arba kitų gaminių ar prietaisų gamyba. |
| --- | --- |

(70)

Teisę naudotis šia schema turi bendrovės, kurių verslas yra susijęs su biotechnologijomis arba su vaistų ir kitų farmacinių gaminių, chemikalų, elektroninės įrangos, kompiuterių ir telekomunikacijų įrangos arba kitų gaminių ar prietaisų gamyba.

iii)   Praktinis įgyvendinimas

| (71) | Skaičiuojant pajamų mokestį, iš bet kurių vidaus mokslo tyrimų ir taikomosios veiklos išlaidų (kitų nei išlaidos žemei ir pastatams), kurias patvirtina Indijos Vyriausybės Mokslo ir pramonės tyrimų departamentas, leidžiama išskaičiuoti 150 % de facto patirtų išlaidų dydžio sumą. Tai reiškia, kad išskaičiavus 50 % tariamų išlaidų (t. y. faktiškai nepatirtų išlaidų), pajamų mokesčio bazė, o kartu ir pajamų mokesčio suma dirbtinai sumažėja. |
| --- | --- |

(71)

Skaičiuojant pajamų mokestį, iš bet kurių vidaus mokslo tyrimų ir taikomosios veiklos išlaidų (kitų nei išlaidos žemei ir pastatams), kurias patvirtina Indijos Vyriausybės Mokslo ir pramonės tyrimų departamentas, leidžiama išskaičiuoti 150 % de facto patirtų išlaidų dydžio sumą. Tai reiškia, kad išskaičiavus 50 % tariamų išlaidų (t. y. faktiškai nepatirtų išlaidų), pajamų mokesčio bazė, o kartu ir pajamų mokesčio suma dirbtinai sumažėja.

iv)   Pastabos po informacijos atskleidimo

| (72) | Atskleidus informaciją pastabų dėl ITIRAD nepateikta. |
| --- | --- |

(72)

Atskleidus informaciją pastabų dėl ITIRAD nepateikta.

v)   Išvada dėl ITIRAD

| (73) | Pagal ITIRAD subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir to paties straipsnio 2 dalyje. Dirbtinis pajamų mokesčio bazės sumažinimas, nurodytas ITA 35(2AB) skirsnyje, laikomas Indijos Vyriausybės finansine parama, nes dėl jo sumažėja Indijos Vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, sumažintas pajamų mokestis naudingas bendrovei, nes pagerina jos likvidumą. |
| --- | --- |

(73)

Pagal ITIRAD subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir to paties straipsnio 2 dalyje. Dirbtinis pajamų mokesčio bazės sumažinimas, nurodytas ITA 35(2AB) skirsnyje, laikomas Indijos Vyriausybės finansine parama, nes dėl jo sumažėja Indijos Vyriausybės muitų pajamos, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, sumažintas pajamų mokestis naudingas bendrovei, nes pagerina jos likvidumą.

| (74) | ITA 35(2AB) skirsnyje aiškiai nustatyta, kad ITIRAD de jure yra individuali sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkte, ir dėl to yra kompensuotina. Teisės naudotis šia schema nereglamentuoja pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies b punkte išdėstyti objektyvūs kriterijai. Pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis gali naudotis tik tam tikros pramonės šakos, nes Indijos Vyriausybė šią schemą taiko ne visiems sektoriams. Toks apribojimas laikomas individualiu, nes pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodyta pramonės šakų grupės sąvoka vartojama kaip sektoriams taikomų apribojimų sinonimas. Šis apribojimas nėra ekonominio pobūdžio ir taikomas horizontaliai, t. y. darbuotojų skaičiui arba įmonės dydžiui. |
| --- | --- |

(74)

ITA 35(2AB) skirsnyje aiškiai nustatyta, kad ITIRAD de jure yra individuali sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkte, ir dėl to yra kompensuotina. Teisės naudotis šia schema nereglamentuoja pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies b punkte išdėstyti objektyvūs kriterijai. Pagal šią schemą teikiamomis lengvatomis gali naudotis tik tam tikros pramonės šakos, nes Indijos Vyriausybė šią schemą taiko ne visiems sektoriams. Toks apribojimas laikomas individualiu, nes pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalyje nurodyta pramonės šakų grupės sąvoka vartojama kaip sektoriams taikomų apribojimų sinonimas. Šis apribojimas nėra ekonominio pobūdžio ir taikomas horizontaliai, t. y. darbuotojų skaičiui arba įmonės dydžiui.

vi)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (75) | Subsidijos suma apskaičiuota pagal pajamų mokesčio, mokėtino už peržiūros tiriamąjį laikotarpį, skirtumą taikant ITA 35(2AB) skirsnio nuostatą ir jos netaikant. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo viso vidaus ir eksporto pardavimo ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. |
| --- | --- |

(75)

Subsidijos suma apskaičiuota pagal pajamų mokesčio, mokėtino už peržiūros tiriamąjį laikotarpį, skirtumą taikant ITA 35(2AB) skirsnio nuostatą ir jos netaikant. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta bendrai eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo viso vidaus ir eksporto pardavimo ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį.

| (76) | Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(76)

Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1 % subsidijų norma.

6.   Tikslinių rinkų schema (TRS)

a)   Teisinis pagrindas

| (77) | Išsamus TRS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 3.9 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. 3.20 skyriuje. |
| --- | --- |

(77)

Išsamus TRS aprašymas pateiktas EXIM politikos 2004–2009 m. 3.9 skyriuje ir PV I 2004–2009 m. 3.20 skyriuje.

b)   Teisė pasinaudoti

| (78) | Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekybininkai eksportuotojai. |
| --- | --- |

(78)

Teisę naudotis šia schema turi visi gamintojai eksportuotojai arba prekybininkai eksportuotojai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (79) | Pagal šią schemą visiems produktams, eksportuojamiems į PV I 2004–2009 m. 37–C priedėlyje nurodytas šalis, suteikiamas 2,5 % FOB produktų eksporto pagal šią schemą vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikros rūšies eksporto veiklai, pvz., importuotų ar perkrautų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams. |
| --- | --- |

(79)

Pagal šią schemą visiems produktams, eksportuojamiems į PV I 2004–2009 m. 37–C priedėlyje nurodytas šalis, suteikiamas 2,5 % FOB produktų eksporto pagal šią schemą vertės muito kreditas. Ši schema netaikoma tam tikros rūšies eksporto veiklai, pvz., importuotų ar perkrautų produktų eksportui, tariamam eksportui, paslaugų eksportui ir bendrovių, veikiančių specialiosiose ekonominėse zonose, arba eksportuojančių bendrovių eksporto apyvartai. Ši schema taip pat netaikoma tam tikrų rūšių produktams, pvz., deimantams, tauriesiems metalams, rūdoms, grūdams, cukrui ir naftos produktams.

| (80) | TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones. |
| --- | --- |

(80)

TRS kreditai gali būti laisvai perleidžiami ir galioja 24 mėnesius nuo atitinkamo sertifikato, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išdavimo. Jie gali būti naudojami muitams mokėti už vėliau importuojamas bet kokias žaliavas ar produktus, įskaitant gamybos priemones.

| (81) | Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol pareiškėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie įvykdytą eksportą) kopijas, Indijos Vyriausybė neturi teisės priimti sprendimą suteikti muito kreditus. |
| --- | --- |

(81)

Sertifikatas, kuriuo suteikiama teisė naudotis kreditu, išduodamas eksportavus arba išsiuntus produktus uoste, iš kurio buvo eksportuota. Tol, kol pareiškėjas teikia valdžios institucijoms visų atitinkamų eksporto dokumentų (pvz., eksporto užsakymo, sąskaitų, važtaraščių, bankų pažymų apie įvykdytą eksportą) kopijas, Indijos Vyriausybė neturi teisės priimti sprendimą suteikti muito kreditus.

d)   Pastabos po informacijos atskleidimo

| (82) | Atskleidus informaciją, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl TRS. Bendrovė tvirtino, kad ši schema yra geografiškai susijusi su kitomis šalimis ir jos EB kompensuoti negali. Tačiau ji, negalėjo užginčyti nei schemos praktinio įgyvendinimo, nei TRS lengvatos naudojimo būdo, kaip nustatyta 79–81 konstatuojamosiose dalyse. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą. |
| --- | --- |

(82)

Atskleidus informaciją, vienintelis bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pateikė pastabas dėl TRS. Bendrovė tvirtino, kad ši schema yra geografiškai susijusi su kitomis šalimis ir jos EB kompensuoti negali. Tačiau ji, negalėjo užginčyti nei schemos praktinio įgyvendinimo, nei TRS lengvatos naudojimo būdo, kaip nustatyta 79–81 konstatuojamosiose dalyse. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Galiausiai bendrovė pateikė pastabų dėl apskaičiavimo klaidos, kuri laikoma pateisinama ir buvo pripažinta apskaičiuojant subsidijos sumą.

e)   Išvada dėl TRS

| (83) | Pagal TRS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir to paties straipsnio 2 dalyje. TRS muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, TRS muito kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą. |
| --- | --- |

(83)

Pagal TRS subsidijos skiriamos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje ir to paties straipsnio 2 dalyje. TRS muito kreditas yra Indijos Vyriausybės finansinė parama, nes jis galiausiai bus naudojamas importo muitams kompensuoti, taip sumažinant Indijos Vyriausybės muitų pajamas, kurias kitu atveju ji turėtų gauti. Be to, TRS muito kreditas yra naudingas eksportuotojui, nes pagerina jo likvidumą.

| (84) | Be to, pagal įstatymą TRS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina. |
| --- | --- |

(84)

Be to, pagal įstatymą TRS priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų, todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktą ji laikoma individualia ir kompensuotina.

| (85) | Šios schemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos procese neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma už faktines nepanaudotas žaliavas neskaičiuojama. Netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas naudojamas medžiagas gamina savo šalyje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos muitų grąžinimo sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus. |
| --- | --- |

(85)

Šios schemos negalima laikyti leistina muitų grąžinimo sistema arba pakaitine muitų grąžinimo sistema, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje. Ji neatitinka griežtų taisyklių, nustatytų pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio muitų grąžinimo sistemos apibrėžimas ir taisyklės). Eksportuotojas gamybos procese neprivalo faktiškai sunaudoti be muito importuotų produktų, o kredito suma už faktines nepanaudotas žaliavas neskaičiuojama. Netaikoma jokia sistema arba tvarka, siekiant patvirtinti, kokios žaliavos naudojamos gaminant eksportuojamą produktą, arba įsitikinti, ar nebuvo sumokėti per dideli importo muitai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II ir III prieduose. Eksportuotojas turi teisę naudotis TRS net ir tuo atveju, kai iš viso neimportuoja žaliavų. Norinčiam gauti lengvatą eksportuotojui pakanka paprasčiausiai eksportuoti produktus neįrodant, kad buvo importuotos kokios nors žaliavos. Tai reiškia, kad net tie eksportuotojai, kurie visas naudojamas medžiagas gamina savo šalyje ir neimportuoja jokių produktų, kurie gali būti naudojami kaip žaliavos, taip pat turi teisę naudotis TRS. Be to, eksportuotojas gali naudoti TRS muito kreditus gamybos priemonėms importuoti, nors gamybos priemonėms netaikomos leistinos muitų grąžinimo sistemos, kaip nustatyta pagrindinio reglamento I priedo i punkte, nes šios nėra sunaudojamos gaminant eksportuojamus produktus.

f)   Subsidijos sumos apskaičiavimas

| (86) | Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ir 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį. |
| --- | --- |

(86)

Kompensuotinų subsidijų suma apskaičiuota atsižvelgiant į gavėjui suteiktą lengvatą, kuri, kaip nustatyta, buvo teikta per PTL ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo eksporto sandorio metu kaupiamuoju pagrindu įtraukta kaip pajamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi ir 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma (skaitiklis) buvo paskirstyta eksporto apyvartai per PTL kaip atitinkamas vardiklis, nes subsidija priklauso nuo eksporto veiklos rezultatų ir ją suteikiant neatsižvelgta į perdirbtą, pagamintą, eksportuotą arba pervežtą kiekį.

| (87) | Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1 % subsidijų norma. |
| --- | --- |

(87)

Vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui pagal šią schemą per PTL nustatyta 0,1 % subsidijų norma.

III.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (88) | Primenama, kad Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005 vieninteliam eksportuojančiam gamintojui, bendradarbiaujančiam atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą, nustatyta ad valorem išreikšta 35,1 % kompensuotinų subsidijų suma. |
| --- | --- |

(88)

Primenama, kad Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2005 vieninteliam eksportuojančiam gamintojui, bendradarbiaujančiam atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą, nustatyta ad valorem išreikšta 35,1 % kompensuotinų subsidijų suma.

| (89) | Atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą nustatyta ad valorem išreikšta 11,9 % kompensuotinų subsidijų suma, kaip išvardyta toliau.












  SCHEMA
  BENDROVĖ | ILS | MSLS | GPESS | EKS | ITIRAD | TRS | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % |
| Ranbaxy Laboratories Ltd. | 8,2 | 2,1 | 0,1 | 1,3 | 0,1 | 0,1 | 11,9 |

(89)

Atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą nustatyta ad valorem išreikšta 11,9 % kompensuotinų subsidijų suma, kaip išvardyta toliau.

SCHEMA

BENDROVĖ

ILS

MSLS

GPESS

EKS

ITIRAD

TRS

Iš viso

%

%

%

%

%

%

%

Ranbaxy Laboratories Ltd.

8,2

2,1

0,1

1,3

0,1

0,1

11,9

| (90) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo subsidijavimo lygis sumažėjo. |
| --- | --- |

(90)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad vienintelio bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo subsidijavimo lygis sumažėjo.

IV.   Kompensacinės priemonės

| (91) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatomis ir pranešimo apie inicijavimą 3 punkte nurodytu šios dalinės tarpinės peržiūros pagrindu, nustatyta, kad vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui nustatytas subsidijavimo lygis sumažėjo nuo 35,1 iki 11,9 %, todėl Tarybos reglamentu (EB) Nr. 713/2005 šiam eksportuojančiam gamintojui nustatytas kompensacinis muitas turi būti atitinkamai pakogeruotas. |
| --- | --- |

(91)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatomis ir pranešimo apie inicijavimą 3 punkte nurodytu šios dalinės tarpinės peržiūros pagrindu, nustatyta, kad vieninteliam bendradarbiaujančiam gamintojui nustatytas subsidijavimo lygis sumažėjo nuo 35,1 iki 11,9 %, todėl Tarybos reglamentu (EB) Nr. 713/2005 šiam eksportuojančiam gamintojui nustatytas kompensacinis muitas turi būti atitinkamai pakogeruotas.

| (92) | Šiuo atžvilgiu primenama, kad pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 713/2005 Ranbaxy Laboratories Ltd. subsidijų norma buvo didesnė nei žalos pašalinimo lygis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi buvo nuspręsta, kad mažesnis muitas, kuris atitinka žalos pašalinimo lygį, yra pakankamas Bendrijos pramonei padarytai žalai pašalinti, todėl buvo nustatyta 30,3 % kompensacinio muito, taikomo Ranbaxy Laboratories Ltd. importui, norma. |
| --- | --- |

(92)

Šiuo atžvilgiu primenama, kad pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 713/2005 Ranbaxy Laboratories Ltd. subsidijų norma buvo didesnė nei žalos pašalinimo lygis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi buvo nuspręsta, kad mažesnis muitas, kuris atitinka žalos pašalinimo lygį, yra pakankamas Bendrijos pramonei padarytai žalai pašalinti, todėl buvo nustatyta 30,3 % kompensacinio muito, taikomo Ranbaxy Laboratories Ltd. importui, norma.

| (93) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau ir į tai, kad šiuo metu subsidijų norma yra mažesnė nei žalos pašalinimo lygis, nustatoma 11,9 % individuali bendrovės kompensacinio muito norma, taikoma vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui Ranbaxy Laboratories Ltd. |
| --- | --- |

(93)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau ir į tai, kad šiuo metu subsidijų norma yra mažesnė nei žalos pašalinimo lygis, nustatoma 11,9 % individuali bendrovės kompensacinio muito norma, taikoma vieninteliam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui Ranbaxy Laboratories Ltd.

| (94) | Dėl visų kitų bendrovių, kurios nebendradarbiavo atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą, pažymima, kad faktinės tirtų schemų sąlygos ir jų kompensacinis pobūdis, palyginti su ankstesniu tyrimu, nepasikeitė. Dėl to nėra pagrindo iš naujo apskaičiuoti bendrovių, kurios nebendradarbiavo atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą, subsidijų ir muitų normas. Todėl visoms kitoms Tarybos reglamento (EB) Nr. 713/2005 1 straipsnio 2 dalyje išvardytoms šalims, išskyrus Ranbaxy Laboratories Ltd., taikomos individualios muito normos nekeičiamos. |
| --- | --- |

(94)

Dėl visų kitų bendrovių, kurios nebendradarbiavo atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą, pažymima, kad faktinės tirtų schemų sąlygos ir jų kompensacinis pobūdis, palyginti su ankstesniu tyrimu, nepasikeitė. Dėl to nėra pagrindo iš naujo apskaičiuoti bendrovių, kurios nebendradarbiavo atliekant dabartinę dalinę tarpinę peržiūrą, subsidijų ir muitų normas. Todėl visoms kitoms Tarybos reglamento (EB) Nr. 713/2005 1 straipsnio 2 dalyje išvardytoms šalims, išskyrus Ranbaxy Laboratories Ltd., taikomos individualios muito normos nekeičiamos.

| (95) | Šiame reglamente bendrovėms nustatytos individualios kompensacinio muito normos rodo padėtį dalinės tarpinės peržiūros metu. Dėl to jos taikomos tik šių bendrovių pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos šio reglamento rezoliucinėje dalyje konkrečiai nepaminėtos bendrovės, įskaitant įmones, susijusias su konkrečiai paminėtomis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui šios normos negali būti taikomos, todėl tokiems produktams taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(95)

Šiame reglamente bendrovėms nustatytos individualios kompensacinio muito normos rodo padėtį dalinės tarpinės peržiūros metu. Dėl to jos taikomos tik šių bendrovių pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui. Bet kurios kitos šio reglamento rezoliucinėje dalyje konkrečiai nepaminėtos bendrovės, įskaitant įmones, susijusias su konkrečiai paminėtomis, pagamintam importuojamam nagrinėjamajam produktui šios normos negali būti taikomos, todėl tokiems produktams taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.

| (96) | Visus prašymus taikyti šias individualias kompensacinio muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai (4) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kuris, pavyzdžiui, yra susijęs su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus ir pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, Komisija įgaliojama atitinkamai iš dalies keisti reglamentą ir atnaujinti bendrovių, kurioms taikomos individualios muitų normos, sąrašą, |
| --- | --- |

(96)

Visus prašymus taikyti šias individualias kompensacinio muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naujas gamybos ar pardavimo įmones) iš karto reikėtų siųsti Komisijai (4) kartu su visa svarbia informacija, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimu, kuris, pavyzdžiui, yra susijęs su tokiu pavadinimo arba gamybos ir pardavimo įmonių pasikeitimu. Prireikus ir pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, Komisija įgaliojama atitinkamai iš dalies keisti reglamentą ir atnaujinti bendrovių, kurioms taikomos individualios muitų normos, sąrašą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 713/2005 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Muito norma, taikoma toliau išvardytų Indijos bendrovių pagamintų importuojamų produktų neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

| — | 17,3 % – KDL Biotech Ltd., Mumbai (TARIC papildomas kodas: A580), |
| --- | --- |

—

17,3 % – KDL Biotech Ltd., Mumbai (TARIC papildomas kodas: A580),

| — | 28,1 % – Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh (TARIC papildomas kodas: A581), |
| --- | --- |

—

28,1 % – Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh (TARIC papildomas kodas: A581),

| — | 25,3 % – Nestor Pharmaceuticals Ltd., New Delhi (TARIC papildomas kodas: A582), |
| --- | --- |

—

25,3 % – Nestor Pharmaceuticals Ltd., New Delhi (TARIC papildomas kodas: A582),

| — | 11,9 % – Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi (TARIC papildomas kodas: 8221), |
| --- | --- |

—

11,9 % – Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi (TARIC papildomas kodas: 8221),

| — | 28,1 % – Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (TARIC papildomas kodas: A583), |
| --- | --- |

—

28,1 % – Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (TARIC papildomas kodas: A583),

| — | 28,1 % – Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh (TARIC papildomas kodas: A584), |
| --- | --- |

—

28,1 % – Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh (TARIC papildomas kodas: A584),

| — | 32 % – visoms kitoms bendrovėms (TARIC papildomas kodas: 8900).“ |
| --- | --- |

—

32 % – visoms kitoms bendrovėms (TARIC papildomas kodas: 8900).“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  OL L 288, 1997 10 21, p. 1.

1

(2)  OL L 121, 2005 5 13, p. 1.

2

(3)  OL C 212, 2007 9 11, p. 10.

3

(4)  European Commission – Directorate General for Trade – Directorate B –J-79 4/23 – Rue de la Loi/Wetstraat 200 – B-1049 Brussels.

4

---

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/14

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1177/2008

2008 m. lapkričio 28 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. lapkričio 29 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 28 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 25,7 |
| MA | 54,0 |
| TR | 71,8 |
| ZZ | 50,5 |
| 0707 00 05 | EG | 188,1 |
| JO | 167,2 |
| MA | 58,1 |
| TR | 83,7 |
| ZZ | 124,3 |
| 0709 90 70 | MA | 64,8 |
| TR | 122,0 |
| ZZ | 93,4 |
| 0805 20 10 | MA | 66,8 |
| TR | 65,0 |
| ZZ | 65,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,3 |
| HR | 24,9 |
| IL | 75,4 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 56,0 |
| 0805 50 10 | MA | 64,0 |
| TR | 71,5 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 84,4 |
| 0808 10 80 | CA | 88,7 |
| CL | 67,1 |
| CN | 54,0 |
| MK | 32,9 |
| US | 102,5 |
| ZA | 112,2 |
| ZZ | 76,2 |
| 0808 20 50 | CN | 32,1 |
| TR | 103,0 |
| ZZ | 67,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

25,7

MA

54,0

TR

71,8

ZZ

50,5

0707 00 05

EG

188,1

JO

167,2

MA

58,1

TR

83,7

ZZ

124,3

0709 90 70

MA

64,8

TR

122,0

ZZ

93,4

0805 20 10

MA

66,8

TR

65,0

ZZ

65,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,3

HR

24,9

IL

75,4

TR

69,2

ZZ

56,0

0805 50 10

MA

64,0

TR

71,5

ZA

117,7

ZZ

84,4

0808 10 80

CA

88,7

CL

67,1

CN

54,0

MK

32,9

US

102,5

ZA

112,2

ZZ

76,2

0808 20 50

CN

32,1

TR

103,0

ZZ

67,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/16

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1178/2008

2008 m. lapkričio 28 d.

iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos ir Komisijos reglamentus (EB) Nr. 1503/2006 ir (EB) Nr. 657/2007 dėl keitimų patikslinus NACE ir CPA statistinius klasifikatorius

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1998 m. gegužės 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos (1), ypač į jo 17 straipsnio b, e ir j įtraukas,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1165/98 nustatyta bendra Bendrijos trumpojo laikotarpio statistinių duomenų apie verslo ciklą rengimo sistema. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1165/98 nustatyta bendra Bendrijos trumpojo laikotarpio statistinių duomenų apie verslo ciklą rengimo sistema.

| (2) | 2006 m. rugsėjo 28 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1503/2006, įgyvendinančiame ir iš dalies keičiančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos dėl rodiklių apibrėžimų, rodiklių sąrašų ir duomenų rengimo dažnumo (2), pateikiamos metodologinės trumpojo laikotarpio statistikoje naudojamų rodiklių apibrėžtys. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. rugsėjo 28 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1503/2006, įgyvendinančiame ir iš dalies keičiančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos dėl rodiklių apibrėžimų, rodiklių sąrašų ir duomenų rengimo dažnumo (2), pateikiamos metodologinės trumpojo laikotarpio statistikoje naudojamų rodiklių apibrėžtys.

| (3) | 2007 m. birželio 14 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 657/2007, įgyvendinančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos dėl europinių imčių sistemų nustatymo (3), nustatytos trumpojo laikotarpio statistikos europinių imčių sistemose dalyvaujančių valstybių narių duomenų perdavimo taisyklės ir sąlygos. |
| --- | --- |

(3)

2007 m. birželio 14 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 657/2007, įgyvendinančiame Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos dėl europinių imčių sistemų nustatymo (3), nustatytos trumpojo laikotarpio statistikos europinių imčių sistemose dalyvaujančių valstybių narių duomenų perdavimo taisyklės ir sąlygos.

| (4) | Priėmus 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1893/2006, nustatantį statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (4), ir 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 451/2008, nustatantį naują statistinį produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorių (CPA) ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3696/93 (5), būtina atnaujinti rodiklių sąrašą, tam tikriems rodikliams taikomus suskirstymą ir grupavimą bei europinėms imčių sistemoms taikomas taisykles ir sąlygas. |
| --- | --- |

(4)

Priėmus 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1893/2006, nustatantį statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (4), ir 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 451/2008, nustatantį naują statistinį produktų pagal veiklos rūšį klasifikatorių (CPA) ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3696/93 (5), būtina atnaujinti rodiklių sąrašą, tam tikriems rodikliams taikomus suskirstymą ir grupavimą bei europinėms imčių sistemoms taikomas taisykles ir sąlygas.

| (5) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Statistikos programų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Statistikos programų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1165/98 pakeitimai

Reglamento (EB) Nr. 1165/98 A priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1503/2006 pakeitimai

Reglamento (EB) Nr. 1503/2006 I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento II priedą.

3 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 657/2007 pakeitimai

Reglamento (EB) Nr. 657/2007 priedas pakeičiamas šio reglamento III priedu.

4 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2009 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 28 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 162, 1998 6 5, p. 1.

1

(2)  OL L 281, 2006 10 12, p. 15.

2

(3)  OL L 155, 2007 6 15, p. 7.

3

(4)  OL L 393, 2006 12 30, p. 1.

4

(5)  OL L 145, 2008 6 4, p. 65.

5

---

I PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1165/98 A priedas iš dalies keičiamas taip:

1.   c punkto „Rodiklių sąrašas“ 10 ir 11 dalys pakeičiamos taip:

| „10. | Informacijos apie parduotos produkcijos kainas ir importo kainas (Nr. 310, 311, 312 ir 340) nereikalaujama pagal toliau išvardytas NACE 2 red. ir atitinkamai CPA grupes ar klases: 07.21, 24.46, 25.4, 30.1, 30.3, 30.4 ir 38.3. Be to, informacijos apie importo kainas (Nr. 340) nereikalaujama pagal CPA 09, 18, 33 ir 36 skyrius. Veiklos, apie kurią informacijos nereikalaujama, rūšių sąrašas gali būti tikslinamas 18 straipsnyje nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

„10.

Informacijos apie parduotos produkcijos kainas ir importo kainas (Nr. 310, 311, 312 ir 340) nereikalaujama pagal toliau išvardytas NACE 2 red. ir atitinkamai CPA grupes ar klases: 07.21, 24.46, 25.4, 30.1, 30.3, 30.4 ir 38.3. Be to, informacijos apie importo kainas (Nr. 340) nereikalaujama pagal CPA 09, 18, 33 ir 36 skyrius. Veiklos, apie kurią informacijos nereikalaujama, rūšių sąrašas gali būti tikslinamas 18 straipsnyje nustatyta tvarka.

| 11. | Importo kainų rodiklis (Nr. 340) apskaičiuojamas pagal CPA produktus. Importuojantys vienetai pagal veiklos rūšį gali būti klasifikuojami ne pagal NACE 2 red. B–D sekcijų veiklos rūšis.“ |
| --- | --- |

11.

Importo kainų rodiklis (Nr. 340) apskaičiuojamas pagal CPA produktus. Importuojantys vienetai pagal veiklos rūšį gali būti klasifikuojami ne pagal NACE 2 red. B–D sekcijų veiklos rūšis.“

2.   f punkto „Detalizavimo lygis“ tekstas iš dalies keičiamas taip:

2.1.   7 dalis pakeičiama taip:

| „7. | Turi būti perduodamas visų pramonės produktų (CPA B–D sekcijos) ir PPG, sudarytų pagal Reglamentą (EB) Nr. 586/2001, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 656/2007, iš CPA produktų grupių, importo kainų rodiklis (Nr. 340). Šio rodiklio nereikia perduoti toms valstybėms narėms, kurios nėra įsivedusios euro.“ |
| --- | --- |

„7.

Turi būti perduodamas visų pramonės produktų (CPA B–D sekcijos) ir PPG, sudarytų pagal Reglamentą (EB) Nr. 586/2001, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 656/2007, iš CPA produktų grupių, importo kainų rodiklis (Nr. 340). Šio rodiklio nereikia perduoti toms valstybėms narėms, kurios nėra įsivedusios euro.“

2.2.   9 ir 10 dalys pakeičiamos taip:

| „9. | Užsienio rinkos rodikliai (Nr. 122, 132 ir 312) turi būti perduodami pagal skirstymą į euro zonos ir ne euro zonos šalis. Skirstymas taikomas visai pramonei, apibrėžtai NACE 2 red. B–E sekcijose, PPG, NACE 2 red. sekcijų (1 raidė) ir dviženkliu skyrių lygiu. 122 rodikliui nereikalaujama informacijos pagal NACE 2 red. D ir E sekcijas. Be to, importo kainų rodiklis (Nr. 340) turi būti perduodamas pagal skirstymą į euro zonos ir ne euro zonos šalis. Skirstymas taikomas visai pramonei, apibrėžtai CPA B–D sekcijose, PPG, CPA sekcijų (1 raidė) ir dviženkliu skyrių lygiu. Skirstant į euro zonos ir ne euro zonos šalis, Komisija 18 straipsnyje nustatyta tvarka gali nustatyti europinės imčių sistemų, kaip apibrėžta 4 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos d punkte, taikymo sąlygas. Taikant europinę imčių sistemą gali būti nustatyta, kad importo kainų rodiklis taikomas tik produktams, importuojamiems iš ne euro zonos šalių. Toms valstybėms narėms, kurios neįsivedė euro, 122, 132, 312 ir 340 rodiklių nereikia perduoti pagal skirstymą į euro zonos ir ne euro zonos šalis. |
| --- | --- |

„9.

Užsienio rinkos rodikliai (Nr. 122, 132 ir 312) turi būti perduodami pagal skirstymą į euro zonos ir ne euro zonos šalis. Skirstymas taikomas visai pramonei, apibrėžtai NACE 2 red. B–E sekcijose, PPG, NACE 2 red. sekcijų (1 raidė) ir dviženkliu skyrių lygiu. 122 rodikliui nereikalaujama informacijos pagal NACE 2 red. D ir E sekcijas. Be to, importo kainų rodiklis (Nr. 340) turi būti perduodamas pagal skirstymą į euro zonos ir ne euro zonos šalis. Skirstymas taikomas visai pramonei, apibrėžtai CPA B–D sekcijose, PPG, CPA sekcijų (1 raidė) ir dviženkliu skyrių lygiu. Skirstant į euro zonos ir ne euro zonos šalis, Komisija 18 straipsnyje nustatyta tvarka gali nustatyti europinės imčių sistemų, kaip apibrėžta 4 straipsnio 2 dalies pirmosios pastraipos d punkte, taikymo sąlygas. Taikant europinę imčių sistemą gali būti nustatyta, kad importo kainų rodiklis taikomas tik produktams, importuojamiems iš ne euro zonos šalių. Toms valstybėms narėms, kurios neįsivedė euro, 122, 132, 312 ir 340 rodiklių nereikia perduoti pagal skirstymą į euro zonos ir ne euro zonos šalis.

| 10. | Valstybės narės, kurių sukurta pridėtinė vertė NACE 2 red. B, C, D ir E sekcijose (importo kainos atitinkamose CPA B, C ir D sekcijose) nagrinėjamaisiais baziniais metais sudaro mažiau nei 1 % bendros Europos bendrijos pridėtinės vertės, perduoda duomenis tik visos pramonės, PPG ir NACE 2 red. sekcijų arba CPA sekcijų lygiu.“ |
| --- | --- |

10.

Valstybės narės, kurių sukurta pridėtinė vertė NACE 2 red. B, C, D ir E sekcijose (importo kainos atitinkamose CPA B, C ir D sekcijose) nagrinėjamaisiais baziniais metais sudaro mažiau nei 1 % bendros Europos bendrijos pridėtinės vertės, perduoda duomenis tik visos pramonės, PPG ir NACE 2 red. sekcijų arba CPA sekcijų lygiu.“

---

II PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1503/2006 I priedas iš dalies keičiamas taip:

Antraštinės dalies „Rodiklis: 340 importo kainos“ ketvirtos pastraipos paskutinė įtrauka pakeičiama taip:

| „— | Produktams priklauso tik CPA B, C ir D produktai. Susijusios paslaugos neįskaitomos.“ |
| --- | --- |

„—

Produktams priklauso tik CPA B, C ir D produktai. Susijusios paslaugos neįskaitomos.“

---

III PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 657/2007 priedas pakeičiamas taip:

„PRIEDAS

132   NAUJI UŽSAKYMAI UŽSIENIO RINKOJE

| Valstybė narė | Duomenų aprėptis europinėje imčių sistemoje (NACE 2 red.) |
| --- | --- |
| Belgija | 13, 14, 17, 20, 21, 24, 25, 26, 27, 29 |
| Airija | 14, 20, 21, 26, 27 |
| Kipras | 20, 21 |
| Malta | 26 |
| Nyderlandai | 17, 20, 21, 25, 26, 28 |
| Suomija | 17, 20, 21, 24, 26, 27, 28 |

Valstybė narė

Duomenų aprėptis europinėje imčių sistemoje (NACE 2 red.)

Belgija

13, 14, 17, 20, 21, 24, 25, 26, 27, 29

Airija

14, 20, 21, 26, 27

Kipras

20, 21

Malta

26

Nyderlandai

17, 20, 21, 25, 26, 28

Suomija

17, 20, 21, 24, 26, 27, 28

312   PRODUKCIJOS, PARDUOTOS UŽSIENIO RINKOJE, KAINOS

| Valstybė narė | Duomenų aprėptis europinėje imčių sistemoje (NACE 2 red.) |
| --- | --- |
| Belgija | 08, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 29, 31, 32, 35 |
| Airija | 05, 07, 08, 10, 11, 18, 20, 21, 26 |
| Kipras | 10, 11, 20, 21, 26 |
| Malta | 12, 14, 26 |
| Suomija | 05, 07, 08, 16, 17, 19, 24, 26, 28 |
| Slovėnija | 14, 16, 22, 25, 31 |

Valstybė narė

Duomenų aprėptis europinėje imčių sistemoje (NACE 2 red.)

Belgija

08, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 29, 31, 32, 35

Airija

05, 07, 08, 10, 11, 18, 20, 21, 26

Kipras

10, 11, 20, 21, 26

Malta

12, 14, 26

Suomija

05, 07, 08, 16, 17, 19, 24, 26, 28

Slovėnija

14, 16, 22, 25, 31

340   IMPORTO KAINOS

| Valstybė narė | Duomenų aprėptis europinėje imčių sistemoje (CPA) |
| --- | --- |
| Belgija | 08.99, 10.32, 10.51, 12.00, 13.10, 15.12, 16.10, 19.20, 20.13, 20.14, 20.16, 20.59, 21.10, 21.20, 22.11, 22.19, 23.12, 23.14, 23.19, 23.70, 24.10, 25.73, 28.11, 28.24, 28.41, 28.92, 29.10, 29.32, 30.91, 31.00, 31.09, 32.50 |
| Airija | 10.13, 10.82, 17.21, 17.22, 17.29, 20.42, 25.11, 26.11, 26.20, 26.30, 28.23, 32.50 |
| Kipras | 19.20 |
| Liuksemburgas | 26.20 |
| Malta | 12.00 |
| Austrija | 16.10, 23.13, 25.11, 25.94, 26.20, 26.30, 28.11, 28.92, 35.11 |
| Portugalija | 05.10, 06.10 |
| Suomija | 07.29, 16.10, 22.21, 23.20, 24.10, 26.30, 28.22, 31.09, 35.11 |
| Slovėnija | 24.10“ |

Valstybė narė

Duomenų aprėptis europinėje imčių sistemoje (CPA)

Belgija

08.99, 10.32, 10.51, 12.00, 13.10, 15.12, 16.10, 19.20, 20.13, 20.14, 20.16, 20.59, 21.10, 21.20, 22.11, 22.19, 23.12, 23.14, 23.19, 23.70, 24.10, 25.73, 28.11, 28.24, 28.41, 28.92, 29.10, 29.32, 30.91, 31.00, 31.09, 32.50

Airija

10.13, 10.82, 17.21, 17.22, 17.29, 20.42, 25.11, 26.11, 26.20, 26.30, 28.23, 32.50

Kipras

19.20

Liuksemburgas

26.20

Malta

12.00

Austrija

16.10, 23.13, 25.11, 25.94, 26.20, 26.30, 28.11, 28.92, 35.11

Portugalija

05.10, 06.10

Suomija

07.29, 16.10, 22.21, 23.20, 24.10, 26.30, 28.22, 31.09, 35.11

Slovėnija

24.10“

---

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/21

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1179/2008

2008 m. lapkričio 28 d.

nustatantis išsamias tam tikrų Tarybos direktyvos 2008/55/EB dėl savitarpio paramos patenkinant pretenzijas, susijusias su tam tikromis rinkliavomis, muitais ir mokesčiais bei kitomis priemonėmis, nuostatų įgyvendinimo taisykles

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2008 m. gegužės 26 d. Tarybos direktyvą 2008/55/EB dėl savitarpio paramos patenkinant pretenzijas, susijusias su tam tikromis rinkliavomis, muitais ir mokesčiais bei kitomis priemonėmis (1), ypač į jos 22 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos direktyva 2002/94/EB nustatytos išsamios tam tikrų Direktyvos 2008/55/EB (2) nuostatų įgyvendinimo taisyklės. Tačiau patirtis rodo, kad dėl savo teisinio pobūdžio direktyva nėra pati veiksmingiausia teisinė priemonė, kuria remiantis būtų galima pasiekti tikslą suvienodinti savitarpio pagalbos procedūrą. Todėl direktyvą reikėtų pakeisti reglamentu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos direktyva 2002/94/EB nustatytos išsamios tam tikrų Direktyvos 2008/55/EB (2) nuostatų įgyvendinimo taisyklės. Tačiau patirtis rodo, kad dėl savo teisinio pobūdžio direktyva nėra pati veiksmingiausia teisinė priemonė, kuria remiantis būtų galima pasiekti tikslą suvienodinti savitarpio pagalbos procedūrą. Todėl direktyvą reikėtų pakeisti reglamentu.

| (2) | Kad valstybių narių kompetentingoms institucijoms būtų lengviau keistis informacija, visi prašymai suteikti pagalbą, lydimieji dokumentai ir informacija, jei įmanoma, turėtų būti siunčiami elektroninėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

(2)

Kad valstybių narių kompetentingoms institucijoms būtų lengviau keistis informacija, visi prašymai suteikti pagalbą, lydimieji dokumentai ir informacija, jei įmanoma, turėtų būti siunčiami elektroninėmis priemonėmis.

| (3) | Siekiant užtikrinti, kad būtų persiųsti tinkami duomenys ir informacija, reikėtų nustatyti valstybių narių nacionalinių institucijų savitarpio pagalbos prašymų blankų pavyzdžius. Reikėtų numatyti galimybę, nekeičiant pavyzdžio, atnaujinti elektroninių blankų struktūrą ir išdėstymą, siekiant suderinti šiuos blankus su elektroninių ryšių sistemų reikalavimais ir galimybėmis, su sąlyga, kad prašymuose būtų būtinų duomenų ir informacijos rinkinys. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant užtikrinti, kad būtų persiųsti tinkami duomenys ir informacija, reikėtų nustatyti valstybių narių nacionalinių institucijų savitarpio pagalbos prašymų blankų pavyzdžius. Reikėtų numatyti galimybę, nekeičiant pavyzdžio, atnaujinti elektroninių blankų struktūrą ir išdėstymą, siekiant suderinti šiuos blankus su elektroninių ryšių sistemų reikalavimais ir galimybėmis, su sąlyga, kad prašymuose būtų būtinų duomenų ir informacijos rinkinys.

| (4) | Siekiant Komisijai sudaryti galimybę atlikti nuolatinį Direktyvoje 2008/55/EB nustatytų procedūrų poveikio ir veiksmingumo vertinimą, tikslinga nustatyti tam tikrą informaciją, kurią valstybės narės Komisijai turi perduoti kiekvienais metais. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant Komisijai sudaryti galimybę atlikti nuolatinį Direktyvoje 2008/55/EB nustatytų procedūrų poveikio ir veiksmingumo vertinimą, tikslinga nustatyti tam tikrą informaciją, kurią valstybės narės Komisijai turi perduoti kiekvienais metais.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pretenzijų patenkinimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pretenzijų patenkinimo komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Šiuo reglamentu nustatomos išsamios Direktyvos 2008/55/EB 4 straipsnio 2 ir 4 dalies, 5 straipsnio 2 ir 3 dalies, 7, 8, 9 ir 11 straipsnių, 12 straipsnio 1 ir 2 dalies, 14 straipsnio, 18 straipsnio 3 dalies ir 24 straipsnio įgyvendinimo taisyklės.

Ja taip pat nustatomos išsamios išreikalautų sumų perskaičiavimo ir pervedimo, minimalaus pretenzijų, dėl kurios galima teikti prašymą suteikti pagalbą, dydžio nustatymo taisyklės, taip pat priemonės, kuriomis institucijos gali perduoti viena kitai pranešimus.

2 straipsnis

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | perdavimas elektroninėmis priemonėmis – perdavimas naudojantis elektronine duomenų apdorojimo, įskaitant skaitmeninį glaudinimą, įranga ir laidiniu ryšiu, radijo ryšiu, optinėmis technologijomis arba kitomis elektromagnetinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

1)

perdavimas elektroninėmis priemonėmis – perdavimas naudojantis elektronine duomenų apdorojimo, įskaitant skaitmeninį glaudinimą, įranga ir laidiniu ryšiu, radijo ryšiu, optinėmis technologijomis arba kitomis elektromagnetinėmis priemonėmis;

| 2) | CCN/CSI tinklas – bendruoju ryšio tinklu (CCN) ir bendrąja sistemos sąsaja (CSI) pagrįsta bendroji platforma, kurią sukūrė Bendrija, kad elektroninėmis priemonėmis užtikrintų kompetentingų institucijų ryšį muitų ir mokesčių srityse. |
| --- | --- |

2)

CCN/CSI tinklas – bendruoju ryšio tinklu (CCN) ir bendrąja sistemos sąsaja (CSI) pagrįsta bendroji platforma, kurią sukūrė Bendrija, kad elektroninėmis priemonėmis užtikrintų kompetentingų institucijų ryšį muitų ir mokesčių srityse.

II   SKYRIUS

PRAŠYMAI SUTEIKTI INFORMACIJĄ

3 straipsnis

Direktyvos 2008/55/EB 4 straipsnyje minimame prašyme suteikti informaciją pateikiamas šio reglamento I priede nustatyto blanko pavyzdyje nurodytų duomenų ir informacijos rinkinys.

Jei panašus prašymas teikiamas kuriai nors kitai institucijai, institucija pareiškėja savo prašyme suteikti informaciją nurodo tos institucijos pavadinimą.

4 straipsnis

Prašymas suteikti informaciją gali būti susijęs su:

| 1) | skolininku; |
| --- | --- |

1)

skolininku;

| 2) | bet kuriuo asmeniu, atsakingu už pretenzijos patenkinimą pagal valstybėje narėje, kurioje yra įsikūrusi institucija pareiškėja, galiojančius įstatymus (toliau – institucijos pareiškėjos valstybė narė); |
| --- | --- |

2)

bet kuriuo asmeniu, atsakingu už pretenzijos patenkinimą pagal valstybėje narėje, kurioje yra įsikūrusi institucija pareiškėja, galiojančius įstatymus (toliau – institucijos pareiškėjos valstybė narė);

| 3) | bet kuria trečiąja šalimi, valdančia vienam iš šio straipsnio 1 arba 2 punkte minėtų asmenų priklausantį turtą. |
| --- | --- |

3)

bet kuria trečiąja šalimi, valdančia vienam iš šio straipsnio 1 arba 2 punkte minėtų asmenų priklausantį turtą.

5 straipsnis

1.   Institucija, į kurią kreipiamasi, kuo greičiau, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per septynias dienas nuo prašymo suteikti informaciją gavimo, patvirtina, kad jį gavo.

2.   Vos tik gavusi prašymą, institucija, į kurią kreipiamasi, prireikus paprašo institucijos pareiškėjos suteikti visą reikiamą papildomą informaciją. Institucija pareiškėja suteikia visą reikiamą papildomą informaciją, kuria ji paprastai gali naudotis.

6 straipsnis

1.   Institucija, į kurią kreipiamasi, perduoda institucijai pareiškėjai visą prašyme nurodytą informaciją iš karto, kai ją gauna.

2.   Jei, atsižvelgiant į konkretų atvejį, per pagrįstą laiką negalima gauti visos ar dalies prašyme nurodytos informacijos, institucija, į kurią kreipiamasi, apie tai praneša institucijai pareiškėjai ir nurodo priežastis.

Bet kuriuo atveju praėjus šešiems mėnesiams nuo prašymo gavimo patvirtinimo dienos, institucija, į kurią kreipiamasi, praneša institucijai pareiškėjai apie tyrimų, kuriuos ji atliko, kad gautų prašomą informaciją, rezultatus.

Atsižvelgdama į iš institucijos, į kurią kreipiamasi, gautą informaciją, institucija pareiškėja gali jos paprašyti tęsti tyrimą. Toks prašymas pateikiamas per du mėnesius nuo pranešimo apie institucijos, į kurią kreipiamasi, atliktų tyrimų rezultatus gavimo, o institucija, į kurią kreipiamasi, jį nagrinėja vadovaudamasi pradiniam prašymui taikytomis nuostatomis.

7 straipsnis

Jeigu institucija, į kurią kreipiamasi, nusprendžia atmesti prašymą suteikti informaciją, ji praneša institucijai pareiškėjai apie prašymo atmetimo priežastis, nurodydama Direktyvos 2008/55/EB 4 straipsnio nuostatas, kuriomis remdamasi ji atmeta prašymą. Institucija, į kurią kreipiamasi, tokį pranešimą siunčia iš karto, kai priima sprendimą, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo prašymo gavimo patvirtinimo dienos.

8 straipsnis

Institucija pareiškėja gali bet kuriuo metu atsiimti institucijai, į kurią kreipiamasi, nusiųstą prašymą suteikti informaciją. Sprendimas atsiimti prašymą perduodamas institucijai, į kurią kreipiamasi.

III   SKYRIUS

PRAŠYMAI PRANEŠTI

9 straipsnis

Direktyvos 2008/55/EB 5 straipsnyje minėtame prašyme suteikti informaciją pateikiamas šio reglamento II priede nustatyto blanko pavyzdyje nurodytų duomenų ir informacijos rinkinys.

Dokumento arba sprendimo, apie kurį prašoma pranešti, originalas arba patvirtinta kopija pridedami prie prašymo.

10 straipsnis

Prašymas pranešti gali būti susijęs su bet kuriuo fiziniu arba juridiniu asmeniu, kuriam pagal institucijos pareiškėjos valstybėje narėje galiojančius įstatymus reikia pranešti apie su šiuo asmeniu susijusį dokumentą arba sprendimą.

Jeigu toks asmuo nenurodytas dokumente arba sprendime, apie kurį prašoma pranešti, prašoma pranešti apie institucijos pareiškėjos valstybėje narėje galiojančias taisykles, reglamentuojančias pretenzijų užginčijimo arba patenkinimo tvarką.

11 straipsnis

1.   Institucija, į kurią kreipiamasi, kuo greičiau, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per septynias dienas nuo prašymo pranešti gavimo, patvirtina, kad jį gavo.

Gavusi prašymą pranešti, institucija, į kurią kreipiamasi, nedelsdama imasi būtinų priemonių perduoti pranešimą pagal valstybėje narėje, kurioje ji yra įsikūrusi, galiojančius įstatymus.

Prireikus, tačiau laikydamasi prašyme pranešti nurodyto galutinio pranešimo termino, institucija, į kurią kreipiamasi, paprašo institucijos pareiškėjos suteikti papildomos informacijos.

Institucija pareiškėja suteikia visą papildomą informaciją, kuria ji paprastai gali naudotis.

2.   Kai tik pranešimas perduodamas, institucija, į kurią kreipiamasi, praneša institucijai pareiškėjai pranešimo datą, prašymo blanke, kurį ji grąžina institucijai pareiškėjai, patvirtindama apie pranešimo perdavimą.

IV   SKYRIUS

PRAŠYMAI PATENKINTI PRETENZIJĄ ARBA IMTIS ATSARGUMO PRIEMONIŲ

12 straipsnis

1.   Direktyvos 2008/55/EB 6 ir 13 straipsniuose minimuose prašymuose patenkinti pretenziją arba imtis atsargumo priemonių pateikiamas šio reglamento III priede nustatyto blanko pavyzdyje nurodytų duomenų ir informacijos rinkinys.

Į tokius prašymus įeina deklaracija, kad laikomasi Direktyvoje 2008/55/EB nustatytų sąlygų dėl savitarpio pagalbos procedūros inicijavimo.

2.   Prie prašymo patenkinti pretenziją arba imtis atsargumo priemonių pridedamas vykdomojo dokumento originalas arba patvirtinta kopija. Jeigu su vienu ir tuo pačiu asmeniu yra susijusios kelios pretenzijos, galima išduoti vieną dokumentą.

Taikant šio reglamento 13–20 straipsnius, visos pretenzijos, kurioms išduotas bendras vykdomasis dokumentas, laikomos viena pretenzija.

13 straipsnis

Prašymai patenkinti pretenziją arba imtis atsargumo priemonių gali būti susiję su bet kuriuo 4 straipsnyje minėtu asmeniu.

14 straipsnis

1.   Jei institucijos, į kurią kreipiamasi, valstybės narės valiuta skiriasi nuo institucijos pareiškėjos valstybės narės valiutos, institucija pareiškėja nurodo tenkintinos pretenzijos dydį abiem valiutomis.

2.   Taikant šio straipsnio 1 dalį, kaip valiutos kursas naudojamas naujausias pardavimo kursas, užfiksuotas prašymo patenkinti pretenziją išsiuntimo dieną būdingiausioje institucijos pareiškėjos valstybės narės valiutų rinkoje arba rinkose.

15 straipsnis

1.   Institucija, į kurią kreipiamasi, kuo greičiau, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per septynias dienas nuo prašymo patenkinti pretenziją arba imtis atsargumo priemonių gavimo:

| a) | patvirtina, kad prašymas gautas; |
| --- | --- |

a)

patvirtina, kad prašymas gautas;

| b) | paprašo institucijos pareiškėjos papildyti prašymą, jeigu jame nepateikta Direktyvos 2008/55/EB 7 straipsnyje minėta informacija arba kiti duomenys. |
| --- | --- |

b)

paprašo institucijos pareiškėjos papildyti prašymą, jeigu jame nepateikta Direktyvos 2008/55/EB 7 straipsnyje minėta informacija arba kiti duomenys.

2.   Jei institucija, į kurią kreipiamasi, per Direktyvos 2008/55/EB 8 straipsnyje nustatytą trijų mėnesių laikotarpį nesiima būtinų veiksmų, ji kuo greičiau, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per septynias dienas nuo šio laikotarpio pabaigos, praneša institucijai pareiškėjai priežastis, dėl kurių ji nesilaikė nustatyto termino.

16 straipsnis

Jei, atsižvelgiant į konkretų atvejį, per pagrįstą laiką negalima patenkinti visos pretenzijos ar jos dalies arba imtis atsargumo priemonių, institucija, į kurią kreipiamasi, apie tai praneša institucijai pareiškėjai ir nurodo priežastis.

Ne vėliau kaip pasibaigus kiekvienam šešių mėnesių laikotarpiui nuo prašymo gavimo patvirtinimo dienos, institucija, į kurią kreipiamasi, informuoja instituciją pareiškėją apie esamą padėtį arba pretenzijos nagrinėjimo arba atsargumo priemonių taikymo procedūros rezultatus.

Atsižvelgdama į iš institucijos, į kurią kreipiamasi, gautą informaciją, institucija pareiškėja gali jos paprašyti iš naujo pradėti pretenzijos nagrinėjimo arba atsargumo priemonių taikymo procedūrą. Toks prašymas pateikiamas per du mėnesius nuo pranešimo apie tos procedūros rezultatus gavimo, o institucija, į kurią kreipiamasi, jį nagrinėja vadovaudamasi pradiniam prašymui taikytomis nuostatomis.

17 straipsnis

1.   Apie visus pretenzijos arba vykdomojo dokumento užginčijimo veiksmus, kurių imamasi institucijos pareiškėjos valstybėje narėje, institucija pareiškėja iš karto, kai yra informuojama apie tokius veiksmus, praneša institucijai, į kurią kreipiamasi.

2.   Jei institucijos, į kurią kreipiamasi, valstybėje narėje galiojantys įstatymai ir kiti teisės aktai draudžia imtis atsargumo priemonių arba patenkinti pretenzijas, kaip prašoma pagal Direktyvos 2008/55/EB 12 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, institucija, į kurią kreipiamasi, kuo greičiau, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo šio straipsnio 1 dalyje minėto pranešimo gavimo, apie tai praneša institucijai pareiškėjai.

3.   Apie visus veiksmus, kurių pagal Direktyvos 2008/55/EB 12 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą imamasi institucijos, į kurią kreipiamasi, valstybėje narėje siekiant susigrąžinti išieškotas sumas arba gauti kompensaciją, susijusią su užginčytų pretenzijų patenkinimu, institucija, į kurią kreipiamasi, institucijai pareiškėjai praneša iš karto, kai tik yra informuojama apie tokius veiksmus.

Institucija, į kurią kreipiamasi, kuo labiau įtraukia instituciją pareiškėją į grąžintinos sumos ir kompensacijos sumokėjimo procedūras. Gavusi iš institucijos, į kurią kreipiamasi, pagrįstą prašymą, institucija pareiškėja per du mėnesius nuo to prašymo gavimo perveda grąžintas sumas ir sumokėtą kompensaciją.

18 straipsnis

1.   Jei prašymas patenkinti pretenziją arba imtis atsargumo priemonių netenka prasmės dėl to, kad pretenzijos suma sumokama, pretenzija atsiimama arba dėl kokios nors kitos priežasties, institucija pareiškėja nedelsdama apie tai praneša institucijai, į kurią kreipiamasi, kad ji galėtų nutraukti visus veiksmus, kurių ėmėsi.

2.   Jei dėl kokios nors priežasties patikslinamas pretenzijos dydis, kuris yra prašymo patenkinti pretenziją arba imtis atsargumo priemonių objektas, institucija pareiškėja apie tai praneša institucijai, į kurią kreipiamasi, ir prireikus išduoda naują vykdomąjį dokumentą.

3.   Jei tikslinant pretenzijos suma sumažėja, institucija, į kurią kreipiamasi, toliau tęsia veiksmus, kurių ji ėmėsi siekdama patenkinti pretenziją arba imtis atsargumo priemonių, tačiau tik dėl mokėtinos sumos.

Jeigu tuo metu, kai institucijai, į kurią kreipiamasi, pranešama apie sumažėjusį pretenzijos dydį, ji jau yra išieškojusi sumą, kuri viršija mokėtiną sumą, tačiau 19 straipsnyje minima pervedimo procedūra dar nepradėta, institucija, į kurią kreipiamasi, grąžina permokėtą sumą teisę į ją turinčiam asmeniui.

4.   Jei tikslinant pretenzijos suma padidėja, institucija pareiškėja kuo greičiau nusiunčia institucijai, į kurią kreipiamasi, papildomą prašymą patenkinti pretenziją arba imtis atsargumo priemonių.

Institucija, į kurią kreipiamasi, tą papildomą prašymą nagrinėja, jei įmanoma, tuo pat metu kaip ir pradinį institucijos pareiškėjos prašymą. Jeigu, atsižvelgiant į vykdomos procedūros stadiją, papildomo prašymo negalima sujungti su pradiniu prašymu, institucija, į kurią kreipiamasi, privalo patenkinti papildomą prašymą tik tuomet, jei jame prašoma suma yra ne mažesnė už 25 straipsnio 2 dalyje minimą sumą.

5.   Perskaičiuodama patikslintą pretenzijos sumą institucijos, į kurią kreipiamasi, valstybės narės valiuta, institucija pareiškėja taiko jos pradiniame prašyme naudotą valiutos kursą.

19 straipsnis

Visos institucijos, į kurią kreipiamasi, išieškotos sumos, įskaitant, kai taikoma, Direktyvos 2008/55/EB 9 straipsnio 2 dalyje nurodytas palūkanas, pervedamos institucijai pareiškėjai institucijos, į kurią kreipiamasi, valstybės narės valiuta. Pavedimas atliekamas per vieną mėnesį nuo pretenzijos patenkinimo dienos.

Valstybių narių kompetentingos institucijos gali susitarti dėl kitokios sumų, kurios yra mažesnės negu šio reglamento 25 straipsnio 2 dalyje minima ribinė vertė, pervedimo tvarkos.

20 straipsnis

Nepriklausomai nuo sumų, kurias institucija, į kurią kreipiamasi, surinko kaip Direktyvos 2008/55/EB 9 straipsnio 2 dalyje nurodytas palūkanas, pretenzija laikoma patenkinta tokia dalimi, kuri proporcinga išieškotai sumai, išreikštai institucijos, į kurią kreipiamasi, valstybės narės nacionaline valiuta pagal šio reglamento 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą valiutos kursą.

V   SKYRIUS

PRANEŠIMŲ PERDAVIMAS

21 straipsnis

1.   Visi prašymai suteikti pagalbą, vykdomieji dokumentai ir šių dokumentų kopijos, taip pat bet kurie kiti lydimieji dokumentai ir kita su šiais prašymais susijusi perduota informacija, jei įmanoma, perduodama elektroninėmis priemonėmis CCN/CSI tinklu.

Tokių elektronine arba spausdintine forma perduotų dokumentų teisinė galia laikoma tokia pačia, kaip ir paštu perduotų dokumentų.

2.   Jeigu institucija pareiškėja siunčia vykdomojo dokumento arba bet kurio kito dokumento kopiją, šios kopijos ir originalo atitiktį ji patvirtina minėtoje kopijoje valstybės narės oficialiąja kalba arba viena iš oficialiųjų kalbų įrašydama žodžius „patvirtinta originalo kopija“, tvirtinančio pareigūno vardą ir pavardę ir šio patvirtinimo datą.

3.   Jeigu savitarpio pagalbos prašymai perduodami elektroninėmis priemonėmis, 3 straipsnio pirmoje pastraipoje, 9 straipsnio pirmoje pastraipoje ir 12 straipsnio 1 dalyje minėto pavyzdžio struktūra ir išdėstymas gali būti priderinti prie elektroninių ryšių sistemos reikalavimų ir galimybių, su sąlyga, kad nekeičiamas informacijos turinys.

4.   Jeigu prašymo negalima perduoti elektroninėmis priemonėmis, jis perduodamas paštu. Šiuo atveju prašymą pasirašo institucijos pareiškėjos pareigūnas, tinkamai įgaliotas pateikti tokį prašymą.

22 straipsnis

Kiekviena valstybė narė skiria centrinę tarnybą, kurios pagrindinė pareiga – palaikyti ryšį elektroninėmis priemonėmis su kitomis valstybėmis narėmis. Ši tarnyba turi prieigą prie CCN/CSI tinklo.

Jei šiam reglamentui taikyti valstybė narė skiria keletą institucijų, centrinė tarnyba yra atsakinga už visų pranešimų perdavimą elektroninėmis priemonėmis šioms institucijoms ir kitų valstybių narių centrinėms tarnyboms.

23 straipsnis

1.   Jei valstybių narių kompetentingos institucijos laiko informaciją elektroninėse duomenų bazėse ir dalijasi šia informacija elektroninėmis priemonėmis, jos imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad pagal šį reglamentą siunčiama bet kokio pavidalo informacija būtų tvarkoma konfidencialiai.

Ši informacija laikoma tarnybine paslaptimi ir jai taikoma tokia pati apsauga, kokia pagal ją gavusios valstybės narės nacionalinius teisės aktus yra taikoma panašaus pobūdžio informacijai.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje minėta informacija gali būti suteikta tik Direktyvos 2008/55/EB 16 straipsnyje minėtiems asmenims ir institucijoms.

Ši informacija gali būti naudojama teismo arba administraciniame procese, inicijuotame siekiant išieškoti Direktyvos 2008/55/EB 2 straipsnyje nurodytas rinkliavas, muitus, mokesčius ir kitas priemones.

Šia informacija gali naudotis Europos Komisijos saugumo akreditavimo įstaigos tinkamai akredituoti asmenys, kiek tai būtina CCN/CSI tinklui tvarkyti, prižiūrėti ir tobulinti.

3.   Jeigu valstybių narių kompetentingos institucijos informaciją perduoda elektroninėmis priemonėmis, jos imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad visa perduodama informacija būtų tinkamai sankcionuota.

24 straipsnis

Institucija, į kurią kreipiamasi, institucijai pareiškėjai informaciją ir kitus duomenis siunčia institucijos, į kurią kreipiamasi, valstybės narės oficialiąja ar viena iš oficialiųjų kalbų arba kita kalba, dėl kurios susitaria institucija pareiškėja ir institucija, į kurią kreipiamasi.

VI   SKYRIUS

PRAŠYMŲ SUTEIKTI PAGALBĄ TINKAMUMO KRITERIJAI IR PRAŠYMŲ ATMETIMAS

25 straipsnis

1.   Institucija pareiškėja gali prašyti pagalbos dėl vienos pretenzijos arba dėl kelių pretenzijų, jei jos keliamos tam pačiam asmeniui.

2.   Prašyti pagalbos negalima, jei bendra Direktyvos 2008/55/EB 2 straipsnyje nurodytos atitinkamos pretenzijos ar pretenzijų suma yra mažesnė negu 1 500 EUR.

26 straipsnis

Jei, remdamasi Direktyvos 2008/55/EB 14 straipsnio pirma pastraipa, institucija, į kurią kreipiamasi, nusprendžia atmesti prašymą suteikti pagalbą, ji praneša atmetimo priežastis institucijai pareiškėjai. Institucija, į kurią kreipiamasi, tokį pranešimą siunčia iš karto, kai priima sprendimą, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo prašymo suteikti pagalbą gavimo dienos.

VII   SKYRIUS

GRĄŽINIMO TVARKA

27 straipsnis

Kiekviena valstybė narė paskiria bent vieną pareigūną, tinkamai įgaliotą tartis dėl grąžinimo tvarkos pagal Direktyvos 2008/55/EB 18 straipsnio 3 dalį.

28 straipsnis

1.   Jei institucija, į kurią kreipiamasi, nusprendžia prašyti grąžinti išlaidas, ji raštu praneša institucijai pareiškėjai priežastis, dėl kurių, jos nuomone, pretenzijos patenkinimas kelia konkrečią problemą, lemia dideles išlaidas arba yra susijęs su kova su organizuotu nusikalstamumu.

Institucija, į kurią kreipiamasi, prideda išsamią išlaidų, kurias ji institucijos pareiškėjos prašo kompensuoti, sąmatą.

2.   Institucija, į kurią kreipiamasi, kuo greičiau, tačiau bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per septynias dienas nuo prašymo grąžinti išlaidas gavimo, patvirtina, kad jį gavo.

Institucija pareiškėja per du mėnesius nuo prašymo gavimo patvirtinimo dienos praneša institucijai, į kurią kreipiamasi, apie tai, ar ji sutinka grąžinti išlaidas taip, kaip siūloma, ir kokią sumą ji sutinka grąžinti.

3.   Institucijai pareiškėjai ir institucijai, į kurią kreipiamasi, nesutarus dėl išlaidų grąžinimo tvarkos, institucija, į kurią kreipiamasi, toliau įprastai tęsia pretenzijų patenkinimo procedūras.

VIII   SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

29 straipsnis

Kiekviena valstybė narė kasmet iki kovo 15 d. praneša Komisijai elektroninėmis priemonėmis (jei įmanoma) apie Direktyvoje 2008/55/EB nustatytų procedūrų taikymą ir rezultatus praėjusiais kalendoriniais metais.

Šios informacijos pranešime pateikiami šio reglamento IV priede nustatyto blanko pavyzdyje nurodomi duomenys.

Bet kokios papildomos informacijos apie pretenzijų, dėl kurių buvo pateiktas prašymas suteikti pagalbą, pobūdį pranešime pateikiami šio reglamento V priede nustatyto blanko pavyzdyje nurodomi duomenys.

30 straipsnis

Kiekviena valstybė narė praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai šiam reglamentui taikyti paskirtų kompetentingų institucijų pavadinimus ir adresus, taip pat pareigūnų, įgaliotų tartis dėl tvarkos pagal Direktyvos 2008/55/EB 18 straipsnio 3 dalį, vardus, pavardes ir adresus.

31 straipsnis

Direktyva 2002/94/EB panaikinama.

Nuorodos į minėtą direktyvą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

32 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 28 d.

Komisijos vardu

László KOVÁCS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 150, 2008 6 10, p. 28.

1

(2)  OL L 337, 2002 12 13, p. 41.

2

---

I PRIEDAS

Image

Image

Image

Image

Image

---

II PRIEDAS

Image

Image

Image

---

III PRIEDAS

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

IV PRIEDAS

Image

---

V PRIEDAS

Image

---

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/44

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1180/2008

2008 m. lapkričio 28 d.

nustatantis informacijos apie tam tikrus jautienos, veršienos ir kiaulienos vežimus į Rusijos Federacijos teritoriją perdavimo sistemą

(kodifikuota redakcija)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1), ypač į jo 170 ir 192 straipsnius kartu su jo 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | 2000 m. lapkričio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2584/2000, nustatantis informacijos apie tam tikrus jautienos, veršienos ir kiaulienos vežimus į Rusijos Federacijos teritoriją perdavimo sistemą (2), buvo iš esmės keičiamas (3). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas. |
| --- | --- |

(1)

2000 m. lapkričio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2584/2000, nustatantis informacijos apie tam tikrus jautienos, veršienos ir kiaulienos vežimus į Rusijos Federacijos teritoriją perdavimo sistemą (2), buvo iš esmės keičiamas (3). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.

| (2) | 2 protokolo dėl abipusės administracinės pagalbos, kad būtų tinkamai taikomi muitų teisės aktai, pridėto prie Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystę (4), 2 straipsniu numatyta, kad šalys turi padėti viena kitai užtikrindamos, kad muitų įstatymai yra taikomi teisingai, visų pirma jų pažeidimų prevencijos, nustatymo ir tyrimo srityse. Siekdamos įgyvendinti tokią administracinę pagalbą, Komisija, atstovaujama Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (toliau – OLAF), ir Rusijos institucijos sudarė susitarimą, nustatantį informacijos apie prekių judėjimą tarp Bendrijos ir Rusijos Federacijos perdavimo mechanizmą. |
| --- | --- |

(2)

2 protokolo dėl abipusės administracinės pagalbos, kad būtų tinkamai taikomi muitų teisės aktai, pridėto prie Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Rusijos Federacijos partnerystę (4), 2 straipsniu numatyta, kad šalys turi padėti viena kitai užtikrindamos, kad muitų įstatymai yra taikomi teisingai, visų pirma jų pažeidimų prevencijos, nustatymo ir tyrimo srityse. Siekdamos įgyvendinti tokią administracinę pagalbą, Komisija, atstovaujama Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (toliau – OLAF), ir Rusijos institucijos sudarė susitarimą, nustatantį informacijos apie prekių judėjimą tarp Bendrijos ir Rusijos Federacijos perdavimo mechanizmą.

| (3) | Kaip dalį tokios administracinės pagalbos, visų pirma susijusios su Rusijos Federacijai skirtų jautienos, veršienos ir kiaulienos produktų vežimu, reikėtų nustatyti, kokią informaciją ūkio subjektai turi perduoti kompetentingoms valstybių narių institucijoms ir tokios informacijos perdavimo tarp kompetentingų valstybių narių institucijų, OLAF ir Rusijos institucijų sistemą. |
| --- | --- |

(3)

Kaip dalį tokios administracinės pagalbos, visų pirma susijusios su Rusijos Federacijai skirtų jautienos, veršienos ir kiaulienos produktų vežimu, reikėtų nustatyti, kokią informaciją ūkio subjektai turi perduoti kompetentingoms valstybių narių institucijoms ir tokios informacijos perdavimo tarp kompetentingų valstybių narių institucijų, OLAF ir Rusijos institucijų sistemą.

| (4) | Tokia informacija ir įvesta jos perdavimo sistema leistų atsekti atitinkamų produktų eksportą į Rusijos Federaciją ir, tam tikrais atvejais, nustatyti atvejus, kada grąžinamoji išmoka nepriklauso ir ji turi būti išieškota. |
| --- | --- |

(4)

Tokia informacija ir įvesta jos perdavimo sistema leistų atsekti atitinkamų produktų eksportą į Rusijos Federaciją ir, tam tikrais atvejais, nustatyti atvejus, kada grąžinamoji išmoka nepriklauso ir ji turi būti išieškota.

| (5) | Šio reglamento nuostatų taikymas bus įvertintas po pakankamai ilgo jo veikimo laikotarpio. Po tokiu pagrindu atlikto persvarstymo, tam tikrais atvejais nuostatos gali būti pradėtos taikyti kitų produktų eksportui bei gali būti numatytos finansinės pasekmės, jeigu įsipareigojimai įvykdomi arba nevykdomi. |
| --- | --- |

(5)

Šio reglamento nuostatų taikymas bus įvertintas po pakankamai ilgo jo veikimo laikotarpio. Po tokiu pagrindu atlikto persvarstymo, tam tikrais atvejais nuostatos gali būti pradėtos taikyti kitų produktų eksportui bei gali būti numatytos finansinės pasekmės, jeigu įsipareigojimai įvykdomi arba nevykdomi.

| (6) | 1999 m. balandžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999, nustatančio bendrąsias išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo žemės ūkio produktams taisykles (5), 16 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad Komisija gali tam tikrais atvejais reikalauti pateikti importo įrodymus konkrečiais dokumentais ar kitu būdu. Todėl Rusijos valdžios institucijų informacija apie šiame reglamente numatytą eksportą turėtų būti laikoma nauju įrodymo šaltiniu, papildančiu jau esamus. |
| --- | --- |

(6)

1999 m. balandžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999, nustatančio bendrąsias išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo žemės ūkio produktams taisykles (5), 16 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad Komisija gali tam tikrais atvejais reikalauti pateikti importo įrodymus konkrečiais dokumentais ar kitu būdu. Todėl Rusijos valdžios institucijų informacija apie šiame reglamente numatytą eksportą turėtų būti laikoma nauju įrodymo šaltiniu, papildančiu jau esamus.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šis reglamentas taikomas vežamoms jautienos, veršienos ir kiaulienos produktų, klasifikuojamų KN kodais 0201, 0202 ir 0203, siuntoms, skirtoms Rusijos Federacijos (toliau – Rusija) teritorijai, prie kurių eksporto deklaracijų pridedama eksporto grąžinamosios išmokos paraiška.

Šis reglamentas netaikomas pirmoje pastraipoje minimoms siuntoms, kurias sudaro mažiau kaip 3 000 kilogramų.

2 straipsnis

Eksportuotojai, norintys pasinaudoti 4 straipsnio 2 dalies nuostatomis, per dešimt darbo dienų nuo produktų iškrovimo Rusijoje kiekvienos eksportuojančios valstybės narės paskirtajam centriniam organui pagal kiekvieną eksporto deklaraciją perduoda tokią informaciją:

| a) | eksporto deklaracijos numerį, eksporto muitinės įstaigą ir dieną, kurią buvo įforminti eksporto muitinės formalumai; |
| --- | --- |

a)

eksporto deklaracijos numerį, eksporto muitinės įstaigą ir dieną, kurią buvo įforminti eksporto muitinės formalumai;

| b) | prekių aprašą, nurodant produkto kombinuotosios nomenklatūros aštuonių skaitmenų kodą; |
| --- | --- |

b)

prekių aprašą, nurodant produkto kombinuotosios nomenklatūros aštuonių skaitmenų kodą;

| c) | grynąjį kiekį kilogramais; |
| --- | --- |

c)

grynąjį kiekį kilogramais;

| d) | TIR knygelės numerį, Rusijos DKD vidaus tranzito dokumento identifikavimo kodą arba TDI/IM40 išleidimo Rusijos vidaus vartojimui deklaraciją; |
| --- | --- |

d)

TIR knygelės numerį, Rusijos DKD vidaus tranzito dokumento identifikavimo kodą arba TDI/IM40 išleidimo Rusijos vidaus vartojimui deklaraciją;

| e) | talpos numerį, jei toks yra; |
| --- | --- |

e)

talpos numerį, jei toks yra;

| f) | transporto priemonės identifikacijos numerį ir (arba) pavadinimą įvežant krovinį į Rusiją; |
| --- | --- |

f)

transporto priemonės identifikacijos numerį ir (arba) pavadinimą įvežant krovinį į Rusiją;

| g) | muitinės priežiūroje esančio sandėlio, į kurį Rusijoje buvo pristatytas produktas, licencijos numerį; |
| --- | --- |

g)

muitinės priežiūroje esančio sandėlio, į kurį Rusijoje buvo pristatytas produktas, licencijos numerį;

| h) | produkto pristatymo į muitinės priežiūroje esančio sandėlio Rusijoje dieną. |
| --- | --- |

h)

produkto pristatymo į muitinės priežiūroje esančio sandėlio Rusijoje dieną.

3 straipsnis

1.   Atitinkamas valstybės narės centrinis organas, nurodytas 2 straipsnyje, gautą informaciją elektroniniu paštu per dvi darbo dienas nuo jos gavimo dienos perduoda OLAF.

2.   Gavusi 2 straipsnyje nurodytą informaciją ir kiekvienos eksporto operacijos identifikavimo kodą, OLAF juos išsiunčia Rusijos muitinei.

3.   OLAF centriniam valstybės narės organui atitinkamai praneša apie Rusijos muitinės atsakymą per dvi darbo dienas nuo tokio atsakymo gavimo arba apie negautą muitinės atsakymą per dvi darbo dienas pasibaigus trijų savaičių laikotarpiui, per kurį turi būti pateiktas atsakymas, kaip nustatė Rusijos institucijos pagal su jomis sudarytą administracinį susitarimą.

4 straipsnis

1.   1 ir 2 straipsniuose minima informacija nelaikoma reikalavimais, papildančiais eksporto grąžinamųjų išmokų suteikimui atitinkamuose sektoriuose nustatytus reikalavimus.

2.   3 straipsnio 3 dalyje minimas Rusijos valdžios institucijų atsakymas, jei teigiamas, laikoma įrodymu, jog muitinės importo formalumai atlikti remiantis Reglamento (EB) Nr. 800/1999 16 straipsnio 1 dalimi.

5 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 2584/2000 yra panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikmenų lentelę.

6 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 28 d.

Komisijos vardu

Jacques BARROT

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 298, 2000 11 25, p. 16.

2

(3)  Žr. I priedą.

3

(4)  OL L 327, 1997 11 28, p. 48.

4

(5)  OL L 102, 1999 4 17, p. 11.

5

---

I PRIEDAS

Panaikinamas reglamentas su vėlesniu pakeitimu

| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2584/2000 | (OL L 298, 2000 11 25, p. 16) |
| --- | --- |
| Reglamentas (EB) Nr. 44/2003 | (OL L 7, 2003 1 11, p. 58) |

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2584/2000

(OL L 298, 2000 11 25, p. 16)

Reglamentas (EB) Nr. 44/2003

(OL L 7, 2003 1 11, p. 58)

---

II PRIEDAS

Atitikmenų lentelė

| Reglamentas (EB) Nr. 2584/2000 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1–4 straipsniai | 1–4 straipsniai |
| — | 5 straipsnis |
| 5 straipsnio 1 dalis | 6 straipsnis |
| 5 straipsnio 2 dalis | — |
| — | I priedas |
| — | II priedas |

Reglamentas (EB) Nr. 2584/2000

Šis reglamentas

1–4 straipsniai

1–4 straipsniai

—

5 straipsnis

5 straipsnio 1 dalis

6 straipsnis

5 straipsnio 2 dalis

—

—

I priedas

—

II priedas

---

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/47

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1181/2008

2008 m. lapkričio 28 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 616/2007 dėl leidimo naudoti Bendrijos tarifines kvotas paukštienos, kurios kilmės šalis yra Brazilija, Tailandas ir kitos trečiosios šalys, sektoriuje ir dėl jų administravimo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1), ypač į jo 144 straipsnio 1 dalį, 148 straipsnį ir 4 straipsnį,

atsižvelgdama į 2007 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2007/360/EB dėl Europos bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos bei Europos bendrijos ir Tailando Karalystės susitarimų suderintųjų protokolų forma dėl paukštienai taikomų nuolaidų pakeitimo pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl tarifų ir prekybos (1994 m. GATT) XXVIII straipsnį, sudarymo (2), ypač į jo 2 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamento (EB) Nr. 616/2007 (3) 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad teikiant paraišką gauti licenciją pateikiamas 50 EUR dydžio užstatas už 100 kilogramų svorio. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamento (EB) Nr. 616/2007 (3) 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad teikiant paraišką gauti licenciją pateikiamas 50 EUR dydžio užstatas už 100 kilogramų svorio.

| (2) | Atsižvelgiant į naujas produktų, kurių kilmės šalis Brazilija, importo sąlygas, tikslinga nustatyti tinkamo dydžio licencijos užstatą, kuris padėtų užtikrinti tinkamą tarifinių kvotų administravimą ir ūkio subjektams sudaryti patenkinamas sąlygas jomis pasinaudoti. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į naujas produktų, kurių kilmės šalis Brazilija, importo sąlygas, tikslinga nustatyti tinkamo dydžio licencijos užstatą, kuris padėtų užtikrinti tinkamą tarifinių kvotų administravimą ir ūkio subjektams sudaryti patenkinamas sąlygas jomis pasinaudoti.

| (3) | Atsižvelgiant į tai, kad užstato dydis sumažinamas, taip pat siekiant užtikrinti tinkamą administravimą, tikslinga padidinti didžiausią kiekį, kurio ūkio subjektai turi teisę paprašyti pagal 1 grupės kvotas. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į tai, kad užstato dydis sumažinamas, taip pat siekiant užtikrinti tinkamą administravimą, tikslinga padidinti didžiausią kiekį, kurio ūkio subjektai turi teisę paprašyti pagal 1 grupės kvotas.

| (4) | Todėl Reglamentą (EB) Nr. 616/2007 būtina iš dalies atitinkamai pakeisti. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Reglamentą (EB) Nr. 616/2007 būtina iš dalies atitinkamai pakeisti.

| (5) | Atsižvelgiant į tai, kad paraiškos kitai laikotarpio daliai pradedamos teikti nuo 2008 m. gruodžio 1 d., būtina, kad šis reglamentas įsigaliotų nuo šios datos. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į tai, kad paraiškos kitai laikotarpio daliai pradedamos teikti nuo 2008 m. gruodžio 1 d., būtina, kad šis reglamentas įsigaliotų nuo šios datos.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 616/2007 4 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Paraiška gauti licenciją turi būti susijusi su ne mažiau kaip 100 tonų ir ne daugiau kaip 10 % konkrečios kvotos kiekio, skiriamo atitinkamu kvotos laikotarpiu arba per šio laikotarpio dalį. Tačiau 2 ir 3 grupėms kiekis, su kuriuo turi būti susijusi licencijos paraiška, turi būti ne didesnis kaip 5 % atitinkamos kvotos kiekio, skiriamo per atitinkamą laikotarpio dalį.

3, 6 ir 8 grupėms mažiausias paraiškoje turintis būti nurodytas kiekis sumažinamas iki 10 tonų.“

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 616/2007 5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   50 EUR už 100 kilogramų užstatas pateikiamas tuo pat metu, kaip ir licencijos paraiška.

Tačiau paraiškų, priskiriamų 1, 4 ir 7 grupėms, užstato suma yra 10 EUR 100 kilogramų.“

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas taikomas nuo 2008 m. gruodžio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 28 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 138, 2007 5 30, p. 10.

2

(3)  OL L 142, 2007 6 5, p. 5.

3

---

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/49

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1182/2008

2008 m. lapkričio 28 d.

kuriuo iš anksto nustatomas pagalbos dydis už sviesto saugojimą privačiuose sandėliuose 2009 m.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1), ypač į jo 43 straipsnio a ir d punktus kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 28 straipsnyje numatytas pagalbos skyrimas už sviesto saugojimą privačiuose sandėliuose. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 28 straipsnyje numatytas pagalbos skyrimas už sviesto saugojimą privačiuose sandėliuose.

| (2) | Sviesto kainų ir atsargų pokyčiai rodo, kad rinkos pusiausvyra yra sutrikusi, o šį sutrikimą galima pašalinti arba sumažinti sezoniniu saugojimu. Atsižvelgiant į dabartinę rinkos situaciją, tikslinga nuo 2009 m. sausio 1 d. skirti pagalbą už sviesto saugojimą privačiuose sandėliuose. |
| --- | --- |

(2)

Sviesto kainų ir atsargų pokyčiai rodo, kad rinkos pusiausvyra yra sutrikusi, o šį sutrikimą galima pašalinti arba sumažinti sezoniniu saugojimu. Atsižvelgiant į dabartinę rinkos situaciją, tikslinga nuo 2009 m. sausio 1 d. skirti pagalbą už sviesto saugojimą privačiuose sandėliuose.

| (3) | 2008 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 826/2008, kuriuo nustatomos bendrosios pagalbos už privatų tam tikrų žemės ūkio produktų saugojimą skyrimo taisyklės (2), nustatytos bendrosios pagalbos už saugojimą privačiuose sandėliuose schemos įgyvendinimo taisyklės. |
| --- | --- |

(3)

2008 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 826/2008, kuriuo nustatomos bendrosios pagalbos už privatų tam tikrų žemės ūkio produktų saugojimą skyrimo taisyklės (2), nustatytos bendrosios pagalbos už saugojimą privačiuose sandėliuose schemos įgyvendinimo taisyklės.

| (4) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 826/2008 6 straipsnį suteikiama iš anksto nustatyta pagalba, remiantis šio reglamento III skyriuje nustatytomis išsamiomis taisyklėmis ir sąlygomis. |
| --- | --- |

(4)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 826/2008 6 straipsnį suteikiama iš anksto nustatyta pagalba, remiantis šio reglamento III skyriuje nustatytomis išsamiomis taisyklėmis ir sąlygomis.

| (5) | Siekiant, kad dabartinės priemonės taikymas vyktų sklandžiau ir atsižvelgiant į valstybėse narėse galiojančią praktiką, Reglamento (EB) Nr. 826/2008 7 straipsnio 3 dalis turėtų būti taikoma tik tiems produktams, kurie jau atiduoti saugoti. Todėl reikėtų nustatyti nuo to straipsnio leidžiančią nukrypti nuostatą. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant, kad dabartinės priemonės taikymas vyktų sklandžiau ir atsižvelgiant į valstybėse narėse galiojančią praktiką, Reglamento (EB) Nr. 826/2008 7 straipsnio 3 dalis turėtų būti taikoma tik tiems produktams, kurie jau atiduoti saugoti. Todėl reikėtų nustatyti nuo to straipsnio leidžiančią nukrypti nuostatą.

| (6) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 29 straipsniu, pagalbos dydis nustatomas atsižvelgiant į laikymo sandėliuose išlaidas ir šviežio sviesto bei sviesto atsargų tikėtinas kainų tendencijas. |
| --- | --- |

(6)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 29 straipsniu, pagalbos dydis nustatomas atsižvelgiant į laikymo sandėliuose išlaidas ir šviežio sviesto bei sviesto atsargų tikėtinas kainų tendencijas.

| (7) | Todėl reikia nustatyti pagalbos dydį už minimų produktų įvežimo ir išvežimo išlaidas, kasdienines saugojimo šaltuosiuose sandėliuose ir finansines išlaidas. |
| --- | --- |

(7)

Todėl reikia nustatyti pagalbos dydį už minimų produktų įvežimo ir išvežimo išlaidas, kasdienines saugojimo šaltuosiuose sandėliuose ir finansines išlaidas.

| (8) | Siekiant administracinio veiksmingumo ir supaprastinimo, ten, kur reikalaujama išsami informacija apie saugojimą sandėliuose jau nurodyta paraiškoje pagalbai gauti, nereikėtų reikalauti pateikti tos pačios informacijos po sutarties sudarymo, kaip tai numatyta Reglamento (EB) Nr. 826/2008 20 straipsnio, pirmos pastraipos a punkte. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant administracinio veiksmingumo ir supaprastinimo, ten, kur reikalaujama išsami informacija apie saugojimą sandėliuose jau nurodyta paraiškoje pagalbai gauti, nereikėtų reikalauti pateikti tos pačios informacijos po sutarties sudarymo, kaip tai numatyta Reglamento (EB) Nr. 826/2008 20 straipsnio, pirmos pastraipos a punkte.

| (9) | Siekiant supaprastinimo ir logistinio veiksmingumo, galima nereikalauti ant kiekvieno sandėlyje saugomo vieneto nurodyti sutarties numerį, kai sutarties numeris nurodytas sandėlio registracijos žurnale. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant supaprastinimo ir logistinio veiksmingumo, galima nereikalauti ant kiekvieno sandėlyje saugomo vieneto nurodyti sutarties numerį, kai sutarties numeris nurodytas sandėlio registracijos žurnale.

| (10) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šiuo reglamentu numatomas pagalbos skyrimas už sūdyto ir nesūdyto sviesto saugojimą privačiuose sandėliuose pagal 2009 m. sudarytas sutartis, kaip tai numatyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 28 straipsnio a punkte.

2 straipsnis

1.   Jei šiame reglamente nenurodoma kitaip, taikomas Reglamentas (EB) Nr. 826/2008.

2.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 826/2008 7 straipsnio 3 dalies, paraiškos teikiamos tik tiems produktams, kurie jau atiduoti saugoti.

3 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 826/2008 16 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytas matavimo vienetas, yra „saugoma partija“, atitinkanti produkto kiekį, kuriam taikomas šis reglamentas, kuri sveria bent vieną toną, yra homogeniškos sudėties ir kokybės, pagaminta vienoje gamykloje, priimta saugoti į vieną sandėlį per vieną dieną.

4 straipsnis

1.   Pagalba produktams, minimiems 1 straipsnyje:

| — | 15,62 EUR už toną saugomo produkto, kai saugojimo kaina yra fiksuota; |
| --- | --- |

—

15,62 EUR už toną saugomo produkto, kai saugojimo kaina yra fiksuota;

| — | 0,44 EUR už toną, kai kaina skaičiuojama už sutartyje numatyto saugojimo dieną. |
| --- | --- |

—

0,44 EUR už toną, kai kaina skaičiuojama už sutartyje numatyto saugojimo dieną.

2.   Atvežimo į sutartyje numatytą sandėlį laikotarpis – 2009 m. sausio 1 d.–rugpjūčio 15 d. Išvežti iš sandėlio galima tik nuo 2009 m. rugpjūčio 16 d. Sutartyje numatytas saugojimo laikotarpis baigiasi dieną prieš išvežimą iš sandėlio arba, vėliausiai, paskutinę vasario mėn. dieną, kitais metais po atvežimo į sandėlį.

3.   Pagalbą galima teikti tik tada, kai sutartyje numatytas saugojimo sandėlyje laikotarpis yra nuo 90 iki 227 dienų.

5 straipsnis

Kiekvieną antradienį iki 12 val. (Briuselio laiku) valstybės narės praneša Komisijai apie kiekius, dėl kurių buvo sudarytos sutartys, kaip to reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 826/2008 35 straipsnio 1 dalies a pastraipoje, bei apie produktų kiekius, kuriems buvo pateiktos paraiškos sudaryti sutartis.

6 straipsnis

1.   Reglamento (EB) Nr. 826/2008 20 straipsnio pirmos pastraipos a punktas netaikomas.

2.   Valstybės narės gali netaikyti Reglamento (EB) Nr. 826/2008 22 straipsnio 1 dalies e punkto reikalavimų pažymėti sutarties numerį, jei sandėlio tarnautojas įsipareigoja sutarties numerį įrašyti į žurnalą, nurodytą šio reglamento I priedo III skyriuje.

7 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas pagalbos paraiškoms, pateiktoms nuo 2009 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 28 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 223, 2008 8 21, p. 3.

2

---

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/51 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/51

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1183/2008

2008 m. lapkričio 28 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1019/2002 dėl prekybos alyvuogių aliejumi standartų

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1), ypač į jo 113 straipsnio 1 dalies a punktą ir 121 straipsnio h punktą ir 4 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 1019/2002 (2) numatyta tam tikrų laisvai pasirenkamų nuorodų naudojimo alyvuogių aliejaus etiketėse tvarka. Remiantis minėto reglamento 5 straipsnio c punktu, pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus organoleptinės savybės etiketėse gali būti nurodomos tik tada, jeigu jos pagrįstos 1991 m. liepos 11 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2568/91 dėl maišyto alyvuogių aliejaus ir maišyto alyvuogių išspaudų aliejaus savybių ir dėl atitinkamų analizės metodų (3) numatytų analizės metodų rezultatais. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1019/2002 12 straipsnio 2 dalimi, ši nuostata taikytina nuo 2008 m. lapkričio 30 d. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 1019/2002 (2) numatyta tam tikrų laisvai pasirenkamų nuorodų naudojimo alyvuogių aliejaus etiketėse tvarka. Remiantis minėto reglamento 5 straipsnio c punktu, pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus organoleptinės savybės etiketėse gali būti nurodomos tik tada, jeigu jos pagrįstos 1991 m. liepos 11 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2568/91 dėl maišyto alyvuogių aliejaus ir maišyto alyvuogių išspaudų aliejaus savybių ir dėl atitinkamų analizės metodų (3) numatytų analizės metodų rezultatais. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1019/2002 12 straipsnio 2 dalimi, ši nuostata taikytina nuo 2008 m. lapkričio 30 d.

| (2) | Tarptautinės alyvuogių aliejaus tarybos pradėti darbai, siekiant parengti naujų organoleptinių savybių įvertinimo metodų, kurie padidintų pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus teigiamų požymių skaičių, užbaigti 2007 m. Dėl Bendrijos teisės aktų pritaikymo prie TAAT persvarstyto metodo Reglamento (EB) Nr. 1019/2002 5 straipsnio c punktas turi būti iš dalies pakeistas. Taip pritaikant iš dalies keičiamos tam tikros alyvuogių aliejaus ženklinimo etiketėmis taisyklės, kaip numatyta, įsigaliosiančios 2009 m. liepos 1 d. Dabartines 5 straipsnio c punkto nuostatas tikslinga taikyti ribotą laikotarpį nuo 2008 m. lapkričio 30 d. iki 2009 m. birželio 30 d. (ypač ūkio subjektams, kurie privalės pritaikyti ženklinimą etiketėmis). |
| --- | --- |

(2)

Tarptautinės alyvuogių aliejaus tarybos pradėti darbai, siekiant parengti naujų organoleptinių savybių įvertinimo metodų, kurie padidintų pirmojo spaudimo alyvuogių aliejaus teigiamų požymių skaičių, užbaigti 2007 m. Dėl Bendrijos teisės aktų pritaikymo prie TAAT persvarstyto metodo Reglamento (EB) Nr. 1019/2002 5 straipsnio c punktas turi būti iš dalies pakeistas. Taip pritaikant iš dalies keičiamos tam tikros alyvuogių aliejaus ženklinimo etiketėmis taisyklės, kaip numatyta, įsigaliosiančios 2009 m. liepos 1 d. Dabartines 5 straipsnio c punkto nuostatas tikslinga taikyti ribotą laikotarpį nuo 2008 m. lapkričio 30 d. iki 2009 m. birželio 30 d. (ypač ūkio subjektams, kurie privalės pritaikyti ženklinimą etiketėmis).

| (3) | Todėl Reglamento (EB) Nr. 1019/2002 5 straipsnio c punkto taikymą reikėtų atidėti iki 2009 m. liepos 1 d. |
| --- | --- |

(3)

Todėl Reglamento (EB) Nr. 1019/2002 5 straipsnio c punkto taikymą reikėtų atidėti iki 2009 m. liepos 1 d.

| (4) | Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1019/2002 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1019/2002 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1019/2002 12 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„5 straipsnio c punktas taikomas nuo 2009 m. liepos 1 d.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2008 m. lapkričio 30 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 28 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 155, 2002 6 14, p. 27.

2

(3)  OL L 248, 1991 9 5, p. 1.

3

---

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/52

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1184/2008

2008 m. lapkričio 28 d.

kuriuo uždraudžiama su Prancūzijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti atlantines silkes Vb, VIb ir VIaN zonų EB ir tarptautiniuose vandenyse

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 40/2008, nustatančiame 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatytos kvotos 2008 metams. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 40/2008, nustatančiame 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas (3), nustatytos kvotos 2008 metams.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, žvejodami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2008 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 28 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1.

2

(3)  OL L 19, 2008 1 23, p. 1.

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 62/T&Q |
| --- | --- |
| Valstybė narė | FRA |
| Ištekliai | HER/5B6ANB. |
| Rūšis | Atlantinė silkė (Clupea harengus) |
| Zona | Vb, VIb ir VIaN zonų EB ir tarptautiniai vandenys |
| Data | 2008 10 8 |

Nr.

62/T&Q

Valstybė narė

FRA

Ištekliai

HER/5B6ANB.

Rūšis

Atlantinė silkė (Clupea harengus)

Zona

Vb, VIb ir VIaN zonų EB ir tarptautiniai vandenys

Data

2008 10 8

---

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/54

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1185/2008

2008 m. lapkričio 28 d.

kuriuo uždraudžiama su Bulgarijos vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastuosius otus Juodojoje jūroje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (1), ypač į jo 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (2), ypač į jo 21 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1579/2007, kuriuo nustatomos 2008 m. Juodojoje jūroje taikomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos (3), nustatomos kvotos 2008 m. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1579/2007, kuriuo nustatomos 2008 m. Juodojoje jūroje taikomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos (3), nustatomos kvotos 2008 m.

| (2) | Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Komisijai pateiktą informaciją, gaudydami šio reglamento priede nurodytų išteklių žuvis, laivai, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, išnaudojo 2008 metams skirtą kvotą.

| (3) | Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis, |
| --- | --- |

(3)

Todėl būtina uždrausti žvejoti, laikyti laivuose, perkrauti ir iškrauti tų išteklių žuvis,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Kvotos išnaudojimas

Šio reglamento priede nurodytai valstybei narei 2008 metams skirta tame priede nurodytų išteklių žvejybos kvota laikoma išnaudota nuo tame priede nustatytos dienos.

2 straipsnis

Draudimas

Nuo šio reglamento priede nustatytos dienos laivams, kurie plaukioja su tame priede nurodytos valstybės narės vėliava arba yra toje valstybėje registruoti, uždraudžiama žvejoti tame priede nurodytų išteklių žuvis. Draudžiama laivuose laikyti, perkrauti arba iškrauti tokių laivų po nurodytos dienos sužvejotas minėtų išteklių žuvis.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 28 d.

Komisijos vardu

Fokion FOTIADIS

Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktorius

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

1

(2)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1.

2

(3)  OL L 346, 2007 12 29, p. 1.

3

---

PRIEDAS

| Nr. | 01/MED |
| --- | --- |
| Valstybė narė | BGR |
| Ištekliai | TUR/F3742C |
| Rūšis | Paprastasis otas (Psetta maxima) |
| Zona | Juodoji jūra |
| Data | 2008 9 15 |

Nr.

01/MED

Valstybė narė

BGR

Ištekliai

TUR/F3742C

Rūšis

Paprastasis otas (Psetta maxima)

Zona

Juodoji jūra

Data

2008 9 15

---

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/56

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1186/2008

2008 m. lapkričio 28 d.

kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2008 m. gruodžio 1 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos.

| (3) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 4 straipsnyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 4 straipsnyje nurodyta tvarka.

| (4) | Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2008 m. gruodžio 1 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji, |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2008 m. gruodžio 1 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji,

| (5) | Vis dėlto remiantis 2008 m. birželio 26 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 608/2008 dėl laikino kai kurių grūdų importo muitų netaikymo 2008–2009 prekybos metais (3), tam tikro šiame reglamente numatyto muito taikymas sustabdomas, |
| --- | --- |

(5)

Vis dėlto remiantis 2008 m. birželio 26 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 608/2008 dėl laikino kai kurių grūdų importo muitų netaikymo 2008–2009 prekybos metais (3), tam tikro šiame reglamente numatyto muito taikymas sustabdomas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2008 m. gruodžio 1 d. importo muitai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioj 2008 m. gruodžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 28 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125.

2

(3)  OL L 166, 2008 6 27, p. 19.

3

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2008 m. gruodžio 1 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| vidutinės kokybės | 0,00 |
| žemos kokybės | 0,00 |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 23,12 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 21,34 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2) | 21,34 |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 23,12 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00

vidutinės kokybės

0,00

žemos kokybės

0,00

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

RUGIAI

23,12

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

21,34

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2)

21,34

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

23,12

---

(1)  Prekių, kurios į Bendriją atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 5 dalyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

14.11.2008-27.11.2008

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) | Miežiai |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotiruojama | 190,56 | 112,79 | — | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 241,10 | 231,10 | 211,10 | 125,25 |
| Meksikos įlankos priedas | — | 12,34 | — | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | 27,27 | — | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Miežiai

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotiruojama

190,56

112,79

—

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

241,10

231,10

211,10

125,25

Meksikos įlankos priedas

—

12,34

—

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

27,27

—

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 11,99 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | 10,09 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

11,99 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

10,09 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

---

DIREKTYVOS

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/59

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2008/96/EB

2008 m. lapkričio 19 d.

dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnio 1 dalies c punktą,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB, pateikiančiame Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (3), apibrėžtas transeuropinis kelių tinklas yra ypač svarbus remiant Europos integraciją ir sanglaudą bei užtikrinant aukštą gerovės lygį. Visų pirma reikėtų užtikrinti aukštą eismo saugumo lygį. |
| --- | --- |

(1)

1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1692/96/EB, pateikiančiame Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros (3), apibrėžtas transeuropinis kelių tinklas yra ypač svarbus remiant Europos integraciją ir sanglaudą bei užtikrinant aukštą gerovės lygį. Visų pirma reikėtų užtikrinti aukštą eismo saugumo lygį.

| (2) | 2001 m. rugsėjo 12 d. Baltojoje knygoje „Europos transporto politika iki 2010 m.: laikas spręsti“ Komisija pabrėžė būtinybę atlikti poveikio saugumui įvertinimą ir kelių saugumo auditą, siekiant nustatyti labai didelio avaringumo ruožus Bendrijoje ir mažinti juose kylančią riziką. Komisija taip pat nustatė tikslą nuo 2001 m. iki 2010 m. perpus sumažinti žuvusiųjų Europos Sąjungos keliuose skaičių. |
| --- | --- |

(2)

2001 m. rugsėjo 12 d. Baltojoje knygoje „Europos transporto politika iki 2010 m.: laikas spręsti“ Komisija pabrėžė būtinybę atlikti poveikio saugumui įvertinimą ir kelių saugumo auditą, siekiant nustatyti labai didelio avaringumo ruožus Bendrijoje ir mažinti juose kylančią riziką. Komisija taip pat nustatė tikslą nuo 2001 m. iki 2010 m. perpus sumažinti žuvusiųjų Europos Sąjungos keliuose skaičių.

| (3) | 2003 m. birželio 2 d. komunikate „Europos kelių saugos veiksmų programa – perpus sumažinti eismo įvykių keliuose aukų skaičių Europos Sąjungoje iki 2010 m.: bendra atsakomybė“ Komisija nurodė, kad kelių infrastruktūra kaip trečiasis kelių saugumo politikos ramstis turėtų būti labai svarbi siekiant sumažinti eismo įvykių skaičių Bendrijoje. |
| --- | --- |

(3)

2003 m. birželio 2 d. komunikate „Europos kelių saugos veiksmų programa – perpus sumažinti eismo įvykių keliuose aukų skaičių Europos Sąjungoje iki 2010 m.: bendra atsakomybė“ Komisija nurodė, kad kelių infrastruktūra kaip trečiasis kelių saugumo politikos ramstis turėtų būti labai svarbi siekiant sumažinti eismo įvykių skaičių Bendrijoje.

| (4) | Pastaraisiais metais dėl saugumo priemonių bei naujų technologijų kūrimo ir taikymo labai patobulėjo transporto priemonių konstrukcijos, o tai padėjo sumažinti kelių eismo įvykių aukų ir sužeistųjų skaičių. Tačiau norint pasiekti iki 2010 m. užsibrėžtą tikslą, reikia imtis veiksmų ir kitose srityse. Kelių infrastruktūros saugumo valdymo srityje yra daug galimybių tobulėti ir jomis reikia pasinaudoti. |
| --- | --- |

(4)

Pastaraisiais metais dėl saugumo priemonių bei naujų technologijų kūrimo ir taikymo labai patobulėjo transporto priemonių konstrukcijos, o tai padėjo sumažinti kelių eismo įvykių aukų ir sužeistųjų skaičių. Tačiau norint pasiekti iki 2010 m. užsibrėžtą tikslą, reikia imtis veiksmų ir kitose srityse. Kelių infrastruktūros saugumo valdymo srityje yra daug galimybių tobulėti ir jomis reikia pasinaudoti.

| (5) | Tinkamų procedūrų nustatymas yra ypač svarbi priemonė, siekiant pagerinti kelių infrastruktūros saugumą transeuropiniame kelių tinkle. Poveikio kelių saugumui vertinimuose strateginiu lygmeniu turėtų būti nurodyti skirtingų infrastruktūros projekto planavimo alternatyvų padariniai kelių saugumui ir šie vertinimai turėtų turėti svarbią reikšmę nustatant, kur bus tiesiami keliai. Poveikio kelių saugumui vertinimų rezultatai gali būti pateikti keliuose dokumentuose. Be to, atliekant kelių saugumo auditą reikėtų išsamiai nurodyti, kurie infrastruktūros projekto elementai nėra saugūs. Todėl siekiant padidinti kelių infrastruktūrų saugumą transeuropiniame kelių tinkle, šiose dviejose srityse būtų prasminga sukurti procedūras, kurių reikia laikytis, tačiau jų netaikyti kelių tuneliams, kuriems taikoma 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/54/EB dėl transeuropinio kelių tinklo tunelių būtiniausių saugos reikalavimų (4). |
| --- | --- |

(5)

Tinkamų procedūrų nustatymas yra ypač svarbi priemonė, siekiant pagerinti kelių infrastruktūros saugumą transeuropiniame kelių tinkle. Poveikio kelių saugumui vertinimuose strateginiu lygmeniu turėtų būti nurodyti skirtingų infrastruktūros projekto planavimo alternatyvų padariniai kelių saugumui ir šie vertinimai turėtų turėti svarbią reikšmę nustatant, kur bus tiesiami keliai. Poveikio kelių saugumui vertinimų rezultatai gali būti pateikti keliuose dokumentuose. Be to, atliekant kelių saugumo auditą reikėtų išsamiai nurodyti, kurie infrastruktūros projekto elementai nėra saugūs. Todėl siekiant padidinti kelių infrastruktūrų saugumą transeuropiniame kelių tinkle, šiose dviejose srityse būtų prasminga sukurti procedūras, kurių reikia laikytis, tačiau jų netaikyti kelių tuneliams, kuriems taikoma 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/54/EB dėl transeuropinio kelių tinklo tunelių būtiniausių saugos reikalavimų (4).

| (6) | Kelios valstybės narės jau turi sėkmingai veikiančias kelių infrastruktūros saugumo valdymo sistemas. Šioms valstybėms turėtų būti leista toliau taikyti jų turimus metodus tiek, kiek jie atitinka šios direktyvos tikslus. |
| --- | --- |

(6)

Kelios valstybės narės jau turi sėkmingai veikiančias kelių infrastruktūros saugumo valdymo sistemas. Šioms valstybėms turėtų būti leista toliau taikyti jų turimus metodus tiek, kiek jie atitinka šios direktyvos tikslus.

| (7) | Moksliniai tyrimai yra labai svarbi priemonė Europos Sąjungos kelių saugumui gerinti. Komponentų, priemonių ir metodų (įskaitant telematiką) plėtojimas ir demonstravimas bei mokslinių tyrimų rezultatų sklaida atlieka svarbų vaidmenį gerinant kelių infrastruktūros saugumą. |
| --- | --- |

(7)

Moksliniai tyrimai yra labai svarbi priemonė Europos Sąjungos kelių saugumui gerinti. Komponentų, priemonių ir metodų (įskaitant telematiką) plėtojimas ir demonstravimas bei mokslinių tyrimų rezultatų sklaida atlieka svarbų vaidmenį gerinant kelių infrastruktūros saugumą.

| (8) | Esamų kelių saugumą būtina didinti nukreipiant investicijas į didžiausio avaringumo kelio ruožus ir (arba) į tuos kelio ruožus, kuriuose yra didžiausios nelaimingų atsitikimų mažinimo galimybės. Kad vairuotojai pakeistų elgesį ir griežčiau laikytųsi kelių eismo taisyklių, ypač dėl greičio apribojimų, jie turėtų būti informuojami apie didelio avaringumo kelio ruožus. |
| --- | --- |

(8)

Esamų kelių saugumą būtina didinti nukreipiant investicijas į didžiausio avaringumo kelio ruožus ir (arba) į tuos kelio ruožus, kuriuose yra didžiausios nelaimingų atsitikimų mažinimo galimybės. Kad vairuotojai pakeistų elgesį ir griežčiau laikytųsi kelių eismo taisyklių, ypač dėl greičio apribojimų, jie turėtų būti informuojami apie didelio avaringumo kelio ruožus.

| (9) | Tinklo saugumo lygių nustatymo poveikis yra labai didelis iš karto jį įdiegus. Pritaikius didelio avaringumo kelio ruožuose atitinkamas priemones padėčiai pagerinti, saugumo tikrinimai kaip prevencinė priemonė tokiuose ruožuose turėtų tapti dar svarbesni. Reguliarūs patikrinimai yra būtina priemonė siekiant užkirsti kelią pavojams, kurie gresia visiems eismo dalyviams, įskaitant pažeidžiamus dalyvius, taip pat ir vykdant kelio remonto darbus. |
| --- | --- |

(9)

Tinklo saugumo lygių nustatymo poveikis yra labai didelis iš karto jį įdiegus. Pritaikius didelio avaringumo kelio ruožuose atitinkamas priemones padėčiai pagerinti, saugumo tikrinimai kaip prevencinė priemonė tokiuose ruožuose turėtų tapti dar svarbesni. Reguliarūs patikrinimai yra būtina priemonė siekiant užkirsti kelią pavojams, kurie gresia visiems eismo dalyviams, įskaitant pažeidžiamus dalyvius, taip pat ir vykdant kelio remonto darbus.

| (10) | Saugos specialistų mokymai ir sertifikavimas bus vykdomi pagal valstybių narių patvirtintas atitinkamas mokymo programas bei kvalifikacines priemones, kurios turėtų užtikrinti, kad šios srities specialistai gautų reikalingas naujausias žinias. |
| --- | --- |

(10)

Saugos specialistų mokymai ir sertifikavimas bus vykdomi pagal valstybių narių patvirtintas atitinkamas mokymo programas bei kvalifikacines priemones, kurios turėtų užtikrinti, kad šios srities specialistai gautų reikalingas naujausias žinias.

| (11) | Siekiant pagerinti saugumą Europos Sąjungos keliuose, reikėtų dažniau ir nuosekliau organizuoti valstybių narių gerosios patirties mainus. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant pagerinti saugumą Europos Sąjungos keliuose, reikėtų dažniau ir nuosekliau organizuoti valstybių narių gerosios patirties mainus.

| (12) | Siekdamos užtikrinti aukštą kelių saugumo Europos Sąjungos keliuose lygį valstybės narės turėtų taikyti infrastruktūros saugumo valdymo gaires. Tai, kad Komisijai pranešama apie šias gaires ir jai teikiamos nuolatinės ataskaitos apie jų įgyvendinimą, turėtų suteikti galimybę laipsniškai pagerinti infrastruktūros saugumą Bendrijos lygiu ir laikui bėgant sukurti veiksmingesnę sistemą. Be to, gairių įgyvendinimo ataskaitų teikimas turėtų suteikti galimybę kitoms valstybėms narėms ieškoti veiksmingiausių sprendimų, o sistemingai renkant duomenis prieš pradedant tyrimus ir juos užbaigus turėtų būti galima pasirinkti ateityje taikytinas pačias veiksmingiausias priemones. |
| --- | --- |

(12)

Siekdamos užtikrinti aukštą kelių saugumo Europos Sąjungos keliuose lygį valstybės narės turėtų taikyti infrastruktūros saugumo valdymo gaires. Tai, kad Komisijai pranešama apie šias gaires ir jai teikiamos nuolatinės ataskaitos apie jų įgyvendinimą, turėtų suteikti galimybę laipsniškai pagerinti infrastruktūros saugumą Bendrijos lygiu ir laikui bėgant sukurti veiksmingesnę sistemą. Be to, gairių įgyvendinimo ataskaitų teikimas turėtų suteikti galimybę kitoms valstybėms narėms ieškoti veiksmingiausių sprendimų, o sistemingai renkant duomenis prieš pradedant tyrimus ir juos užbaigus turėtų būti galima pasirinkti ateityje taikytinas pačias veiksmingiausias priemones.

| (13) | Šios direktyvos nuostatos dėl investicijų į kelių saugumą turėtų būti taikomos nepažeidžiant valstybių narių kompetencijos investicijų, skiriamų kelių tinklo priežiūrai, srityje. |
| --- | --- |

(13)

Šios direktyvos nuostatos dėl investicijų į kelių saugumą turėtų būti taikomos nepažeidžiant valstybių narių kompetencijos investicijų, skiriamų kelių tinklo priežiūrai, srityje.

| (14) | Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. nustatyti procedūras, užtikrinančias pastovų aukštą kelių saugumo lygį transeuropiniame kelių tinkle, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(14)

Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. nustatyti procedūras, užtikrinančias pastovų aukštą kelių saugumo lygį transeuropiniame kelių tinkle, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmo poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (15) | Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgaliojimais įgyvendinimo tvarką (5). |
| --- | --- |

(15)

Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgaliojimais įgyvendinimo tvarką (5).

| (16) | Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus patvirtinti kriterijus, būtinus gerinant kelių saugumo valdymo procedūras ir derinant priedus su technine pažanga. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Direktyvos 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(16)

Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus patvirtinti kriterijus, būtinus gerinant kelių saugumo valdymo procedūras ir derinant priedus su technine pažanga. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas, inter alia, ją papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Direktyvos 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (17) | Pakankamas stovėjimo aikštelių skaičius pakelėse yra labai svarbus veiksnys ne tik vykdant nusikaltimų prevenciją, bet ir užtikrinant kelių saugumą. Transporto priemonių stovėjimo aikštelės suteikia vairuotojams galimybę laiku daryti poilsio pertraukas ir visiškai susikaupus tęsti savo kelionę. Todėl nuostata dėl pakankamo saugių stovėjimo aikštelių skaičiaus turėtų būti neatsiejama kelių infrastruktūros saugumo valdymo dalis. |
| --- | --- |

(17)

Pakankamas stovėjimo aikštelių skaičius pakelėse yra labai svarbus veiksnys ne tik vykdant nusikaltimų prevenciją, bet ir užtikrinant kelių saugumą. Transporto priemonių stovėjimo aikštelės suteikia vairuotojams galimybę laiku daryti poilsio pertraukas ir visiškai susikaupus tęsti savo kelionę. Todėl nuostata dėl pakankamo saugių stovėjimo aikštelių skaičiaus turėtų būti neatsiejama kelių infrastruktūros saugumo valdymo dalis.

| (18) | Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (6) 34 punktą valstybės narės yra raginamos siekiant savo ir Bendrijos interesų parengti ir viešai skelbti savo lenteles, kuriose kiek galima aiškiau būtų parodoma šios direktyvos ir valstybių narių atliekamo perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių sąsaja, |
| --- | --- |

(18)

Pagal Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (6) 34 punktą valstybės narės yra raginamos siekiant savo ir Bendrijos interesų parengti ir viešai skelbti savo lenteles, kuriose kiek galima aiškiau būtų parodoma šios direktyvos ir valstybių narių atliekamo perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių sąsaja,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šia direktyva reikalaujama, kad valstybės narės parengtų ir įgyvendintų procedūras, susijusias su poveikio kelių saugumui vertinimais, kelių saugumo auditu, kelių tinklo saugumo valdymu ir saugumo patikrinimais.

2.   Ši direktyva taikoma projektuojamiems, tiesiamiems ar jau eksploatuojamiems transeuropiniam kelių tinklui priklausantiems keliams.

3.   Valstybės narės šios direktyvos nuostatas kaip gerosios patirties nuostatų rinkinį taip pat gali taikyti transeuropiniam kelių tinklui nepriklausančiai nacionalinei kelių transporto infrastruktūrai, kuri sukurta visiškai arba iš dalies naudojant Bendrijos lėšas.

4.   Ši direktyva netaikoma kelių tuneliams, kuriems taikoma Direktyva 2004/54/EB.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamos šios sąvokų apibrėžtys:

| 1) | transeuropinis kelių tinklas – tai kelių tinklas, apibrėžtas Sprendimo Nr. 1692/96/EB I priedo 2 skirsnyje; |
| --- | --- |

1)

transeuropinis kelių tinklas – tai kelių tinklas, apibrėžtas Sprendimo Nr. 1692/96/EB I priedo 2 skirsnyje;

| 2) | kompetentinga institucija – tai bet kuri nacionaliniu, regiono ar vietiniu lygiu įsteigta valstybinė ar privati organizacija, kuri pagal savo kompetenciją dalyvauja įgyvendinant šią direktyvą, įskaitant kompetentingomis institucijomis paskirtas įstaigas, veikusias iki šios direktyvos įsigaliojimo dienos, jei jos atitinka šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

2)

kompetentinga institucija – tai bet kuri nacionaliniu, regiono ar vietiniu lygiu įsteigta valstybinė ar privati organizacija, kuri pagal savo kompetenciją dalyvauja įgyvendinant šią direktyvą, įskaitant kompetentingomis institucijomis paskirtas įstaigas, veikusias iki šios direktyvos įsigaliojimo dienos, jei jos atitinka šioje direktyvoje nustatytus reikalavimus;

| 3) | poveikio kelio saugumui vertinimas – tai strateginė palyginamoji naujo ar svarbaus esamo kelių tinklo pakeitimo poveikio greta esančio kelių tinklo saugumui analizė; |
| --- | --- |

3)

poveikio kelio saugumui vertinimas – tai strateginė palyginamoji naujo ar svarbaus esamo kelių tinklo pakeitimo poveikio greta esančio kelių tinklo saugumui analizė;

| 4) | kelių saugumo auditas – tai nepriklausomas, išsamus, sisteminis ir techninis kelio infrastruktūros projekto saugumo charakteristikų patikrinimas visais etapais pradedant planavimo ir baigiant pradiniu eksploatavimo etapu; |
| --- | --- |

4)

kelių saugumo auditas – tai nepriklausomas, išsamus, sisteminis ir techninis kelio infrastruktūros projekto saugumo charakteristikų patikrinimas visais etapais pradedant planavimo ir baigiant pradiniu eksploatavimo etapu;

| 5) | didelio avaringumo ruožų klasifikavimas – tai kelių tinklo ruožų, kurie buvo eksploatuojami ilgiau nei trejus metus ir kuriuose, proporcingai eismo srautui, įvyko daugiausia eismo įvykių, kuriuose žuvo žmonės, nustatymo, tyrimo ir klasifikavimo metodas; |
| --- | --- |

5)

didelio avaringumo ruožų klasifikavimas – tai kelių tinklo ruožų, kurie buvo eksploatuojami ilgiau nei trejus metus ir kuriuose, proporcingai eismo srautui, įvyko daugiausia eismo įvykių, kuriuose žuvo žmonės, nustatymo, tyrimo ir klasifikavimo metodas;

| 6) | tinklo saugumo lygių nustatymas – tai esamo kelių tinklo ruožų nustatymo, tyrimo ir klasifikavimo, atsižvelgiant į galimybes padidinti saugumą ir sumažinti eismo įvykių sąnaudas šiuose ruožuose, metodas; |
| --- | --- |

6)

tinklo saugumo lygių nustatymas – tai esamo kelių tinklo ruožų nustatymo, tyrimo ir klasifikavimo, atsižvelgiant į galimybes padidinti saugumą ir sumažinti eismo įvykių sąnaudas šiuose ruožuose, metodas;

| 7) | saugumo patikrinimai – tai įprastas nuolatinis patikrinimas, ar atitinkama charakteristikas ir ar nėra defektų, kurių esant saugumo tikslais reikia atlikti priežiūros darbus; |
| --- | --- |

7)

saugumo patikrinimai – tai įprastas nuolatinis patikrinimas, ar atitinkama charakteristikas ir ar nėra defektų, kurių esant saugumo tikslais reikia atlikti priežiūros darbus;

| 8) | gairės – tai valstybių narių priimtos nuostatos, kuriose nurodyti etapai, kurių reikia laikytis, ir aspektai, į kuriuos reikia atsižvelgti, taikant šioje direktyvoje nustatytas saugumo procedūras; |
| --- | --- |

8)

gairės – tai valstybių narių priimtos nuostatos, kuriose nurodyti etapai, kurių reikia laikytis, ir aspektai, į kuriuos reikia atsižvelgti, taikant šioje direktyvoje nustatytas saugumo procedūras;

| 9) | infrastruktūros projektas – tai projektas naujai kelių infrastruktūrai statyti arba esamam tinklui, kuris turi poveikį eismo srautui, iš esmės pertvarkyti. |
| --- | --- |

9)

infrastruktūros projektas – tai projektas naujai kelių infrastruktūrai statyti arba esamam tinklui, kuris turi poveikį eismo srautui, iš esmės pertvarkyti.

3 straipsnis

Poveikio kelių saugumui vertinimas infrastruktūros projektams

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų atliekami visų infrastruktūros projektų poveikio kelių saugumui vertinimai.

2.   Poveikio kelių saugumui vertinimai atliekami pradiniame planavimo etape prieš patvirtinant infrastruktūros projektą. Atlikdamos vertinimus valstybės narės stengiasi laikytis I priede nustatytų kriterijų.

3.   Poveikio kelio saugumui vertinime pateikiamos kelių saugumo aplinkybės, dėl kurių buvo nuspręsta pasirinkti siūlomą priemonę. Jame taip pat pateikiama visa susijusi informacija, būtina įvairių alternatyvų sąnaudų ir naudos analizei atlikti.

4 straipsnis

Kelių saugumo auditas infrastruktūros projektams

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų atliekamas visų infrastruktūros projektų kelių saugumo auditas.

2.   Atlikdamos kelių saugumo auditą valstybės narės stengiasi laikytis II priede nustatytų kriterijų.

Valstybės narės užtikrina, kad būtų paskirtas auditorius infrastruktūros projekto konstrukcijos charakteristikų auditui atlikti.

Auditorius skiriamas laikantis 9 straipsnio 4 dalies nuostatų ir turi 9 straipsnyje nurodytą reikalingą kompetenciją ir išsilavinimą. Jei auditą vykdo grupės, bent vienas grupės narys turi turėti kompetenciją patvirtinantį pažymėjimą, kaip nurodyta 9 straipsnio 3 dalyje.

3.   Kelių saugumo auditas yra neatsiejama infrastruktūros projekto rengimo dalis projekto rengimo, detalaus projekto rengimo etapais, taip pat prieš pat atiduodant kelią eksploatuoti ir ankstyvaisiais kelio eksploatavimo etapais.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad auditorius audito ataskaitoje nurodytų nesaugius kiekvieno infrastruktūros projekto etapo elementus. Jei nesaugių elementų aptinkama atliekant auditą, o projektas nepataisomas iki atitinkamo etapo pabaigos, kaip nurodyta II priede, priežastis nurodo kompetentinga institucija tos ataskaitos priede.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad 4 dalyje nurodytoje ataskaitoje būtų pateikiamos atitinkamos su saugumu susijusios rekomendacijos.

5 straipsnis

Saugumo lygių nustatymas eksploatuojamame kelių tinkle ir to tinklo valdymas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad didelio avaringumo ruožų klasifikavimas ir tinklo saugumo lygių nustatymas būtų atliekami remiantis kelių tinklo eksploatavimo patikrinimu, kuris turi būti atliekamas ne rečiau kaip kas trejus metus. Šiuo tikslu valstybės narės stengiasi laikytis III priede nustatytų kriterijų.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal didelio avaringumo kelio ruožų klasifikavimo ir tinklo saugumo lygių nustatymo rezultatus išskirtus didesnės pirmenybės kelio ruožus įvertintų ekspertų grupės, juos apžiūrėdamos vietoje remiantis III priedo 3 punkte nurodytais aspektais. Bent vienas ekspertų grupės narys turi atitikti reikalavimus, nustatytus 9 straipsnio 4 dalies a punkte.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad koreguojamosios priemonės būtų tikslingai taikomos 2 dalyje nurodytiems kelio ruožams. Pirmenybė teikiama III priedo 3 dalies e punkte nurodytoms priemonėms, atsižvelgiant į didžiausią sąnaudų ir naudos santykį.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų pastatyti atitinkami ženklai, kurie įspėtų eismo dalyvius apie remontuojamas kelių infrastruktūros atkarpas ir dėl to kylantį galimą pavojų eismo dalyvių saugumui. Šie ženklai taip pat apima ir ženklus, kurie yra matomi ir dieną, ir naktį, yra pastatyti saugiu atstumu ir atitinka 1968 m. Vienos konvencijos dėl kelio ženklų ir signalų nuostatas.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad eismo dalyviams tinkamomis priemonėmis būtų pranešama apie didele avaringumo koncentracija pasižyminčius kelio ruožus. Jei valstybė narė nusprendžia naudoti kelio ženklus, jie turi atitikti 1968 m. Vienos konvencijos dėl kelio ženklų ir signalų nuostatas.

6 straipsnis

Saugumo patikrinimai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad saugumo patikrinimai būtų vykdomi eksploatuojamuose keliuose, siekiant nustatyti su kelių saugumu susijusius aspektus ir užkirsti kelią eismo įvykiams.

2.   Atliekant saugumo patikrinimus yra vykdomi reguliarūs kelių tinklo tikrinimai ir galimo kelio darbų poveikio eismo srauto saugumui tyrimai.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad kompetentinga institucija vykdytų reguliarius tikrinimus. Tikrinimai vykdomi tokiu dažnumu, kuris užtikrina pakankamą saugumo lygį atitinkamoje kelių infrastruktūroje.

4.   Nepažeisdamos pagal 8 straipsnį priimtų gairių, valstybės narės priima gaires dėl laikinų saugumo priemonių, taikomų vykdant kelio darbus. Jos taip pat taiko atitinkamas tikrinimo schemas, kurios leidžia užtikrinti, kad tos gairės būtų tinkamai taikomos.

7 straipsnis

Duomenų valdymas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad po kiekvieno 1 straipsnio 2 dalyje nurodyto kelių eismo įvykio, kuriame žuvo žmonių, kompetentinga institucija užpildytų eismo įvykio protokolą. Valstybės narės stengiasi, kad tame protokole būtų nurodomi visi IV priede išvardyti elementai.

2.   Valstybės narės apskaičiuoja vidutines kiekvieno jų šalyje įvykusio eismo įvykio, kuriame žuvo žmonės, ir kiekvieno eismo įvykio, kuriame žmonės buvo sunkiai sužaloti, socialines sąnaudas. Valstybės narės gali nuspręsti toliau diferencijuoti tokių sąnaudų normas, kurios atnaujinamos ne rečiau kaip kas penkerius metus.

8 straipsnis

Gairių priėmimas ir paskelbimas

1.   Jei gairių dar nėra, valstybės narės, siekdamos padėti kompetentingoms institucijoms taikyti šią direktyvą, užtikrina, kad gairės būtų priimtos ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 19 d.

2.   Valstybės narės Komisijai praneša apie šias gaires per tris mėnesius nuo gairių priėmimo ar jų pakeitimo.

3.   Komisija gaires paskelbia viešame tinklapyje.

9 straipsnis

Auditorių skyrimas ir mokymas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad kelių saugumo auditorių mokymų programa, jei jos dar nėra, būtų patvirtinta ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 19 d.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad kelių saugumo auditoriai, kurie eina pareigas pagal šią direktyvą, išklausytų pirminio parengimo kursus, po kurių jie gautų kompetenciją patvirtinantį pažymėjimą, ir dalyvautų reguliariuose tolesnio mokymo kursuose.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad kelių saugumo auditoriai turėtų kompetenciją patvirtinantį pažymėjimą. Pripažįstami pažymėjimai, suteikti iki šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad auditoriai būtų skiriami laikantis šių reikalavimų:

| a) | jie turi atitinkamos patirties arba išsilavinimą kelių projektavimo, kelių saugumo inžinerijos ir eismo įvykių analizės srityse; |
| --- | --- |

a)

jie turi atitinkamos patirties arba išsilavinimą kelių projektavimo, kelių saugumo inžinerijos ir eismo įvykių analizės srityse;

| b) | praėjus dvejiems metams po to, kai valstybės narės pagal 8 straipsnį priima gaires, kelių saugumo auditą vykdo tik 2 ir 3 dalyse nustatytus reikalavimus atitinkantys auditoriai arba grupės, kurioms auditoriai priklauso; |
| --- | --- |

b)

praėjus dvejiems metams po to, kai valstybės narės pagal 8 straipsnį priima gaires, kelių saugumo auditą vykdo tik 2 ir 3 dalyse nustatytus reikalavimus atitinkantys auditoriai arba grupės, kurioms auditoriai priklauso;

| c) | infrastruktūros projekto auditorius audito metu negali dalyvauti atitinkamo infrastruktūros projekto rengimo ar įgyvendinimo darbuose. |
| --- | --- |

c)

infrastruktūros projekto auditorius audito metu negali dalyvauti atitinkamo infrastruktūros projekto rengimo ar įgyvendinimo darbuose.

10 straipsnis

Keitimasis gerąja patirtimi

Siekdama pagerinti saugumą Europos Sąjungos keliuose, kurie nepriskiriami transeuropiniam kelių tinklui, Komisija sukuria nuoseklią keitimosi gerąja patirtimi tarp valstybių narių sistemą, kuri, inter alia, apimtų esamus kelių infrastruktūros saugumo projektus ir patikrintą kelių saugumo technologiją.

11 straipsnis

Nuolatinis saugumo valdymo procedūrų gerinimas

1.   Komisija palengvina valstybių narių žinių ir gerosios patirties mainų vykdymą, juos organizuoja ir šiuo tikslu naudojasi esamuose atitinkamuose tarptautiniuose forumuose įgyta patirtimi, kad būtų galima nuolat tobulinti su kelių infrastruktūra susijusias saugumo valdymo procedūras Europos Sąjungoje.

2.   Komisijai padeda 13 straipsnyje nurodytas komitetas. Jei reikia patvirtinti specialias priemones, jos tvirtinamos pagal 13 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

3.   Tam tikrais atvejais techniniais su saugumu susijusiais klausimais gali būti konsultuojamasi su atitinkamomis nevyriausybinėmis organizacijomis, veikiančiomis saugumo ir kelių infrastruktūros valdymo srityse.

12 straipsnis

Derinimas su technine pažanga

Šios direktyvos priedai derinami su technine pažanga pagal 13 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

13 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

14 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini šiai direktyvai įgyvendinti, ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 19 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

15 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

16 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre, 2008 m. lapkričio 19 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

J.-P. JOUYET

---

(1)  OL C 168, 2007 7 20, p. 71.

1

(2)  2008 m. birželio 19 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. spalio 20 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 228, 1996 9 9, p. 1.

3

(4)  OL L 167, 2004 4 30, p. 39.

4

(5)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

5

(6)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

6

---

I PRIEDAS

POVEIKIO KELIŲ SAUGUMUI VERTINIMAS INFRASTRUKTŪROS PROJEKTAMS

| 1. | Poveikio kelių saugumui vertinimo elementai:






  a) | problemos apibūdinimas; |
| --- | --- | --- |

1.

Poveikio kelių saugumui vertinimo elementai:

a)

problemos apibūdinimas;

| b) | esama padėtis ir scenarijus „nesiimti jokių veiksmų“; |
| --- | --- |

b)

esama padėtis ir scenarijus „nesiimti jokių veiksmų“;

| c) | kelių saugumo tikslai; |
| --- | --- |

c)

kelių saugumo tikslai;

| d) | siūlomų alternatyvių sprendimų poveikio kelių saugumui analizė; |
| --- | --- |

d)

siūlomų alternatyvių sprendimų poveikio kelių saugumui analizė;

| e) | alternatyvių sprendimų palyginimas, įskaitant sąnaudų ir naudos santykio analizę; |
| --- | --- |

e)

alternatyvių sprendimų palyginimas, įskaitant sąnaudų ir naudos santykio analizę;

| f) | galimų sprendimų pateikimas. |
| --- | --- |

f)

galimų sprendimų pateikimas.

| 2. | Informacija, į kurią atsižvelgiama:






  a) | eismo įvykiai, kuriuose žūva ir yra sunkiai sužalojami žmonės, tokių įvykių skaičiaus sumažinimo tikslai, palyginti su „nieko nedarymo“ scenarijumi; |
| --- | --- | --- |

2.

Informacija, į kurią atsižvelgiama:

a)

eismo įvykiai, kuriuose žūva ir yra sunkiai sužalojami žmonės, tokių įvykių skaičiaus sumažinimo tikslai, palyginti su „nieko nedarymo“ scenarijumi;

| b) | pasirinktas maršrutas ir eismo schema; |
| --- | --- |

b)

pasirinktas maršrutas ir eismo schema;

| c) | galimas poveikis esantiems tinklams (pvz., išvažiavimai, sankryžos, pervažos); |
| --- | --- |

c)

galimas poveikis esantiems tinklams (pvz., išvažiavimai, sankryžos, pervažos);

| d) | eismo dalyviai, įskaitant pažeidžiamus eismo dalyvius (pvz., pėstieji, dviratininkai, motociklininkai); |
| --- | --- |

d)

eismo dalyviai, įskaitant pažeidžiamus eismo dalyvius (pvz., pėstieji, dviratininkai, motociklininkai);

| e) | eismas (pvz., eismo intensyvumas, transporto tipų kategorijos); |
| --- | --- |

e)

eismas (pvz., eismo intensyvumas, transporto tipų kategorijos);

| f) | sezoninės ir klimato sąlygos; |
| --- | --- |

f)

sezoninės ir klimato sąlygos;

| g) | pakankamo saugių stovėjimo aikštelių skaičiaus buvimas; |
| --- | --- |

g)

pakankamo saugių stovėjimo aikštelių skaičiaus buvimas;

| h) | seisminis aktyvumas. |
| --- | --- |

h)

seisminis aktyvumas.

---

II PRIEDAS

KELIŲ SAUGUMO AUDITAS INFRASTRUKTŪROS PROJEKTAMS

| 1. | Pirminiam studijos etapui taikomi kriterijai:






  a) | geografinė vietovė (pvz., nuošliaužų, potvynio, sniego griūčių tikimybės), sezoniškumas ir klimato sąlygos bei seisminis aktyvumas; |
| --- | --- | --- |

1.

Pirminiam studijos etapui taikomi kriterijai:

a)

geografinė vietovė (pvz., nuošliaužų, potvynio, sniego griūčių tikimybės), sezoniškumas ir klimato sąlygos bei seisminis aktyvumas;

| b) | sankryžų viename lygyje tipai ir atstumai tarp jų; |
| --- | --- |

b)

sankryžų viename lygyje tipai ir atstumai tarp jų;

| c) | juostų skaičius ir rūšys; |
| --- | --- |

c)

juostų skaičius ir rūšys;

| d) | transporto priemonių, kurioms leidžiama naudotis naujuoju keliu, rūšys; |
| --- | --- |

d)

transporto priemonių, kurioms leidžiama naudotis naujuoju keliu, rūšys;

| e) | kelio funkcionalumas tinkle; |
| --- | --- |

e)

kelio funkcionalumas tinkle;

| f) | oro sąlygos; |
| --- | --- |

f)

oro sąlygos;

| g) | važiavimo greitis; |
| --- | --- |

g)

važiavimo greitis;

| h) | skersiniai profiliai (pvz., pravažiavimo plotis, dviračių takai, pėsčiųjų takai); |
| --- | --- |

h)

skersiniai profiliai (pvz., pravažiavimo plotis, dviračių takai, pėsčiųjų takai);

| i) | trasos planas ir išilginis kelio profilis; |
| --- | --- |

i)

trasos planas ir išilginis kelio profilis;

| j) | matomumas; |
| --- | --- |

j)

matomumas;

| k) | sankryžų viename lygyje išdėstymas; |
| --- | --- |

k)

sankryžų viename lygyje išdėstymas;

| l) | viešojo transporto priemonės ir infrastruktūra; |
| --- | --- |

l)

viešojo transporto priemonės ir infrastruktūra;

| m) | geležinkelio pervažos. |
| --- | --- |

m)

geležinkelio pervažos.

| 2. | Detaliajam projektavimo etapui taikomi kriterijai:






  a) | trasavimas; |
| --- | --- | --- |

2.

Detaliajam projektavimo etapui taikomi kriterijai:

a)

trasavimas;

| b) | nuoseklūs kelio ženklai ir ženklinimas; |
| --- | --- |

b)

nuoseklūs kelio ženklai ir ženklinimas;

| c) | kelių ir kelio sankryžų apšvietimas; |
| --- | --- |

c)

kelių ir kelio sankryžų apšvietimas;

| d) | pakelės įranga; |
| --- | --- |

d)

pakelės įranga;

| e) | pakelės aplinka, įskaitant apželdinimą; |
| --- | --- |

e)

pakelės aplinka, įskaitant apželdinimą;

| f) | stacionarios kliūtys pakelėje; |
| --- | --- |

f)

stacionarios kliūtys pakelėje;

| g) | saugių stovėjimo aikštelių įrengimas; |
| --- | --- |

g)

saugių stovėjimo aikštelių įrengimas;

| h) | pažeidžiami eismo dalyviai (pvz., pėstieji, dviratininkai, motociklininkai); |
| --- | --- |

h)

pažeidžiami eismo dalyviai (pvz., pėstieji, dviratininkai, motociklininkai);

| i) | transporto priemonę sulaikančių įrenginių naudotojui patogus pritaikymas (skiriamųjų juostų ir apsaugos tvorelių įrengimas siekiant sumažinti pavojų pažeidžiamiems eismo dalyviams). |
| --- | --- |

i)

transporto priemonę sulaikančių įrenginių naudotojui patogus pritaikymas (skiriamųjų juostų ir apsaugos tvorelių įrengimas siekiant sumažinti pavojų pažeidžiamiems eismo dalyviams).

| 3. | Etapui prieš kelio atidavimą eksploatuoti taikomi kriterijai:






  a) | eismo dalyvių saugumas ir matomumas įvairiomis sąlygomis (pvz., tamsiu paros metu ar esant normalioms oro sąlygoms); |
| --- | --- | --- |

3.

Etapui prieš kelio atidavimą eksploatuoti taikomi kriterijai:

a)

eismo dalyvių saugumas ir matomumas įvairiomis sąlygomis (pvz., tamsiu paros metu ar esant normalioms oro sąlygoms);

| b) | kelio ženklų ir ženklinimo matomumas; |
| --- | --- |

b)

kelio ženklų ir ženklinimo matomumas;

| c) | kelio dangos būklė. |
| --- | --- |

c)

kelio dangos būklė.

| 4. | Ankstyviems eksploatavimo etapams taikomi kriterijai: kelių saugumo vertinimas atsižvelgiant į faktinį eismo dalyvių elgesį.
  Bet kuriame etape atliekant tikrinimus gali prireikti persvarstyti ankstesniuose etapuose taikytus kriterijus. |
| --- | --- |

4.

Ankstyviems eksploatavimo etapams taikomi kriterijai: kelių saugumo vertinimas atsižvelgiant į faktinį eismo dalyvių elgesį.

Bet kuriame etape atliekant tikrinimus gali prireikti persvarstyti ankstesniuose etapuose taikytus kriterijus.

---

III PRIEDAS

DIDELIO AVARINGUMO RUOŽŲ KLASIFIKAVIMAS IR TINKLO SAUGUMO LYGIŲ NUSTATYMAS

1.   Didelio avaringumo kelio ruožų nustatymas

Nustatant didelio avaringumo kelių ruožus atsižvelgiama, įvertinus eismo srautą, bent jau į eismo įvykių, kuriuose žuvo žmonių, per praėjusius metus tam tikrame kelio ruožo ilgio vienete arba, prireikus, sankirtose skaičių.

2.   Ruožų, skirtų analizei tinklo saugumo lygių nustatymo tikslais atlikti, nustatymas

Nustatant ruožus, skirtus tinklo saugumo lygių nustatymo analizei, atsižvelgiama į galimą eismo įvykių sąnaudų sumažinimą. Kelio ruožai klasifikuojami į kategorijas. Kiekvienos kategorijos kelio ruožai išnagrinėjami ir suklasifikuojami pagal su saugumu susijusius veiksnius, tokius kaip avaringumas, eismo srautas ir eismo rūšis.

Tinklo saugumo lygių nustatymo tikslais sudaromas prioritetinis visų kelių kategorijų kelio ruožų, kuriuose pagerinus infrastruktūrą tikėtini geri rezultatai, sąrašas.

3.   Vietoje apsilankiusių ekspertų grupių atliekamo vertinimo elementai:

| a) | kelio ruožo aprašymas; |
| --- | --- |

a)

kelio ruožo aprašymas;

| b) | nuoroda į galimas ankstesnes ataskaitas dėl to paties kelio ruožo; |
| --- | --- |

b)

nuoroda į galimas ankstesnes ataskaitas dėl to paties kelio ruožo;

| c) | galimų eismo įvykių protokolų analizė; |
| --- | --- |

c)

galimų eismo įvykių protokolų analizė;

| d) | eismo įvykių, žuvusių ir sunkiai sužalotų žmonių per trejus praėjusius metus skaičius; |
| --- | --- |

d)

eismo įvykių, žuvusių ir sunkiai sužalotų žmonių per trejus praėjusius metus skaičius;

| e) | įvairiais laikotarpiais įgyvendinamos galimos saugumo didinimo priemonės numatant, pvz.:






  — | pašalinti ar apsaugoti stacionarias kliūtis pakelėse, |
| --- | --- | --- |

e)

įvairiais laikotarpiais įgyvendinamos galimos saugumo didinimo priemonės numatant, pvz.:

—

pašalinti ar apsaugoti stacionarias kliūtis pakelėse,

| — | sumažinti greičio apribojimus ir aktyviau vykdyti greičio kontrolę vietiniu lygiu, |
| --- | --- |

—

sumažinti greičio apribojimus ir aktyviau vykdyti greičio kontrolę vietiniu lygiu,

| — | didinti matomumą įvairiomis oro ir apšvietimo sąlygomis, |
| --- | --- |

—

didinti matomumą įvairiomis oro ir apšvietimo sąlygomis,

| — | gerinti pakelės įrenginių, tokių kaip transporto priemonę sulaikantys įrenginiai, saugumo charakteristikas, |
| --- | --- |

—

gerinti pakelės įrenginių, tokių kaip transporto priemonę sulaikantys įrenginiai, saugumo charakteristikas,

| — | gerinti kelio ženklinimo (įskaitant triukšmo juostas), ženklų ir signalų nuoseklumą, matomumą, įskaitomumą ir išdėstymą, |
| --- | --- |

—

gerinti kelio ženklinimo (įskaitant triukšmo juostas), ženklų ir signalų nuoseklumą, matomumą, įskaitomumą ir išdėstymą,

| — | apsaugoti nuo akmenų griūčių, nuošliaužų ir sniego griūčių, |
| --- | --- |

—

apsaugoti nuo akmenų griūčių, nuošliaužų ir sniego griūčių,

| — | gerinti kelio dangos sukibimą ir (arba) grublėtumą, |
| --- | --- |

—

gerinti kelio dangos sukibimą ir (arba) grublėtumą,

| — | pertvarkyti kelio apribojimų sistemą, |
| --- | --- |

—

pertvarkyti kelio apribojimų sistemą,

| — | įrengti ir gerinti skiriamosios juostos apsaugą, |
| --- | --- |

—

įrengti ir gerinti skiriamosios juostos apsaugą,

| — | keisti lenkimo schemas, |
| --- | --- |

—

keisti lenkimo schemas,

| — | tobulinti sankryžas viename lygyje, įskaitant geležinkelio pervažas, |
| --- | --- |

—

tobulinti sankryžas viename lygyje, įskaitant geležinkelio pervažas,

| — | keisti trasą, |
| --- | --- |

—

keisti trasą,

| — | keisti kelio plotį, įrengti sustiprintus kelkraščius, |
| --- | --- |

—

keisti kelio plotį, įrengti sustiprintus kelkraščius,

| — | įdiegti eismo valdymo ir kontrolės sistemą, |
| --- | --- |

—

įdiegti eismo valdymo ir kontrolės sistemą,

| — | sumažinti galimą konfliktą su labiausiai pažeidžiamais eismo dalyviais, |
| --- | --- |

—

sumažinti galimą konfliktą su labiausiai pažeidžiamais eismo dalyviais,

| — | atnaujinti kelią pagal esamus projektavimo standartus, |
| --- | --- |

—

atnaujinti kelią pagal esamus projektavimo standartus,

| — | atstatyti ar keisti kelio dangą, |
| --- | --- |

—

atstatyti ar keisti kelio dangą,

| — | naudoti pažangiuosius kelio ženklus, |
| --- | --- |

—

naudoti pažangiuosius kelio ženklus,

| — | gerinti pažangiąsias transporto sistemas ir telematikos paslaugas suderinamumo, avariniais ir signalizavimo tikslais. |
| --- | --- |

—

gerinti pažangiąsias transporto sistemas ir telematikos paslaugas suderinamumo, avariniais ir signalizavimo tikslais.

---

IV PRIEDAS

EISMO ĮVYKIŲ PROTOKOLUOSE NURODYTA INFORMACIJA APIE EISMO ĮVYKĮ

Eismo įvykių protokoluose pateikiami šie elementai:

| 1) | kuo tikslesnė eismo įvykio vieta; |
| --- | --- |

1)

kuo tikslesnė eismo įvykio vieta;

| 2) | eismo įvykio vietos nuotraukos ir (arba) schemos; |
| --- | --- |

2)

eismo įvykio vietos nuotraukos ir (arba) schemos;

| 3) | eismo įvykio data ir valanda; |
| --- | --- |

3)

eismo įvykio data ir valanda;

| 4) | informacija apie kelią, tokia kaip vietovės pobūdis, kelio tipas, susidūrimo pobūdis, įskaitant signalus, ženklinimą, kelio paviršių, atšvietimą ir oro sąlygas, greičio apribojimą ir pakelės kliūtis; |
| --- | --- |

4)

informacija apie kelią, tokia kaip vietovės pobūdis, kelio tipas, susidūrimo pobūdis, įskaitant signalus, ženklinimą, kelio paviršių, atšvietimą ir oro sąlygas, greičio apribojimą ir pakelės kliūtis;

| 5) | eismo įvykio sunkumas, nurodant žuvusiųjų ir sužalotų asmenų skaičių, jei galima, pagal bendrus kriterijus, kurie bus nustatyti pagal 13 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu; |
| --- | --- |

5)

eismo įvykio sunkumas, nurodant žuvusiųjų ir sužalotų asmenų skaičių, jei galima, pagal bendrus kriterijus, kurie bus nustatyti pagal 13 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu;

| 6) | eismo įvykio dalyvių apibūdinimas, pavyzdžiui, amžius, lytis, tautybė, girtumo laipsnis, naudojo ar nenaudojo saugos priemones; |
| --- | --- |

6)

eismo įvykio dalyvių apibūdinimas, pavyzdžiui, amžius, lytis, tautybė, girtumo laipsnis, naudojo ar nenaudojo saugos priemones;

| 7) | duomenys apie eismo įvykyje dalyvavusias transporto priemones (rūšis, amžius, registravimo valstybė, saugos įranga (jei yra), paskutinės techninės apžiūros data pagal taikomus teisės aktus); |
| --- | --- |

7)

duomenys apie eismo įvykyje dalyvavusias transporto priemones (rūšis, amžius, registravimo valstybė, saugos įranga (jei yra), paskutinės techninės apžiūros data pagal taikomus teisės aktus);

| 8) | duomenys apie eismo įvykį, pavyzdžiui, eismo įvykio rūšis, susidūrimo pobūdis ir vairuotojo manevravimas; |
| --- | --- |

8)

duomenys apie eismo įvykį, pavyzdžiui, eismo įvykio rūšis, susidūrimo pobūdis ir vairuotojo manevravimas;

| 9) | kai įmanoma, informacija apie laiko tarpą, praėjusį tarp eismo įvykio ir jo užregistravimo arba gelbėjimo tarnybos atvykimo. |
| --- | --- |

9)

kai įmanoma, informacija apie laiko tarpą, praėjusį tarp eismo įvykio ir jo užregistravimo arba gelbėjimo tarnybos atvykimo.

---

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/68 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/68

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2008/109/EB

2008 m. lapkričio 28 d.

iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje IV priedą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ar augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo Bendrijoje (1), ypač į jos 14 straipsnio antros pastraipos d punktą,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2000/29/EB IV priede yra nustatyti specialieji reikalavimai, taikomi medinei pakavimo medžiagai ir medienai, naudojamai į Bendriją įvežamam ne medienos kroviniui pleištuoti arba jį paremti. Jie pagrįsti Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Tarptautiniu fitosanitarijos priemonių standartu (ISPM) Nr. 15 dėl medinės pakavimo medžiagos reguliavimo tarptautinėje prekyboje gairių (2). |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2000/29/EB IV priede yra nustatyti specialieji reikalavimai, taikomi medinei pakavimo medžiagai ir medienai, naudojamai į Bendriją įvežamam ne medienos kroviniui pleištuoti arba jį paremti. Jie pagrįsti Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Tarptautiniu fitosanitarijos priemonių standartu (ISPM) Nr. 15 dėl medinės pakavimo medžiagos reguliavimo tarptautinėje prekyboje gairių (2).

| (2) | Be pagal ISPM Nr. 15 patvirtintų reikalavimų, Direktyvos 2000/29/EB IV priede yra nustatytas reikalavimas, kad visa importuojama medinė pakavimo medžiaga turi būti pagaminta iš medienos, nuo kurios nuskusta žievė. Žievės nuskutimo reikalavimo taikymas buvo du kartus atidėtas. |
| --- | --- |

(2)

Be pagal ISPM Nr. 15 patvirtintų reikalavimų, Direktyvos 2000/29/EB IV priede yra nustatytas reikalavimas, kad visa importuojama medinė pakavimo medžiaga turi būti pagaminta iš medienos, nuo kurios nuskusta žievė. Žievės nuskutimo reikalavimo taikymas buvo du kartus atidėtas.

| (3) | Bendrija paprašė peržiūrėti ISPM Nr. 15, siekdama į jį įtraukti reikalavimą, kuris išsklaidytų Bendrijos susirūpinimą dėl rizikos, kurią kelia ant tarptautinėje prekyboje naudojamos medinės pakavimo medžiagos esanti žievė. |
| --- | --- |

(3)

Bendrija paprašė peržiūrėti ISPM Nr. 15, siekdama į jį įtraukti reikalavimą, kuris išsklaidytų Bendrijos susirūpinimą dėl rizikos, kurią kelia ant tarptautinėje prekyboje naudojamos medinės pakavimo medžiagos esanti žievė.

| (4) | Pagal Tarptautinę augalų apsaugos konvenciją (toliau – TAAK) įsteigta Techninė miško augalų karantino ekspertų grupė (toliau – TMAKEG), kurią sudaro tarptautiniu lygmeniu pripažinti miškininkystės ekspertai, išnagrinėjo turimus mokslinių tyrimų duomenis apie fitosanitarinę riziką, kurią kelia ant medinės pakavimo medžiagos esanti žievė. TMAKEG padarė išvadą, kad reikalavimas tarptautinėje prekyboje naudoti bežievę medinę pakavimo medžiagą, kuriai nustatomas tikslus leistinas smulkių žievės gabalėlių likučių kiekis, taip užtikrinant, kad fitosanitarinė rizika neviršytų leistinos ribos, yra techniškai pagrįstas ir kad toks reikalavimas turėtų būti įtrauktas į peržiūrėtą ISPM Nr. 15. |
| --- | --- |

(4)

Pagal Tarptautinę augalų apsaugos konvenciją (toliau – TAAK) įsteigta Techninė miško augalų karantino ekspertų grupė (toliau – TMAKEG), kurią sudaro tarptautiniu lygmeniu pripažinti miškininkystės ekspertai, išnagrinėjo turimus mokslinių tyrimų duomenis apie fitosanitarinę riziką, kurią kelia ant medinės pakavimo medžiagos esanti žievė. TMAKEG padarė išvadą, kad reikalavimas tarptautinėje prekyboje naudoti bežievę medinę pakavimo medžiagą, kuriai nustatomas tikslus leistinas smulkių žievės gabalėlių likučių kiekis, taip užtikrinant, kad fitosanitarinė rizika neviršytų leistinos ribos, yra techniškai pagrįstas ir kad toks reikalavimas turėtų būti įtrauktas į peržiūrėtą ISPM Nr. 15.

| (5) | Siekiant apsaugoti Bendrijos teritoriją nuo kenksmingųjų organizmų įvežimo į ją, Bendrijos reikalavimai dėl žievės buvimo ant medinės pakavimo medžiagos ir pagalbinės medienos turėtų būti suderinti su TMAKEG techninėmis išvadomis nelaukiant, kol TAAK Fitosanitarijos priemonių komisija patvirtins peržiūrėtą ISPM Nr. 15. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant apsaugoti Bendrijos teritoriją nuo kenksmingųjų organizmų įvežimo į ją, Bendrijos reikalavimai dėl žievės buvimo ant medinės pakavimo medžiagos ir pagalbinės medienos turėtų būti suderinti su TMAKEG techninėmis išvadomis nelaukiant, kol TAAK Fitosanitarijos priemonių komisija patvirtins peržiūrėtą ISPM Nr. 15.

| (6) | Todėl tikslinga suderinti žievės skutimo reikalavimą su techniškai pagrįstu leistino žievės likučių kiekio reikalavimu. |
| --- | --- |

(6)

Todėl tikslinga suderinti žievės skutimo reikalavimą su techniškai pagrįstu leistino žievės likučių kiekio reikalavimu.

| (7) | Todėl Direktyvos 2000/29/EB IV priedą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(7)

Todėl Direktyvos 2000/29/EB IV priedą reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (8) | Komisijos direktyva 2006/14/EB (3), iš dalies keičiančia Direktyvos 2000/29/EB IV priedą, nustatytas reikalavimas, kad medinę pakavimo medžiagą būtina gaminti iš apvaliosios medienos, nuo kurios nuskusta žievė, bus taikomas nuo 2009 m. sausio 1 d. Todėl būtina, kad šioje direktyvoje numatytos priemonės taip pat būtų taikomos nuo 2009 m. sausio 1 d. Tačiau, siekiant leisti trečiosioms šalims atlikti būtinus pakeitimus, tikslinga numatyti, kad žievės šalinimo reikalavimas būtų taikomas nuo 2009 m. liepos 1 d. |
| --- | --- |

(8)

Komisijos direktyva 2006/14/EB (3), iš dalies keičiančia Direktyvos 2000/29/EB IV priedą, nustatytas reikalavimas, kad medinę pakavimo medžiagą būtina gaminti iš apvaliosios medienos, nuo kurios nuskusta žievė, bus taikomas nuo 2009 m. sausio 1 d. Todėl būtina, kad šioje direktyvoje numatytos priemonės taip pat būtų taikomos nuo 2009 m. sausio 1 d. Tačiau, siekiant leisti trečiosioms šalims atlikti būtinus pakeitimus, tikslinga numatyti, kad žievės šalinimo reikalavimas būtų taikomas nuo 2009 m. liepos 1 d.

| (9) | Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2000/29/EB IV priedas iš dalies keičiamas pagal šios direktyvos priedo tekstą.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais, įsigaliojusiais ne vėliau kaip iki 2008 m. gruodžio 31 d., įgyvendinama ši direktyva. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikmenų lentelę.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2009 m. sausio 1 d.

Priimdamos šias nuostatas valstybės narės daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės Komisijai pateikia šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja trečią dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 28 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 169, 2000 7 10, p. 1.

1

(2)  ISPM Nr. 15, 2002 m. kovas, FAO, Roma.

2

(3)  OL L 34, 2006 2 7, p. 24.

3

---

PRIEDAS

Direktyvos 2000/29/EB IV priedo A dalies I skirsnis iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 punktas pakeičiamas taip:












  2. | Medinė pakavimo medžiaga pakavimo dėžių, dėžučių, rėmų, statinių ir panašios taros, padėklų, dėžinių padėklų ir kitų krovimo skydų, padėklų apvadų pavidalu, faktiškai naudojamų pervežant visų rūšių objektus, išskyrus medienos žaliavą, kurios storis yra 6 mm arba mažesnis, ir apdorota mediena, pagaminta apdorojant klijais, termiškai ir slėgiu arba jų deriniu, iš trečiųjų šalių, išskyrus Šveicariją |
| --- | --- | --- |

1)

2 punktas pakeičiamas taip:

2.

Medinė pakavimo medžiaga pakavimo dėžių, dėžučių, rėmų, statinių ir panašios taros, padėklų, dėžinių padėklų ir kitų krovimo skydų, padėklų apvadų pavidalu, faktiškai naudojamų pervežant visų rūšių objektus, išskyrus medienos žaliavą, kurios storis yra 6 mm arba mažesnis, ir apdorota mediena, pagaminta apdorojant klijais, termiškai ir slėgiu arba jų deriniu, iš trečiųjų šalių, išskyrus Šveicariją

Medinė pakavimo medžiaga yra:

| — | be žievės, išskyrus bet kokį atskirų žievės gabalėlių skaičių, jeigu jie yra mažesni nei 3 cm pločio (neatsižvelgiant į jų ilgį) arba yra didesni nei 3 cm pločio, o jų bendras plotas yra ne didesnis kaip 50 kvadratinių centimetrų, ir |
| --- | --- |

—

be žievės, išskyrus bet kokį atskirų žievės gabalėlių skaičių, jeigu jie yra mažesni nei 3 cm pločio (neatsižvelgiant į jų ilgį) arba yra didesni nei 3 cm pločio, o jų bendras plotas yra ne didesnis kaip 50 kvadratinių centimetrų, ir

| — | apdorota vienu iš patvirtintų apdorojimo būdų, nustatytų FAO Tarptautinio fitosanitarijos priemonių standarto Nr. 15 dėl medinės pakavimo medžiagos reguliavimo tarptautinėje prekyboje gairių I priede, ir |
| --- | --- |

—

apdorota vienu iš patvirtintų apdorojimo būdų, nustatytų FAO Tarptautinio fitosanitarijos priemonių standarto Nr. 15 dėl medinės pakavimo medžiagos reguliavimo tarptautinėje prekyboje gairių I priede, ir

| — | ženklinama, kaip nustatyta FAO Tarptautiniame fitosanitarijos priemonių standarte Nr. 15 dėl medinės pakavimo medžiagos reguliavimo tarptautinėje prekyboje gairių, nurodant, kad medinė pakavimo medžiaga apdorota patvirtintu fitosanitarinio apdorojimo būdu. |
| --- | --- |

—

ženklinama, kaip nustatyta FAO Tarptautiniame fitosanitarijos priemonių standarte Nr. 15 dėl medinės pakavimo medžiagos reguliavimo tarptautinėje prekyboje gairių, nurodant, kad medinė pakavimo medžiaga apdorota patvirtintu fitosanitarinio apdorojimo būdu.

Pirmoji įtrauka taikoma tik nuo 2009 m. liepos 1 d.

| 2) | 8 punktas pakeičiamas taip:












  8. | Mediena, naudojama ne medienos kroviniui pleištuoti arba paremti, įskaitant medieną, praradusią natūralaus rąsto pavidalą, išskyrus medienos žaliavą, kurios storis yra 6 mm arba mažesnis, ir apdorota mediena, pagaminta apdorojant klijais, termiškai ir slėgiu arba jų deriniu, iš trečiųjų šalių, išskyrus Šveicariją. |
| --- | --- | --- |

2)

8 punktas pakeičiamas taip:

8.

Mediena, naudojama ne medienos kroviniui pleištuoti arba paremti, įskaitant medieną, praradusią natūralaus rąsto pavidalą, išskyrus medienos žaliavą, kurios storis yra 6 mm arba mažesnis, ir apdorota mediena, pagaminta apdorojant klijais, termiškai ir slėgiu arba jų deriniu, iš trečiųjų šalių, išskyrus Šveicariją.

Mediena yra:

| — | be žievės, išskyrus bet kokį atskirų žievės gabalėlių skaičių, jeigu jie yra mažesni nei 3 cm pločio (neatsižvelgiant į jų ilgį) arba yra didesni nei 3 cm, o jų bendras plotas yra ne didesnis kaip 50 kvadratinių centimetrų, ir |
| --- | --- |

—

be žievės, išskyrus bet kokį atskirų žievės gabalėlių skaičių, jeigu jie yra mažesni nei 3 cm pločio (neatsižvelgiant į jų ilgį) arba yra didesni nei 3 cm, o jų bendras plotas yra ne didesnis kaip 50 kvadratinių centimetrų, ir

| — | apdorota vienu iš patvirtintų apdorojimo būdų, nustatytų FAO Tarptautinio fitosanitarijos priemonių standarto Nr. 15 dėl medinės pakavimo medžiagos reguliavimo tarptautinėje prekyboje gairių I priede, ir |
| --- | --- |

—

apdorota vienu iš patvirtintų apdorojimo būdų, nustatytų FAO Tarptautinio fitosanitarijos priemonių standarto Nr. 15 dėl medinės pakavimo medžiagos reguliavimo tarptautinėje prekyboje gairių I priede, ir

| — | ženklinama, kaip nustatyta FAO Tarptautiniame fitosanitarijos priemonių standarte Nr. 15 dėl medinės pakavimo medžiagos reguliavimo tarptautinėje prekyboje gairių, nurodant, kad mediena apdorota patvirtintu fitosanitarinio apdorojimo būdu. |
| --- | --- |

—

ženklinama, kaip nustatyta FAO Tarptautiniame fitosanitarijos priemonių standarte Nr. 15 dėl medinės pakavimo medžiagos reguliavimo tarptautinėje prekyboje gairių, nurodant, kad mediena apdorota patvirtintu fitosanitarinio apdorojimo būdu.

Pirmoji įtrauka taikoma tik nuo 2009 m. liepos 1 d.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/71

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2008 m. lapkričio 26 d.

iš dalies keičiantis Sprendimą 2003/61/EB, leidžiantį tam tikroms valstybėms narėms laikinai taikyti nuo kai kurių Tarybos direktyvos 2000/29/EB nuostatų leidžiančias nukrypti nuostatas dėl kai kurių Kanados provincijų kilmės sėklinių bulvių

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 7317)

(Tekstas autentiškas tik graikų, ispanų, italų, maltiečių ir portugalų kalbomis)

(2008/891/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (1), ypač į jos 15 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Direktyvą 2000/29/EB, Kanados kilmės sėklinės bulvės negali būti įvežamos į Bendriją. Tačiau toje direktyvoje yra numatytos nuo šios taisyklės leidžiančios nukrypti nuostatos, jeigu nekyla kenksmingų organizmų paplitimo grėsmė. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Direktyvą 2000/29/EB, Kanados kilmės sėklinės bulvės negali būti įvežamos į Bendriją. Tačiau toje direktyvoje yra numatytos nuo šios taisyklės leidžiančios nukrypti nuostatos, jeigu nekyla kenksmingų organizmų paplitimo grėsmė.

| (2) | Komisijos sprendime 2003/61/EB (2) yra nustatyta leidžianti nukrypti nuostata dėl kai kurių Kanados provincijų kilmės sėklinių bulvių importo į Graikiją, Ispaniją, Italiją, Kiprą, Maltą ir Portugaliją, laikantis tam tikrų sąlygų. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos sprendime 2003/61/EB (2) yra nustatyta leidžianti nukrypti nuostata dėl kai kurių Kanados provincijų kilmės sėklinių bulvių importo į Graikiją, Ispaniją, Italiją, Kiprą, Maltą ir Portugaliją, laikantis tam tikrų sąlygų.

| (3) | Portugalija paprašė pratęsti šios leidžiančios nukrypti nuostatos galiojimą. |
| --- | --- |

(3)

Portugalija paprašė pratęsti šios leidžiančios nukrypti nuostatos galiojimą.

| (4) | Aplinkybės, pateisinusios leidžiančios nukrypti nuostatos taikymą, lieka nepakitusios, todėl leidžianti nukrypti nuostata turėtų būti taikoma toliau. |
| --- | --- |

(4)

Aplinkybės, pateisinusios leidžiančios nukrypti nuostatos taikymą, lieka nepakitusios, todėl leidžianti nukrypti nuostata turėtų būti taikoma toliau.

| (5) | Todėl Sprendimą 2003/61/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(5)

Todėl Sprendimą 2003/61/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (6) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2003/61/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnio 2 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | bulvių pardavimo sezonams nuo 2003 m. vasario 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d., nuo 2003 m. gruodžio 1 d. iki 2004 m. kovo 31 d., nuo 2004 m. gruodžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d., nuo 2005 m. gruodžio 1 d. iki 2006 m. kovo 31 d., nuo 2006 m. gruodžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d., nuo 2007 m. gruodžio 1 d. iki 2008 m. kovo 31 d., nuo 2008 m. gruodžio 1 d. iki 2009 m. kovo 31 d., nuo 2009 m. gruodžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. ir nuo 2010 m. gruodžio 1 d. iki 2011 m. kovo 31 d.“ |
| --- | --- | --- |

1)

1 straipsnio 2 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

bulvių pardavimo sezonams nuo 2003 m. vasario 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d., nuo 2003 m. gruodžio 1 d. iki 2004 m. kovo 31 d., nuo 2004 m. gruodžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d., nuo 2005 m. gruodžio 1 d. iki 2006 m. kovo 31 d., nuo 2006 m. gruodžio 1 d. iki 2007 m. kovo 31 d., nuo 2007 m. gruodžio 1 d. iki 2008 m. kovo 31 d., nuo 2008 m. gruodžio 1 d. iki 2009 m. kovo 31 d., nuo 2009 m. gruodžio 1 d. iki 2010 m. kovo 31 d. ir nuo 2010 m. gruodžio 1 d. iki 2011 m. kovo 31 d.“

| 2) | 15 straipsnyje data „2008 m. kovo 31 d.“ pakeičiama data „2011 m. kovo 31 d.“ |
| --- | --- |

2)

15 straipsnyje data „2008 m. kovo 31 d.“ pakeičiama data „2011 m. kovo 31 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai, Ispanijos Karalystei, Italijos Respublikai, Kipro Respublikai, Maltos Respublikai ir Portugalijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 26 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 169, 2000 7 10, p. 1.

1

(2)  OL L 23, 2003 1 28, p. 31.

2

---

Europos centrinis bankas

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/73 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/73

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS

2008 m. spalio 28 d.

dėl Europos centrinio banko privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo pereinamojo laikotarpio nuostatų įvedus eurą Slovakijoje

(ECB/2008/14)

(2008/892/EB)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VYKDOMOJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 19 straipsnio 1 dalį ir 47 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2531/98 dėl Europos centrinio banko privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (1),

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 12 d. Europos centrinio banko reglamentą (EB) Nr. 1745/2003 dėl privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (ECB/2003/9) (2),

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos centrinio banko teisių taikyti sankcijas (3),

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (4), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 6 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 2001 m. lapkričio 22 d. Europos centrinio banko reglamentą (EB) Nr. 2423/2001 dėl pinigų finansinių institucijų sektoriaus konsoliduoto balanso (ECB/2001/13) (5),

kadangi:

| (1) | 2009 m. sausio 1 d. Slovakijos vykdomas euro įvedimas reiškia, kad Slovakijoje esančioms kredito įstaigoms ir jų filialams nuo tos dienos taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. sausio 1 d. Slovakijos vykdomas euro įvedimas reiškia, kad Slovakijoje esančioms kredito įstaigoms ir jų filialams nuo tos dienos taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai.

| (2) | Siekiant integruoti šiuos subjektus į Eurosistemos privalomųjų atsargų sistemą reikia priimti pereinamojo laikotarpio nuostatas, kad būtų užtikrinta sklandi integracija, nesudarant neproporcingos naštos dalyvaujančiose valstybėse narėse, įskaitant ir Slovakiją, esančioms kredito įstaigoms. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant integruoti šiuos subjektus į Eurosistemos privalomųjų atsargų sistemą reikia priimti pereinamojo laikotarpio nuostatas, kad būtų užtikrinta sklandi integracija, nesudarant neproporcingos naštos dalyvaujančiose valstybėse narėse, įskaitant ir Slovakiją, esančioms kredito įstaigoms.

| (3) | ECBS statuto 5 straipsnis kartu su Europos bendrijos steigimo sutarties 10 straipsniu įpareigoja valstybes nares nacionaliniu lygiu parengti ir įgyvendinti visas atitinkamas priemones, kad būtų renkama statistinė informacija, reikalinga ECB statistinės atskaitomybės reikalavimams vykdyti, ir užtikrintas savalaikis pasirengimas statistikos srityje euro įsivedimui, |
| --- | --- |

(3)

ECBS statuto 5 straipsnis kartu su Europos bendrijos steigimo sutarties 10 straipsniu įpareigoja valstybes nares nacionaliniu lygiu parengti ir įgyvendinti visas atitinkamas priemones, kad būtų renkama statistinė informacija, reikalinga ECB statistinės atskaitomybės reikalavimams vykdyti, ir užtikrintas savalaikis pasirengimas statistikos srityje euro įsivedimui,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime terminai „įstaiga“, „privalomųjų atsargų reikalavimas“, „laikymo laikotarpis“, „atsargų bazė“ ir „dalyvaujanti valstybė narė“ turi tokią pačią reikšmę kaip Reglamente (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9).

2 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos Slovakijoje esančioms įstaigoms

1.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 7 straipsnio, pereinamasis laikymo laikotarpis Slovakijoje esančioms įstaigoms trunka nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2009 m. sausio 20 d.

2.   Kiekvienos Slovakijoje esančios įstaigos atsargų bazė pereinamuoju laikymo laikotarpiu nustatoma pagal jos 2008 m. spalio 31 d. balanso dalis. Slovakijoje esančios įstaigos pateikia Národná banka Slovenska ataskaitą apie savo atsargų bazę vadovaudamosi ECB pinigų ir bankų statistikos atskaitomybės sistema, nustatyta Reglamente (EB) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13). Slovakijoje esančios įstaigos, kurios naudojasi Reglamento (EB) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) 2 straipsnio 2 dalyje numatyta leidžiančia nukrypti nuostata, pereinamajam laikymo laikotarpiui atsargų bazę skaičiuoja pagal savo 2008 m. rugsėjo 30 d. balansą.

3.   Pereinamuoju laikymo laikotarpiu tokios įstaigos privalomąsias atsargas skaičiuoja arba Slovakijoje esanti įstaiga, arba Národná banka Slovenska. Privalomąsias atsargas skaičiuojanti šalis pateikia savo apskaičiavimą kitai šaliai, suteikdama pastarajai pakankamai laiko jį patikrinti ir pateikti patikslinimus. Abi šalys patvirtina apskaičiuotas privalomąsias atsargas, įskaitant visus jų patikslinimus, jei jų yra, ne vėliau kaip 2008 m. gruodžio 9 d. Jei šalis, kuriai buvo pranešta, nepatvirtina privalomųjų atsargų sumos iki 2008 m. gruodžio 9 d., laikoma, kad buvo pripažinta, jog apskaičiuota suma taikoma pereinamajam laikymo laikotarpiui.

4.   3 straipsnio 2–4 dalių nuostatos mutatis mutandis taikomos Slovakijoje esančioms įstaigoms: savo pradiniais laikymo laikotarpiais šios įstaigos gali išskaityti iš savo atsargų bazių visus Slovakijoje esančioms įstaigoms turimus įsipareigojimus, nors tuo metu, kai skaičiuojamos privalomosios atsargos, tokių įstaigų nėra Reglamento (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 2 straipsnio 3 dalyje minimame įstaigų, kurioms taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, sąraše.

3 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos įstaigoms, esančioms kitose dalyvaujančiose valstybėse narėse

1.   Pereinamojo laikymo laikotarpio taikymas Slovakijoje esančioms įstaigoms nedaro poveikio laikymo laikotarpiui, pagal Reglamento (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 7 straipsnį taikomam kitose dalyvaujančiose valstybėse narėse esančioms įstaigoms.

2.   Kitose dalyvaujančiose valstybėse narėse esančios įstaigos gali nuspręsti laikymo laikotarpiais nuo 2008 m. gruodžio 10 d. iki 2009 m. sausio 20 d. ir nuo 2009 m. sausio 21 d. iki vasario 10 d. išskaityti iš savo atsargų bazės visus Slovakijoje esančioms įstaigoms turimus įsipareigojimus, net jei tuo metu, kai skaičiuojamos privalomosios atsargos, tokių įstaigų nėra Reglamento (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 2 straipsnio 3 dalyje minimame įstaigų, kurioms taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, sąraše.

3.   Kitose dalyvaujančiose valstybėse narėse esančios įstaigos, kurios pageidauja išskaityti Slovakijoje esančioms įstaigoms turimus įsipareigojimus, laikymo laikotarpiais nuo 2008 m. gruodžio 10 d. iki 2009 m. sausio 20 d. ir nuo 2009 m. sausio 21 d. iki vasario 10 d. skaičiuoja savo privalomąsias atsargas atitinkamai pagal savo 2008 m. spalio 31 d. ir lapkričio 30 d. balansą ir pagal Reglamento (EB) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) I priedo 1 lentelės 5 išnašą pateikia lentelę, parodydamos Slovakijoje esančias įstaigas kaip tokias, kurioms jau taikoma ECB privalomųjų atsargų sistema.

Tai nepažeidžia įstaigų pareigos pateikti atitinkamų laikotarpių statistinę informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) I priedo 1 lentelę, vis dar parodant Slovakijoje esančias įstaigas kaip bankus, esančius „Kitose šalyse“.

Lentelės pateikiamos Reglamente (EB) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) nustatytu laiku ir tvarka.

4.   Laikymo laikotarpiais, prasidedančiais 2008 m. gruodžio mėn., 2009 m. sausio mėn. ir vasario mėn., kitose dalyvaujančiose valstybėse narėse esančios įstaigos, besinaudojančios Reglamento (EB) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) 2 straipsnio 2 dalyje numatyta leidžiančia nukrypti nuostata, ir pageidaujančios išskaityti Slovakijoje esančioms įstaigoms turimus įsipareigojimus, savo privalomąsias atsargas skaičiuoja pagal savo 2008 m. rugsėjo 30 d. balansą ir pateikia lentelę pagal Reglamento (EB) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) I priedo 1 lentelės 5 išnašą, parodydamos Slovakijoje esančias įstaigas kaip tokias, kurioms jau taikoma ECB privalomųjų atsargų sistema.

Tai nepažeidžia įstaigų pareigos pateikti atitinkamų laikotarpių statistinę informaciją pagal Reglamento (EB) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) I priedo 1 lentelę, vis dar parodant Slovakijoje esančias įstaigas kaip bankus, esančius „Kitose šalyse“.

Lentelės pateikiamos Reglamente (EB) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) nustatytu laiku ir tvarka.

4 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

1.   Šis sprendimas skirtas Národná banka Slovenska, Slovakijoje esančioms įstaigoms ir kitose dalyvaujančiose valstybėse narėse esančioms įstaigoms.

2.   Šis sprendimas įsigalioja 2008 m. lapkričio 1 d.

3.   Jeigu šiame sprendime nėra specialiųjų nuostatų, taikomos reglamentų (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) ir (EB) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) nuostatos.

Priimta Frankfurte prie Maino, 2008 m. spalio 28 d.

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 318, 1998 11 27, p. 1.

1

(2)  OL L 250, 2003 10 2, p. 10.

2

(3)  OL L 318, 1998 11 27, p. 4.

3

(4)  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

4

(5)  OL L 333, 2001 12 17, p. 1.

5

---

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/76

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS

2008 m. lapkričio 17 d.

nustatantis bendrų Eurosistemos viešųjų pirkimų sistemą

(ECB/2008/17)

(2008/893/EB)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 105 ir 106 straipsnius,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį kartu su 3 straipsnio 1 dalimi, 5, 16 ir 24 straipsniais,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis ECBS statuto 12 straipsnio 1 dalimi, Valdančioji taryba nustato gaires ir priima sprendimus, kurie būtini užtikrinant Eurosistemai patikėtų uždavinių atlikimą. Taigi Valdančioji taryba turi teisę priimti sprendimus dėl Eurosistemos uždaviniams atlikti reikalingos pagalbinės veiklos, pavyzdžiui, prekių ir paslaugų viešųjų pirkimų, organizavimo. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis ECBS statuto 12 straipsnio 1 dalimi, Valdančioji taryba nustato gaires ir priima sprendimus, kurie būtini užtikrinant Eurosistemai patikėtų uždavinių atlikimą. Taigi Valdančioji taryba turi teisę priimti sprendimus dėl Eurosistemos uždaviniams atlikti reikalingos pagalbinės veiklos, pavyzdžiui, prekių ir paslaugų viešųjų pirkimų, organizavimo.

| (2) | Europos bendrijos viešųjų pirkimų teisės aktai leidžia kelių perkančiųjų organizacijų bendrus prekių ir paslaugų viešuosius pirkimus. Šis principas atsispindi 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (1) 15 konstatuojamojoje dalyje ir 11 straipsnyje, kuriuose numatytas tam tikrų centralizuotų pirkimų technologijų naudojimas. |
| --- | --- |

(2)

Europos bendrijos viešųjų pirkimų teisės aktai leidžia kelių perkančiųjų organizacijų bendrus prekių ir paslaugų viešuosius pirkimus. Šis principas atsispindi 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (1) 15 konstatuojamojoje dalyje ir 11 straipsnyje, kuriuose numatytas tam tikrų centralizuotų pirkimų technologijų naudojimas.

| (3) | Eurosistema siekia laikytis kainos naudingumo ir efektyvumo principų bei prekių ir paslaugų viešuosiuose pirkimuose siekti geriausio ekonominio pasiūlymo. Bendrus prekių ir paslaugų viešuosius pirkimus Valdančioji taryba laiko priemone šiems tikslams pasiekti, pasinaudojant sinergija ir masto ekonomija. |
| --- | --- |

(3)

Eurosistema siekia laikytis kainos naudingumo ir efektyvumo principų bei prekių ir paslaugų viešuosiuose pirkimuose siekti geriausio ekonominio pasiūlymo. Bendrus prekių ir paslaugų viešuosius pirkimus Valdančioji taryba laiko priemone šiems tikslams pasiekti, pasinaudojant sinergija ir masto ekonomija.

| (4) | Sukurdamas bendrų Eurosistemos viešųjų pirkimų sistemą, Europos centrinis bankas (ECB) siekia paskatinti ECB ir eurą įsivedusių valstybių narių nacionalinius centrinius bankus dalyvauti tokiuose bendruose viešuosiuose pirkimuose. |
| --- | --- |

(4)

Sukurdamas bendrų Eurosistemos viešųjų pirkimų sistemą, Europos centrinis bankas (ECB) siekia paskatinti ECB ir eurą įsivedusių valstybių narių nacionalinius centrinius bankus dalyvauti tokiuose bendruose viešuosiuose pirkimuose.

| (5) | Bendriems viešiesiems pirkimams koordinuoti Valdančioji taryba įkūrė Eurosistemos viešųjų pirkimų koordinavimo tarnybą (angl. Eurosystem Procurement Coordination Office, EPCO). Valdančioji taryba paskyrė Banque centrale du Luxembourg EPCO buveine nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(5)

Bendriems viešiesiems pirkimams koordinuoti Valdančioji taryba įkūrė Eurosistemos viešųjų pirkimų koordinavimo tarnybą (angl. Eurosystem Procurement Coordination Office, EPCO). Valdančioji taryba paskyrė Banque centrale du Luxembourg EPCO buveine nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d.

| (6) | Šis sprendimas neapriboja centrinių bankų galimybės prašyti EPCO paramos jiems vykdant tokius prekių ir paslaugų viešuosius pirkimus, kuriems šis sprendimas netaikomas. |
| --- | --- |

(6)

Šis sprendimas neapriboja centrinių bankų galimybės prašyti EPCO paramos jiems vykdant tokius prekių ir paslaugų viešuosius pirkimus, kuriems šis sprendimas netaikomas.

| (7) | Euro dar neįsivedusių valstybių narių nacionaliniai centriniai bankai gali būti suinteresuoti dalyvauti EPCO veikloje ir bendro pirkimo procedūrose, kurios vyks tokiomis pat sąlygomis, kokios taikomos centriniams bankams, |
| --- | --- |

(7)

Euro dar neįsivedusių valstybių narių nacionaliniai centriniai bankai gali būti suinteresuoti dalyvauti EPCO veikloje ir bendro pirkimo procedūrose, kurios vyks tokiomis pat sąlygomis, kokios taikomos centriniams bankams,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime:

| a) | Eurosistema – ECB ir eurą įsivedusių valstybių narių nacionaliniai centriniai bankai; |
| --- | --- |

a)

Eurosistema – ECB ir eurą įsivedusių valstybių narių nacionaliniai centriniai bankai;

| b) | Eurosistemos uždaviniai – pagal Sutartį ir ECBS statutą Eurosistemai patikėti uždaviniai; |
| --- | --- |

b)

Eurosistemos uždaviniai – pagal Sutartį ir ECBS statutą Eurosistemai patikėti uždaviniai;

| c) | centrinis bankas – ECB arba eurą įsivedusios valstybės narės nacionalinis centrinis bankas; |
| --- | --- |

c)

centrinis bankas – ECB arba eurą įsivedusios valstybės narės nacionalinis centrinis bankas;

| d) | vadovaujantysis centrinis bankas – centrinis bankas, kuris atsako už bendro pirkimo procedūros vedimą; |
| --- | --- |

d)

vadovaujantysis centrinis bankas – centrinis bankas, kuris atsako už bendro pirkimo procedūros vedimą;

| e) | priimantysis centrinis bankas – Valdančiosios tarybos paskirtas centrinis bankas, kuriame yra EPCO buveinė; |
| --- | --- |

e)

priimantysis centrinis bankas – Valdančiosios tarybos paskirtas centrinis bankas, kuriame yra EPCO buveinė;

| f) | EPCO iniciatyvinis komitetas – EPCO veiklai valdyti Valdančiosios tarybos sudarytas iniciatyvinis komitetas. EPCO iniciatyvinį komitetą sudaro po vieną narį iš kiekvieno centrinio banko, kuris parenkamas iš aukščiausiojo lygio darbuotojų, žinančių atitinkamos savo institucijos organizacinius ir strateginius klausimus ir turinčių patirties, ir viešųjų pirkimų ekspertai. EPCO iniciatyvinis komitetas per Vykdomąją valdybą atsiskaito Valdančiajai tarybai. ECB suteikia EPCO iniciatyviniam komitetui pirmininkavimą ir sekretoriatą; |
| --- | --- |

f)

EPCO iniciatyvinis komitetas – EPCO veiklai valdyti Valdančiosios tarybos sudarytas iniciatyvinis komitetas. EPCO iniciatyvinį komitetą sudaro po vieną narį iš kiekvieno centrinio banko, kuris parenkamas iš aukščiausiojo lygio darbuotojų, žinančių atitinkamos savo institucijos organizacinius ir strateginius klausimus ir turinčių patirties, ir viešųjų pirkimų ekspertai. EPCO iniciatyvinis komitetas per Vykdomąją valdybą atsiskaito Valdančiajai tarybai. ECB suteikia EPCO iniciatyviniam komitetui pirmininkavimą ir sekretoriatą;

| g) | bendro pirkimo procedūra – prekių ir paslaugų bendrų viešųjų pirkimų procedūra, kurią bendro pirkimo procedūroje dalyvaujančių centrinių bankų naudai vykdo vadovaujantysis centrinis bankas. |
| --- | --- |

g)

bendro pirkimo procedūra – prekių ir paslaugų bendrų viešųjų pirkimų procedūra, kurią bendro pirkimo procedūroje dalyvaujančių centrinių bankų naudai vykdo vadovaujantysis centrinis bankas.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis sprendimas taikomas centrinių bankų bendriems viešiesiems prekių ir paslaugų, kurios yra būtinos Eurosistemos uždaviniams atlikti, pirkimams.

2.   Centrinių bankų dalyvavimas EPCO veikloje ir bendro pirkimo procedūrose yra savanoriškas.

3.   Šis sprendimas nepažeidžia 2004 m. rugsėjo 16 d. Gairių ECB/2004/18 dėl eurų banknotų pirkimo (2).

3 straipsnis

Eurosistemos viešųjų pirkimų koordinavimo tarnyba

1.   EPCO vykdo šiuos uždavinius:

| a) | sudaro sąlygas geriausiai viešųjų pirkimų praktikai Eurosistemoje įtvirtinti; |
| --- | --- |

a)

sudaro sąlygas geriausiai viešųjų pirkimų praktikai Eurosistemoje įtvirtinti;

| b) | vysto bendriems viešiesiems pirkimams reikalingą infrastruktūrą (pvz., įgūdžius, funkcinius įrankius, informacines sistemas, procesus); |
| --- | --- |

b)

vysto bendriems viešiesiems pirkimams reikalingą infrastruktūrą (pvz., įgūdžius, funkcinius įrankius, informacines sistemas, procesus);

| c) | remdamasi centrinių bankų EPCO nurodytais viešųjų pirkimų poreikiais, nustato galimus bendrų viešųjų pirkimų atvejus, kuriems šis sprendimas taikomas arba netaikomas; |
| --- | --- |

c)

remdamasi centrinių bankų EPCO nurodytais viešųjų pirkimų poreikiais, nustato galimus bendrų viešųjų pirkimų atvejus, kuriems šis sprendimas taikomas arba netaikomas;

| d) | remdamasi c punkte nurodytu įvertinimu, parengia ir prireikus atnaujina bendro pirkimo procedūrų metinį viešųjų pirkimų planą; |
| --- | --- |

d)

remdamasi c punkte nurodytu įvertinimu, parengia ir prireikus atnaujina bendro pirkimo procedūrų metinį viešųjų pirkimų planą;

| e) | bendradarbiaudama su bendro pirkimo procedūroje dalyvaujančiais centriniais bankais, rengia bendrus reikalavimus; |
| --- | --- |

e)

bendradarbiaudama su bendro pirkimo procedūroje dalyvaujančiais centriniais bankais, rengia bendrus reikalavimus;

| f) | padeda centriniams bankams bendro pirkimo procedūrose; |
| --- | --- |

f)

padeda centriniams bankams bendro pirkimo procedūrose;

| g) | padeda centriniams bankams viešuosiuose pirkimuose, susijusiuose su bendrais Europos centrinių bankų sistemos projektais, jei to prašo projektui vadovaujantis centrinis bankas. |
| --- | --- |

g)

padeda centriniams bankams viešuosiuose pirkimuose, susijusiuose su bendrais Europos centrinių bankų sistemos projektais, jei to prašo projektui vadovaujantis centrinis bankas.

2.   Priimantysis centrinis bankas suteikia EPCO materialinius ir žmogiškuosius išteklius, reikalingus jos uždaviniams vykdyti, atsižvelgdamas į Valdančiosios tarybos patvirtintą biudžetą, kaip nustatyta 4 dalyje.

3.   Priimantysis centrinis bankas, pasikonsultavęs su EPCO iniciatyviniu komitetu, gali priimti EPCO vidaus organizacijos ir administravimo taisykles, įskaitant EPCO darbuotojų elgesio kodeksą, siekdamas užtikrinti kuo didesnį vientisumą jiems vykdant savo pareigas.

4.   Centriniai bankai finansuoja EPCO biudžetą laikydamiesi Valdančiosios tarybos priimtų taisyklių. Prieš prasidedant finansiniams metams, EPCO per EPCO iniciatyvinį komitetą ir Vykdomąją valdybą pateikia Valdančiajai tarybai tvirtinti metinio biudžeto projektą.

5.   EPCO per EPCO iniciatyvinį komitetą ir Vykdomąją valdybą pateikia Valdančiajai tarybai metinę ataskaitą apie savo veiklą.

6.   EPCO veiklą kontroliuoja Vidaus audito komitetas, vadovaudamasis Valdančiosios tarybos priimtomis taisyklėmis. Tai nepažeidžia priimančiajam centriniam bankui taikomų arba jo priimtų kontrolės ir audito taisyklių.

7.   Praėjus penkeriems metams po EPCO įsteigimo, EPCO iniciatyvinis komitetas atlieka EPCO veiklos veiksmingumo ir efektyvumo įvertinimą. Remdamasi šiuo įvertinimu, Valdančioji taryba sprendžia, ar būtina atlikti atrankos procedūrą naujam priimančiajam centriniam bankui parinkti.

4 straipsnis

Bendro pirkimo procedūros

1.   Taikant šį sprendimą, bendro pirkimo procedūra laikoma būtina, jeigu: i) galima pagrįstai tikėtis, kad prekių ir paslaugų bendrų viešųjų pirkimų rezultatas bus naudingesnės pirkimo sąlygos atsižvelgiant į kainos naudingumo ir veiksmingumo principus; arba ii) tokių prekių; ir (arba) paslaugų atžvilgiu centriniams bankams reikia priimti suderintus reikalavimus ir standartus.

2.   Nustačiusi galimą bendrų viešųjų pirkimų atvejį, EPCO kviečia centrinius bankus dalyvauti bendro pirkimo procedūroje. Centriniai bankai tinkamu laiku informuoja EPCO, ar jie ketina dalyvauti bendro pirkimo procedūroje ir, jei ketina, praneša EPCO savo verslo poreikius. Centrinis bankas gali atsisakyti dalyvauti bendruose viešuosiuose pirkimuose prieš paskelbiant skelbimą apie pirkimą.

3.   Remdamasi EPCO parengtu bendro pirkimo procedūrų metiniu viešųjų pirkimų planu ir pasikonsultavusi su EPCO iniciatyviniu komitetu, Valdančioji taryba gali inicijuoti bendro pirkimo procedūras ir iš bendro pirkimo procedūroje dalyvaujančių centrinių bankų parinkti vadovaujantįjį (-čiuosius) centrinį (-ius) banką (-us). Valdančiajai tarybai pateikiami visi metinio viešųjų pirkimų plano atnaujinimai.

4.   Vadovaujantysis centrinis bankas vykdo bendro pirkimo procedūrą joje dalyvaujančių centrinių bankų naudai laikydamasis vadovaujančiajam centriniam bankui taikomų viešųjų pirkimų taisyklių. Skelbime apie pirkimą vadovaujantysis centrinis bankas nurodo, kurie centriniai bankai dalyvauja bendro pirkimo procedūroje, bei apibūdina sutartinių santykių struktūrą.

5.   Bendradarbiaudamas su EPCO ir kitais bendro pirkimo procedūroje dalyvaujančiais centriniais bankais, vadovaujantysis centrinis bankas parengia pirkimo dokumentaciją ir įvertina paraiškas bei pasiūlymus.

6.   Vadovaujantysis centrinis bankas vykdo bendro pirkimo procedūrą metiniame viešųjų pirkimų plane nurodyta (-omis) kalba (-omis).

5 straipsnis

Euro dar neįsivedusių valstybių narių nacionalinių centrinių bankų dalyvavimas

Valdančioji taryba gali kviesti euro dar neįsivedusių valstybių narių nacionalinius centrinius bankus dalyvauti EPCO veikloje ir bendro pirkimo procedūrose tokiomis pat sąlygomis, kokios taikomos centriniams bankams.

6 straipsnis

Baigiamoji nuostata

Šis sprendimas įsigalioja 2008 m. gruodžio 1 d.

Priimta Frankfurte prie Maino, 2008 m. lapkričio 17 d.

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 134, 2004 4 30, p. 114.

1

(2)  OL L 320, 2004 10 21, p. 21.

2

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/79 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/79

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS EUMM/1/2008

2008 m. rugsėjo 16 d.

dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) vadovo skyrimo

(2008/894/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 15 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2008/736/BUSP dėl Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) (1), ypač į jų 10 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Bendrųjų veiksmų 2008/736/BUSP 10 straipsnio 1 dalį Politinis ir saugumo komitetas yra įgaliotas pagal Sutarties 25 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus EUMM Georgia misijos politinės kontrolės ir strateginio vadovavimo jai tikslais, ir visų pirma paskirti misijos vadovą. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Bendrųjų veiksmų 2008/736/BUSP 10 straipsnio 1 dalį Politinis ir saugumo komitetas yra įgaliotas pagal Sutarties 25 straipsnį priimti atitinkamus sprendimus EUMM Georgia misijos politinės kontrolės ir strateginio vadovavimo jai tikslais, ir visų pirma paskirti misijos vadovą.

| (2) | Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis pasiūlė skirti Hansjörg HABER EUMM Georgia misijos vadovu, |
| --- | --- |

(2)

Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis pasiūlė skirti Hansjörg HABER EUMM Georgia misijos vadovu,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Hansjörg HABER skiriamas Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM Georgia) vadovu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas iki 2009 m. rugsėjo 15 d.

Priimta Briuselyje, 2008 m. rugsėjo 16 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkė

C. ROGER

---

(1)  OL L 248, 2008 9 17, p. 26.

1

---

| 29.11.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 319/80 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 319/80

---

POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMAS BiH/14/2008

2008 m. lapkričio 21 d.

dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vado paskyrimo

(2008/895/BUSP)

POLITINIS IR SAUGUMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 25 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 12 d. Tarybos bendruosius veiksmus 2004/570/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje (1), ypač į jų 6 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Pagal Bendrųjų veiksmų 2004/570/BUSP 6 straipsnį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (PSK) priimti tolesnius sprendimus dėl ES pajėgų vado paskyrimo. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Bendrųjų veiksmų 2004/570/BUSP 6 straipsnį Taryba įgaliojo Politinį ir saugumo komitetą (PSK) priimti tolesnius sprendimus dėl ES pajėgų vado paskyrimo.

| (2) | 2007 m. rugsėjo 25 d. PSK priėmė sprendimą BiH/11/2007 (2), kuriuo majoras generolas Ignacio MARTÍN VILLALAÍN paskirtas Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vadu. |
| --- | --- |

(2)

2007 m. rugsėjo 25 d. PSK priėmė sprendimą BiH/11/2007 (2), kuriuo majoras generolas Ignacio MARTÍN VILLALAÍN paskirtas Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vadu.

| (3) | ES operacijos vadas rekomendavo paskirti generolą Stefano CASTAGNOTTO naujuoju Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vadu. |
| --- | --- |

(3)

ES operacijos vadas rekomendavo paskirti generolą Stefano CASTAGNOTTO naujuoju Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vadu.

| (4) | ES karinis komitetas pritarė šiai rekomendacijai. |
| --- | --- |

(4)

ES karinis komitetas pritarė šiai rekomendacijai.

| (5) | Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus. |
| --- | --- |

(5)

Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 6 straipsnį Danija nedalyvauja rengiant ir įgyvendinant su gynyba susijusius Europos Sąjungos sprendimus bei veiksmus.

| (6) | 2002 m. gruodžio 12–13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba priėmė deklaraciją, nustatančią, kad „Berlin Plus“ susitarimai ir jų vykdymas bus taikomi tik toms ES valstybėms narėms, kurios taip pat yra NATO narės arba „Partnerystės taikos labui“ šalys ir kurios dėl to yra sudariusios dvišalius saugumo susitarimus su NATO, |
| --- | --- |

(6)

2002 m. gruodžio 12–13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba priėmė deklaraciją, nustatančią, kad „Berlin Plus“ susitarimai ir jų vykdymas bus taikomi tik toms ES valstybėms narėms, kurios taip pat yra NATO narės arba „Partnerystės taikos labui“ šalys ir kurios dėl to yra sudariusios dvišalius saugumo susitarimus su NATO,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Generolas Stefano CASTAGNOTTO skiriamas Europos Sąjungos karinės operacijos Bosnijoje ir Hercegovinoje ES pajėgų vadu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2008 m. gruodžio 4 d.

Priimta Briuselyje, 2008 m. lapkričio 21 d.

Politinio ir saugumo komiteto vardu

Pirmininkė

C. ROGER

---

(1)  OL L 252, 2004 7 28, p. 10.

1

(2)  OL L 288, 2007 11 6, p. 60.

2

---