# Euroopa Liidu L 350/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 350 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide30. detsember 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 350

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide30. detsember 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1353/2008, 18. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordile lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1354/2008, 18. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1628/2004, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 1629/2004, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks | 24 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1355/2008, 18. detsember 2008, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 35 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1356/2008, 23. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 593/2007, mis käsitleb Euroopa Lennundusohutusametile makstavaid tasusid ja lõive (
  1
  ) | 46 |
| | | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1357/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega muudetakse otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (
  1
  ) | 56 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1358/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega muudetakse otsust nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust | 58 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1353/2008, 18. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordile lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1354/2008, 18. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1628/2004, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 1629/2004, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

24

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1355/2008, 18. detsember 2008, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

35

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1356/2008, 23. detsember 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 593/2007, mis käsitleb Euroopa Lennundusohutusametile makstavaid tasusid ja lõive (
  1
  )

1

46

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1357/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega muudetakse otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (
  1
  )

1

56

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1358/2008/EÜ, 16. detsember 2008, millega muudetakse otsust nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm Kodanike Euroopa, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust

58

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu raamotsus 2008/977/JSK, 27. november 2008, kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta | 60 |
| | * | Nõukogu raamotsus 2008/978/JSK, 18. detsember 2008, mis käsitleb Euroopa tõendikogumismäärust esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil | 72 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu raamotsus 2008/977/JSK, 27. november 2008, kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta

60

*

Nõukogu raamotsus 2008/978/JSK, 18. detsember 2008, mis käsitleb Euroopa tõendikogumismäärust esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil

72

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 30.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 350/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1353/2008,

18. detsember 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 74/2004 Indiast pärit puuvillase voodipesu impordile lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artikleid 15 ja 19,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Eelnevad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 74/2004 (2) kehtestas nõukogu Indiast pärit ning CN-koodide ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 ja ex 6302 32 90 alla kuuluva puuvillase voodipesu impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Tollimaksu määr on 4,4 % kuni 10,4 % konkreetsete valimisse kuulunud äriühingute puhul, mis teeb koostööd teinud äriühingu keskmiseks määraks 7,6 % ja jääktollimaksumääraks 10,4 %. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 74/2004 (2) kehtestas nõukogu Indiast pärit ning CN-koodide ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 ja ex 6302 32 90 alla kuuluva puuvillase voodipesu impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Tollimaksu määr on 4,4 % kuni 10,4 % konkreetsete valimisse kuulunud äriühingute puhul, mis teeb koostööd teinud äriühingu keskmiseks määraks 7,6 % ja jääktollimaksumääraks 10,4 %.

1.2.   Osalise vahepealse läbivaatamise ex officio algatamine

| (2) | Pärast lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist esitas India valitsus avalduse, milles väidetakse, et kahe subsiidiumikavaga (imporditollimaksude hüvituskava ja tulumaksuseaduse jaotise 80 HHC kohane tulumaksuvabastus) seonduvad asjaolud on muutunud ning et kõnealused muutused on püsivad. India valitsus väitis, et subsideerimise tase nende muudatuste tõttu ilmselt vähenes ja seega tuleks meetmed, mis kehtestati osaliselt nende kavade põhjal, läbi vaadata. |
| --- | --- |

(2)

Pärast lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist esitas India valitsus avalduse, milles väidetakse, et kahe subsiidiumikavaga (imporditollimaksude hüvituskava ja tulumaksuseaduse jaotise 80 HHC kohane tulumaksuvabastus) seonduvad asjaolud on muutunud ning et kõnealused muutused on püsivad. India valitsus väitis, et subsideerimise tase nende muudatuste tõttu ilmselt vähenes ja seega tuleks meetmed, mis kehtestati osaliselt nende kavade põhjal, läbi vaadata.

| (3) | Komisjon kontrollis India valitsuse esitatud tõendeid ja leidis, et need on piisavalt põhjendatud, et algatada läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 19 sätetele. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (3) nende kehtivate meetmete ex officio osalise vahepealse läbivaatamise. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kontrollis India valitsuse esitatud tõendeid ja leidis, et need on piisavalt põhjendatud, et algatada läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 19 sätetele. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (3) nende kehtivate meetmete ex officio osalise vahepealse läbivaatamise.

| (4) | Käesoleva osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise eesmärk on hinnata kohaldatavate meetmete jätkamise, tühistamise või muutmise vajadust nende äriühingute puhul, kes said soodustusi ühe või mõlema väidetavalt muudetud subsiidiumikava alusel, kui selleks esitati algatamisteate asjakohaste sätete kohaselt piisavalt tõendeid. Olenevalt uurimise tulemustest hinnatakse selle käigus ka seda, kas tuleks läbi vaadata teiste esialgse uurimise käigus koostööd teinud äriühingute suhtes kohaldatavad meetmed ja/või kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavad jääkmeetmed. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise eesmärk on hinnata kohaldatavate meetmete jätkamise, tühistamise või muutmise vajadust nende äriühingute puhul, kes said soodustusi ühe või mõlema väidetavalt muudetud subsiidiumikava alusel, kui selleks esitati algatamisteate asjakohaste sätete kohaselt piisavalt tõendeid. Olenevalt uurimise tulemustest hinnatakse selle käigus ka seda, kas tuleks läbi vaadata teiste esialgse uurimise käigus koostööd teinud äriühingute suhtes kohaldatavad meetmed ja/või kõigi teiste äriühingute suhtes kohaldatavad jääkmeetmed.

1.3.   Läbivaatamise uurimisperiood

| (5) | Uurimine toimus ajavahemikul 1. oktoober 2006 – 30. september 2007 („läbivaatamise uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(5)

Uurimine toimus ajavahemikul 1. oktoober 2006 – 30. september 2007 („läbivaatamise uurimisperiood”).

1.4.   Uurimisega seotud isikud

| (6) | Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise uurimise algatamisest ametlikult India valitsusele ning neile India eksportivatele tootjatele, kes tegid varasema uurimise käigus koostööd ja kelle suhtes tehti kindlaks, et nad said kahe väidetavalt muudetud subsiidiumikava raames soodustusi ning kes olid loetletud osalise vahepealse läbivaatamise algatamisteate lisas, samuti ühenduse tootmisharu esindajatele. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada oma arvamused kirjalikult ja taotleda nende arutamist. Huvitatud isikute esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi vaagiti ja võeti vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamise uurimise algatamisest ametlikult India valitsusele ning neile India eksportivatele tootjatele, kes tegid varasema uurimise käigus koostööd ja kelle suhtes tehti kindlaks, et nad said kahe väidetavalt muudetud subsiidiumikava raames soodustusi ning kes olid loetletud osalise vahepealse läbivaatamise algatamisteate lisas, samuti ühenduse tootmisharu esindajatele. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada oma arvamused kirjalikult ja taotleda nende arutamist. Huvitatud isikute esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi vaagiti ja võeti vajaduse korral arvesse.

| (7) | Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette valikuuringu korraldamine kooskõlas algmääruse artikliga 27. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates ette valikuuringu korraldamine kooskõlas algmääruse artikliga 27.

| (8) | Selleks, et võimaldada komisjonil moodustada valimit vastavalt algmääruse artikli 27 lõikele 2, paluti eksportijatel ja nende nimel tegutsevatel esindajatel anda kolme nädala jooksul alates menetluse algusest endast teada ning esitada põhiline informatsioon oma ekspordi ja siseriikliku käibe ja mõne konkreetse subsiidiumikava kohta ning kõigi asjaomaste äriühingute nimed ja tegevused. Teavitati ka India ametiasutusi. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et võimaldada komisjonil moodustada valimit vastavalt algmääruse artikli 27 lõikele 2, paluti eksportijatel ja nende nimel tegutsevatel esindajatel anda kolme nädala jooksul alates menetluse algusest endast teada ning esitada põhiline informatsioon oma ekspordi ja siseriikliku käibe ja mõne konkreetse subsiidiumikava kohta ning kõigi asjaomaste äriühingute nimed ja tegevused. Teavitati ka India ametiasutusi.

| (9) | Üle 80 äriühingu teatas endast ja esitas valikuuringu jaoks nõutava teabe. Need äriühingud esindasid enamat kui 95 % valimi uurimisperioodil toimunud India koguekspordist ühendusse. |
| --- | --- |

(9)

Üle 80 äriühingu teatas endast ja esitas valikuuringu jaoks nõutava teabe. Need äriühingud esindasid enamat kui 95 % valimi uurimisperioodil toimunud India koguekspordist ühendusse.

| (10) | Kuna neid äriühinguid oli palju, moodustati ühenduse tootmisharu, India tekstiilitööstuse Texprocil ja India valitsusega peetud arutelude põhjal valim, mis koosnes 11 eksportivast äriühingust ja äriühingute rühmast, kelle ekspordimahud ühendusse olid kõige suuremad. |
| --- | --- |

(10)

Kuna neid äriühinguid oli palju, moodustati ühenduse tootmisharu, India tekstiilitööstuse Texprocil ja India valitsusega peetud arutelude põhjal valim, mis koosnes 11 eksportivast äriühingust ja äriühingute rühmast, kelle ekspordimahud ühendusse olid kõige suuremad.

| (11) | See valim esindas 64 % India kõnealuse toote koguekspordist Euroopa Liitu valimi uurimisperioodil (1. aprill 2006 – 31. märts 2007). Algmääruse artikli 27 kohaselt moodustati valim võimalikult suure tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli võimalik uurida komisjoni käsutuses oleva aja jooksul. |
| --- | --- |

(11)

See valim esindas 64 % India kõnealuse toote koguekspordist Euroopa Liitu valimi uurimisperioodil (1. aprill 2006 – 31. märts 2007). Algmääruse artikli 27 kohaselt moodustati valim võimalikult suure tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli võimalik uurida komisjoni käsutuses oleva aja jooksul.

| (12) | Neli valimisse mittekuuluvat äriühingut esitasid kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 3 taotluse selle kohta, et neile määrataks individuaalne subsiidiumimarginaal. Arvestades taotluste ja valimisse kaasatud äriühingute suurt arvu, jõuti seisukohale, et selline individuaalne kontrollimine oleks põhjendamatult koormav artikli 27 lõike 3 tähenduses ning oleks takistanud uurimise õigeaegset lõpetamist. Seetõttu lükati nende nelja äriühingu esitatud taotlused individuaalse subsiidiumimarginaali määramise kohta tagasi. |
| --- | --- |

(12)

Neli valimisse mittekuuluvat äriühingut esitasid kooskõlas algmääruse artikli 27 lõikega 3 taotluse selle kohta, et neile määrataks individuaalne subsiidiumimarginaal. Arvestades taotluste ja valimisse kaasatud äriühingute suurt arvu, jõuti seisukohale, et selline individuaalne kontrollimine oleks põhjendamatult koormav artikli 27 lõike 3 tähenduses ning oleks takistanud uurimise õigeaegset lõpetamist. Seetõttu lükati nende nelja äriühingu esitatud taotlused individuaalse subsiidiumimarginaali määramise kohta tagasi.

| (13) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et kahe valimisse kuuluva eksportiva äriühingu kaks sidusettevõtet läbivaatamise uurimisperioodil vaatlusalust toodet ei tootnud, ei eksportinud ega müünud ka kodumaal. Neil ei olnud kavas seda ka edaspidi teha. Seega otsustati need kaks sidusettevõtet valimist ja individuaalsete subsiidiumimarginaalide arvutamisest välja jätta. |
| --- | --- |

(13)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et kahe valimisse kuuluva eksportiva äriühingu kaks sidusettevõtet läbivaatamise uurimisperioodil vaatlusalust toodet ei tootnud, ei eksportinud ega müünud ka kodumaal. Neil ei olnud kavas seda ka edaspidi teha. Seega otsustati need kaks sidusettevõtet valimist ja individuaalsete subsiidiumimarginaalide arvutamisest välja jätta.

| (14) | Äriühingutele, keda valimisse ei valitud, teatati, et nende ekspordile arvutatakse juurde subsiidiumivastane tollimaks vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 3, s.o ületamata valimisse kaasatud äriühingute suhtes sätestatud tasakaalustatavate subsiidiumide kaalutud keskmist. |
| --- | --- |

(14)

Äriühingutele, keda valimisse ei valitud, teatati, et nende ekspordile arvutatakse juurde subsiidiumivastane tollimaks vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 3, s.o ületamata valimisse kaasatud äriühingute suhtes sätestatud tasakaalustatavate subsiidiumide kaalutud keskmist.

| (15) | Äriühinguid, kes endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada ei andnud, huvitatud isikuteks ei tunnistatud. |
| --- | --- |

(15)

Äriühinguid, kes endast algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teada ei andnud, huvitatud isikuteks ei tunnistatud.

| (16) | Vastused küsimustikule saadi kõigilt valimisse kaasatud India eksportivatelt tootjatelt. |
| --- | --- |

(16)

Vastused küsimustikule saadi kõigilt valimisse kaasatud India eksportivatelt tootjatelt.

| (17) | Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Tehti kontrollkäigud järgmiste huvitatud isikute valdustesse: | India valitsus






  — | Kaubandusministeerium, New Delhi |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisjon kogus ja kontrollis kõikvõimalikku teavet, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Tehti kontrollkäigud järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

India valitsus

—

Kaubandusministeerium, New Delhi

| | India eksportivad tootjad






  — | Anunay Fab. Limited, Ahmedabad |
| --- | --- | --- |

India eksportivad tootjad

—

Anunay Fab. Limited, Ahmedabad

| — | Brijmohan Purusottamdas (Mumbai) ja Incotex Impex Pvt. Limited (Mumbai) |
| --- | --- |

—

Brijmohan Purusottamdas (Mumbai) ja Incotex Impex Pvt. Limited (Mumbai)

| — | Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai |
| --- | --- |

—

Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai

| — | Intex Exports, Pattex Exports and Sunny Made-ups (Mumbai) |
| --- | --- |

—

Intex Exports, Pattex Exports and Sunny Made-ups (Mumbai)

| — | Jindal Worldwide Ltd, Progressive Enterprise ja Texcellence Overseas, (Ahmedabad ja Mumbai) |
| --- | --- |

—

Jindal Worldwide Ltd, Progressive Enterprise ja Texcellence Overseas, (Ahmedabad ja Mumbai)

| — | Madhu Industries Limited ja Madhu International (Ahmedabad) |
| --- | --- |

—

Madhu Industries Limited ja Madhu International (Ahmedabad)

| — | Mahalaxmi Exports ja Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd (Ahmedabad) |
| --- | --- |

—

Mahalaxmi Exports ja Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd (Ahmedabad)

| — | Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai |
| --- | --- |

—

Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai

| — | Prem Textiles, Indore |
| --- | --- |

—

Prem Textiles, Indore

| — | The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., N W Exports Limited ja Nowrosjee Wadia & Sons Limited (Mumbai) |
| --- | --- |

—

The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., N W Exports Limited ja Nowrosjee Wadia & Sons Limited (Mumbai)

| — | Vigneshwara Exports Limited, Mumbai |
| --- | --- |

—

Vigneshwara Exports Limited, Mumbai

1.5.   Avalikustamine ja kommentaarid menetluse kohta

| (18) | India valitsust ja teisi huvitatud isikuid teavitati põhifaktidest ja kaalutlustest, mille alusel otsustati soovitada kohaldatavate tollimaksumäärade muutmist ja kehtivate meetmete jätkamist. Neile anti ka piisavalt aega kommentaaride esitamiseks. Kõiki ettepanekuid ja kommentaare võeti arvesse, nagu on välja toodud allpool. |
| --- | --- |

(18)

India valitsust ja teisi huvitatud isikuid teavitati põhifaktidest ja kaalutlustest, mille alusel otsustati soovitada kohaldatavate tollimaksumäärade muutmist ja kehtivate meetmete jätkamist. Neile anti ka piisavalt aega kommentaaride esitamiseks. Kõiki ettepanekuid ja kommentaare võeti arvesse, nagu on välja toodud allpool.

2.   VAATLUSALUNE TOODE

| (19) | Läbivaatamisele kuuluv toode on Indiast pärit puhtast puuvillakiust või puuvillakiudude segust keemiliste kiudude või linakiududega (kusjuures linakiud ei ole põhimaterjaliks) valmistatud, pleegitatud, värvitud või trükitud voodipesu (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodide ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 ja ex 6302 32 90 alla, nagu seda on kirjeldatud esialgses uurimises. |
| --- | --- |

(19)

Läbivaatamisele kuuluv toode on Indiast pärit puhtast puuvillakiust või puuvillakiudude segust keemiliste kiudude või linakiududega (kusjuures linakiud ei ole põhimaterjaliks) valmistatud, pleegitatud, värvitud või trükitud voodipesu (edaspidi „vaatlusalune toode”), mis kuulub praegu CN-koodide ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 ja ex 6302 32 90 alla, nagu seda on kirjeldatud esialgses uurimises.

3.   SUBSIIDIUMID

3.1.   Sissejuhatus

| (20) | Kättesaadava teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames väidetavalt anti subsiidiume. | Subsiidiumikavad, mida uuriti esialgse uurimise käigus:






  1. | imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook scheme – DEPB-kava); |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Kättesaadava teabe ja komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames väidetavalt anti subsiidiume.

Subsiidiumikavad, mida uuriti esialgse uurimise käigus:

1.

imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook scheme – DEPB-kava);

| 2. | tollimaksuvaba täiendamise sertifikaadi kava (Duty Free Replenishment Certificate scheme – DFRC-kava) / tollimaksuvaba impordi lubade kava (Duty Free Imports Authorisation scheme – DFIA-kava); |
| --- | --- |

2.

tollimaksuvaba täiendamise sertifikaadi kava (Duty Free Replenishment Certificate scheme – DFRC-kava) / tollimaksuvaba impordi lubade kava (Duty Free Imports Authorisation scheme – DFIA-kava);

| 3. | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava); |
| --- | --- |

3.

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme – EPCG-kava);

| 4. | eellubade kava (Advance Licence Scheme – ALS / varem: Advance Authorization Scheme – AAS); |
| --- | --- |

4.

eellubade kava (Advance Licence Scheme – ALS / varem: Advance Authorization Scheme – AAS);

| 5. | eksportkauba tootmise eritsoonid / ekspordisuunitlusega üksused (Export Processing Zones/Export Oriented Units – EPZs/EOUs); |
| --- | --- |

5.

eksportkauba tootmise eritsoonid / ekspordisuunitlusega üksused (Export Processing Zones/Export Oriented Units – EPZs/EOUs);

| 6. | tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemptions scheme – ITES). |
| --- | --- |

6.

tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemptions scheme – ITES).

| | Subsiidiumikavad, mida esialgse uurimise käigus ei uuritud:






  7. | tollimaksu tagastamise kava (Duty Drawback Scheme – DDS); |
| --- | --- | --- |

Subsiidiumikavad, mida esialgse uurimise käigus ei uuritud:

7.

tollimaksu tagastamise kava (Duty Drawback Scheme – DDS);

| 8. | tehnoloogia uuendamise fondi kava (Technology Upgradation Fund Scheme – TUFS); |
| --- | --- |

8.

tehnoloogia uuendamise fondi kava (Technology Upgradation Fund Scheme – TUFS);

| 9. | ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS). |
| --- | --- |

9.

ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS).

| (21) | Eelnimetatud kavad 1–5 põhinevad väliskaubanduse arendamise ja reguleerimise seadusel (1992. aasta seadus nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992. aastal (väliskaubandusseadus). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel anda välja teadaandeid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud „Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva läbivaatamise uurimisperioodi jaoks on oluline üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument, s.o viie aasta tegevuskava ajavahemikuks 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (EXIM-poliitika 2004–2009). Lisaks kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2004–2009 reguleerivat korda ka väljaandes „Menetlusjuhend – 1. september 2004 kuni 31. märts 2009, I köide” (HOP I 2004-2009). Menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt. |
| --- | --- |

(21)

Eelnimetatud kavad 1–5 põhinevad väliskaubanduse arendamise ja reguleerimise seadusel (1992. aasta seadus nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992. aastal (väliskaubandusseadus). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel anda välja teadaandeid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokku võetud „Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva läbivaatamise uurimisperioodi jaoks on oluline üks ekspordi- ja impordipoliitika dokument, s.o viie aasta tegevuskava ajavahemikuks 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (EXIM-poliitika 2004–2009). Lisaks kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2004–2009 reguleerivat korda ka väljaandes „Menetlusjuhend – 1. september 2004 kuni 31. märts 2009, I köide” (HOP I 2004-2009). Menetlusjuhendit ajakohastatakse korrapäraselt.

| (22) | Tulumaksuvabastuse kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. |
| --- | --- |

(22)

Tulumaksuvabastuse kava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

| (23) | Tollimaksu tagastamise kava põhineb 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta aktsiisiseaduse jao 37 lõike 2 punktil xvi ning 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93A ja 94. See on uus kava, mida varem ei ole uuritud. |
| --- | --- |

(23)

Tollimaksu tagastamise kava põhineb 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta aktsiisiseaduse jao 37 lõike 2 punktil xvi ning 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93A ja 94. See on uus kava, mida varem ei ole uuritud.

| (24) | Tehnoloogia uuendamise fondi kava põhineb India valitsuse tekstiiliministeeriumi resolutsioonil, mis avaldati 31. märtsil 1999. aastal India ametliku väljaande erakorraliste teadete I osa I jaos. See on uus kava, mida varem ei ole uuritud. |
| --- | --- |

(24)

Tehnoloogia uuendamise fondi kava põhineb India valitsuse tekstiiliministeeriumi resolutsioonil, mis avaldati 31. märtsil 1999. aastal India ametliku väljaande erakorraliste teadete I osa I jaos. See on uus kava, mida varem ei ole uuritud.

| (25) | Ekspordi krediteerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mille alusel lubatakse India reservpangal (RBI) juhtida kommertspanku ekspordi krediteerimise valdkonnas. |
| --- | --- |

(25)

Ekspordi krediteerimise kava põhineb 1949. aasta panganduse reguleerimise seaduse jagudel 21 ja 35A, mille alusel lubatakse India reservpangal (RBI) juhtida kommertspanku ekspordi krediteerimise valdkonnas.

| (26) | Algmääruse artikli 11 lõike 10 kohaselt palus komisjon India valitsuselt täiendavaid konsultatsioone nii muudetud kui muutmata kavade ja nende kavade kohta, mida varem ei ole uuritud, eesmärgiga selgitada tegelikku olukorda seoses väidetavate kavadega ja selleks, et jõuda vastastikkusel kokkuleppel põhinevale lahendusele. Pärast konsultatsioone ja kuna nende kavade suhtes ei jõutud üksmeelsele lahendusele, lisas komisjon kõik need kavad subsideerimise uurimisse. |
| --- | --- |

(26)

Algmääruse artikli 11 lõike 10 kohaselt palus komisjon India valitsuselt täiendavaid konsultatsioone nii muudetud kui muutmata kavade ja nende kavade kohta, mida varem ei ole uuritud, eesmärgiga selgitada tegelikku olukorda seoses väidetavate kavadega ja selleks, et jõuda vastastikkusel kokkuleppel põhinevale lahendusele. Pärast konsultatsioone ja kuna nende kavade suhtes ei jõutud üksmeelsele lahendusele, lisas komisjon kõik need kavad subsideerimise uurimisse.

3.2.   Erikavad

3.2.1.   Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook scheme – DEPB-kava)

3.2.1.1.   Õiguslik alus

| (27) | DEPB-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 4.3 ja HOP I 2004–2009 peatükis 4. |
| --- | --- |

(27)

DEPB-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 4.3 ja HOP I 2004–2009 peatükis 4.

3.2.1.2.   Abikõlblikkus

| (28) | Selle kava tingimustele vastavad kõik tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad. |
| --- | --- |

(28)

Selle kava tingimustele vastavad kõik tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad.

3.2.1.3.   Praktiline rakendamine

| (29) | Tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India asutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend- ja väljundnormide (SIONid) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. |
| --- | --- |

(29)

Tingimustele vastav eksportija võib taotleda DEPB-krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India asutused on kehtestanud sellised DEPB-määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Määrad kehtestatakse standardsete sisend- ja väljundnormide (SIONid) alusel, võttes arvesse eeldatavat imporditud sisendite sisaldust eksporditavas tootes ja tollimaksu sellele eeldatavale impordile, sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte.

| (30) | Et selle kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksportija peab deklareerima India ametiasutustele ekspordi toimumise ajal, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kauba eksportimiseks väljastab India toll lähetusprotseduuri ajal ekspordi saatekirja. Selles dokumendis deklareeritakse DEPB-krediidi summa, mis selle eksporditehingu raames eraldatakse ja eksportija saab teada oma seekordse hüvitise suuruse. |
| --- | --- |

(30)

Et selle kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksportija peab deklareerima India ametiasutustele ekspordi toimumise ajal, et eksport toimub DEPB-kava raames. Kauba eksportimiseks väljastab India toll lähetusprotseduuri ajal ekspordi saatekirja. Selles dokumendis deklareeritakse DEPB-krediidi summa, mis selle eksporditehingu raames eraldatakse ja eksportija saab teada oma seekordse hüvitise suuruse.

| (31) | Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust. Hüvitise suuruse arvutamiseks on asjakohane kasutada seda DEPB-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni koostamise ajal. Läbivaatamise uurimisperioodil toimus ebatavaline DEPB-määra tagasiulatuv suurendamine, mille käigus suurendati DEPB-hüvitisi alates 1. aprillist 2007 kuni 12. juulini 2008 toimunud ekspordi suhtes. Ei ole siiski võimalik kindlaks teha, et DEPB-määra tagasiulatuvat suurendamist oleks rakendatud õiguskindluse põhimõtte kohaselt negatiivse haldusotsusena. Seega võib järeldada, et India valitsus saab tagasiulatuvalt hüvitise suurust muuta vaid osaliselt. |
| --- | --- |

(31)

Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam DEPB-krediidi andmise üle otsustusõigust. Hüvitise suuruse arvutamiseks on asjakohane kasutada seda DEPB-määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni koostamise ajal. Läbivaatamise uurimisperioodil toimus ebatavaline DEPB-määra tagasiulatuv suurendamine, mille käigus suurendati DEPB-hüvitisi alates 1. aprillist 2007 kuni 12. juulini 2008 toimunud ekspordi suhtes. Ei ole siiski võimalik kindlaks teha, et DEPB-määra tagasiulatuvat suurendamist oleks rakendatud õiguskindluse põhimõtte kohaselt negatiivse haldusotsusena. Seega võib järeldada, et India valitsus saab tagasiulatuvalt hüvitise suurust muuta vaid osaliselt.

| (32) | DEPB-krediit on vabalt edasiantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast. Niisugust krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks kõigi impordipiiranguta kaupade, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Krediidi eest imporditud kaupu võib müüa siseriiklikul turul (kuulub müügimaksu alla) või kasutada muul moel. |
| --- | --- |

(32)

DEPB-krediit on vabalt edasiantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast. Niisugust krediiti võib kasutada tollimaksude tasumiseks kõigi impordipiiranguta kaupade, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Krediidi eest imporditud kaupu võib müüa siseriiklikul turul (kuulub müügimaksu alla) või kasutada muul moel.

| (33) | DEPB-krediidi taotlused täidetakse kirjalikult ja neis esitatud eksporditehingute arv ei ole piiratud. DEPB-krediidi kohaldamiseks ei ole de facto mingeid konkreetseid tähtaegu. DEPB-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid väljaspool HOP I 2004–2009 peatükis 4.47 nimetatud taotluste esitamise ajavahemikku. Enamgi veel, HOP I 2004–2009 peatükis 9.3 on selgelt sätestatud, et taotluste puhul, mis saabuvad peale taotluse esitamise tähtaja möödumist, võidakse kehtestada väike trahv (st 10 % ettenähtud summast). |
| --- | --- |

(33)

DEPB-krediidi taotlused täidetakse kirjalikult ja neis esitatud eksporditehingute arv ei ole piiratud. DEPB-krediidi kohaldamiseks ei ole de facto mingeid konkreetseid tähtaegu. DEPB-kava haldamiseks kasutatav elektrooniline süsteem ei välista automaatselt eksporditehinguid väljaspool HOP I 2004–2009 peatükis 4.47 nimetatud taotluste esitamise ajavahemikku. Enamgi veel, HOP I 2004–2009 peatükis 9.3 on selgelt sätestatud, et taotluste puhul, mis saabuvad peale taotluse esitamise tähtaja möödumist, võidakse kehtestada väike trahv (st 10 % ettenähtud summast).

| (34) | Esialgse uurimise uurimisperioodil oli vaatlusaluse toote ekspordi DEPB-määr 8 %, läbivaatamise uurimiseperioodil oli see määr vaid 3,7 %, see tõsteti läbivaatamise uurimiseperioodil 6,7 %-le (12. juulil 2007), mida ebatavaliselt kohaldati ekspordile tagasiulatuvalt alates 1. aprillist 2007. |
| --- | --- |

(34)

Esialgse uurimise uurimisperioodil oli vaatlusaluse toote ekspordi DEPB-määr 8 %, läbivaatamise uurimiseperioodil oli see määr vaid 3,7 %, see tõsteti läbivaatamise uurimiseperioodil 6,7 %-le (12. juulil 2007), mida ebatavaliselt kohaldati ekspordile tagasiulatuvalt alates 1. aprillist 2007.

3.2.1.4.   Teavitamisjärgsed kommentaarid

| (35) | India valitsus ja Texprocil väitsid, et DEPB-kava kohaldamisel ülemäärast tagastamist ei toimunud ning et seetõttu ei ole kõnealune kava tasakaalustatav. See väide lükatakse tagasi, arvestades põhjenduses 38 esitatud järeldust, et kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii, I lisa punkti i, II lisa ja III lisa tähenduses. Seega on kogu saamatajäänud tollimaksude summa tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(35)

India valitsus ja Texprocil väitsid, et DEPB-kava kohaldamisel ülemäärast tagastamist ei toimunud ning et seetõttu ei ole kõnealune kava tasakaalustatav. See väide lükatakse tagasi, arvestades põhjenduses 38 esitatud järeldust, et kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii, I lisa punkti i, II lisa ja III lisa tähenduses. Seega on kogu saamatajäänud tollimaksude summa tasakaalustatav.

3.2.1.5.   Järeldus

| (36) | DEPB-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes imporditollimaksude korvamiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tollimaksulaekumised. Lisaks on DEPB-krediit kasuks eksportijale, kuna parandab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(36)

DEPB-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. DEPB-krediit on India valitsuse rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes imporditollimaksude korvamiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tollimaksulaekumised. Lisaks on DEPB-krediit kasuks eksportijale, kuna parandab tema likviidsust.

| (37) | DEPB-kava sõltub juriidiliselt eksporditegevusest ning seepärast loetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(37)

DEPB-kava sõltub juriidiliselt eksporditegevusest ning seepärast loetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a kohaselt konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

| (38) | Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendmaterjale eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel hüvitisi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendmaterjale. Hüvitiste saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on õigus saada DEPB-kava alusel soodustusi ka sellistel eksportijatel, kes hangivad kõik sisendid kodumaalt ega impordi kaupu, mida saab kasutada sisenditena. |
| --- | --- |

(38)

Seda kava ei saa lugeda lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendmaterjale eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada DEPB-kava alusel hüvitisi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendmaterjale. Hüvitiste saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendite importimist. Seega on õigus saada DEPB-kava alusel soodustusi ka sellistel eksportijatel, kes hangivad kõik sisendid kodumaalt ega impordi kaupu, mida saab kasutada sisenditena.

3.2.1.6.   Subsiidiumi summa arvutamine

| (39) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavate subsiidiumide summa subsiidiumisaajale antud hüvitisena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamise uurimisperioodi jooksul. Võeti arvesse, et hüvitis antakse hüvitisesaajale siis, kui toimub eksporditehing kõnealuse kava raames. Sellel hetkel on India valitsus kohustatud loobuma tollimaksudest ja see on rahaline toetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte anda. Lisaks sellele kandsid koostööd tegevad eksportivad tootjad DEPB-krediidi eksporditehingu sooritamisel tekkepõhiselt tuludesse. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavate subsiidiumide summa subsiidiumisaajale antud hüvitisena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamise uurimisperioodi jooksul. Võeti arvesse, et hüvitis antakse hüvitisesaajale siis, kui toimub eksporditehing kõnealuse kava raames. Sellel hetkel on India valitsus kohustatud loobuma tollimaksudest ja see on rahaline toetus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll väljastab ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava DEPB-krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte anda. Lisaks sellele kandsid koostööd tegevad eksportivad tootjad DEPB-krediidi eksporditehingu sooritamisel tekkepõhiselt tuludesse.

| (40) | Et võtta arvesse krediidimäärade tagasiulatuva suurendamise mõju, suurendati vajaduse korral 1. aprillist kuni 12. juulini 2007 toimunud ekspordi kohta tehtud kannete DEPB-krediidi väärtust, sest hüvitis, mida äriühingutel on õigus India valitsuselt saada, on sel juhul suurem kui ekspordi ajal ametlikult taotletud soodustus. |
| --- | --- |

(40)

Et võtta arvesse krediidimäärade tagasiulatuva suurendamise mõju, suurendati vajaduse korral 1. aprillist kuni 12. juulini 2007 toimunud ekspordi kohta tehtud kannete DEPB-krediidi väärtust, sest hüvitis, mida äriühingutel on õigus India valitsuselt saada, on sel juhul suurem kui ekspordi ajal ametlikult taotletud soodustus.

| (41) | Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(41)

Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma kogu uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (42) | Esitati mitu kommentaari DEPB-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui seda peeti põhjendatuks, kohandati arvutusi sellest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(42)

Esitati mitu kommentaari DEPB-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui seda peeti põhjendatuks, kohandati arvutusi sellest lähtuvalt.

| (43) | Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava DEPB-krediidi arvutamisel arvestada ka DEPB-krediiti, mis saadi muude toodete ekspordi eest peale vaatlusaluse toote. DEPB-kava kohaselt ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks krediidi kasutamist konkreetse tootega seotud imporditollimaksuvaba sisendmaterjaliga. Vastupidi, DEPB-krediit on vabalt edasiantav, seda saab isegi müüa ja kasutada ükskõik milliste piiramatult imporditavate kaupade importimiseks (vaatlusaluse toote sisendmaterjalid kuuluvad sellesse kategooriasse), välja arvatud kapitalikaubad. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu igast antud DEPB-krediidist. |
| --- | --- |

(43)

Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava DEPB-krediidi arvutamisel arvestada ka DEPB-krediiti, mis saadi muude toodete ekspordi eest peale vaatlusaluse toote. DEPB-kava kohaselt ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks krediidi kasutamist konkreetse tootega seotud imporditollimaksuvaba sisendmaterjaliga. Vastupidi, DEPB-krediit on vabalt edasiantav, seda saab isegi müüa ja kasutada ükskõik milliste piiramatult imporditavate kaupade importimiseks (vaatlusaluse toote sisendmaterjalid kuuluvad sellesse kategooriasse), välja arvatud kapitalikaubad. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu igast antud DEPB-krediidist.

| (44) | Viis valimisse kuuluvat äriühingut said läbivaatamise uurimisperioodi ajal DEPB-kava raames hüvitisi, subsiidiumimarginaaliga vahemikus 0,15 % kuni 3,96 %. |
| --- | --- |

(44)

Viis valimisse kuuluvat äriühingut said läbivaatamise uurimisperioodi ajal DEPB-kava raames hüvitisi, subsiidiumimarginaaliga vahemikus 0,15 % kuni 3,96 %.

3.2.2.   Tollimaksuvaba impordi lubade kava (Duty Free Imports Authorisation scheme) (DFIA-kava) / tollimaksuvaba täiendamise sertifikaadi kava (Duty Free Replenishment Certificate scheme) (DFRC-kava)

3.2.2.1.   Õiguslik alus

| (45) | DFIA-kava üksikasjalik kirjeldus on toodud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 4 ja HOP I 2004–2009 peatükis 4. See kava võeti kasutusele 1. mail 2006 ja sellega asendati DFRC-kava, mida oli tasakaalustatud esialgse määrusega. |
| --- | --- |

(45)

DFIA-kava üksikasjalik kirjeldus on toodud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 4 ja HOP I 2004–2009 peatükis 4. See kava võeti kasutusele 1. mail 2006 ja sellega asendati DFRC-kava, mida oli tasakaalustatud esialgse määrusega.

3.2.2.2.   Abikõlblikkus

| (46) | DFIA-kava raames antavad hüvitised on ette nähtud kõigile müüjatele-eksportijatele ja tootjatele-eksportijatele, kui nad impordivad sisendmaterjale selliste kaupade tootmiseks, mida eksporditakse ilma põhitollimaksu, lisatollimaksu, dumpinguvastast tollimaksu ja kaitsetollimaksu maksmata. |
| --- | --- |

(46)

DFIA-kava raames antavad hüvitised on ette nähtud kõigile müüjatele-eksportijatele ja tootjatele-eksportijatele, kui nad impordivad sisendmaterjale selliste kaupade tootmiseks, mida eksporditakse ilma põhitollimaksu, lisatollimaksu, dumpinguvastast tollimaksu ja kaitsetollimaksu maksmata.

3.2.2.3.   Praktiline rakendamine

| (47) | DFIA-kava on kava, mida rakendatakse nii enne kui pärast eksporditoiminguid, ja selle kava raames saab importida SIONide kohaselt määratletud kaupa, mida edasiantavate DFIA-hüvitiste puhul ei pea tingimata kasutama eksportkauba tootmiseks. |
| --- | --- |

(47)

DFIA-kava on kava, mida rakendatakse nii enne kui pärast eksporditoiminguid, ja selle kava raames saab importida SIONide kohaselt määratletud kaupa, mida edasiantavate DFIA-hüvitiste puhul ei pea tingimata kasutama eksportkauba tootmiseks.

| (48) | DFIA-kava katab ainult SIONide kohast sisendite importi. Importida tohib SIONides määratletud koguste ning summa ulatuses, kuid piirkondlikud ametiasutused võivad taotluse alusel need normid läbi vaadata. |
| --- | --- |

(48)

DFIA-kava katab ainult SIONide kohast sisendite importi. Importida tohib SIONides määratletud koguste ning summa ulatuses, kuid piirkondlikud ametiasutused võivad taotluse alusel need normid läbi vaadata.

| (49) | Ekspordikohustusega kaasneb kohustus toota vähemalt 20 % ulatuses lisandväärtust. Eksport võib toimuda enne DFIA-loa väljastamist, ning sel juhul on impordiõigus määratud proportsionaalselt kavandatud ekspordiga. |
| --- | --- |

(49)

Ekspordikohustusega kaasneb kohustus toota vähemalt 20 % ulatuses lisandväärtust. Eksport võib toimuda enne DFIA-loa väljastamist, ning sel juhul on impordiõigus määratud proportsionaalselt kavandatud ekspordiga.

| (50) | Kui ekspordikohustus on täidetud, võib eksportija taotleda DFIA-lubade ülekandmist, mis praktikas tähendab luba tollimaksuvaba impordilitsentsi müümiseks turul. |
| --- | --- |

(50)

Kui ekspordikohustus on täidetud, võib eksportija taotleda DFIA-lubade ülekandmist, mis praktikas tähendab luba tollimaksuvaba impordilitsentsi müümiseks turul.

3.2.2.4.   Teavitamisjärgsed kommentaarid

| (51) | India valitsus ja Texprocil väitsid, et DFRC-kava on õiguspärane asendamise puhul rakendatav tagasimaksesüsteem, kuna kava sätestab eksporttootes kasutatud sisendite täiendamise ja see on põhjendatud ja tõhus ning põhineb India üldtunnustatud äritavadel. Kuna kogus, kvaliteet ja tehnilised omadused ja täpsustused langevad kokku eksportkaupades kasutatavate sisenditega, on kava India valitsuse ja Texprocili silmis subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu all lubatud. India valitus ja Texprocil väitsid veel, et hinnates, kas see kava on õiguspärane asendamise puhul rakendatav tagasimaksesüsteem, on oluline vaadata mida imporditakse, mitte kes impordib. Lisaks väideti, et kuna valitsus on asjaga seotud, ei anta lisahüvitisi. Väideti, et seetõttu ei ole kava tasakaalustatav. Väidete tõenduseks ei esitatud uusi andmeid ja seetõttu lükatakse need väited tagasi, toetudes põhjendustes 52 kuni 55 esitatud tähelepanekutele, et kumbagi allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii, I lisa punkti i, II lisa ja III lisa tähenduses. Seega on kogu hüvitise summa tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(51)

India valitsus ja Texprocil väitsid, et DFRC-kava on õiguspärane asendamise puhul rakendatav tagasimaksesüsteem, kuna kava sätestab eksporttootes kasutatud sisendite täiendamise ja see on põhjendatud ja tõhus ning põhineb India üldtunnustatud äritavadel. Kuna kogus, kvaliteet ja tehnilised omadused ja täpsustused langevad kokku eksportkaupades kasutatavate sisenditega, on kava India valitsuse ja Texprocili silmis subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu all lubatud. India valitus ja Texprocil väitsid veel, et hinnates, kas see kava on õiguspärane asendamise puhul rakendatav tagasimaksesüsteem, on oluline vaadata mida imporditakse, mitte kes impordib. Lisaks väideti, et kuna valitsus on asjaga seotud, ei anta lisahüvitisi. Väideti, et seetõttu ei ole kava tasakaalustatav. Väidete tõenduseks ei esitatud uusi andmeid ja seetõttu lükatakse need väited tagasi, toetudes põhjendustes 52 kuni 55 esitatud tähelepanekutele, et kumbagi allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii, I lisa punkti i, II lisa ja III lisa tähenduses. Seega on kogu hüvitise summa tasakaalustatav.

3.2.2.5.   Järeldus

| (52) | Kuigi uue DFIA-kava kohaldamisel on võrreldes eelmise tasakaalustatud DFRC-kavaga mõningaid erinevusi, tuleb uut DFIA-kava pidada DFRC-kava jätkuks, sest sellesse on üle võetud DFRC-kava põhielemendid. |
| --- | --- |

(52)

Kuigi uue DFIA-kava kohaldamisel on võrreldes eelmise tasakaalustatud DFRC-kavaga mõningaid erinevusi, tuleb uut DFIA-kava pidada DFRC-kava jätkuks, sest sellesse on üle võetud DFRC-kava põhielemendid.

| (53) | Nii DFRFi kui ka DFIA raames antud rahalised vahendid on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktide i ja ii ning artikli 2 lõike 2 tähenduses, st rahalised toetused. Nad hõlmavad otsest rahaliste vahendite ülekandmist, kuna neid võib nii müüa kui ka rahaks ümber vahetada või kasutada imporditollimaksude hüvitamiseks, seega jääb India valitsus ilma tuludest, mida ta muidu saaks. Lisaks on DFRC- ja DFIA-krediit kasuks eksportijale, kuna parandavad tema likviidsust. |
| --- | --- |

(53)

Nii DFRFi kui ka DFIA raames antud rahalised vahendid on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktide i ja ii ning artikli 2 lõike 2 tähenduses, st rahalised toetused. Nad hõlmavad otsest rahaliste vahendite ülekandmist, kuna neid võib nii müüa kui ka rahaks ümber vahetada või kasutada imporditollimaksude hüvitamiseks, seega jääb India valitsus ilma tuludest, mida ta muidu saaks. Lisaks on DFRC- ja DFIA-krediit kasuks eksportijale, kuna parandavad tema likviidsust.

| (54) | Nii DFRC- kui ka DFIA-krediit sõltuvad juriidiliselt otseselt eksporditegevusest ning seepärast peetakse neid vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a konkreetseteks ja tasakaalustatavateks. |
| --- | --- |

(54)

Nii DFRC- kui ka DFIA-krediit sõltuvad juriidiliselt otseselt eksporditegevusest ning seepärast peetakse neid vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a konkreetseteks ja tasakaalustatavateks.

| (55) | Kumbagi kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks või asenduse puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad). Eelkõige i) võimaldavad need kavad tagastada impordimakse nendelt sisenditelt, mida tarbitakse teise toote valmistamisel; ii) puudub kontrollisüsteem või menetluskord, mis kinnitaks, kas ja milliseid sisendmaterjale eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses on esinenud ülemääraseid hüvitisi; iii) sertifikaatide ja lubade vabalt kaubeldavus loob olukorra, et eksportija, kes on saanud hüvitisi DFRC- või DFIA-kava raames, ei ole tegelikkuses kohustatud kasutama sertifikaati sisendite impordiks. |
| --- | --- |

(55)

Kumbagi kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks või asenduse puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad). Eelkõige i) võimaldavad need kavad tagastada impordimakse nendelt sisenditelt, mida tarbitakse teise toote valmistamisel; ii) puudub kontrollisüsteem või menetluskord, mis kinnitaks, kas ja milliseid sisendmaterjale eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses on esinenud ülemääraseid hüvitisi; iii) sertifikaatide ja lubade vabalt kaubeldavus loob olukorra, et eksportija, kes on saanud hüvitisi DFRC- või DFIA-kava raames, ei ole tegelikkuses kohustatud kasutama sertifikaati sisendite impordiks.

3.2.2.6.   Subsiidiumi summa arvutamine

| (56) | Leiti, et hüvitise määramiseks ei ole DFRC- ja DFIA-litsentsidel, erinevalt DEPB-litsentsidest nominaalväärtust ja neis ei määrata krediidi intressimäärasid. Litsents näitab kogust, kui palju tohib lubatud sisendmaterjali importida, ja kui suur võib olla sellise impordi maksimaalne CIF-väärtus. Seega ei ole hüvitise suurus ekspordi toimumise hetkel teada ja seda saab määrata ja aruandluses esitada alles siis, kui litsentsi on imporditehingus kasutatud või kui litsents on müüdud. |
| --- | --- |

(56)

Leiti, et hüvitise määramiseks ei ole DFRC- ja DFIA-litsentsidel, erinevalt DEPB-litsentsidest nominaalväärtust ja neis ei määrata krediidi intressimäärasid. Litsents näitab kogust, kui palju tohib lubatud sisendmaterjali importida, ja kui suur võib olla sellise impordi maksimaalne CIF-väärtus. Seega ei ole hüvitise suurus ekspordi toimumise hetkel teada ja seda saab määrata ja aruandluses esitada alles siis, kui litsentsi on imporditehingus kasutatud või kui litsents on müüdud.

| (57) | Seetõttu arvutati äriühingute saadud hüvitis juhtudel, kui litsentsi kasutati imporditehingus, selle tehingu käigus saamata jäänud imporditollimaksude alusel. Juhtudel, kui litsents oli üle kantud (müüdud), arvutati hüvitis läbivaatamise uurimisperioodi jooksul müügist saadud tulu alusel. |
| --- | --- |

(57)

Seetõttu arvutati äriühingute saadud hüvitis juhtudel, kui litsentsi kasutati imporditehingus, selle tehingu käigus saamata jäänud imporditollimaksude alusel. Juhtudel, kui litsents oli üle kantud (müüdud), arvutati hüvitis läbivaatamise uurimisperioodi jooksul müügist saadud tulu alusel.

| (58) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et viis äriühingut, kes eksportisid DFRC-kava ja/või DFIA-kava raames, müüsid oma load/sertifikaadid kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

(58)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et viis äriühingut, kes eksportisid DFRC-kava ja/või DFIA-kava raames, müüsid oma load/sertifikaadid kolmandatele isikutele.

| (59) | Üks eksportiv tootja väitis, et ta kasutas ühte oma DFIA-luba asendamise puhul tagastatava summana ja et see ei ületanud imporditollimaksu puhul tagastatavat summat selle konkreetse litsentsi raames. Uurimise käigus tehti kindlaks, selle konkreetse litsentsi raames imporditud ja eksporditud kogused ei olnud veel lõpuni ära kasutatud ja et see litsents ei olnud veel lõpetatud ning et EXIM-poliitikas ettenähtud eeskirjade kohaselt ei oldud seda litsentsi veel kontrollitud. Seetõttu ja põhjenduses 55 esitatud argumente arvesse võttes tehti järeldus, et äriühing ei suutnud tõestada, selle konkreetse litsentsi raames ei toimunud ülemäärast vähendamist. Selle litsentsi alusel sooritatud imporditehingutelt kokkuhoitud tollimaksu kogu summat loetakse seega subsiidiumiks ning asjakohane väide lükatakse ümber. |
| --- | --- |

(59)

Üks eksportiv tootja väitis, et ta kasutas ühte oma DFIA-luba asendamise puhul tagastatava summana ja et see ei ületanud imporditollimaksu puhul tagastatavat summat selle konkreetse litsentsi raames. Uurimise käigus tehti kindlaks, selle konkreetse litsentsi raames imporditud ja eksporditud kogused ei olnud veel lõpuni ära kasutatud ja et see litsents ei olnud veel lõpetatud ning et EXIM-poliitikas ettenähtud eeskirjade kohaselt ei oldud seda litsentsi veel kontrollitud. Seetõttu ja põhjenduses 55 esitatud argumente arvesse võttes tehti järeldus, et äriühing ei suutnud tõestada, selle konkreetse litsentsi raames ei toimunud ülemäärast vähendamist. Selle litsentsi alusel sooritatud imporditehingutelt kokkuhoitud tollimaksu kogu summat loetakse seega subsiidiumiks ning asjakohane väide lükatakse ümber.

| (60) | Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma kogu läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(60)

Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) maha subsiidiumi saamiseks makstud tasud vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma kogu läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (61) | Esitati mitu kommentaari DFRC- või DFIA-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui seda peeti põhjendatuks, kohandati arvutusi sellest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(61)

Esitati mitu kommentaari DFRC- või DFIA-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui seda peeti põhjendatuks, kohandati arvutusi sellest lähtuvalt.

| (62) | Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava hüvitise summa arvutamisel arvestada isegi DFRC- või DFIA-krediiti, mis saadi muude toodete ekspordi eest peale vaatlusaluse toote. DFRC- või DFIA-kava alusel ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks krediidi kasutamist konkreetse tootega seotud imporditollimaksuvaba sisendmaterjaliga. Vastupidi, DFRC- ja DFIA-krediit on vabalt edasiantav, seda saab isegi müüa ja kasutada ükskõik milliste piiramatult imporditavate kaupade importimiseks (vaatlusaluse toote sisendmaterjalid kuuluvad sellesse kategooriasse), välja arvatud kapitalikaubad. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist antud DFRC- ja DFIA-hüvitistest. |
| --- | --- |

(62)

Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava hüvitise summa arvutamisel arvestada isegi DFRC- või DFIA-krediiti, mis saadi muude toodete ekspordi eest peale vaatlusaluse toote. DFRC- või DFIA-kava alusel ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks krediidi kasutamist konkreetse tootega seotud imporditollimaksuvaba sisendmaterjaliga. Vastupidi, DFRC- ja DFIA-krediit on vabalt edasiantav, seda saab isegi müüa ja kasutada ükskõik milliste piiramatult imporditavate kaupade importimiseks (vaatlusaluse toote sisendmaterjalid kuuluvad sellesse kategooriasse), välja arvatud kapitalikaubad. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist antud DFRC- ja DFIA-hüvitistest.

| (63) | Neli valimisse kuuluvat äriühingut said läbivaatamise uurimisperioodi ajal nende kavade raames hüvitisi, subsiidiumimarginaaliga vahemikus 0,09 % kuni 2,03 %. |
| --- | --- |

(63)

Neli valimisse kuuluvat äriühingut said läbivaatamise uurimisperioodi ajal nende kavade raames hüvitisi, subsiidiumimarginaaliga vahemikus 0,09 % kuni 2,03 %.

3.2.3.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCG-kava)

3.2.3.1.   Õiguslik alus

| (64) | EPCG-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 5 ja HOP I 2004–2009 peatükis 5. |
| --- | --- |

(64)

EPCG-kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 peatükis 5 ja HOP I 2004–2009 peatükis 5.

3.2.3.2.   Abikõlblikkus

| (65) | Selle kava raames saavad toetust taotleda tootjad-eksportijad, toetavate tootjatega seotud müüjad-eksportijad ning teenusepakkujad. |
| --- | --- |

(65)

Selle kava raames saavad toetust taotleda tootjad-eksportijad, toetavate tootjatega seotud müüjad-eksportijad ning teenusepakkujad.

3.2.3.3.   Praktiline rakendamine

| (66) | India valitsus väljastab EPCG-litsentsi taotluse alusel ja lõivu tasumise korral ning ekspordikohustuse tingimusel. Litsentsiga lubatakse äriühingul importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati tollimaksumäära 11 % (sealhulgas 10 % suurune lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendilist tollimaksumäära. Alates 2000. aasta aprillist kohaldatakse kõikide selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes 5 % suurust vähendatud imporditollimaksu määra. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporttoodete tootmiseks. 9. mail 2008 (seega ajal, mis jäi läbivaatamise uurimisperioodist välja) tegi India valitsus teatavaks, et EPCG-kava raames toimuvalt impordilt makstavat tollimaksu vähendatakse 3 %-le. |
| --- | --- |

(66)

India valitsus väljastab EPCG-litsentsi taotluse alusel ja lõivu tasumise korral ning ekspordikohustuse tingimusel. Litsentsiga lubatakse äriühingul importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati tollimaksumäära 11 % (sealhulgas 10 % suurune lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendilist tollimaksumäära. Alates 2000. aasta aprillist kohaldatakse kõikide selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes 5 % suurust vähendatud imporditollimaksu määra. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksporttoodete tootmiseks. 9. mail 2008 (seega ajal, mis jäi läbivaatamise uurimisperioodist välja) tegi India valitsus teatavaks, et EPCG-kava raames toimuvalt impordilt makstavat tollimaksu vähendatakse 3 %-le.

| (67) | EPCG-litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sel juhul taotleb EPCG-litsentsi omanik oma EPCG-litsentsi kehtetuks tunnistamist. Tootja, kes toodab kapitalikaupu oma riigis ja kes on märgitud kehtetuks tunnistamise taotluses, saab õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete toimingute eest ja tal on õigus importida tollimaksuvabalt selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalikke komponente. Siiski, kui EPCG-litsentsi omanik ostab kapitalikaupu oma riigist, võidakse talle tagastada makstud aktsiisimaks või võidakse ta aktsiisimaksust vabastada. EPCG-litsentsi omanik vastutab ekspordikohustuse täitmise eest, mis on määratud vastavalt tollimaksu nominaalväärtusele, mis hoiti kokku imporditud kauba FOB-väärtuselt. |
| --- | --- |

(67)

EPCG-litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sel juhul taotleb EPCG-litsentsi omanik oma EPCG-litsentsi kehtetuks tunnistamist. Tootja, kes toodab kapitalikaupu oma riigis ja kes on märgitud kehtetuks tunnistamise taotluses, saab õiguse saada toetust ekspordiga samaväärsete toimingute eest ja tal on õigus importida tollimaksuvabalt selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalikke komponente. Siiski, kui EPCG-litsentsi omanik ostab kapitalikaupu oma riigist, võidakse talle tagastada makstud aktsiisimaks või võidakse ta aktsiisimaksust vabastada. EPCG-litsentsi omanik vastutab ekspordikohustuse täitmise eest, mis on määratud vastavalt tollimaksu nominaalväärtusele, mis hoiti kokku imporditud kauba FOB-väärtuselt.

3.2.3.4.   Teavitamisjärgsed kommentaarid

| (68) | India valitsus väitis, et hüvitist ei saada juhul, kui EPCG-litsentsi omanik taotleb litsentsi tühistamist ja ostab kapitalikaubad oma riigist, kuna puudub vastav valitsuse määrus selliste ostude aktsiisimaksust vabastamise kohta. Siiski kinnitas India valitsus ka, et teatavatel tingimustel võib EPCG-litsentsi omanik osta kapitalikaupu aktsiisimaksu maksmata, st juhul, kui seda maksu ei tasakaalustata India keskse lisandväärtusmaksu (CENVAT) krediidisüsteemi kaudu. Lisaks võib kodumaine kapitalikaupade tarnija sellisel juhul saada maksusoodustusi, mis kajastuvad tarnitud kapitalikaupade hinnas. Kuna tegemist on hüvitisega, mida võib saada ekspordi tingimusel, kuna litsentsi tühistamisel litsentsi omaniku ekspordikohustus ei muutu, leiti, et see argument tuleb tagasi lükata ja järeldusi ei muudeta. |
| --- | --- |

(68)

India valitsus väitis, et hüvitist ei saada juhul, kui EPCG-litsentsi omanik taotleb litsentsi tühistamist ja ostab kapitalikaubad oma riigist, kuna puudub vastav valitsuse määrus selliste ostude aktsiisimaksust vabastamise kohta. Siiski kinnitas India valitsus ka, et teatavatel tingimustel võib EPCG-litsentsi omanik osta kapitalikaupu aktsiisimaksu maksmata, st juhul, kui seda maksu ei tasakaalustata India keskse lisandväärtusmaksu (CENVAT) krediidisüsteemi kaudu. Lisaks võib kodumaine kapitalikaupade tarnija sellisel juhul saada maksusoodustusi, mis kajastuvad tarnitud kapitalikaupade hinnas. Kuna tegemist on hüvitisega, mida võib saada ekspordi tingimusel, kuna litsentsi tühistamisel litsentsi omaniku ekspordikohustus ei muutu, leiti, et see argument tuleb tagasi lükata ja järeldusi ei muudeta.

3.2.3.5.   Järeldus

| (69) | EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine või omamaise hanke puhul maksude tagastamine või neist vabastamine, kujutavad endast India valitsuse antavat rahalist toetust, sest sellised soodustused vähendavad tulusid, mida India valitsus muidu saaks. |
| --- | --- |

(69)

EPCG-kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine või omamaise hanke puhul maksude tagastamine või neist vabastamine, kujutavad endast India valitsuse antavat rahalist toetust, sest sellised soodustused vähendavad tulusid, mida India valitsus muidu saaks.

| (70) | Lisaks on tollimaksu vähendamine kasuks eksportijale, kuna importimisel säästetud tollimaksud parandavad tema likviidsust. Tollimaksu tagastamise või tollimaksust vabastamise puhul on tegemist soodustusega eksportijale, sest kapitalikauba ostutehingu pealt kokku hoitud tollimaksud parandavad tema likviidsust. |
| --- | --- |

(70)

Lisaks on tollimaksu vähendamine kasuks eksportijale, kuna importimisel säästetud tollimaksud parandavad tema likviidsust. Tollimaksu tagastamise või tollimaksust vabastamise puhul on tegemist soodustusega eksportijale, sest kapitalikauba ostutehingu pealt kokku hoitud tollimaksud parandavad tema likviidsust.

| (71) | Lisaks sõltub EPCG-kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna selle kava raames ei väljastata litsentse ilma ekspordikohustuseta. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(71)

Lisaks sõltub EPCG-kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna selle kava raames ei väljastata litsentse ilma ekspordikohustuseta. Seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

| (72) | Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktides h ja i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmisel lõplikult ära. Esmaetapi kumulatiivsete kaudsete maksude tagastamisega seoses tuleb märkida, et eksportijatel ei oleks õigus tollimakse tagasi saada, kui neil ei oleks seonduvaid ekspordikohustusi. |
| --- | --- |

(72)

Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktides h ja i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmisel lõplikult ära. Esmaetapi kumulatiivsete kaudsete maksude tagastamisega seoses tuleb märkida, et eksportijatel ei oleks õigus tollimakse tagasi saada, kui neil ei oleks seonduvaid ekspordikohustusi.

3.2.3.6.   Subsiidiumi summa arvutamine

| (73) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisumma kapitalikaupade pealt tasumata tollimaksu alusel või oma riigist ostetud kaupade pealt tasumata või tagastatud tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab nende kapitalikaupade normaalsele amortisatsiooniajale. Vastavalt kehtestatud tavadele on läbivaatamise uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud selle perioodi intress, et kajastada hüvitise väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha, nii saadi lugeja. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu ekspordikäibele läbivaatamise uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(73)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisumma kapitalikaupade pealt tasumata tollimaksu alusel või oma riigist ostetud kaupade pealt tasumata või tagastatud tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab nende kapitalikaupade normaalsele amortisatsiooniajale. Vastavalt kehtestatud tavadele on läbivaatamise uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud selle perioodi intress, et kajastada hüvitise väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära. Subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud arvati sellest summast algmääruse artikli 7 lõike 1 punkti a kohaselt maha, nii saadi lugeja. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu ekspordikäibele läbivaatamise uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (74) | Esitati mitu kommentaari EPCG-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui seda peeti põhjendatuks, kohandati arvutusi sellest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(74)

Esitati mitu kommentaari EPCG-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui seda peeti põhjendatuks, kohandati arvutusi sellest lähtuvalt.

| (75) | Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava hüvitise summa arvutamisel arvestada isegi EPCG-hüvitist, mis saadi muude toodete ekspordi eest peale vaatlusaluse toote. EPCG-kava kohaselt ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks hüvitise kasutamist konkreetse tootega seotud imporditollimaksuvaba sisendmaterjaliga. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist antud EPCG-hüvitistest. |
| --- | --- |

(75)

Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava hüvitise summa arvutamisel arvestada isegi EPCG-hüvitist, mis saadi muude toodete ekspordi eest peale vaatlusaluse toote. EPCG-kava kohaselt ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks hüvitise kasutamist konkreetse tootega seotud imporditollimaksuvaba sisendmaterjaliga. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist antud EPCG-hüvitistest.

| (76) | Neli valimisse kuuluvat äriühingut said läbivaatamise uurimisperioodi ajal selle kava raames hüvitisi subsiidiumimarginaaliga kuni 1,45 %, ühe äriühingu saadud hüvitised leiti olevat tühiselt väikesed. |
| --- | --- |

(76)

Neli valimisse kuuluvat äriühingut said läbivaatamise uurimisperioodi ajal selle kava raames hüvitisi subsiidiumimarginaaliga kuni 1,45 %, ühe äriühingu saadud hüvitised leiti olevat tühiselt väikesed.

3.2.4.   Eellubade kava (Advance Licence Scheme (ALS) / varem: Advance Authorization Scheme (AAS))

3.2.4.1.   Õiguslik alus

| (77) | Kava üksikasjalik kirjeldus on toodud EXIM-poliitika 2004–2009 lõigetes 4.1.1 kuni 4.1.14 ja HOP I 2004–2009 peatükkides 4.1 kuni 4.30. Varasema läbivaatamisega seotud uurimise ajal oli kava nimetus Advance Licence Scheme ning selle alusel kehtestati praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks. |
| --- | --- |

(77)

Kava üksikasjalik kirjeldus on toodud EXIM-poliitika 2004–2009 lõigetes 4.1.1 kuni 4.1.14 ja HOP I 2004–2009 peatükkides 4.1 kuni 4.30. Varasema läbivaatamisega seotud uurimise ajal oli kava nimetus Advance Licence Scheme ning selle alusel kehtestati praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks.

3.2.4.2.   Abikõlblikkus

| (78) | Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 79. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse ulatuse poolest. Toetavate tootjatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad vastavad tegeliku ekspordi eellubade kava ja aastanõuete eellubade kava tingimustele. Lõppeksportijat varustavad tootjad-eksportijad saavad taotleda eellubade kava alusel hüvitisi vahetarnetele. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele, saavad taotleda hüvitisi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Hüvitisi „ekspordiga samaväärsete toimingute” eest saavad taotleda ka tootjate-eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel. |
| --- | --- |

(78)

Eellubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud põhjenduses 79. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse ulatuse poolest. Toetavate tootjatega seotud tootjad-eksportijad ja müüjad-eksportijad vastavad tegeliku ekspordi eellubade kava ja aastanõuete eellubade kava tingimustele. Lõppeksportijat varustavad tootjad-eksportijad saavad taotleda eellubade kava alusel hüvitisi vahetarnetele. Peatöövõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele, saavad taotleda hüvitisi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Hüvitisi „ekspordiga samaväärsete toimingute” eest saavad taotleda ka tootjate-eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel.

3.2.4.3.   Praktiline rakendamine

| (79) | Eellubasid võib välja anda järgmisel otstarbel: | Tegelik eksport: See on peamine allkava. See võimaldab tollimaksuvaba sisendite importi konkreetse eksporttoote tootmiseks. „Tegelik” tähendab selles kontekstis, et eksporditav toode peab väljuma India territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote tüüp, on loal kirjas. |
| --- | --- | --- |

(79)

Eellubasid võib välja anda järgmisel otstarbel:

Tegelik eksport: See on peamine allkava. See võimaldab tollimaksuvaba sisendite importi konkreetse eksporttoote tootmiseks. „Tegelik” tähendab selles kontekstis, et eksporditav toode peab väljuma India territooriumilt. Impordiluba ja ekspordikohustus, kaasa arvatud eksporditava toote tüüp, on loal kirjas.

| | Iga-aastane vajadus: Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid laiema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib valida ekspordiks kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali. |
| --- | --- |

Iga-aastane vajadus: Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid laiema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib valida ekspordiks kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali.

| | Vahetarned: See allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija valmistab vahetoote. Ta saab importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja saada selle jaoks vahetarnete eelloa. Lõplik eksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima. |
| --- | --- |

Vahetarned: See allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija valmistab vahetoote. Ta saab importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja saada selle jaoks vahetarnete eelloa. Lõplik eksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima.

| | Ekspordiga samaväärsed toimingud: See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse „ekspordiga samaväärse toiminguna” EXIM-poliitika 2004–2009 lõike 8.2 alapunktides b kuni f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. India valitsuse esitatud teabe kohaselt käsitletakse ekspordiga samaväärsete toimingutena selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Mitmeid tarnekategooriaid käsitletakse ekspordiga samaväärsetena, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis paikneb erimajandustsoonis. |
| --- | --- |

Ekspordiga samaväärsed toimingud: See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse „ekspordiga samaväärse toiminguna” EXIM-poliitika 2004–2009 lõike 8.2 alapunktides b kuni f, g, i ja j nimetatud kliendikategooriatele. India valitsuse esitatud teabe kohaselt käsitletakse ekspordiga samaväärsete toimingutena selliseid toiminguid, mille puhul tarnitav kaup ei lahku riigist. Mitmeid tarnekategooriaid käsitletakse ekspordiga samaväärsetena, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või äriühingule, mis paikneb erimajandustsoonis.

| | Eelnevad vabastusotsused: Eelloa valdajal, kes kavatseb hankida sisendmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle oma riigi tarnijale. Eelneva vabastusotsuse üleandmine annab oma riigi tarnijale õiguse saada hüvitist ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 8.3 (s.o eelload vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse alusel makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii kodumaiste kui ka imporditud sisendite puhul. |
| --- | --- |

Eelnevad vabastusotsused: Eelloa valdajal, kes kavatseb hankida sisendmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle oma riigi tarnijale. Eelneva vabastusotsuse üleandmine annab oma riigi tarnijale õiguse saada hüvitist ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 8.3 (s.o eelload vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse alusel makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii kodumaiste kui ka imporditud sisendite puhul.

| | Sisemaised akreditiivid: See allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv kodumaise tarnija jaoks. Pank tühistab otseimpordi loa üksnes kaubaartiklite sellise väärtuse ja mahu ulatuses, mis tarnitakse importimise asemel riigisiseselt. Kodumaine tarnija on õigustatud saama toetust ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 8.3 (s.o eelload vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). |
| --- | --- |

Sisemaised akreditiivid: See allkava hõlmab omamaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv kodumaise tarnija jaoks. Pank tühistab otseimpordi loa üksnes kaubaartiklite sellise väärtuse ja mahu ulatuses, mis tarnitakse importimise asemel riigisiseselt. Kodumaine tarnija on õigustatud saama toetust ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud dokumendi EXIM-poliitika 2004–2009 lõikes 8.3 (s.o eelload vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).

| (80) | Tehti kindlaks, et läbivaatamise uurimisperioodi vältel said kaks koostööd tegevat eksportijat hüvitisi kahest vaatlusaluse tootega seotud allkavast, mida on mainitud eespool, st i) eellubade kavast tegeliku ekspordi jaoks ja ii) eellubade kavast vahetarnete jaoks. Seetõttu ei olnud ülejäänud allkavade tasakaalustatavuse hindamine vajalik. |
| --- | --- |

(80)

Tehti kindlaks, et läbivaatamise uurimisperioodi vältel said kaks koostööd tegevat eksportijat hüvitisi kahest vaatlusaluse tootega seotud allkavast, mida on mainitud eespool, st i) eellubade kavast tegeliku ekspordi jaoks ja ii) eellubade kavast vahetarnete jaoks. Seetõttu ei olnud ülejäänud allkavade tasakaalustatavuse hindamine vajalik.

| (81) | Praegu kehtiva lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise järel muutis India valitsus eellubade kava suhtes kohaldatavat kontrollisüsteemi. Kontrollimise eesmärgil nõuavad India võimud, et eelloa omanik peaks „tegelikkusele vastavat ja õiget arvestust tollimaksuvabade importkaupade / kodumaalt hangitud kaupade tarbimise ja kasutamise kohta” kindlaksmääratud formaadis (HOP I 2004–2009 peatükid 4.26, 4.30 ja lisa 23), st tegelikku tarbimisregistrit. Seda registrit kontrollib sõltumatu vannutatud audiitor või kuluraamatupidaja, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et registri kandeid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning et lisas 23 nõutud teave on igas suhtes tegelikkusele vastav ja õige. Eelnimetatud sätted kehtivad aga ainult selliste eellubade kohta, mis on välja antud 13. mail 2005 või hiljem. Kõigi varem väljaantud eellubade puhul peavad loa omanikud järgima varem kehtinud kontrollieeskirju, st pidama tõest ja nõuetekohast arvestust importkaupade kulu ja kasutamise kohta litsentside lõikes ja lisas 18 ettenähtud formaadis (peatükk 4.30 ja HOP I 2002–2007 lisa 18). |
| --- | --- |

(81)

Praegu kehtiva lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise järel muutis India valitsus eellubade kava suhtes kohaldatavat kontrollisüsteemi. Kontrollimise eesmärgil nõuavad India võimud, et eelloa omanik peaks „tegelikkusele vastavat ja õiget arvestust tollimaksuvabade importkaupade / kodumaalt hangitud kaupade tarbimise ja kasutamise kohta” kindlaksmääratud formaadis (HOP I 2004–2009 peatükid 4.26, 4.30 ja lisa 23), st tegelikku tarbimisregistrit. Seda registrit kontrollib sõltumatu vannutatud audiitor või kuluraamatupidaja, kes annab välja tõendi, milles kinnitatakse, et registri kandeid ja asjakohaseid dokumente on kontrollitud ning et lisas 23 nõutud teave on igas suhtes tegelikkusele vastav ja õige. Eelnimetatud sätted kehtivad aga ainult selliste eellubade kohta, mis on välja antud 13. mail 2005 või hiljem. Kõigi varem väljaantud eellubade puhul peavad loa omanikud järgima varem kehtinud kontrollieeskirju, st pidama tõest ja nõuetekohast arvestust importkaupade kulu ja kasutamise kohta litsentside lõikes ja lisas 18 ettenähtud formaadis (peatükk 4.30 ja HOP I 2002–2007 lisa 18).

| (82) | Nende allkavade puhul, mida kaks eksportivat tootjat käesoleva läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kasutasid (tegeliku ekspordi allkava ja vahetarnete allkava), on India valitsus määranud kindlaks nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on dokumenteeritud loal. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loal dokumenteerima. Mainitud kava raames lubatud impordi maht on kindlaks määratud India valitsuse poolt standardsete sisend- ja väljundnormide (standard input-output norms – SIONid) alusel. SIONid on olemas enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks ja need on avaldatud dokumendis HOP II 2004–2009. |
| --- | --- |

(82)

Nende allkavade puhul, mida kaks eksportivat tootjat käesoleva läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kasutasid (tegeliku ekspordi allkava ja vahetarnete allkava), on India valitsus määranud kindlaks nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on dokumenteeritud loal. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loal dokumenteerima. Mainitud kava raames lubatud impordi maht on kindlaks määratud India valitsuse poolt standardsete sisend- ja väljundnormide (standard input-output norms – SIONid) alusel. SIONid on olemas enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks ja need on avaldatud dokumendis HOP II 2004–2009.

| (83) | Imporditud sisendid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada konkreetse eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku 6-kuulise pikendusega). |
| --- | --- |

(83)

Imporditud sisendid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada konkreetse eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku 6-kuulise pikendusega).

3.2.4.4.   Teavitamisjärgsed kommentaarid

| (84) | India valitsus väitis, et tal on kava jaoks piisav kontrollisüsteem vastavalt HOP I 2002–2007 lisale 23, ning et ALS- ja AAS-kavade rakendamisel ei toimunud üleliigset tagastamist. Seetõttu väideti, et kava ei ole tasakaalustatav. Väidete tõenduseks ei esitatud uusi andmeid ja seetõttu lükatakse need väited tagasi, toetudes tähelepanekutele, et kumbagi allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ning II ja III lisa tähenduses, kuna puudub piisav kontrollisüsteem. |
| --- | --- |

(84)

India valitsus väitis, et tal on kava jaoks piisav kontrollisüsteem vastavalt HOP I 2002–2007 lisale 23, ning et ALS- ja AAS-kavade rakendamisel ei toimunud üleliigset tagastamist. Seetõttu väideti, et kava ei ole tasakaalustatav. Väidete tõenduseks ei esitatud uusi andmeid ja seetõttu lükatakse need väited tagasi, toetudes tähelepanekutele, et kumbagi allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ning II ja III lisa tähenduses, kuna puudub piisav kontrollisüsteem.

| (85) | Lisaks, vastavalt algmääruse II lisa II osa punktile 5 ja III lisa II osa punktile 3 saab piisava kontrollisüsteemi puudumisel olukorra lahendada, kui eksportiv riik korraldab edasise kontrolli, tegemaks kindlaks, kas on esinenud liigmakseid. Kuna enne kontrollkäike selliseid kontrolle ei korraldatud ega tõendatud, et liigmakseid ei saadud, lükatakse väited tagasi. |
| --- | --- |

(85)

Lisaks, vastavalt algmääruse II lisa II osa punktile 5 ja III lisa II osa punktile 3 saab piisava kontrollisüsteemi puudumisel olukorra lahendada, kui eksportiv riik korraldab edasise kontrolli, tegemaks kindlaks, kas on esinenud liigmakseid. Kuna enne kontrollkäike selliseid kontrolle ei korraldatud ega tõendatud, et liigmakseid ei saadud, lükatakse väited tagasi.

3.2.4.5.   Järeldus

| (86) | Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 mõistes, st India valitsuse finantstoetus eksportijatele. |
| --- | --- |

(86)

Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 mõistes, st India valitsuse finantstoetus eksportijatele.

| (87) | Lisaks sõltuvad tegeliku ekspordi eellubade kava ja vahetarnete eellubade kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse neid konkreetseteks ja tasakaalustatavateks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust. |
| --- | --- |

(87)

Lisaks sõltuvad tegeliku ekspordi eellubade kava ja vahetarnete eellubade kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse neid konkreetseteks ja tasakaalustatavateks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust.

| (88) | Ühtegi praegusel juhul kasutatud allkavadest (tegeliku ekspordi eellubade kava ja vahetarnete eellubade kava) ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad). |
| --- | --- |

(88)

Ühtegi praegusel juhul kasutatud allkavadest (tegeliku ekspordi eellubade kava ja vahetarnete eellubade kava) ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastamise süsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Need ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise mõiste ja eeskirjad).

| (89) | Eellubade kava kasutanud eksportiva tootja puhul tehti uurimise käigus kindlaks, et India ametiasutuste kehtestatud uued kontrollinõuded olid veel praktikas ellu viimata, sest lube ei olnud kontrollimise ajaks lõpetatud ja seega ei olnud neid EXIM-poliitika nõuete kohaselt kontrollitud. Nii ei saanud see ettevõte tõendada, et selle konkreetse loa osas ei olnud ülemäärast vähendamist toimunud. Sellepärast tuleb kõik maksud, mis säästeti selle loa raames toimunud impordilt, lugeda subsiidiumiks. |
| --- | --- |

(89)

Eellubade kava kasutanud eksportiva tootja puhul tehti uurimise käigus kindlaks, et India ametiasutuste kehtestatud uued kontrollinõuded olid veel praktikas ellu viimata, sest lube ei olnud kontrollimise ajaks lõpetatud ja seega ei olnud neid EXIM-poliitika nõuete kohaselt kontrollitud. Nii ei saanud see ettevõte tõendada, et selle konkreetse loa osas ei olnud ülemäärast vähendamist toimunud. Sellepärast tuleb kõik maksud, mis säästeti selle loa raames toimunud impordilt, lugeda subsiidiumiks.

| (90) | India valitsus ei rakendanud efektiivselt oma kontrollsüsteemi või -menetlust, et teha kindlaks, kas ja millises koguses kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastamise skeemide korral III lisa II osa punkt 2). SIONeid kui selliseid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, sest eksportkauba tootmisprotsessis kasutati erinevate standardnormidega lubade või litsentside alusel imporditud tollimaksuvabu sisendmaterjale. Selline asjade käik ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, kui suures koguses sisendmaterjale kasutati eksportkauba tootmiseks ja millise standardnormi määraga tuleks seda kogust võrrelda. |
| --- | --- |

(90)

India valitsus ei rakendanud efektiivselt oma kontrollsüsteemi või -menetlust, et teha kindlaks, kas ja millises koguses kasutati eksporditud toote tootmisel sisendeid (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatava tagastamise skeemide korral III lisa II osa punkt 2). SIONeid kui selliseid ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollisüsteemiks, sest eksportkauba tootmisprotsessis kasutati erinevate standardnormidega lubade või litsentside alusel imporditud tollimaksuvabu sisendmaterjale. Selline asjade käik ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, kui suures koguses sisendmaterjale kasutati eksportkauba tootmiseks ja millise standardnormi määraga tuleks seda kogust võrrelda.

| (91) | Lisaks ei viinud India valitsus läbi (või ei olnud veel lõpetanud) efektiivset kontrolli, mis põhineks korrektselt peetud tarbimisregistril. Samuti ei viinud India valitsus läbi tegelikult kasutatud sisenditel põhinevat edasist uurimist, kuigi see tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). |
| --- | --- |

(91)

Lisaks ei viinud India valitsus läbi (või ei olnud veel lõpetanud) efektiivset kontrolli, mis põhineks korrektselt peetud tarbimisregistril. Samuti ei viinud India valitsus läbi tegelikult kasutatud sisenditel põhinevat edasist uurimist, kuigi see tuleks tõhusalt rakendatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt läbi viia (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3).

| (92) | Seepärast on need kaks allkava tasakaalustatavad. |
| --- | --- |

(92)

Seepärast on need kaks allkava tasakaalustatavad.

3.2.4.6.   Subsiidiumi summa arvutamine

| (93) | Lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi või asendamise puhul kasutatava tagastamissüsteemi puudumisel on tasakaalustatav soodustus kogu tagastatud imporditollimaksu summa, mis oleks tavaliselt tulnud tasuda sisendite importimisel. Sellega seoses tuleb märkida, et algmääruses ei nähta ette üksnes tollimaksu „ülemäärase” tagastamise tasakaalustamist. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa alapunktile i võib tasakaalustada ainult ülemäärast tollimaksude tagastamist, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused aga täidetud. Seega, kui on kindlaks tehtud adekvaatse kontrolliprotsessi puudumine, pole ülaltoodud erand tagastamissüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline maksmata tollimaksude summa (saamatajäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II osas ja III lisa II osas, ei kuulu uurimise läbiviija ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise läbiviija ainult leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi sobivuse ümberlükkamiseks. |
| --- | --- |

(93)

Lubatava tollimaksu tagastamise süsteemi või asendamise puhul kasutatava tagastamissüsteemi puudumisel on tasakaalustatav soodustus kogu tagastatud imporditollimaksu summa, mis oleks tavaliselt tulnud tasuda sisendite importimisel. Sellega seoses tuleb märkida, et algmääruses ei nähta ette üksnes tollimaksu „ülemäärase” tagastamise tasakaalustamist. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa alapunktile i võib tasakaalustada ainult ülemäärast tollimaksude tagastamist, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused aga täidetud. Seega, kui on kindlaks tehtud adekvaatse kontrolliprotsessi puudumine, pole ülaltoodud erand tagastamissüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline maksmata tollimaksude summa (saamatajäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetava ülemäärase tagastamise reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II osas ja III lisa II osas, ei kuulu uurimise läbiviija ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise läbiviija ainult leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi sobivuse ümberlükkamiseks.

| (94) | Subsiidiumi summa arvutati lähtuvalt imporditollimaksudest (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks), mis jäid läbivaatamise uurimisperioodil vaatlusaluse toote puhul kasutatud eellubade kava kahe allkava raames imporditud materjalilt saamata. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud põhjendatud nõuete esitamisel subsiidiumisummadest maha. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud läbivaatamise uurimisperioodi vältel eksporditud vaatlusaluse toote kogustele (nimetaja), kuna subsiidiumi andmine on õiguslikult sõltuv eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste põhjal. |
| --- | --- |

(94)

Subsiidiumi summa arvutati lähtuvalt imporditollimaksudest (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks), mis jäid läbivaatamise uurimisperioodil vaatlusaluse toote puhul kasutatud eellubade kava kahe allkava raames imporditud materjalilt saamata. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõike 1 punktiga a arvati subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud põhjendatud nõuete esitamisel subsiidiumisummadest maha. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jaotatud läbivaatamise uurimisperioodi vältel eksporditud vaatlusaluse toote kogustele (nimetaja), kuna subsiidiumi andmine on õiguslikult sõltuv eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste põhjal.

| (95) | Esitati mitu kommentaari ALS- või AAS-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui märkused leiti olevat õigustatud, kohandati arvutusi vastavalt. |
| --- | --- |

(95)

Esitati mitu kommentaari ALS- või AAS-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui märkused leiti olevat õigustatud, kohandati arvutusi vastavalt.

| (96) | Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava hüvitise summa arvutamisel arvestada isegi ALS- või AAS-hüvitist, mis saadi muude toodete ekspordi eest peale vaatlusaluse toote. ALS- ja AAS-hüvitiste puhul ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks hüvitise kasutamist konkreetse tootega seotud imporditollimaksuvaba sisendmaterjaliga. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist antud ALS- ja AAS-hüvitistest. |
| --- | --- |

(96)

Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava hüvitise summa arvutamisel arvestada isegi ALS- või AAS-hüvitist, mis saadi muude toodete ekspordi eest peale vaatlusaluse toote. ALS- ja AAS-hüvitiste puhul ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks hüvitise kasutamist konkreetse tootega seotud imporditollimaksuvaba sisendmaterjaliga. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist antud ALS- ja AAS-hüvitistest.

| (97) | Kaks valimisse kuuluvat äriühingut said eellubade kavast hüvitisi vahemikus 0,17 % kuni 1,74 %. |
| --- | --- |

(97)

Kaks valimisse kuuluvat äriühingut said eellubade kavast hüvitisi vahemikus 0,17 % kuni 1,74 %.

3.2.5.   Eksportkauba tootmise eritsoonid / ekspordisuunitlusega üksused (Export Processing Zones/Export Oriented Units (EPZs/EOUs))

| (98) | Selgus, et ükski koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest ei asunud erimajandustsoonis ega eksportkauba tootmise eritsoonis, samuti ei olnud neil ekspordisuunitlusega üksuse staatust. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik. |
| --- | --- |

(98)

Selgus, et ükski koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest ei asunud erimajandustsoonis ega eksportkauba tootmise eritsoonis, samuti ei olnud neil ekspordisuunitlusega üksuse staatust. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3.2.6.   Tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemptions scheme (ITES))

| (99) | Selle kava alusel võivad eksportijad saada hüvitist eksportmüügist saadava tulu osalise tulumaksvabastuse kujul. Selle maksuvabastuse õiguslik alus on 1961. aasta tulumaksuseaduse jaotis 80HHC. |
| --- | --- |

(99)

Selle kava alusel võivad eksportijad saada hüvitist eksportmüügist saadava tulu osalise tulumaksvabastuse kujul. Selle maksuvabastuse õiguslik alus on 1961. aasta tulumaksuseaduse jaotis 80HHC.

| (100) | Kõnealune säte kaotas kehtivuse alates 2005.–2006. hindamisaastast (st 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 kestnud majandusaastast) ja järelikult ei anna tulumaksuseaduse jaotis 80HHC pärast 31. märtsi 2004 mingeid hüvitisi. Ükski koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest ei saanud läbivaatamise uurimisperioodil selle skeemi alusel hüvitisi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik. |
| --- | --- |

(100)

Kõnealune säte kaotas kehtivuse alates 2005.–2006. hindamisaastast (st 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 kestnud majandusaastast) ja järelikult ei anna tulumaksuseaduse jaotis 80HHC pärast 31. märtsi 2004 mingeid hüvitisi. Ükski koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest ei saanud läbivaatamise uurimisperioodil selle skeemi alusel hüvitisi. Seepärast leiti, et nimetatud kava edasine analüüs ei ole käesoleva uurimise seisukohast vajalik.

3.2.7.   Tollimaksu tagastamise kava (Duty Drawback Scheme, DDS)

3.2.7.1.   Õiguslik alus

| (101) | See kava põhineb 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta aktsiisiseaduse jao 37 lõike 2 punktil xvi ning 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93A ja 94. |
| --- | --- |

(101)

See kava põhineb 1962. aasta tolliseaduse jaol 75, 1944. aasta aktsiisiseaduse jao 37 lõike 2 punktil xvi ning 1994. aasta rahandusseaduse jagudel 93A ja 94.

3.2.7.2.   Abikõlblikkus

| (102) | Iga eksportija võib selle kava alusel abi saada. |
| --- | --- |

(102)

Iga eksportija võib selle kava alusel abi saada.

3.2.7.3.   Praktiline rakendamine

| (103) | India valitsus on kehtestanud kahte liiki tollimaksu tagastusmäärad – „üldine” määr, mida kohaldatakse kindlaksmääratud summade alusel kõikide teatava toote eksportijate suhtes, ja „kaubamärgipõhine” määr, mida kohaldatakse kindla ettevõtte nende toodete suhtes, mida üldised määrad ei hõlma. Vaatlusaluse toote suhtes kohaldatakse esimest tüüpi (üldiseid) tagastusmäärasid. |
| --- | --- |

(103)

India valitsus on kehtestanud kahte liiki tollimaksu tagastusmäärad – „üldine” määr, mida kohaldatakse kindlaksmääratud summade alusel kõikide teatava toote eksportijate suhtes, ja „kaubamärgipõhine” määr, mida kohaldatakse kindla ettevõtte nende toodete suhtes, mida üldised määrad ei hõlma. Vaatlusaluse toote suhtes kohaldatakse esimest tüüpi (üldiseid) tagastusmäärasid.

| (104) | Üldised tagastusmäärad arvutatakse protsendimäärana kõnealuse kava alusel eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised üldised tagastusmäärad enamikule toodetele, sealhulgas vaatlusalusele tootele. Nende kindlaksmääramisel võetakse aluseks eeldatavad kaudsed maksud ja impordimaksud, mida võeti eksporditava toote valmistusprotsessis kasutatud kaupadelt ja teenustelt (impordimaksud, aktsiisimaks, teenusemaks jne), sealhulgas sellised eeldatavad kaudsed maksud ja impordimaksud, mida võeti sisendi valmistusprotsessis kasutatud kaupadelt ja teenustelt, sõltumata sellest, kas need maksud tegelikult tasuti või mitte. Tollimaksu tagastuse summale kohaldatakse eksporditava toote ühiku piirväärtust. Kui äriühing saab osa maksudest CENVAT süsteemi kaudu tagasi nõuda, siis on tagastusmäär väiksem. |
| --- | --- |

(104)

Üldised tagastusmäärad arvutatakse protsendimäärana kõnealuse kava alusel eksporditud toodete väärtusest. India ametiasutused on kehtestanud sellised üldised tagastusmäärad enamikule toodetele, sealhulgas vaatlusalusele tootele. Nende kindlaksmääramisel võetakse aluseks eeldatavad kaudsed maksud ja impordimaksud, mida võeti eksporditava toote valmistusprotsessis kasutatud kaupadelt ja teenustelt (impordimaksud, aktsiisimaks, teenusemaks jne), sealhulgas sellised eeldatavad kaudsed maksud ja impordimaksud, mida võeti sisendi valmistusprotsessis kasutatud kaupadelt ja teenustelt, sõltumata sellest, kas need maksud tegelikult tasuti või mitte. Tollimaksu tagastuse summale kohaldatakse eksporditava toote ühiku piirväärtust. Kui äriühing saab osa maksudest CENVAT süsteemi kaudu tagasi nõuda, siis on tagastusmäär väiksem.

| (105) | Läbivaatamise uurimisperioodi jooksul vaadati tollimaksu tagastusmäärad läbi mitu korda. Kuni 1. aprillini 2007 olid kohaldatavad määrad 6,4 % kuni 6,9 % sõltuvalt toote liigist, kuni 1. septembrini 9,1 % kuni 9,8 %. 13. detsembril 2007, st pärast läbivaatamise uurimisperioodi lõppu, tõsteti tollimaksu tagastusmäärad tasemele 10,1 % kuni 10,3 %, kusjuures seda tõusu kohaldati tagasiulatuvalt alates 1. septembrist 2007 (st läbivaatamise uurimisperioodil) toimunud impordile. |
| --- | --- |

(105)

Läbivaatamise uurimisperioodi jooksul vaadati tollimaksu tagastusmäärad läbi mitu korda. Kuni 1. aprillini 2007 olid kohaldatavad määrad 6,4 % kuni 6,9 % sõltuvalt toote liigist, kuni 1. septembrini 9,1 % kuni 9,8 %. 13. detsembril 2007, st pärast läbivaatamise uurimisperioodi lõppu, tõsteti tollimaksu tagastusmäärad tasemele 10,1 % kuni 10,3 %, kusjuures seda tõusu kohaldati tagasiulatuvalt alates 1. septembrist 2007 (st läbivaatamise uurimisperioodil) toimunud impordile.

| (106) | Et selle kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksportija peab esitama India asutustele avalduse, milles näidatakse, et eksport toimub tollimaksu tagastamise kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastab India toll ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi saatekirja. See dokument näitab muu hulgas DDS krediidisummat, mis peaks selle eksporditehingu eest antama. Eksportija saab nii teada, kui suurt hüvitist ta saab, ja kirjendab selle raamatupidamisarvestuses saadaoleva summana. Kui toll on väljastanud ekspordi saatekirja, ei ole India valitsusel DDS-krediidi andmise asjus enam sõnaõigust. Hüvitise arvutamisel kasutatakse üldjuhul seda DDSi taset, mis kehtis ekspordideklaratsiooni tegemise ajal. Läbivaatamise uurimisperioodil toimunud tollimaksu tagastusmäärade tagasiulatuv tõus võeti subsiidiumi summa arvutamisel samuti arvesse. |
| --- | --- |

(106)

Et selle kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksportija peab esitama India asutustele avalduse, milles näidatakse, et eksport toimub tollimaksu tagastamise kava raames. Kaupade eksportimiseks väljastab India toll ekspedeerimismenetluse ajal ekspordi saatekirja. See dokument näitab muu hulgas DDS krediidisummat, mis peaks selle eksporditehingu eest antama. Eksportija saab nii teada, kui suurt hüvitist ta saab, ja kirjendab selle raamatupidamisarvestuses saadaoleva summana. Kui toll on väljastanud ekspordi saatekirja, ei ole India valitsusel DDS-krediidi andmise asjus enam sõnaõigust. Hüvitise arvutamisel kasutatakse üldjuhul seda DDSi taset, mis kehtis ekspordideklaratsiooni tegemise ajal. Läbivaatamise uurimisperioodil toimunud tollimaksu tagastusmäärade tagasiulatuv tõus võeti subsiidiumi summa arvutamisel samuti arvesse.

3.2.7.4.   Teavitamisjärgsed kommentaarid

| (107) | Mitu osapoolt väitsid, et DDSi ei saa selle uurimise raames tasakaalustada, kuna seda ei mainitud eraldi uurimise alguses esitatud subsiidiumidevastases küsimustikus. See väide lükatakse tagasi järgmistel põhjustel. Vastavalt algatamisteatele on käesoleva läbivaatamise eesmärk määrata kindlaks „subsideerimise tase”, mille ulatuses on vaatlusalune toode eksportivatele tootjatele kasu andnud, st see hõlmab kõiki India valitsuse subsiidiumikavasid. |
| --- | --- |

(107)

Mitu osapoolt väitsid, et DDSi ei saa selle uurimise raames tasakaalustada, kuna seda ei mainitud eraldi uurimise alguses esitatud subsiidiumidevastases küsimustikus. See väide lükatakse tagasi järgmistel põhjustel. Vastavalt algatamisteatele on käesoleva läbivaatamise eesmärk määrata kindlaks „subsideerimise tase”, mille ulatuses on vaatlusalune toode eksportivatele tootjatele kasu andnud, st see hõlmab kõiki India valitsuse subsiidiumikavasid.

| (108) | Väideti, et DDS ei sõltu eksporditegevusest, sest selle kava alusel saadav hüvitis ei ole seotud eksportijate teostatud ekspordi tasemega. See väide lükatakse tagasi, sest tollimaksu tagastamist saab taotleda vaid siis, kui kaubad eksporditakse, mis on piisav algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a sätestatud eksporditegevusest sõltuvuse kriteeriumi täitmiseks. Seda arvestades ei ole vaja analüüsida väidet, et DDS ei ole konkreetne algmääruse artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(108)

Väideti, et DDS ei sõltu eksporditegevusest, sest selle kava alusel saadav hüvitis ei ole seotud eksportijate teostatud ekspordi tasemega. See väide lükatakse tagasi, sest tollimaksu tagastamist saab taotleda vaid siis, kui kaubad eksporditakse, mis on piisav algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a sätestatud eksporditegevusest sõltuvuse kriteeriumi täitmiseks. Seda arvestades ei ole vaja analüüsida väidet, et DDS ei ole konkreetne algmääruse artikli 3 lõigete 2 ja 3 tähenduses.

| (109) | India valitsus kinnitas, et DDS on algmääruse sätetega vastavuses olev tagastussüsteem ning et üldiste tagastusmäärade kehtestamine on põhjendatud ja tõhus ning põhineb ekspordiriigi üldtunnustatud äritavadel vastavalt II lisa II osa punktile 4 ja III lisa II osa punktile 2. Nagu on märgitud põhjenduses 104, eeldab see protseduur tootmises kasutatud sisendite ning tasutud imporditollimaksude ja kaudsete maksude hindamist kogu tööstusharus. Siiski ei ole see protseduur piisavalt täpne isegi India valitsuse hinnangul. India valitsus kinnitas nimelt, et seoses keskmise määramisega võib juhtuda, et tegelik tagasimakse on suurem kui tasutud tollimaksude summa. Lisaks ei uurinud India valitsus täiendavalt tegelikult kasutatud sisendeid, kuigi tõhusa kontrollisüsteemi puudumisel tuleks seda tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3), samuti ei tõestatud, et liigset tagastamist ei toimunud. Väidetavat sarnasust kontrollimise ja algmääruses sätestatud valikuuringu vahel ei peeta oluliseks, kuna viimane viitab selgelt subsiidiumivastasele uurimisele ja ei kuulu II ja III lisas sätestatud kriteeriumide hulka. Seega lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(109)

India valitsus kinnitas, et DDS on algmääruse sätetega vastavuses olev tagastussüsteem ning et üldiste tagastusmäärade kehtestamine on põhjendatud ja tõhus ning põhineb ekspordiriigi üldtunnustatud äritavadel vastavalt II lisa II osa punktile 4 ja III lisa II osa punktile 2. Nagu on märgitud põhjenduses 104, eeldab see protseduur tootmises kasutatud sisendite ning tasutud imporditollimaksude ja kaudsete maksude hindamist kogu tööstusharus. Siiski ei ole see protseduur piisavalt täpne isegi India valitsuse hinnangul. India valitsus kinnitas nimelt, et seoses keskmise määramisega võib juhtuda, et tegelik tagasimakse on suurem kui tasutud tollimaksude summa. Lisaks ei uurinud India valitsus täiendavalt tegelikult kasutatud sisendeid, kuigi tõhusa kontrollisüsteemi puudumisel tuleks seda tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3), samuti ei tõestatud, et liigset tagastamist ei toimunud. Väidetavat sarnasust kontrollimise ja algmääruses sätestatud valikuuringu vahel ei peeta oluliseks, kuna viimane viitab selgelt subsiidiumivastasele uurimisele ja ei kuulu II ja III lisas sätestatud kriteeriumide hulka. Seega lükati need väited tagasi.

| (110) | Samuti väideti, et ülemäärase tagastamise esinemist ei saa järeldada asjaolust, et India valitsus ei kaasanud DDSi kõiki Indias tasutavaid kaudseid makse, vaid ainult riiklikud kaudsed maksud. See väide lükatakse tagasi, sest vastavalt II lisa II osa punktile 4 ja III lisa II osa punktile 2 tuleb ülemäärast tagastamist hinnata konkreetse subsiidiumikava raames. |
| --- | --- |

(110)

Samuti väideti, et ülemäärase tagastamise esinemist ei saa järeldada asjaolust, et India valitsus ei kaasanud DDSi kõiki Indias tasutavaid kaudseid makse, vaid ainult riiklikud kaudsed maksud. See väide lükatakse tagasi, sest vastavalt II lisa II osa punktile 4 ja III lisa II osa punktile 2 tuleb ülemäärast tagastamist hinnata konkreetse subsiidiumikava raames.

3.2.7.5.   Järeldus

| (111) | DDS pakub subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu tagastuse summa võrdub riigi saamatajäänud tuluga, mis oleks muidu sisse nõutud ja India valitsusele tasutud. Lisaks on ekspordi DDS kasuks eksportijale. |
| --- | --- |

(111)

DDS pakub subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu tagastuse summa võrdub riigi saamatajäänud tuluga, mis oleks muidu sisse nõutud ja India valitsusele tasutud. Lisaks on ekspordi DDS kasuks eksportijale.

| (112) | DDS sõltub õiguslikult ekspordijõudlusest ning seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustavaks. |
| --- | --- |

(112)

DDS sõltub õiguslikult ekspordijõudlusest ning seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustavaks.

| (113) | Mitmed menetluse osapooled väitsid, et DDS on algmääruse sätetega vastavuses olev tagastussüsteem ja järelikult ei tohiks selle raames antud soodustust tasakaalustada. |
| --- | --- |

(113)

Mitmed menetluse osapooled väitsid, et DDS on algmääruse sätetega vastavuses olev tagastussüsteem ja järelikult ei tohiks selle raames antud soodustust tasakaalustada.

| (114) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et seda kava ei saa lugeda esmaetapi kumulatiivsete kaudsete maksude lubatavaks vähendussüsteemiks, tollimaksu lubatavaks tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktides h ja i, II lisas (juhend sisendite tarbimise kohta) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole samuti kohustatud i) pidama arvestust maksude ja tollimaksude kohta, mis on tasutud imporditud või kodumaalt ostetud kaupadelt või nendega seotud teenustelt, ega ii) tootmisprotsessis neid kaupu ja teenuseid tegelikult tarbima ning iii) tagastussummat ei arvutata eksportija poolt kasutatud tegelike sisendite ega tegelikult tasutud maksude ja tollimaksude alusel. |
| --- | --- |

(114)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et seda kava ei saa lugeda esmaetapi kumulatiivsete kaudsete maksude lubatavaks vähendussüsteemiks, tollimaksu lubatavaks tagastussüsteemiks ega asendamise puhul rakendatavaks tagasimaksesüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta algmääruse I lisa punktides h ja i, II lisas (juhend sisendite tarbimise kohta) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole samuti kohustatud i) pidama arvestust maksude ja tollimaksude kohta, mis on tasutud imporditud või kodumaalt ostetud kaupadelt või nendega seotud teenustelt, ega ii) tootmisprotsessis neid kaupu ja teenuseid tegelikult tarbima ning iii) tagastussummat ei arvutata eksportija poolt kasutatud tegelike sisendite ega tegelikult tasutud maksude ja tollimaksude alusel.

| (115) | Lisaks puudub süsteem või menetlus, mis võimaldaks kinnitada, milliseid sisendeid tarvitatakse eksporditud toote tootmisprotsessis või kas esines kodumaiste kaudsete maksude ülemäärast tagastamist algmääruse I lisa punkti h ja II lisa tähenduses või imporditollimaksude ülemäärast tagastamist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. |
| --- | --- |

(115)

Lisaks puudub süsteem või menetlus, mis võimaldaks kinnitada, milliseid sisendeid tarvitatakse eksporditud toote tootmisprotsessis või kas esines kodumaiste kaudsete maksude ülemäärast tagastamist algmääruse I lisa punkti h ja II lisa tähenduses või imporditollimaksude ülemäärast tagastamist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses.

| (116) | Lõpuks saab eksportija kasutada DDS-kava soodustusi hoolimata sellest, kas ta üldse mingeid sisendeid impordib või kodumaalt ostab ning kas ta on neilt ostudelt maksud ja tollimaksud tasunud. Hüvitise saamiseks piisab, kui eksportija kaupu lihtsalt ekspordib, ilma et ta peaks tõendama, et ta importis sisendmaterjale või ostis kodumaalt sisendmaterjale või -teenuseid ja et ta on nende pealt tasunud impordimaksud või kodumaised kaudsed maksud. Järelikult ei mõjuta tollimaksu tagastusmäära mingil viisil see, kas äriühing omab kõiki sisendite ja vaatlusaluse toote valmistamise tasandeid või on lihtsalt eksportiv ettevõtja. |
| --- | --- |

(116)

Lõpuks saab eksportija kasutada DDS-kava soodustusi hoolimata sellest, kas ta üldse mingeid sisendeid impordib või kodumaalt ostab ning kas ta on neilt ostudelt maksud ja tollimaksud tasunud. Hüvitise saamiseks piisab, kui eksportija kaupu lihtsalt ekspordib, ilma et ta peaks tõendama, et ta importis sisendmaterjale või ostis kodumaalt sisendmaterjale või -teenuseid ja et ta on nende pealt tasunud impordimaksud või kodumaised kaudsed maksud. Järelikult ei mõjuta tollimaksu tagastusmäära mingil viisil see, kas äriühing omab kõiki sisendite ja vaatlusaluse toote valmistamise tasandeid või on lihtsalt eksportiv ettevõtja.

3.2.7.6.   Subsiidiumi summa arvutamine

| (117) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid subsiidiumisaajale antud hüvitisena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamise uurimisperioodi jooksul. Võeti arvesse, et hüvitis antakse hüvitisesaajale siis, kui toimub eksporditehing kõnealuse kava raames. Sel hetkel on India valitsus kohustatud maksma asjaomastele eksportijatele tagastussumma, mis kujutab endast rahalist toetust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, millel on muu hulgas märgitud selle eksporditehingu puhul antav DDSi summa, pole India valitsusel enam õigust otsustada, kas anda subsiidiumi või mitte. Pealegi kirjendasid koostööd tegevad eksportivad tootjad DDS-krediidi tekkepõhiselt sissetulekuna iga eksporditehingu ajal. |
| --- | --- |

(117)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid subsiidiumisaajale antud hüvitisena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamise uurimisperioodi jooksul. Võeti arvesse, et hüvitis antakse hüvitisesaajale siis, kui toimub eksporditehing kõnealuse kava raames. Sel hetkel on India valitsus kohustatud maksma asjaomastele eksportijatele tagastussumma, mis kujutab endast rahalist toetust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, millel on muu hulgas märgitud selle eksporditehingu puhul antav DDSi summa, pole India valitsusel enam õigust otsustada, kas anda subsiidiumi või mitte. Pealegi kirjendasid koostööd tegevad eksportivad tootjad DDS-krediidi tekkepõhiselt sissetulekuna iga eksporditehingu ajal.

| (118) | Selleks et võtta arvesse tagastusmäärade tagasiulatuva suurendamise mõju, suurendati vajaduse korral ka 1. septembrist kuni 30. septembrini 2007 toimunud eksporditehingute kohta tehtud kannete DDS-krediidi väärtust, sest hüvitis, mida äriühingutel on õigus India valitsuselt saada, on sel juhul suurem kui ekspordi ajal ametlikult taotletud soodustus. |
| --- | --- |

(118)

Selleks et võtta arvesse tagastusmäärade tagasiulatuva suurendamise mõju, suurendati vajaduse korral ka 1. septembrist kuni 30. septembrini 2007 toimunud eksporditehingute kohta tehtud kannete DDS-krediidi väärtust, sest hüvitis, mida äriühingutel on õigus India valitsuselt saada, on sel juhul suurem kui ekspordi ajal ametlikult taotletud soodustus.

| (119) | Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma kogu läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(119)

Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma kogu läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (120) | Seitse valimisse kuuluvat äriühingut väitsid, et kuigi nad olid saanud DDS-krediiti, ei esinenud ülemäärast tagastamist, kuna nende tasutud maksud või impordimaksud ületasid tagastussummad. Need väited lükatakse tagasi. Põhjendustes 113 ja 115 sedastati, et India valitsus ei kasutanud adekvaatset kontrollisüsteemi, mis on ette nähtud algmääruse I, II ja III lisaga. Uurimine näitas ka seda, et äriühingud ei pidanud tarbimisregistreid ega muid sisearuandlussüsteeme, mis kajastaksid võimalikku ülemäärast tagastamist. Äriühingud koostasid need aruanded kontrollkäikude ajal ning neis on üldjoontes ära toodud äriühingute tasutud maksud. |
| --- | --- |

(120)

Seitse valimisse kuuluvat äriühingut väitsid, et kuigi nad olid saanud DDS-krediiti, ei esinenud ülemäärast tagastamist, kuna nende tasutud maksud või impordimaksud ületasid tagastussummad. Need väited lükatakse tagasi. Põhjendustes 113 ja 115 sedastati, et India valitsus ei kasutanud adekvaatset kontrollisüsteemi, mis on ette nähtud algmääruse I, II ja III lisaga. Uurimine näitas ka seda, et äriühingud ei pidanud tarbimisregistreid ega muid sisearuandlussüsteeme, mis kajastaksid võimalikku ülemäärast tagastamist. Äriühingud koostasid need aruanded kontrollkäikude ajal ning neis on üldjoontes ära toodud äriühingute tasutud maksud.

| (121) | Lubatavate tollimaksu tagastamise süsteemide või asendamise puhul kasutatavate tagastamissüsteemide puudumisel on tasakaalustatav soodustus kogu DDSi alusel saadud tagastussumma. Erinevalt pärast avalikustamist esitatud India valitsuse, Texprocili ja mõne eksportija esildistest ei näe algmäärus ette mitte ainult „liigse” tagastatud tollimaksu tasakaalustamist. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võib tasakaalustada ainult ülemäärast tollimaksude tagastamist, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused aga täidetud. Seega, kui on kindlaks tehtud adekvaatse kontrollimisprotsessi puudumine, pole ülaltoodud erand tagastamissüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline tagastussumma tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II osas ja III lisa II osas, ei kuulu uurimise läbiviija ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise läbiviija ainult leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi sobivuse ümberlükkamiseks. Lisaks tuleb märkida, et India ametiasutused peavad tõhusa kontrollsüsteemi puudumisel korraldama lisauurimise õigeaegselt, st tavaliselt enne tasakaalustava tollimaksu uurimise kohapealset kontrollimist. |
| --- | --- |

(121)

Lubatavate tollimaksu tagastamise süsteemide või asendamise puhul kasutatavate tagastamissüsteemide puudumisel on tasakaalustatav soodustus kogu DDSi alusel saadud tagastussumma. Erinevalt pärast avalikustamist esitatud India valitsuse, Texprocili ja mõne eksportija esildistest ei näe algmäärus ette mitte ainult „liigse” tagastatud tollimaksu tasakaalustamist. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võib tasakaalustada ainult ülemäärast tollimaksude tagastamist, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Käesoleval juhul ei olnud need tingimused aga täidetud. Seega, kui on kindlaks tehtud adekvaatse kontrollimisprotsessi puudumine, pole ülaltoodud erand tagastamissüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavaline tagastussumma tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel. Nagu on sätestatud algmääruse II lisa II osas ja III lisa II osas, ei kuulu uurimise läbiviija ülesannete hulka sellise ülemäärase tagastamise väljaarvutamine. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii peab uurimise läbiviija ainult leidma piisavalt tõendeid väidetava kontrollisüsteemi sobivuse ümberlükkamiseks. Lisaks tuleb märkida, et India ametiasutused peavad tõhusa kontrollsüsteemi puudumisel korraldama lisauurimise õigeaegselt, st tavaliselt enne tasakaalustava tollimaksu uurimise kohapealset kontrollimist.

| (122) | Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava hüvitise summa arvutamisel arvestada ka DDS-hüvitisi, mis saadi vaatlusaluse tootega mitteseotud ekspordi eest. DDS-kava alusel ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks hüvitise kasutamist konkreetse tootega. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist antud DDS-hüvitistest. |
| --- | --- |

(122)

Vastupidiselt mõnede eksportivate tootjate väidetele tuli tasakaalustatava hüvitise summa arvutamisel arvestada ka DDS-hüvitisi, mis saadi vaatlusaluse tootega mitteseotud ekspordi eest. DDS-kava alusel ei eksisteeri mingit kohustust, mis piiraks hüvitise kasutamist konkreetse tootega. Sellest tulenevalt võib vaatlusalune toode saada kasu kõigist antud DDS-hüvitistest.

| (123) | Kõik valimisse kuuluvad äriühingud said läbivaatamise uurimisperioodil kasu DDS-kavast, kusjuures subsiidiumimarginaalid jäid vahemikku 1,45 % kuni 7,57 %. |
| --- | --- |

(123)

Kõik valimisse kuuluvad äriühingud said läbivaatamise uurimisperioodil kasu DDS-kavast, kusjuures subsiidiumimarginaalid jäid vahemikku 1,45 % kuni 7,57 %.

3.2.8.   Tehnoloogia uuendamise fondi kava (TUFS)

3.2.8.1.   Õiguslik alus

| (124) | TUFS loodi India tekstiiliministeeriumi määrusega, mis avaldati 31. märtsil 1999. aastal India valitsuse ametliku väljaande erakorraliste teadete I osa I jaos (edaspidi „määrus”). Heakskiidetud kava kehtivusajaks määrati 1. aprill 1999 kuni 31. märts 2004. Kava pikendati 31. märtsini 2007 ja seejärel uuesti kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(124)

TUFS loodi India tekstiiliministeeriumi määrusega, mis avaldati 31. märtsil 1999. aastal India valitsuse ametliku väljaande erakorraliste teadete I osa I jaos (edaspidi „määrus”). Heakskiidetud kava kehtivusajaks määrati 1. aprill 1999 kuni 31. märts 2004. Kava pikendati 31. märtsini 2007 ja seejärel uuesti kuni läbivaatamise uurimisperioodi lõpuni.

3.2.8.2.   Abikõlblikkus

| (125) | Selle kava raames antakse abi olemasolevatele või uutele tootjatele puuvilla töötlemise, tekstiili ja džuuditööstuse sektoris. |
| --- | --- |

(125)

Selle kava raames antakse abi olemasolevatele või uutele tootjatele puuvilla töötlemise, tekstiili ja džuuditööstuse sektoris.

3.2.8.3.   Praktiline rakendamine

| (126) | Kava eesmärk on toetada tehnoloogilisi uuendusi tekstiili- ja džuuditööstuses, sealhulgas kiu, lõnga, kanga, rõivaste ja valmisriiete tootmisüksustes. Kava raames on ette nähtud erinevad soodustused nagu kapitali- ja intressitoetused ning vahetuskursi kõikumise hüvitamine välisvaluutalaenude puhul. Selle kava alla kuuluvad programmid on jagatud tekstiili ja džuuditööstuse vahel ning masinkudumise ja käsitelgedel kudumise sektorite vahel. TUFS hõlmab järgmisi programme:






  a) | ruupiates tähtajalaenult laenuagentuuri võetava tavalise intressimäära 5 % hüvitamine või |
| --- | --- | --- |

(126)

Kava eesmärk on toetada tehnoloogilisi uuendusi tekstiili- ja džuuditööstuses, sealhulgas kiu, lõnga, kanga, rõivaste ja valmisriiete tootmisüksustes. Kava raames on ette nähtud erinevad soodustused nagu kapitali- ja intressitoetused ning vahetuskursi kõikumise hüvitamine välisvaluutalaenude puhul. Selle kava alla kuuluvad programmid on jagatud tekstiili ja džuuditööstuse vahel ning masinkudumise ja käsitelgedel kudumise sektorite vahel. TUFS hõlmab järgmisi programme:

a)

ruupiates tähtajalaenult laenuagentuuri võetava tavalise intressimäära 5 % hüvitamine või

| b) | välisvaluutalaenu baasintressimäära mõjutavate välisvaluuta kõikumiste (intress ja tagasimakse) 5 % hüvitamine või |
| --- | --- |

b)

välisvaluutalaenu baasintressimäära mõjutavate välisvaluuta kõikumiste (intress ja tagasimakse) 5 % hüvitamine või

| c) | 15 % krediidiga seotud kapitalitoetus tekstiili ja džuuditööstuse laenude puhul või |
| --- | --- |

c)

15 % krediidiga seotud kapitalitoetus tekstiili ja džuuditööstuse laenude puhul või

| d) | 20 % krediidiga seotud kapitalitoetus masinkudumissektorile või |
| --- | --- |

d)

20 % krediidiga seotud kapitalitoetus masinkudumissektorile või

| e) | 5 % intresside tagastamine pluss 10 % kapitalitoetus teatavate töötlemismasinate puhul ja |
| --- | --- |

e)

5 % intresside tagastamine pluss 10 % kapitalitoetus teatavate töötlemismasinate puhul ja

| f) | 25 % kapitalitoetus uue masina või varustuse ostu puhul, mis on vajalik masinkudumisele eelnevate ja järgnevate toimingute, käsitelgedel kudumise ja selle järgnevate toimingute sooritamiseks ning testimiseks ja kvaliteedikontrolliks vajaliku varustuse ostu puhul käsitelgedel kudumise tootmisüksustes. |
| --- | --- |

f)

25 % kapitalitoetus uue masina või varustuse ostu puhul, mis on vajalik masinkudumisele eelnevate ja järgnevate toimingute, käsitelgedel kudumise ja selle järgnevate toimingute sooritamiseks ning testimiseks ja kvaliteedikontrolliks vajaliku varustuse ostu puhul käsitelgedel kudumise tootmisüksustes.

| (127) | Uurimise käigus selgus, et kaks valimisse kuuluvat äriühingut on saanud kõnealuse kava raames soodustusi, et osta vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatud masinaid. Need äriühingud kasutasid vastavalt laenuintresside tagastamist (kava punkt a) ja 10 %-st kapitalitoetust töötlemismasinate puhul koos 5 %-se intresside tagastamisega (kava punkt e). |
| --- | --- |

(127)

Uurimise käigus selgus, et kaks valimisse kuuluvat äriühingut on saanud kõnealuse kava raames soodustusi, et osta vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatud masinaid. Need äriühingud kasutasid vastavalt laenuintresside tagastamist (kava punkt a) ja 10 %-st kapitalitoetust töötlemismasinate puhul koos 5 %-se intresside tagastamisega (kava punkt e).

| (128) | Määruses on sätestatud loetelu masinatüüpidest, mille ostu TUFSi raames subsideeritakse. Et saada soodustusi TUFSi raames, esitavad äriühingud taotluse kommertspankadele või muudele laenu andvatele asutustele, kes annavad äriühingule laenu nende enda poolt laenuvõtja krediidivõime kohta läbiviidud sõltumatu hinnangu alusel. Kui laenuvõtja vastab kõnealuse kava raames ettenähtud intresside subsideerimise tingimustele, edastavad kommertspangad taotluse keskasutusele, kes seejärel väljastab subsiidiumisumma asjaomasele kommertspangale. Kommertspangad väljastavad sel viisil saadud summa laenuvõtja arvele. Keskasutus saab selle summa India valitsuse tekstiiliministeeriumilt. India valitsus eraldab vajalikud summad keskasutuse käsutusse kord kvartalis. |
| --- | --- |

(128)

Määruses on sätestatud loetelu masinatüüpidest, mille ostu TUFSi raames subsideeritakse. Et saada soodustusi TUFSi raames, esitavad äriühingud taotluse kommertspankadele või muudele laenu andvatele asutustele, kes annavad äriühingule laenu nende enda poolt laenuvõtja krediidivõime kohta läbiviidud sõltumatu hinnangu alusel. Kui laenuvõtja vastab kõnealuse kava raames ettenähtud intresside subsideerimise tingimustele, edastavad kommertspangad taotluse keskasutusele, kes seejärel väljastab subsiidiumisumma asjaomasele kommertspangale. Kommertspangad väljastavad sel viisil saadud summa laenuvõtja arvele. Keskasutus saab selle summa India valitsuse tekstiiliministeeriumilt. India valitsus eraldab vajalikud summad keskasutuse käsutusse kord kvartalis.

3.2.8.4.   Teavitamisjärgsed kommentaarid

| (129) | Huvitatud isikud selle kava kohta kommentaare ei esitanud. |
| --- | --- |

(129)

Huvitatud isikud selle kava kohta kommentaare ei esitanud.

3.2.8.5.   Järeldus

| (130) | TUFSi raames antud rahalised vahendid on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, sest see sisaldab valitsusepoolset otsest vahendite ülekandmist toetuse kujul. Subsiidium kujutab endast kasu, sest seda saades vähenevad masinate ostu finantseerimine ja intressikulud. |
| --- | --- |

(130)

TUFSi raames antud rahalised vahendid on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses, sest see sisaldab valitsusepoolset otsest vahendite ülekandmist toetuse kujul. Subsiidium kujutab endast kasu, sest seda saades vähenevad masinate ostu finantseerimine ja intressikulud.

| (131) | Seda subsiidiumi loetakse konkreetseks ning seetõttu tasakaalustatavaks algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a tähenduses, sest subsiidium eraldatakse konkreetsele tootmisharule või tootmisharude rühmale, sealhulgas vaatlusaluse toote valmistajale. |
| --- | --- |

(131)

Seda subsiidiumi loetakse konkreetseks ning seetõttu tasakaalustatavaks algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a tähenduses, sest subsiidium eraldatakse konkreetsele tootmisharule või tootmisharude rühmale, sealhulgas vaatlusaluse toote valmistajale.

3.2.8.6.   Subsiidiumi summa arvutamine

| (132) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati kapitali subsiidiumisumma subsiidiumi saanud äriühingu poolt masinate ostu pealt kokkuhoitud summa alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab nende kapitalikaupade normaalsele amortisatsiooniajale. Vastavalt kehtestatud tavadele on läbivaatamise uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud ka selle perioodi intress, et kajastada hüvitise väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma läbivaatamise uurimisperioodi tekstiilitööstuse kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidiumi andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(132)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati kapitali subsiidiumisumma subsiidiumi saanud äriühingu poolt masinate ostu pealt kokkuhoitud summa alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab nende kapitalikaupade normaalsele amortisatsiooniajale. Vastavalt kehtestatud tavadele on läbivaatamise uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud ka selle perioodi intress, et kajastada hüvitise väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kehtinud turuintressimäära. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma läbivaatamise uurimisperioodi tekstiilitööstuse kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidiumi andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (133) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati intresside subsiidiumisumma läbivaatamise uurimisperioodil asjaomastele äriühingutele tegelikult tagasi makstud summa alusel, arvestades asjaomaste masinate ostuks võetud kommertslaenu pealt makstud intresse. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma läbivaatamise uurimisperioodi tekstiilitööstuse kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidiumi andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(133)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati intresside subsiidiumisumma läbivaatamise uurimisperioodil asjaomastele äriühingutele tegelikult tagasi makstud summa alusel, arvestades asjaomaste masinate ostuks võetud kommertslaenu pealt makstud intresse. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma läbivaatamise uurimisperioodi tekstiilitööstuse kogukäibele (nimetaja), kuna subsiidiumi andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (134) | Kaks valimisse kuulunud äriühingut said läbivaatamise uurimisperioodi ajal selle kava raames hüvitisi, subsiidiumimarginaaliga vahemikus 0,01 % kuni 0,31 %. |
| --- | --- |

(134)

Kaks valimisse kuulunud äriühingut said läbivaatamise uurimisperioodi ajal selle kava raames hüvitisi, subsiidiumimarginaaliga vahemikus 0,01 % kuni 0,31 %.

3.2.9.   Ekspordikrediidi kava (Export Credit Scheme – ECS)

3.2.9.1.   Õiguslik alus

| (135) | Kava üksikasjad on sätestatud India Reservpanga (RBI) koondringkirjades IECD nr 02/04.02.02/2006-07 (ekspordikrediit välisvaluutas), IECD nr 01/04.02.02/2006-07 (ekspordikrediit ruupiates) ja DBOD.DIR(Exp.) nr 01/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit, konsolideerituna ruupiates ja välisvaluutas), mis lähetati läbivaatamise uurimisperioodi ajal kõikidele India kommertspankadele. Koondringkirjad vaadatakse korrapäraselt läbi ja neid ajakohastatakse. |
| --- | --- |

(135)

Kava üksikasjad on sätestatud India Reservpanga (RBI) koondringkirjades IECD nr 02/04.02.02/2006-07 (ekspordikrediit välisvaluutas), IECD nr 01/04.02.02/2006-07 (ekspordikrediit ruupiates) ja DBOD.DIR(Exp.) nr 01/04.02.02/2007-08 (ekspordikrediit, konsolideerituna ruupiates ja välisvaluutas), mis lähetati läbivaatamise uurimisperioodi ajal kõikidele India kommertspankadele. Koondringkirjad vaadatakse korrapäraselt läbi ja neid ajakohastatakse.

3.2.9.2.   Abikõlblikkus

| (136) | Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(136)

Selle kava raames saavad toetusi taotleda tootvad eksportijad ning vahendavad eksportijad.

3.2.9.3.   Praktiline rakendamine

| (137) | Selle kava raames sätestab India Reservpank nii India ruupiates kui ka välisvaluutas ekspordikrediidi puhul kohaldatava maksimaalse kohustusliku piirintressimäära, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda ECS koosneb kahest allkavast, veoeelse ekspordikrediidi kava („pakkimislaen”), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist ning veojärgse ekspordikrediidi kava, milles nähakse ette käibekapitalilaenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks. |
| --- | --- |

(137)

Selle kava raames sätestab India Reservpank nii India ruupiates kui ka välisvaluutas ekspordikrediidi puhul kohaldatava maksimaalse kohustusliku piirintressimäära, mida kommertspangad võivad eksportijatelt nõuda ECS koosneb kahest allkavast, veoeelse ekspordikrediidi kava („pakkimislaen”), mis hõlmab eksportijale antavaid laene kaupade ostmise, töötlemise, tootmise, pakkimise ja/või veo finantseerimiseks enne eksportimist ning veojärgse ekspordikrediidi kava, milles nähakse ette käibekapitalilaenud ekspordiga seotud debitoorse võlgnevuse rahastamiseks. Ka suunab RBI pankasid andma teatava osa laenude kogusummast ekspordi rahastamiseks.

| (138) | RBI koondringkirja alusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsama intressimääraga, võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määrab selgelt turu olukord. |
| --- | --- |

(138)

RBI koondringkirja alusel võivad eksportijad saada ekspordilaene soodsama intressimääraga, võrreldes tavapäraste kommertslaenude (sularahalaenud) intressimääradega, mille suuruse määrab selgelt turu olukord.

3.2.9.4.   Teavitamisjärgsed kommentaarid

| (139) | India valitsus väitis ECSi kohta, et komisjon ei uurinud kava lähtudes subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu I lisa punktist k ning et India ruupiates ja välisvaluutas antav ekspordikrediit ei ole tasakaalustatav eelkõige seetõttu, et välisvaluutalaenude puhul võivad pangad laenata vahendeid „rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste määradega”. |
| --- | --- |

(139)

India valitsus väitis ECSi kohta, et komisjon ei uurinud kava lähtudes subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu I lisa punktist k ning et India ruupiates ja välisvaluutas antav ekspordikrediit ei ole tasakaalustatav eelkõige seetõttu, et välisvaluutalaenude puhul võivad pangad laenata vahendeid „rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliste määradega”.

| (140) | Tuleb märkida, et põhjenduses 135 osutatud ekspordikrediidi kavad ei kuulu subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu I lisa punkti k alla, sest ainult vähemalt kaheaastase kestusega ekspordi finantseerimist saab vaadelda „ekspordikrediidina” selle sätte tähenduses, kuna selline määratlus on esitatud OECD kokkuleppes riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(140)

Tuleb märkida, et põhjenduses 135 osutatud ekspordikrediidi kavad ei kuulu subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu I lisa punkti k alla, sest ainult vähemalt kaheaastase kestusega ekspordi finantseerimist saab vaadelda „ekspordikrediidina” selle sätte tähenduses, kuna selline määratlus on esitatud OECD kokkuleppes riiklikult toetatava ekspordikrediidi suuniste kohta. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

3.2.9.5.   Järeldus

| (141) | ECS krediidi soodusintressimäär, mis on kehtestatud põhjenduses 135 nimetatud RBI koondringkirjades, võib vähendada eksportija intressikulusid nende laenukuludega võrreldes, mis määrataks turutingimuste alusel, ning seega on tegemist asjakohase eksportija saadava kasuga algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Ekspordi finantseerimine ei ole iseenesest vähem riskantne kodumaisest finantseerimisest. Tegelikult peetakse seda tavaliselt isegi riskantsemaks ning tagatise määr sellise laenu võtmisel põhineb hoolimata finantseerimisobjektist asjaomase kommertspanga ärilisel otsusel. Pankade intressimäärade erinevused tulenevad RBI meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale individuaalselt. Kommertspangad ei oleks muidu kohustatud pakkuma eksporti rahastavatele laenuvõtjatele välisvaluutas antavale ekspordikrediidile soodsamat intressimäära. |
| --- | --- |

(141)

ECS krediidi soodusintressimäär, mis on kehtestatud põhjenduses 135 nimetatud RBI koondringkirjades, võib vähendada eksportija intressikulusid nende laenukuludega võrreldes, mis määrataks turutingimuste alusel, ning seega on tegemist asjakohase eksportija saadava kasuga algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Ekspordi finantseerimine ei ole iseenesest vähem riskantne kodumaisest finantseerimisest. Tegelikult peetakse seda tavaliselt isegi riskantsemaks ning tagatise määr sellise laenu võtmisel põhineb hoolimata finantseerimisobjektist asjaomase kommertspanga ärilisel otsusel. Pankade intressimäärade erinevused tulenevad RBI meetodist kehtestada maksimaalsed laenumäärad igale kommertspangale individuaalselt. Kommertspangad ei oleks muidu kohustatud pakkuma eksporti rahastavatele laenuvõtjatele välisvaluutas antavale ekspordikrediidile soodsamat intressimäära.

| (142) | Hoolimata asjaolust, et ECSi raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse toetusega algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus (ASCM) ei nõuta, et riigieelarves peaks kajastuma subsiidiumide määramine (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), vaid seal peab kajastuma ainult valitsuse korraldus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii ja iii kirjeldatud toimingute teostamiseks. RBI on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud „valitsuse” definitsiooni alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning RBI juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. RBI annab korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud RBI seatud tingimustega, muu hulgas ekspordilaenude intressi piirmääradega, mis on kohustuslikuks tehtud RBI koondringkirjas ning RBI ettekirjutustega selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. Need korraldused kohustavad kommertspankasid täitma neid ülesandeid, mis on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis i, käesoleval juhul on tegemist laenudega ekspordi soodusfinantseerimise näol. Selline otsene rahaline ülekanne laenu kujul teatavatel tingimustel kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine palju valitsuste tavalistest menetlustest algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. |
| --- | --- |

(142)

Hoolimata asjaolust, et ECSi raames annavad sooduslaenu kommertspangad, on selle soodustuse näol tegemist valitsuse toetusega algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Selles kontekstis peab märkima, et ei algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis iv ega WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingus (ASCM) ei nõuta, et riigieelarves peaks kajastuma subsiidiumide määramine (nt India valitsuse poolse kommertspankade kulude hüvitamise näol), vaid seal peab kajastuma ainult valitsuse korraldus algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktides i, ii ja iii kirjeldatud toimingute teostamiseks. RBI on avalik-õiguslik asutus ning kuulub algmääruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud „valitsuse” definitsiooni alla. Ta on sajaprotsendiliselt riiklikus alluvuses ning täidab riikliku poliitika (rahanduspoliitika) eesmärke ning RBI juhtkonna nimetab ametisse India valitsus. RBI annab korraldusi eraasutustele, sest kommertspangad on seotud RBI seatud tingimustega, muu hulgas ekspordilaenude intressi piirmääradega, mis on kohustuslikuks tehtud RBI koondringkirjas ning RBI ettekirjutustega selle kohta, et kommertspangad peavad suunama teatava summa kogulaenudest ekspordi finantseerimiseks. Need korraldused kohustavad kommertspankasid täitma neid ülesandeid, mis on nimetatud algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis i, käesoleval juhul on tegemist laenudega ekspordi soodusfinantseerimise näol. Selline otsene rahaline ülekanne laenu kujul teatavatel tingimustel kuuluks tavatingimustes valitsuse pädevusse ja siinkirjeldatud menetlus ei erine palju valitsuste tavalistest menetlustest algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.

| (143) | Seda subsiidiumi peetakse konkreetseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on seotud eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest, nagu on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a. |
| --- | --- |

(143)

Seda subsiidiumi peetakse konkreetseks ja tasakaalustatavaks, sest soodusintressimäärad on seotud eksporditehingute finantseerimisega ning sõltuvad seetõttu eksporditegevusest, nagu on nimetatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a.

3.2.9.6.   Subsiidiumi summa arvutamine

| (144) | Subsiidiumisumma arvutati läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordilaenult makstud intressi ning selle intressimäära erinevuse põhjal, mida oleks kohaldatud tavalise kommertslaenu puhul. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jagatud läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(144)

Subsiidiumisumma arvutati läbivaatamise uurimisperioodi jooksul kasutatud ekspordilaenult makstud intressi ning selle intressimäära erinevuse põhjal, mida oleks kohaldatud tavalise kommertslaenu puhul. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 on see subsiidiumisumma jagatud läbivaatamise uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (145) | Esitati mitu kommentaari ECS-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui seda peeti põhjendatuks, kohandati arvutusi sellest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(145)

Esitati mitu kommentaari ECS-kava raames saadud hüvitiste arvutamise teatavate detailide kohta. Kui seda peeti põhjendatuks, kohandati arvutusi sellest lähtuvalt.

| (146) | Kõik valimisse kuuluvad äriühingud ja nende rühmad said läbivaatamise uurimisperioodi ajal selle kava raames hüvitisi, mille subsiidiumimarginaalid ulatusid kuni 1,05 %-ni, ühe äriühingu saadud hüvitised leiti olevat tühiselt väikesed. |
| --- | --- |

(146)

Kõik valimisse kuuluvad äriühingud ja nende rühmad said läbivaatamise uurimisperioodi ajal selle kava raames hüvitisi, mille subsiidiumimarginaalid ulatusid kuni 1,05 %-ni, ühe äriühingu saadud hüvitised leiti olevat tühiselt väikesed.

3.3.   Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus

| (147) | Algmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem jääb uuritud eksportivate tootjate puhul vahemikku 5,2 % – 9,7 %. |
| --- | --- |

(147)

Algmääruse kohaselt arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide summa ad valorem jääb uuritud eksportivate tootjate puhul vahemikku 5,2 % – 9,7 %.

| (148) | Vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 3 on valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaal arvutatuna valimis sisalduvate koostööd tegevate äriühingute kaalutud keskmise subsiidiumimarginaali põhjal 7,7 %. Arvestades, et üldine koostöövalmidus Indias oli suur (95 %), määrati subsiidiumi jääkmarginaal kõigi teiste äriühingute jaoks kõrgeima individuaalmarginaaliga äriühingu tasemele, st 9,7 %-le.















  Subsiidiumikava →
  Äriühing/rühm ↓ | DEPBS | DFRC/DFIA | EPCGS | ALS/AAS | EPZs/EOUs | ITES | ECS | DDS | TUFS | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anunay Fab. Ltd. | 0,15 % | 2,03 % | | | | | 1,05 % | 4,58 % | | 7,8 % |
| The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd
  N W Exports Limited
  Nowrosjee Wadia & Sons Limited | 1,65 % | | 1,45 % | 1,74 % | | | 0,11 % | 4,15 % | 0,31 % | 9,4 % |
| Brijmohan Purusottamdas
  Incotex Impex Pvt. Ltd | | | | | | | 0,94 % | 7,39 % | | 8,3 % |
| Divya Global Pvt. Ltd | | 0,94 % | | | | | 0,04 % | 7,26 % | | 8,2 % |
| Intex Exports
  Pattex Exports
  Sunny Made-Ups | | | | | | | 0,08 % | 7,57 % | | 7,6 % |
| Jindal Worldwide Ltd
  Texcellence Overseas | 1,44 % | | 1,25 % | | | | 0,76 % | 4,57 % | | 8 % |
| Madhu Industries Ltd. | 3,96 % | | | | | | pole märkimisv. | 1,45 % | | 5,4 % |
| Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd
  Mahalaxmi Exports | | | | | | | 0,07 % | 7,41 % | 0,01 % | 7,5 % |
| Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd | | 1,41 % | 1,17 % | | | | 0,34 % | 6,78 % | | 9,7 % |
| Prem Textiles | | | | | | | 0,88 % | 7,48 % | | 8,3 % |
| Vigneshwara Exports Ltd. | 0,5 % | 0,09 % | pole märkimisväärne | 0,17 % | | | 0,61 % | 3,84 % | | 5,2 % |

(148)

Vastavalt algmääruse artikli 15 lõikele 3 on valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaal arvutatuna valimis sisalduvate koostööd tegevate äriühingute kaalutud keskmise subsiidiumimarginaali põhjal 7,7 %. Arvestades, et üldine koostöövalmidus Indias oli suur (95 %), määrati subsiidiumi jääkmarginaal kõigi teiste äriühingute jaoks kõrgeima individuaalmarginaaliga äriühingu tasemele, st 9,7 %-le.

Subsiidiumikava →

Äriühing/rühm ↓

DEPBS

DFRC/DFIA

EPCGS

ALS/AAS

EPZs/EOUs

ITES

ECS

DDS

TUFS

Kokku

Anunay Fab. Ltd.

0,15 %

2,03 %

1,05 %

4,58 %

7,8 %

The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd

N W Exports Limited

Nowrosjee Wadia & Sons Limited

1,65 %

1,45 %

1,74 %

0,11 %

4,15 %

0,31 %

9,4 %

Brijmohan Purusottamdas

Incotex Impex Pvt. Ltd

0,94 %

7,39 %

8,3 %

Divya Global Pvt. Ltd

0,94 %

0,04 %

7,26 %

8,2 %

Intex Exports

Pattex Exports

Sunny Made-Ups

0,08 %

7,57 %

7,6 %

Jindal Worldwide Ltd

Texcellence Overseas

1,44 %

1,25 %

0,76 %

4,57 %

8 %

Madhu Industries Ltd.

3,96 %

pole märkimisv.

1,45 %

5,4 %

Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd

Mahalaxmi Exports

0,07 %

7,41 %

0,01 %

7,5 %

Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd

1,41 %

1,17 %

0,34 %

6,78 %

9,7 %

Prem Textiles

0,88 %

7,48 %

8,3 %

Vigneshwara Exports Ltd.

0,5 %

0,09 %

pole märkimisväärne

0,17 %

0,61 %

3,84 %

5,2 %

4.   TASAKAALUSTATAVAD MEETMED

| (149) | Kooskõlas algmääruse artikli 19 sätetega ja algatamisteate punktis 3 nimetatud käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise põhjustega on kindlaks tehtud, et koostööd tegevate tootjate subsideerimise tase on muutunud ja seepärast tuleb määrusega (EÜ) nr 74/2004 kehtestatud tasakaalustatava tollimaksu määra vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(149)

Kooskõlas algmääruse artikli 19 sätetega ja algatamisteate punktis 3 nimetatud käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise põhjustega on kindlaks tehtud, et koostööd tegevate tootjate subsideerimise tase on muutunud ja seepärast tuleb määrusega (EÜ) nr 74/2004 kehtestatud tasakaalustatava tollimaksu määra vastavalt muuta.

| (150) | Praegu kehtiv lõplik tollimaks kehtestati tasakaalustava määra alusel, kuna kahju kõrvaldamist võimaldav tase oli kõrgem. Kuna käesoleva läbivaatamisega kehtestatud subsiidiumimarginaal ei ületa samuti kahju kõrvaldamist võimaldavat taset, määratakse kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 tollimaksud kindlaks subsiidiumimarginaali alusel. |
| --- | --- |

(150)

Praegu kehtiv lõplik tollimaks kehtestati tasakaalustava määra alusel, kuna kahju kõrvaldamist võimaldav tase oli kõrgem. Kuna käesoleva läbivaatamisega kehtestatud subsiidiumimarginaal ei ületa samuti kahju kõrvaldamist võimaldavat taset, määratakse kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 tollimaksud kindlaks subsiidiumimarginaali alusel.

| (151) | Äriühingu Pasupati Fabrics, mis käesoleva uurimise alla ei kuulunud, subsiidiumimarginaal jäeti esialgse uurimisega kehtestatud tasemele, kuna leiti, et kõnealune äriühing sai kasu subsiidiumikavast, mida käesoleva uurimise käigus läbi ei vaadatud. |
| --- | --- |

(151)

Äriühingu Pasupati Fabrics, mis käesoleva uurimise alla ei kuulunud, subsiidiumimarginaal jäeti esialgse uurimisega kehtestatud tasemele, kuna leiti, et kõnealune äriühing sai kasu subsiidiumikavast, mida käesoleva uurimise käigus läbi ei vaadatud.

| (152) | Omavahel seotud äriühinguid käsitleti tollimaksu kogumise seisukohast ühe juriidilise isikuna (äriühingute rühm) ning seega kehtestati neile ühesugune tasakaalustav tollimaks. Nende rühmade poolt läbivaatamise uurimisperioodi ajal eksporditud vaatlusaluse toote koguseid kasutati nõuetekohase kaalumise kindlustamiseks. |
| --- | --- |

(152)

Omavahel seotud äriühinguid käsitleti tollimaksu kogumise seisukohast ühe juriidilise isikuna (äriühingute rühm) ning seega kehtestati neile ühesugune tasakaalustav tollimaks. Nende rühmade poolt läbivaatamise uurimisperioodi ajal eksporditud vaatlusaluse toote koguseid kasutati nõuetekohase kaalumise kindlustamiseks.

| (153) | Valimisse kuuluv äriühing Prem Textiles teatas läbivaatamise uurimisperioodi jooksul, et äriühingu nimi on muutunud ja selleks on nüüd Prem Textiles (International) Pvt. Ltd. Olles teabega tutvunud ja leidnud, et nimemuutus ei mõjuta mingil moel käesoleva läbivaatamise järeldusi, otsustati taotlus rahuldada ja kasutada kõnealuse äriühingu kohta käesolevas määruses nime Prem Textiles (International) Pvt. Ltd. |
| --- | --- |

(153)

Valimisse kuuluv äriühing Prem Textiles teatas läbivaatamise uurimisperioodi jooksul, et äriühingu nimi on muutunud ja selleks on nüüd Prem Textiles (International) Pvt. Ltd. Olles teabega tutvunud ja leidnud, et nimemuutus ei mõjuta mingil moel käesoleva läbivaatamise järeldusi, otsustati taotlus rahuldada ja kasutada kõnealuse äriühingu kohta käesolevas määruses nime Prem Textiles (International) Pvt. Ltd.

| (154) | Arvestades, et India üldkoostöö tase oli kõrge (üle 95 %), määrati tasakaalustav jääktollimaks teiste äriühingute jaoks kõrgeima individuaalse marginaaliga äriühingu järgi, s.o 9,7 %-le. |
| --- | --- |

(154)

Arvestades, et India üldkoostöö tase oli kõrge (üle 95 %), määrati tasakaalustav jääktollimaks teiste äriühingute jaoks kõrgeima individuaalse marginaaliga äriühingu järgi, s.o 9,7 %-le.

| (155) | Seepärast kohaldatakse järgmisi tollimaksumäärasid:






  Äriühing/rühm | Tollimaksumäär (%) |
| --- | --- | --- |
| Anunay Fab. Limited, Ahmedabad | 7,8 % |
| The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai
  N W Exports Limited, Mumbai
  Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai | 9,4 % |
| Brijmohan Purusottamdas, Mumbai
  Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai | 8,3 % |
| Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai | 8,2 % |
| Intex Exports, Mumbai
  Pattex Exports, Mumbai
  Sunny Made-Ups, Mumbai | 7,6 % |
| Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad
  Texcellence Overseas, Mumbai | 8 % |
| Madhu Industries Limited, Ahmedabad | 5,4 % |
| Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad
  Mahalaxmi Exports, Ahmedabad | 7,5 % |
| Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai | 9,7 % |
| Prem Textiles, Indore | 8,3 % |
| Vigneshwara Exports Limited, Mumbai | 5,2 % |
| Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad äriühingud | 7,7 % |
| Kõik muud äriühingud | 9,7 % |

(155)

Seepärast kohaldatakse järgmisi tollimaksumäärasid:

Äriühing/rühm

Tollimaksumäär (%)

Anunay Fab. Limited, Ahmedabad

7,8 %

The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai

N W Exports Limited, Mumbai

Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai

9,4 %

Brijmohan Purusottamdas, Mumbai

Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai

8,3 %

Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai

8,2 %

Intex Exports, Mumbai

Pattex Exports, Mumbai

Sunny Made-Ups, Mumbai

7,6 %

Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad

Texcellence Overseas, Mumbai

8 %

Madhu Industries Limited, Ahmedabad

5,4 %

Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad

Mahalaxmi Exports, Ahmedabad

7,5 %

Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai

9,7 %

Prem Textiles, Indore

8,3 %

Vigneshwara Exports Limited, Mumbai

5,2 %

Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad äriühingud

7,7 %

Kõik muud äriühingud

9,7 %

| (156) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt I lisas loetletud äriühingute suhtes kohaldatavast keskmisest tollimaksust ja „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende Indiast pärit toodete impordi suhtes, mille on tootnud nimetatud äriühingud ja seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(156)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt I lisas loetletud äriühingute suhtes kohaldatavast keskmisest tollimaksust ja „kõigi muude äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende Indiast pärit toodete impordi suhtes, mille on tootnud nimetatud äriühingud ja seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva dokumendi regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.

| (157) | Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud tasakaalustava tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kogu vajaliku teabega, eelkõige võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses või eksportkäibes, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või tootmis- või müügiüksuse muutusega. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid, |
| --- | --- |

(157)

Taotlus kohaldada nimetatud individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud tasakaalustava tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kogu vajaliku teabega, eelkõige võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses või eksportkäibes, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või tootmis- või müügiüksuse muutusega. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 74/2004 artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit imporditavale puhtast või tehis- või linakiuga segatud puuvillakiust (kusjuures linakiud ei ole peamine komponent) voodipesule, mis võib olla pleegitatud, värvitud või trükitud ja mis kuulub järgmiste CN-koodide alla: ex 6302 21 00 (TARICi koodid 6302210081 ja 6302210089), ex 6302 22 90 (TARICi kood 6302229019), ex 6302 31 00 (TARICi kood 6302310090) ja ex 6302 32 90 (TARICi kood 6302329019).

2.   Tollimaksumäär, mida kohaldatakse järgmiste tootjate valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Tollimaksumäär (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Anunay Fab. Limited, Ahmedabad | 7,8 | A902 |
| The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai | 9,4 | A488 |
| N.W. Exports Limited, Mumbai | 9,4 | A489 |
| Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai | 9,4 | A490 |
| Brijmohan Purusottamdas, Mumbai | 8,3 | A491 |
| Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai | 8,3 | A903 |
| Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai | 8,2 | A492 |
| Intex Exports, Mumbai | 7,6 | A904 |
| Pattex Exports, Mumbai | 7,6 | A905 |
| Sunny Made-Ups, Mumbai | 7,6 | A906 |
| Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad | 8 | A494 |
| Texcellence Overseas, Mumbai | 8 | A493 |
| Madhu Industries Limited, Ahmedabad | 5,4 | A907 |
| Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad | 7,5 | A908 |
| Mahalaxmi Exports, Ahmedabad | 7,5 | A495 |
| Pasupati Fabrics, New Delhi | 8,5 | A496 |
| Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai | 9,7 | 8048 |
| Prem Textiles (International) Pvt. Ltd, Indore | 8,3 | A909 |
| Vigneshwara Exports Limited, Mumbai | 5,2 | A497 |

Äriühing

Tollimaksumäär (%)

TARICi lisakood

Anunay Fab. Limited, Ahmedabad

7,8

A902

The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai

9,4

A488

N.W. Exports Limited, Mumbai

9,4

A489

Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Mumbai

9,4

A490

Brijmohan Purusottamdas, Mumbai

8,3

A491

Incotex Impex Pvt. Limited, Mumbai

8,3

A903

Divya Global Pvt. Ltd., Mumbai

8,2

A492

Intex Exports, Mumbai

7,6

A904

Pattex Exports, Mumbai

7,6

A905

Sunny Made-Ups, Mumbai

7,6

A906

Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad

8

A494

Texcellence Overseas, Mumbai

8

A493

Madhu Industries Limited, Ahmedabad

5,4

A907

Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad

7,5

A908

Mahalaxmi Exports, Ahmedabad

7,5

A495

Pasupati Fabrics, New Delhi

8,5

A496

Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Mumbai

9,7

8048

Prem Textiles (International) Pvt. Ltd, Indore

8,3

A909

Vigneshwara Exports Limited, Mumbai

5,2

A497

3.   Tollimaksumäär, mida kohaldatakse lisas loetletud tootjate valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 7,7 % (TARICi lisakood A498).

4.   Tollimaksumäär, mida kohaldatakse lõigetes 2 ja 3 loetlemata tootjate valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 9,7 % (TARICi lisakood A999).

5.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 74/2004 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2008.

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARNIER

---

(1)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 12, 17.1.2004, lk 1.

2

(3)  ELT C 230, 2.10.2007, lk 5.

3

---

LISA

„LISA

TARICi lisakood A498

| Ajit Impex | Mumbai |
| --- | --- |
| Alok Industries Limited | Mumbai |
| Alps Industries Ltd | Ghaziabad |
| Ambaji Marketing Pvt. Ltd | Ahmedabad |
| Anglo French textiles | Pondicherry |
| Anjal Garments | Ghaziabad |
| Anjani Synthetics Limited | Ahmedabad |
| Aravali | Jaipur |
| Ashok Heryani Exports | New Delhi |
| At Home India Pvt. Ltd | New Delhi |
| Atul Impex Pvt. Ltd | Dombivli |
| Balloons | New Delhi |
| Beepee Enterprise | Mumbai |
| Bhairav India International | Ahmedabad |
| Bunts Exports Pvt Ltd | Mumbai |
| Chemi Palace | Mumbai |
| Consultech Dynamics | Mumbai |
| Cotfab Exports | Mumbai |
| Country House | New Delhi |
| Creative Mobus Fabrics Limited | Mumbai |
| Deepak Traders | Mumbai |
| Dimple Impex (India) Pvt Ltd | New Delhi |
| Eleganza Furnishings Pvt. Ltd | Mumbai |
| Emperor Trading Company | Tirupur |
| Estocorp (India) Pvt. Ltd | New Delhi |
| Exemplar International | Hyderabad |
| Falcon Finstock Pvt. Ltd | Ahmedabad |
| G-2 International export Ltd | Ahmedabad |
| Gauranga Homefashions | Mumbai |
| GHCL Ltd | Gujarat |
| Good Shepherd Health Education & Dispensary | Tamilnadu |
| Harimann International Private Limited | Mumbai |
| Heirloom Collections (P) Ltd | New Delhi |
| Hemlines Textile Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Himalaya Overseas | New Delhi |
| Home Fashions International | Kerala |
| Ibats | New Delhi |
| Indian Arts and Crafts Syndicate | New Delhi |
| Indian Craft Creations | New Delhi |
| Indo Euro Textiles Pvt. Ltd | New Delhi |
| Kabra Brothers | Mumbai |
| Kalam Designs | Ahmedabad |
| Kanodia Fabrics (International) | Mumbai |
| Karthi Krishna Exports | Tirupur |
| Kaushalya Export | Ahmedabad |
| Kirti Overseas | Ahmedabad |
| La Sorogeeka Incorporated | New Delhi |
| Lalit & Company | Mumbai |
| Manubhai Vithaldas | Mumbai |
| Marwaha Exports | New Delhi |
| Milano International (India) Pvt. Ltd | Chennai |
| Mohan Overseas (P) Ltd | New Delhi |
| M/s. Opera Clothing | Mumbai |
| M/S Vijayeswari Textiles Limited | Coimbatore |
| Nandlal & Sons | Mumbai |
| Natural Collection | New Delhi |
| Oracle Exports Home Textiles Pvt. Ltd | Mumbai |
| Pacific Exports | Ahmedabad |
| Petite Point | New Delhi |
| Pradip Exports | Ahmedabad |
| Pradip Overseas Pvt. Ltd | Ahmedabad |
| Punch Exporters | Mumbai |
| Radiant Expo Global Pvt. Ltd | New Delhi |
| Radiant Exports | New Delhi |
| Raghuvir Exim Limited | Ahmedabad |
| Ramesh Textiles India Pvt. Ltd | Indore |
| Ramlaks Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Redial Exim Pvt. Ltd | Mumbai |
| S. D. Entreprises | Mumbai |
| Samria Fabrics | Indore |
| Sanskrut Intertex Pvt. Ltd | Ahmedabad |
| Sarah Exports | Mumbai |
| Shades of India Crafts Pvt. Ltd | New Delhi |
| Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd | Baroda |
| Shetty Garments Pvt Ltd | Mumbai |
| Shivani Exports | Mumbai |
| Shivani Impex | Mumbai |
| Shrijee Enterprises | Mumbai |
| S.P. Impex | Indore |
| Starline Exports | Mumbai |
| Stitchwell Garments | Ahmedabad |
| Sumangalam Exports Pvt. Ltd | Mumbai |
| Summer India Textile Mills (P) Ltd | Salem |
| Surendra Textile | Indore |
| Suresh & Co. | Mumbai |
| Synergy Lifestyles Pvt. Ltd | Mumbai |
| Syntex Corporation Pvt. Ltd | Mumbai |
| Texel Industries | Chennai |
| Texmart Import export | Ahmedabad |
| Textrade International Private Limited | Mumbai |
| The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd | Mumbai |
| Trend Setters | Mumbai |
| Trend Setters K.F.T.Z. | Mumbai |
| Utkarsh Exim Pvt Ltd | Ahmedabad |
| V & K Associates | Mumbai |
| Valiant Glass Works Private Ltd | Mumbai |
| Visma International | Tamilnadu |
| VPMSK A Traders | Karur |
| V.S.N.C. Narasimha Chettiar Sons | Karur |
| Welspun India Limited | Mumbai |
| Yellows Spun and Linens Private Limited | Mumbai” |

Ajit Impex

Mumbai

Alok Industries Limited

Mumbai

Alps Industries Ltd

Ghaziabad

Ambaji Marketing Pvt. Ltd

Ahmedabad

Anglo French textiles

Pondicherry

Anjal Garments

Ghaziabad

Anjani Synthetics Limited

Ahmedabad

Aravali

Jaipur

Ashok Heryani Exports

New Delhi

At Home India Pvt. Ltd

New Delhi

Atul Impex Pvt. Ltd

Dombivli

Balloons

New Delhi

Beepee Enterprise

Mumbai

Bhairav India International

Ahmedabad

Bunts Exports Pvt Ltd

Mumbai

Chemi Palace

Mumbai

Consultech Dynamics

Mumbai

Cotfab Exports

Mumbai

Country House

New Delhi

Creative Mobus Fabrics Limited

Mumbai

Deepak Traders

Mumbai

Dimple Impex (India) Pvt Ltd

New Delhi

Eleganza Furnishings Pvt. Ltd

Mumbai

Emperor Trading Company

Tirupur

Estocorp (India) Pvt. Ltd

New Delhi

Exemplar International

Hyderabad

Falcon Finstock Pvt. Ltd

Ahmedabad

G-2 International export Ltd

Ahmedabad

Gauranga Homefashions

Mumbai

GHCL Ltd

Gujarat

Good Shepherd Health Education & Dispensary

Tamilnadu

Harimann International Private Limited

Mumbai

Heirloom Collections (P) Ltd

New Delhi

Hemlines Textile Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Himalaya Overseas

New Delhi

Home Fashions International

Kerala

Ibats

New Delhi

Indian Arts and Crafts Syndicate

New Delhi

Indian Craft Creations

New Delhi

Indo Euro Textiles Pvt. Ltd

New Delhi

Kabra Brothers

Mumbai

Kalam Designs

Ahmedabad

Kanodia Fabrics (International)

Mumbai

Karthi Krishna Exports

Tirupur

Kaushalya Export

Ahmedabad

Kirti Overseas

Ahmedabad

La Sorogeeka Incorporated

New Delhi

Lalit & Company

Mumbai

Manubhai Vithaldas

Mumbai

Marwaha Exports

New Delhi

Milano International (India) Pvt. Ltd

Chennai

Mohan Overseas (P) Ltd

New Delhi

M/s. Opera Clothing

Mumbai

M/S Vijayeswari Textiles Limited

Coimbatore

Nandlal & Sons

Mumbai

Natural Collection

New Delhi

Oracle Exports Home Textiles Pvt. Ltd

Mumbai

Pacific Exports

Ahmedabad

Petite Point

New Delhi

Pradip Exports

Ahmedabad

Pradip Overseas Pvt. Ltd

Ahmedabad

Punch Exporters

Mumbai

Radiant Expo Global Pvt. Ltd

New Delhi

Radiant Exports

New Delhi

Raghuvir Exim Limited

Ahmedabad

Ramesh Textiles India Pvt. Ltd

Indore

Ramlaks Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Redial Exim Pvt. Ltd

Mumbai

S. D. Entreprises

Mumbai

Samria Fabrics

Indore

Sanskrut Intertex Pvt. Ltd

Ahmedabad

Sarah Exports

Mumbai

Shades of India Crafts Pvt. Ltd

New Delhi

Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd

Baroda

Shetty Garments Pvt Ltd

Mumbai

Shivani Exports

Mumbai

Shivani Impex

Mumbai

Shrijee Enterprises

Mumbai

S.P. Impex

Indore

Starline Exports

Mumbai

Stitchwell Garments

Ahmedabad

Sumangalam Exports Pvt. Ltd

Mumbai

Summer India Textile Mills (P) Ltd

Salem

Surendra Textile

Indore

Suresh & Co.

Mumbai

Synergy Lifestyles Pvt. Ltd

Mumbai

Syntex Corporation Pvt. Ltd

Mumbai

Texel Industries

Chennai

Texmart Import export

Ahmedabad

Textrade International Private Limited

Mumbai

The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd

Mumbai

Trend Setters

Mumbai

Trend Setters K.F.T.Z.

Mumbai

Utkarsh Exim Pvt Ltd

Ahmedabad

V & K Associates

Mumbai

Valiant Glass Works Private Ltd

Mumbai

Visma International

Tamilnadu

VPMSK A Traders

Karur

V.S.N.C. Narasimha Chettiar Sons

Karur

Welspun India Limited

Mumbai

Yellows Spun and Linens Private Limited

Mumbai”

---

| 30.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 350/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 350/24

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1354/2008,

18. detsember 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1628/2004, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks, ja määrust (EÜ) nr 1629/2004, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikleid 15 ja 19,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

I.   Varasem uurimine ja kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1628/2004 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate elektriahjudes kasutatavate grafiitelektroodide suhtes, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6,0 μΩ.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalike niplite suhtes, mis kuuluvad CN-koodi ex 8545 90 90 alla, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi. Tollimaksu määr on 7,0–15,7 % eraldi nimetatud eksportijate impordi suhtes ja jääktollimaksu määr on 15,7 %, mida kohaldati teiste eksportijate impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1628/2004 (2) lõpliku tasakaalustava tollimaksu Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvate elektriahjudes kasutatavate grafiitelektroodide suhtes, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6,0 μΩ.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalike niplite suhtes, mis kuuluvad CN-koodi ex 8545 90 90 alla, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi. Tollimaksu määr on 7,0–15,7 % eraldi nimetatud eksportijate impordi suhtes ja jääktollimaksu määr on 15,7 %, mida kohaldati teiste eksportijate impordi suhtes.

| (2) | Samal ajal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1629/2004 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Indiast pärit sama toote impordi suhtes. |
| --- | --- |

(2)

Samal ajal kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1629/2004 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Indiast pärit sama toote impordi suhtes.

II.   Osalise vahepealse läbivaatamise algatamine

| (3) | India valitsus väitis pärast tasakaalustava tollimaksu kehtestamist, et kahe subsiidiumikavaga (imporditollimaksude hüvituskava ja tulumaksuseaduse artikli 80HHC kohane tulumaksuvabastus) seotud asjaolud on muutunud ja et need muutused on püsivad. Sellest tulenevalt väideti, et subsideerimise tase on tõenäoliselt vähenenud ja et meetmed, mis kehtestati osaliselt nende kavade tõttu, tuleks seega läbi vaadata. |
| --- | --- |

(3)

India valitsus väitis pärast tasakaalustava tollimaksu kehtestamist, et kahe subsiidiumikavaga (imporditollimaksude hüvituskava ja tulumaksuseaduse artikli 80HHC kohane tulumaksuvabastus) seotud asjaolud on muutunud ja et need muutused on püsivad. Sellest tulenevalt väideti, et subsideerimise tase on tõenäoliselt vähenenud ja et meetmed, mis kehtestati osaliselt nende kavade tõttu, tuleks seega läbi vaadata.

| (4) | Komisjon uuris India valitsuse esitatud tõendeid ja pidas neid piisavaks, et õigustada läbivaatamise algatamist vastavalt subsiidiumidevastase algmääruse artiklile 19. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadeandega (4)
  ex officio kehtivate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon uuris India valitsuse esitatud tõendeid ja pidas neid piisavaks, et õigustada läbivaatamise algatamist vastavalt subsiidiumidevastase algmääruse artiklile 19. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist algatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadeandega (4)
  ex officio kehtivate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise.

| (5) | Osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise eesmärk on hinnata kohaldatavate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust nende äriühingute puhul, kes said soodustusi ühe või mõlema muudetud subsiidiumikava alusel, sealhulgas samade äriühingute puhul seoses muude kavadega, kui selleks esitati läbivaatamise algatamisteate asjakohaste sätete kohaselt piisavalt tõendeid. |
| --- | --- |

(5)

Osalise vahepealse läbivaatamisega seotud uurimise eesmärk on hinnata kohaldatavate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust nende äriühingute puhul, kes said soodustusi ühe või mõlema muudetud subsiidiumikava alusel, sealhulgas samade äriühingute puhul seoses muude kavadega, kui selleks esitati läbivaatamise algatamisteate asjakohaste sätete kohaselt piisavalt tõendeid.

III.   Uurimisperiood

| (6) | Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 („läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(6)

Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 („läbivaatamisega seotud uurimisperiood”).

IV.   Uurimisega seotud isikud

| (7) | Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamisuurimise algatamisest ametlikult India valitsusele, kahele India eksportivale tootjale, kes olid loetletud osalise vahepealse läbivaatamise algatamisteates, ja ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada oma arvamused kirjalikult ja taotleda nende arutamist. Huvitatud isikute esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi arutati ja võeti võimaluse korral arvesse. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teatas osalise vahepealse läbivaatamisuurimise algatamisest ametlikult India valitsusele, kahele India eksportivale tootjale, kes olid loetletud osalise vahepealse läbivaatamise algatamisteates, ja ühenduse tootjatele. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada oma arvamused kirjalikult ja taotleda nende arutamist. Huvitatud isikute esitatud kirjalikke ja suulisi märkusi arutati ja võeti võimaluse korral arvesse.

| (8) | Komisjon saatis küsimustikud kahele koostööd tegevale eksportivale tootjale ja India valitsusele. Vastused saadi mõlemalt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt ja India valitsuselt. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon saatis küsimustikud kahele koostööd tegevale eksportivale tootjale ja India valitsusele. Vastused saadi mõlemalt koostööd tegevalt eksportivalt tootjalt ja India valitsuselt.

| (9) | Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemisel vajalikuks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:






  1. | India valitsus






  — | kaubandusministeerium, New Delhi |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisjon kogus ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas subsideerimise kindlakstegemisel vajalikuks. Kontrollkäigud tehti järgmiste huvitatud isikute valdustesse:

1.

India valitsus

—

kaubandusministeerium, New Delhi

| 2. | India eksportivad tootjad






  — | Graphite India Limited (GIL), Kolkata |
| --- | --- | --- |

2.

India eksportivad tootjad

—

Graphite India Limited (GIL), Kolkata

| — | Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Noida |
| --- | --- |

—

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Noida

V.   Avalikustamine ja märkused menetluse kohta

| (10) | India valitsust ja muid huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal otsustati soovitada muuta kahe koostööd tegeva India tootja suhtes kehtivat tollimaksumäära ja jätta jõusse meetmed kõikide muude äriühingute suhtes, kes ei teinud kõnealuse osalise vahepealse läbivaatamise raames koostööd. Neile anti ka piisavalt aega märkuste esitamiseks. Kõiki ettepanekuid ja märkusi võeti arvesse, nagu on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

(10)

India valitsust ja muid huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal otsustati soovitada muuta kahe koostööd tegeva India tootja suhtes kehtivat tollimaksumäära ja jätta jõusse meetmed kõikide muude äriühingute suhtes, kes ei teinud kõnealuse osalise vahepealse läbivaatamise raames koostööd. Neile anti ka piisavalt aega märkuste esitamiseks. Kõiki ettepanekuid ja märkusi võeti arvesse, nagu on kirjeldatud allpool.

B.   VAATLUSALUNE TOODE

| (11) | Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud toode on samasugune toode, mida on käsitletud määruses (EÜ) nr 1628/2004, s.t Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvad elektriahjudes kasutatavad grafiitelektroodid, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6,0 μΩ.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalikud CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvad niplid, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva läbivaatamisega hõlmatud toode on samasugune toode, mida on käsitletud määruses (EÜ) nr 1628/2004, s.t Indiast pärit CN-koodi ex 8545 11 00 alla kuuluvad elektriahjudes kasutatavad grafiitelektroodid, mille näivtihedus on 1,65 g/cm3 või rohkem ja elektritakistus 6,0 μΩ.m või vähem, ning nimetatud elektroodide jaoks vajalikud CN-koodi ex 8545 90 90 alla kuuluvad niplid, olenemata sellest, kas neid imporditakse koos või eraldi.

C.   SUBSIIDIUMID

I.   Sissejuhatus

| (12) | India valitsuse ja koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames antakse väidetavalt subsiidiume:






  a) | eellubade kava (Advance Authorization Scheme, varasem ingliskeelne nimi Advance Licence Scheme); |
| --- | --- | --- |

(12)

India valitsuse ja koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud teabe ning komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmisi kavasid, mille raames antakse väidetavalt subsiidiume:

a)

eellubade kava (Advance Authorization Scheme, varasem ingliskeelne nimi Advance Licence Scheme);

| b) | imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme); |
| --- | --- |

b)

imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme);

| c) | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme); |
| --- | --- |

c)

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme);

| d) | tulumaksuvabastuse kava; |
| --- | --- |

d)

tulumaksuvabastuse kava;

| e) | Madhya Pradeshi osariigi elektriaktsiisist vabastamise kava. |
| --- | --- |

e)

Madhya Pradeshi osariigi elektriaktsiisist vabastamise kava.

| (13) | Eespool punktides a kuni c nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 („väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel anda välja teadaandeid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokkuvõtvalt esitatud „Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja mida ta ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks on oluline üks ekspordi ja impordipoliitika dokument, mis hõlmab ajavahemikku 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (EXIM-poliitika 2004–2009). Lisaks kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2004–2009 reguleerivat korda ka dokumendis „Menetlusjuhend – 1. september 2004 kuni 31. märts 2009, I köide” (edaspidi „menetlusjuhendi 2004–2009 I köide”). Menetlusjuhendit ajakohastatakse samuti korrapäraselt. |
| --- | --- |

(13)

Eespool punktides a kuni c nimetatud kavad põhinevad 1992. aasta väliskaubanduse (arendamise ja reguleerimise) seadusel (1992. aasta, nr 22), mis jõustus 7. augustil 1992 („väliskaubandusseadus”). Väliskaubandusseadus lubab India valitsusel anda välja teadaandeid ekspordi- ja impordipoliitika kohta. Need on kokkuvõtvalt esitatud „Ekspordi- ja impordipoliitika” dokumentides, mida kaubandusministeerium annab välja iga viie aasta tagant ja mida ta ajakohastab korrapäraselt. Käesoleva läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jaoks on oluline üks ekspordi ja impordipoliitika dokument, mis hõlmab ajavahemikku 1. septembrist 2004 kuni 31. märtsini 2009 (EXIM-poliitika 2004–2009). Lisaks kirjeldab India valitsus EXIM-poliitikat 2004–2009 reguleerivat korda ka dokumendis „Menetlusjuhend – 1. september 2004 kuni 31. märts 2009, I köide” (edaspidi „menetlusjuhendi 2004–2009 I köide”). Menetlusjuhendit ajakohastatakse samuti korrapäraselt.

| (14) | Eespool punktis d nimetatud tulumaksukava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega. |
| --- | --- |

(14)

Eespool punktis d nimetatud tulumaksukava põhineb 1961. aasta tulumaksuseadusel, mida muudetakse igal aastal rahandusseadusega.

| (15) | Eespool punktis e nimetatud elektriaktsiisist vabastamise kava põhineb Madhya Pradeshi 1949. aasta elektriaktsiisiseaduse artiklil 3-B. |
| --- | --- |

(15)

Eespool punktis e nimetatud elektriaktsiisist vabastamise kava põhineb Madhya Pradeshi 1949. aasta elektriaktsiisiseaduse artiklil 3-B.

| (16) | Kooskõlas subsiidiumidevastase algmääruse artikli 11 lõikega 10 kutsus komisjon India valitsust üles pidama täiendavaid konsultatsioone nii muudetud kui ka muutmata kavade üle, et selgitada veel uurimata kavadega seotud asjaolusid ning leida mõlemale poolele sobiv lahendus. Kuna konsultatsioonide käigus nende kavade puhul mõlemale poolele sobivat lahendust ei leitud, lisas komisjon need kavad subsideerimise uurimisse. |
| --- | --- |

(16)

Kooskõlas subsiidiumidevastase algmääruse artikli 11 lõikega 10 kutsus komisjon India valitsust üles pidama täiendavaid konsultatsioone nii muudetud kui ka muutmata kavade üle, et selgitada veel uurimata kavadega seotud asjaolusid ning leida mõlemale poolele sobiv lahendus. Kuna konsultatsioonide käigus nende kavade puhul mõlemale poolele sobivat lahendust ei leitud, lisas komisjon need kavad subsideerimise uurimisse.

II.   Erikavad

1.   Eellubade kava (Advance Authorisation Scheme)

a)   Õiguslik alus

| (17) | Kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktides 4.1.1–4.1.14 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite punktides 4.1–4.30. Seda kava nimetati inglise keeles Advance Licence Scheme eelmise läbivaatamisega seotud uurimise ajal, mille tulemusel kehtestati määrusega (EÜ) nr 1628/2004 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks. |
| --- | --- |

(17)

Kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktides 4.1.1–4.1.14 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite punktides 4.1–4.30. Seda kava nimetati inglise keeles Advance Licence Scheme eelmise läbivaatamisega seotud uurimise ajal, mille tulemusel kehtestati määrusega (EÜ) nr 1628/2004 praegu kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks.

b)   Toetuse saajad

| (18) | Eelubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on allpool üksikasjalikumalt kirjeldatud. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse ulatuse poolest. Eelubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda toetavate tootjatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad taotleda eellubade kavaga seotud soodustusi vahetarnete alusel. Peatööettevõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele, saavad taotleda eellubade kava raames soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel. |
| --- | --- |

(18)

Eelubade kava koosneb kuuest allkavast, mida on allpool üksikasjalikumalt kirjeldatud. Need allkavad erinevad muu hulgas abikõlblikkuse ulatuse poolest. Eelubade kavaga seotud soodustusi saavad taotleda toetavate tootjatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad tegeliku ekspordi eest ja iga-aastase vajaduse alusel. Lõppeksportijat varustavad tootvad eksportijad saavad taotleda eellubade kavaga seotud soodustusi vahetarnete alusel. Peatööettevõtjad, kelle tarned kuuluvad „ekspordiga samaväärsete toimingute” kategooriatesse, mida on nimetatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.2, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele, saavad taotleda eellubade kava raames soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest. Soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest saavad taotleda ka tootvate eksportijate vahetarnijad eelnevate vabastusotsuste ja sisemaiste akreditiivide alusel.

c)   Rakendamine

| (19) | Eellube antakse välja järgmisel otstarbel:
  i)   Tegelik eksport. See on peamine allkava. See võimaldab sisendmaterjalide tollimaksuvaba importi konkreetse eksporttoote tootmiseks. „Tegelik” tähendab selles kontekstis, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Imporditoetus ja ekspordikohustus koos eksporttoote tüübiga on litsentsis kirjas.
  ii)   Iga-aastane vajadus. Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid laiema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali.
  iii)   Vahetarned. See allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija valmistab vahetoote. Ta võib importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja saada selle jaoks vahetarnete eelloa. Lõppeksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima.
  iv)   Ekspordiga samaväärsed toimingud. See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse ekspordiga samaväärselt EXIM-poliitika 2004–2009 punkti 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kategooriatesse kuuluvatele klientidele. India valitsuse esitatud teabe kohaselt käsitletakse ekspordiga samaväärsete toimingutena selliseid toiminguid, mille puhul ei viida tarnitavat kaupa riigist välja. Paljusid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või erimajandustsoonis asuvale äriühingule.
  v)   Eelnevad vabastusotsused. Eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab kodumaisele tarnijale õiguse saada soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (s.o eelluba vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii kodumaiste kui ka imporditud sisendmaterjalide puhul.
  vi)   Sisemaised akreditiivid. See allkava hõlmab kodumaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv kodumaise tarnija kasuks. Pank tühistab loa otseimpordiks üksnes kaubaartiklite sellise väärtuse ja mahu ulatuses, mis tarnitakse importimise asemel riigisiseselt. Kodumaisel tarnijal on õigus saada soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (s.o eelluba vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). |
| --- | --- |

(19)

Eellube antakse välja järgmisel otstarbel:

i)   Tegelik eksport. See on peamine allkava. See võimaldab sisendmaterjalide tollimaksuvaba importi konkreetse eksporttoote tootmiseks. „Tegelik” tähendab selles kontekstis, et eksporttoode peab väljuma India territooriumilt. Imporditoetus ja ekspordikohustus koos eksporttoote tüübiga on litsentsis kirjas.

ii)   Iga-aastane vajadus. Selline luba ei ole seotud konkreetse eksporttootega, vaid laiema toodete rühmaga (nt kemikaalid ja nendega seotud tooted). Loa omanik võib – kuni teatud väärtusläveni, mis põhineb tema eelneval eksporditegevusel – importida tollimaksuvabalt ükskõik millist sisendmaterjali, mida kasutatakse sellesse rühma kuuluvate toodete tootmiseks. Ta võib eksportida kõiki tooteid, mis kuuluvad tooterühma, mille tootmiseks kasutatakse sellist tollimaksuvabastusega materjali.

iii)   Vahetarned. See allkava hõlmab juhtumeid, kui kaks tootjat kavatsevad toota üht eksporttoodet ja jagavad omavahel tootmisprotsessi. Tootev eksportija valmistab vahetoote. Ta võib importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale ja saada selle jaoks vahetarnete eelloa. Lõppeksportija viib tootmise lõpule ja on kohustatud valmistoote eksportima.

iv)   Ekspordiga samaväärsed toimingud. See allkava lubab peatöövõtjal importida tollimaksuvabalt sisendmaterjale, mis on vajalikud nende kaupade tootmiseks, mida müüakse ekspordiga samaväärselt EXIM-poliitika 2004–2009 punkti 8.2 alapunktides b–f, g, i ja j nimetatud kategooriatesse kuuluvatele klientidele. India valitsuse esitatud teabe kohaselt käsitletakse ekspordiga samaväärsete toimingutena selliseid toiminguid, mille puhul ei viida tarnitavat kaupa riigist välja. Paljusid tarnekategooriaid peetakse ekspordiga samaväärseks, eeldusel et kaubad toodetakse Indias, näiteks tarned ekspordisuunitlusega üksusele või erimajandustsoonis asuvale äriühingule.

v)   Eelnevad vabastusotsused. Eelloa omanikul, kes kavatseb hankida sisendmaterjale otseimpordi asemel kodumaalt, on võimalus hankida neid eelnevate vabastusotsuste alusel. Sellistel juhtudel muudetakse eelload eelnevateks vabastusotsusteks ja need lähevad nendes nimetatud kaupade kohaletoimetamisel üle tarnijale. Eelnevate vabastusotsuste üleandmine annab kodumaisele tarnijale õiguse saada soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (s.o eelluba vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine). Eelneva vabastusotsuse mehhanismi abil makstakse maksud ja tollimaksud tagasi lõppeksportija asemel tarnijale. Maksude ja tollimaksude tagasimaksmine on võimalik nii kodumaiste kui ka imporditud sisendmaterjalide puhul.

vi)   Sisemaised akreditiivid. See allkava hõlmab kodumaiseid tarneid eelloa omanikule. Eelloa omanik saab teha pangale ettepaneku avada sisemaine akreditiiv kodumaise tarnija kasuks. Pank tühistab loa otseimpordiks üksnes kaubaartiklite sellise väärtuse ja mahu ulatuses, mis tarnitakse importimise asemel riigisiseselt. Kodumaisel tarnijal on õigus saada soodustusi ekspordiga samaväärsete toimingute eest, nagu on sätestatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 8.3 (s.o eelluba vahetarnete või ekspordiga samaväärsete toimingute jaoks, tollimaksutagastus ekspordiga samaväärsetelt toimingutelt ja aktsiisimaksu tagasimaksmine).

| (20) | Tehti kindlaks, et koostööd teinud eksportija sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil soodustusi esimese allkava (s.t eelload tegelikuks ekspordiks) alusel. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata ülejäänud allkavade tasakaalustatavust. |
| --- | --- |

(20)

Tehti kindlaks, et koostööd teinud eksportija sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil soodustusi esimese allkava (s.t eelload tegelikuks ekspordiks) alusel. Seepärast ei ole vaja kindlaks määrata ülejäänud allkavade tasakaalustatavust.

| (21) | India valitsus on pärast seda, kui määrusega (EÜ) nr 1628/2004 kehtestati lõplik tasakaalustav tollimaks, muutnud eellubade kava suhtes kohaldatavat kontrollisüsteemi. Täpsemalt on eelloa omanik kohustatud India ametiasutuste kontrolli võimaldamiseks pidama kindlaksmääratud vormis (menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükid 4.26 ja 4.30 ning 23. lisa) „tõele vastavat ja õiget arvestust tollimaksuvabalt imporditud või riigisiseselt hangitud kaupade tarbimise ja kasutamise kohta”, s.t tegeliku tarbimise registrit. Kõnealust registrit peab kontrollima sõltumatu vannutatud audiitor või kuluraamatupidaja, kes väljastab tõendi, mis kinnitab, et nõutavat registrit ja asjakohaseid kirjeid on kontrollitud, ning et 23. lisa alusel esitatud teave on igas suhtes tõele vastav ja õige. Neid sätteid kohaldatakse siiski üksnes pärast 13. maid 2005 välja antud eellubade suhtes. Kõikide enne seda kuupäeva väljastatud eellubade omanikud peavad järgima varem kehtinud kontrollinõudeid, s.t pidama 18. lisas (menetlusjuhendi 2002–2007 I köite peatükk 4.30 ja 18. lisa) kindlaksmääratud vormis tõele vastavat ja õiget arvestust importkaupade tarbimise ja kasutamise kohta loa alusel. |
| --- | --- |

(21)

India valitsus on pärast seda, kui määrusega (EÜ) nr 1628/2004 kehtestati lõplik tasakaalustav tollimaks, muutnud eellubade kava suhtes kohaldatavat kontrollisüsteemi. Täpsemalt on eelloa omanik kohustatud India ametiasutuste kontrolli võimaldamiseks pidama kindlaksmääratud vormis (menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükid 4.26 ja 4.30 ning 23. lisa) „tõele vastavat ja õiget arvestust tollimaksuvabalt imporditud või riigisiseselt hangitud kaupade tarbimise ja kasutamise kohta”, s.t tegeliku tarbimise registrit. Kõnealust registrit peab kontrollima sõltumatu vannutatud audiitor või kuluraamatupidaja, kes väljastab tõendi, mis kinnitab, et nõutavat registrit ja asjakohaseid kirjeid on kontrollitud, ning et 23. lisa alusel esitatud teave on igas suhtes tõele vastav ja õige. Neid sätteid kohaldatakse siiski üksnes pärast 13. maid 2005 välja antud eellubade suhtes. Kõikide enne seda kuupäeva väljastatud eellubade omanikud peavad järgima varem kehtinud kontrollinõudeid, s.t pidama 18. lisas (menetlusjuhendi 2002–2007 I köite peatükk 4.30 ja 18. lisa) kindlaksmääratud vormis tõele vastavat ja õiget arvestust importkaupade tarbimise ja kasutamise kohta loa alusel.

| (22) | Nende allkavade puhul, mida koostööd teinud eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutas (tegeliku ekspordi allkava), on India valitsus määranud kindlaks nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on dokumenteeritud loal. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loal dokumenteerima. Selle kava raames lubatud impordi mahu määrab kindlaks India valitsus standardsete sisend- ja väljundnormide (edaspidi „standardnormid”) alusel. Kõnealused standardnormid on olemas enamiku toodete puhul, vaatlusalune toode kaasa arvatud, ja need on avaldatud menetlusjuhendi 2004–2009 II köites. |
| --- | --- |

(22)

Nende allkavade puhul, mida koostööd teinud eksportiv tootja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasutas (tegeliku ekspordi allkava), on India valitsus määranud kindlaks nii imporditoetuse kui ka ekspordikohustuse mahu ja väärtuse, mis on dokumenteeritud loal. Lisaks peavad valitsusametnikud impordi ja ekspordi ajal vastavad tehingud loal dokumenteerima. Selle kava raames lubatud impordi mahu määrab kindlaks India valitsus standardsete sisend- ja väljundnormide (edaspidi „standardnormid”) alusel. Kõnealused standardnormid on olemas enamiku toodete puhul, vaatlusalune toode kaasa arvatud, ja need on avaldatud menetlusjuhendi 2004–2009 II köites.

| (23) | Imporditud sisendmaterjalid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega). |
| --- | --- |

(23)

Imporditud sisendmaterjalid ei ole edasiantavad ja neid tuleb kasutada eksporttoote tootmiseks. Ekspordikohustus tuleb täita ettenähtud tähtaja jooksul pärast loa väljastamist (24 kuud koos kahe võimaliku kuuekuulise pikendusega).

| (24) | Läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel tooraine importimiseks kasutatud eelload olid välja antud enne 13. maid 2005. Seetõttu ei oldud India ametiasutuste poolt menetlusjuhendi 2004–2009 I köites kehtestatud uusi, põhjenduses 21 kirjeldatud kontrollinõudeid veel rakendatud. Peale selle ei suutnud äriühing tõendada, et oleks peetud tegeliku tarbimise ja varude registrit menetlusjuhendi 2002–2007 I köite peatükis 4.30 ja 18. lisas nõutud vormis, mida kohaldatakse enne 13. maid 2005 välja antud eelubade suhtes. Neid asjaolusid arvestades leitakse, et uurimisalune eksportija ei suutnud asjaomasel ajavahemikul tõendada kõikide asjakohaste EXIM-poliitika sätete järgimist. |
| --- | --- |

(24)

Läbivaatamisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel tooraine importimiseks kasutatud eelload olid välja antud enne 13. maid 2005. Seetõttu ei oldud India ametiasutuste poolt menetlusjuhendi 2004–2009 I köites kehtestatud uusi, põhjenduses 21 kirjeldatud kontrollinõudeid veel rakendatud. Peale selle ei suutnud äriühing tõendada, et oleks peetud tegeliku tarbimise ja varude registrit menetlusjuhendi 2002–2007 I köite peatükis 4.30 ja 18. lisas nõutud vormis, mida kohaldatakse enne 13. maid 2005 välja antud eelubade suhtes. Neid asjaolusid arvestades leitakse, et uurimisalune eksportija ei suutnud asjaomasel ajavahemikul tõendada kõikide asjakohaste EXIM-poliitika sätete järgimist.

d)   Avalikustamisjärgsed märkused

| (25) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eellubade kava kasutanud koostööd teinud eksportija väitis, et ta esitas kasutatud eelload, kuigi need olid väljastatud enne 13. maid 2005, vabatahtlikult vannutatud audiitorile kontrollimiseks vastavalt menetlusjuhendi 2004–2009 I köites sätestatud nõuetele, mis näitab, et piisav kontrollisüsteem on menetlusjuhendi uute sätete raames olemas. |
| --- | --- |

(25)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil eellubade kava kasutanud koostööd teinud eksportija väitis, et ta esitas kasutatud eelload, kuigi need olid väljastatud enne 13. maid 2005, vabatahtlikult vannutatud audiitorile kontrollimiseks vastavalt menetlusjuhendi 2004–2009 I köites sätestatud nõuetele, mis näitab, et piisav kontrollisüsteem on menetlusjuhendi uute sätete raames olemas.

| (26) | Äriühingu valdustesse tehtud kontrollkäigul esitati komisjoni talitustele tõepoolest menetlusjuhendi 23. lisa vormis tõend, mis kandis vannutatud audiitori allkirja ja kuupäeva 1. veebruar 2008. Võttes aga arvesse, et eelload olid väljastatud 2004. aastal ja et uus menetlusjuhend nende suhtes ei kehtinud, tuleb teha järeldus, et tegemist oli äriühingu vabatahtliku sammuga, mis ei näita, et India valitsus ka tegelikult tõhusat kontrollisüsteemi rakendas. Lisaks sellele ei olnud näidatud, et vannutatud audiitori arvutatud ülemäärased tollimaksustagastused ka tegelikult valitsusele tagasi maksti. |
| --- | --- |

(26)

Äriühingu valdustesse tehtud kontrollkäigul esitati komisjoni talitustele tõepoolest menetlusjuhendi 23. lisa vormis tõend, mis kandis vannutatud audiitori allkirja ja kuupäeva 1. veebruar 2008. Võttes aga arvesse, et eelload olid väljastatud 2004. aastal ja et uus menetlusjuhend nende suhtes ei kehtinud, tuleb teha järeldus, et tegemist oli äriühingu vabatahtliku sammuga, mis ei näita, et India valitsus ka tegelikult tõhusat kontrollisüsteemi rakendas. Lisaks sellele ei olnud näidatud, et vannutatud audiitori arvutatud ülemäärased tollimaksustagastused ka tegelikult valitsusele tagasi maksti.

e)   Järeldus

| (27) | Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 mõistes, s.t India valitsuse finantstoetus uurimisalustele eksportijatele. |
| --- | --- |

(27)

Imporditollimaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 mõistes, s.t India valitsuse finantstoetus uurimisalustele eksportijatele.

| (28) | Peale selle sõltub eellubade kava raames toimuv tegelik eksport juriidiliselt ekspordijõudlusest ning seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust. |
| --- | --- |

(28)

Peale selle sõltub eellubade kava raames toimuv tegelik eksport juriidiliselt ekspordijõudlusest ning seetõttu peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. Ilma ekspordikohustuseta ei saa äriühingud nende kavade alusel toetust.

| (29) | Kõnealusel juhul kasutatud allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord). India valitsus ei kohaldanud tulemuslikult kontrollisüsteemi ega menetlusi, et teha kindlaks, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendmaterjale (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastusskeemide korral III lisa II osa punkt 2). Standardnorme ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollimise süsteemiks, kuna need ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendmaterjale kasutati ära eksporttoodangus. Lisaks ei ole India valitsus teostanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil korrektselt peetud tarbimisregistril põhinevat tõhusat kontrolli. Peale selle ei korraldanud India valitsus edasist uurimist tegelikult kasutatud sisendmaterjalide põhjal, ehkki seda tuleks tõhusalt kohaldatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3). |
| --- | --- |

(29)

Kõnealusel juhul kasutatud allkava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord). India valitsus ei kohaldanud tulemuslikult kontrollisüsteemi ega menetlusi, et teha kindlaks, kas ja millistes kogustes kasutati eksporditud toote tootmisel sisendmaterjale (algmääruse II lisa II osa punkt 4 ja asendamise puhul kasutatavate tagastusskeemide korral III lisa II osa punkt 2). Standardnorme ei saa pidada tegeliku tarbimise kontrollimise süsteemiks, kuna need ei võimalda India valitsusel piisava täpsusega kontrollida, milline kogus sisendmaterjale kasutati ära eksporttoodangus. Lisaks ei ole India valitsus teostanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil korrektselt peetud tarbimisregistril põhinevat tõhusat kontrolli. Peale selle ei korraldanud India valitsus edasist uurimist tegelikult kasutatud sisendmaterjalide põhjal, ehkki seda tuleks tõhusalt kohaldatava kontrollisüsteemi puudumisel tavaliselt teha (algmääruse II lisa II osa punkt 5 ja III lisa II osa punkt 3).

| (30) | Seepärast on kõnealune allkava tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(30)

Seepärast on kõnealune allkava tasakaalustatav.

f)   Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (31) | Lubatavate tollimaksu tagastamise süsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Sellega seoses märgitakse, et ülemääraste tollimaksusoodustuste tasakaalustamine ei ole ainus algmääruses ette nähtud võimalus. Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja I lisa alapunkti i kohaselt võib ülemäärase tollimaksusoodustuse tasakaalustamisega piirduda tingimusel, kui algmääruse II ja III lisa tingimused on täidetud. Kuid käesoleval juhul ei olnud need tingimused täidetud. Juhul kui tuvastatakse nõuetekohase kontrolli puudumine, ei ole eespool nimetatud erand tagatissüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavapärane tasumata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel. Vastavalt algmääruse II lisa II osale ja III lisa II osale ei ole uurimisasutusel sellise ülemäärase tagastamise arvutamise kohustust. Vastupidi sellele peab ta algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt leidma üksnes piisavalt tõendeid kontrollisüsteemi nõuetekohasuse ümberlükkamiseks. |
| --- | --- |

(31)

Lubatavate tollimaksu tagastamise süsteemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastussüsteemide puudumisel on tasakaalustatav tulu kogu sissenõudmata jäänud imporditollimaks, mida makstakse üldjuhul sisendmaterjalide importimisel. Sellega seoses märgitakse, et ülemääraste tollimaksusoodustuste tasakaalustamine ei ole ainus algmääruses ette nähtud võimalus. Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja I lisa alapunkti i kohaselt võib ülemäärase tollimaksusoodustuse tasakaalustamisega piirduda tingimusel, kui algmääruse II ja III lisa tingimused on täidetud. Kuid käesoleval juhul ei olnud need tingimused täidetud. Juhul kui tuvastatakse nõuetekohase kontrolli puudumine, ei ole eespool nimetatud erand tagatissüsteemide suhtes kohaldatav ja kehtib tavapärane tasumata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel. Vastavalt algmääruse II lisa II osale ja III lisa II osale ei ole uurimisasutusel sellise ülemäärase tagastamise arvutamise kohustust. Vastupidi sellele peab ta algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaselt leidma üksnes piisavalt tõendeid kontrollisüsteemi nõuetekohasuse ümberlükkamiseks.

| (32) | Eellubade kava kasutanud eksportija subsiidiumisumma (lugeja) arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul allkava alusel vaatlusaluse toote jaoks imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvati subsiidiumisummast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, kui selleks esitati põhjendatud nõudmine. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(32)

Eellubade kava kasutanud eksportija subsiidiumisumma (lugeja) arvutati läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul allkava alusel vaatlusaluse toote jaoks imporditud materjalilt saamata jäänud imporditollimaksude (põhitollimaks ja spetsiaalne lisatollimaks) põhjal. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a arvati subsiidiumisummast maha subsiidiumi saamiseks kulunud tasud, kui selleks esitati põhjendatud nõudmine. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jaotati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (33) | Asjaomasele koostööd teinud tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,3 %. |
| --- | --- |

(33)

Asjaomasele koostööd teinud tootjale selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määr oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,3 %.

2.   Imporditollimaksude hüvituskava (Duty Entitlement Passbook Scheme)

a)   Õiguslik alus

| (34) | Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 4.3 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite 4. peatükis. |
| --- | --- |

(34)

Imporditollimaksude hüvituskava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 punktis 4.3 ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite 4. peatükis.

b)   Toetuse saajad

| (35) | Selle kava tingimustele vastavad kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(35)

Selle kava tingimustele vastavad kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

c)   Imporditollimaksude hüvituskava rakendamine

| (36) | Tingimustele vastav eksportija võib taotleda imporditollimaksude hüvituskava krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India asutused on kehtestanud sellised imporditollimaksude hüvituskava määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Need määratakse kindlaks standardnormide alusel, võttes arvesse eksporttoote sisendmaterjalide eeldatavaid imporditud komponente ja tollimaksu kohaldamist kõnealuse eeldatava impordi puhul, hoolimata sellest, kas imporditollimakse on tegelikult makstud või mitte. |
| --- | --- |

(36)

Tingimustele vastav eksportija võib taotleda imporditollimaksude hüvituskava krediiti, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete väärtusest. India asutused on kehtestanud sellised imporditollimaksude hüvituskava määrad enamiku toodete, sealhulgas vaatlusaluse toote jaoks. Need määratakse kindlaks standardnormide alusel, võttes arvesse eksporttoote sisendmaterjalide eeldatavaid imporditud komponente ja tollimaksu kohaldamist kõnealuse eeldatava impordi puhul, hoolimata sellest, kas imporditollimakse on tegelikult makstud või mitte.

| (37) | Et selle kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu hetkel peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on näidatud, et eksport toimub imporditollimaksu hüvituskava raames. Kaupade eksportimiseks väljastavad India tolliasutused lähetamismenetluse ajal ekspordi saatearve. Selles dokumendis märgitakse muu hulgas eksporditehingu puhul antava imporditollimaksude hüvituskava krediidi summa. Sellel hetkel saab eksportija teada talle antava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam imporditollimaksude hüvituskava krediidi andmise üle otsustusõigust. Soodustuse arvutamiseks on asjakohane kasutada seda imporditollimaksude hüvituskava määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni koostamise ajal. |
| --- | --- |

(37)

Et selle kava raames soodustusi saada, peab äriühing eksportima. Eksporditehingu hetkel peab eksportija esitama India ametiasutustele deklaratsiooni, milles on näidatud, et eksport toimub imporditollimaksu hüvituskava raames. Kaupade eksportimiseks väljastavad India tolliasutused lähetamismenetluse ajal ekspordi saatearve. Selles dokumendis märgitakse muu hulgas eksporditehingu puhul antava imporditollimaksude hüvituskava krediidi summa. Sellel hetkel saab eksportija teada talle antava toetuse suuruse. Kui tolliasutused on esitanud ekspordi saatearve, ei ole India valitsusel enam imporditollimaksude hüvituskava krediidi andmise üle otsustusõigust. Soodustuse arvutamiseks on asjakohane kasutada seda imporditollimaksude hüvituskava määra, mida kohaldati ekspordideklaratsiooni koostamise ajal.

| (38) | Imporditollimaksude hüvituskava krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast. Seda võib kasutada tollimaksude tasumiseks piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil. |
| --- | --- |

(38)

Imporditollimaksude hüvituskava krediit on vabalt ülekantav ja kehtib 12 kuud alates väljastamise kuupäevast. Seda võib kasutada tollimaksude tasumiseks piiramatult imporditavate toodete, välja arvatud kapitalikaupade edasise impordi puhul. Kõnealuse krediidi alusel imporditud kaupu võib müüa siseturul (kui nende suhtes kohaldatakse müügimaksu) või kasutada muul viisil.

| (39) | Imporditollimaksude hüvituskava krediidi kohaldamist dokumenteeritakse elektrooniliselt ja see võib hõlmata piiramatut arvu eksporditehinguid. Tegelikkuses puuduvad imporditollimaksu hüvituskava krediidi suhtes kohaldatavad tähtajad. Imporditollimaksu hüvituskavade elektrooniline haldussüsteem ei välista automaatselt väljaspool menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükis 4.47 nimetatud esitamistähtaega toimunud eksporditehinguid. Peale selle on menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükis 9.3 selgelt sätestatud, et pärast esitamistähtaega saadud taotlusi võib alati arvesse võtta, kehtestades neile karistusmakse (s.t 10 % hüvitisest). |
| --- | --- |

(39)

Imporditollimaksude hüvituskava krediidi kohaldamist dokumenteeritakse elektrooniliselt ja see võib hõlmata piiramatut arvu eksporditehinguid. Tegelikkuses puuduvad imporditollimaksu hüvituskava krediidi suhtes kohaldatavad tähtajad. Imporditollimaksu hüvituskavade elektrooniline haldussüsteem ei välista automaatselt väljaspool menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükis 4.47 nimetatud esitamistähtaega toimunud eksporditehinguid. Peale selle on menetlusjuhendi 2004–2009 I köite peatükis 9.3 selgelt sätestatud, et pärast esitamistähtaega saadud taotlusi võib alati arvesse võtta, kehtestades neile karistusmakse (s.t 10 % hüvitisest).

d)   Avalikustamisjärgsed märkused

| (40) | Üks koostööd teinud eksportija väitis, et kõik äriühingu saadud imporditollimaksude hüvituskava krediidid olid kasutatud vaatlusaluse toote tootmiseks vajaliku materjali impordiks, kuigi krediite oleks põhimõtteliselt võinud kasutada ka muul eesmärgil, nagu selgitatud eelpool. Kõnealune eksportija väitis, et seega vastab nende imporditollimaksude hüvituskava tegelik kasutamine tavalisele tollimaksu tagastamise süsteemile ning sellepärast tuleks tasakaalustada vaid ülemäärast tagastamist, kui üldse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võidakse ülemäärast tollimaksusoodustust tasakaalustada vaid siis, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Need tingimused, nagu selgitatud põhjenduses 43, ei ole käesoleval juhul täidetud. Seega kehtib tavapärane tasumata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel. |
| --- | --- |

(40)

Üks koostööd teinud eksportija väitis, et kõik äriühingu saadud imporditollimaksude hüvituskava krediidid olid kasutatud vaatlusaluse toote tootmiseks vajaliku materjali impordiks, kuigi krediite oleks põhimõtteliselt võinud kasutada ka muul eesmärgil, nagu selgitatud eelpool. Kõnealune eksportija väitis, et seega vastab nende imporditollimaksude hüvituskava tegelik kasutamine tavalisele tollimaksu tagastamise süsteemile ning sellepärast tuleks tasakaalustada vaid ülemäärast tagastamist, kui üldse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktile ii ja I lisa punktile i võidakse ülemäärast tollimaksusoodustust tasakaalustada vaid siis, kui on täidetud algmääruse II ja III lisa tingimused. Need tingimused, nagu selgitatud põhjenduses 43, ei ole käesoleval juhul täidetud. Seega kehtib tavapärane tasumata tollimaksude summa (saamata jäänud tulu) tasakaalustamise reegel, mitte aga väidetavate ülemääraste tagastamiste reegel.

e)   Järeldused imporditollimaksude hüvituskava kohta

| (41) | Imporditollimaksude hüvituskava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Imporditollimaksu hüvituskava krediit on India valitsuse rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes imporditollimaksude korvamiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tollimaksulaekumised. Lisaks on imporditollimaksude hüvituskava krediit soodustuseks eksportijale, kuna parandab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(41)

Imporditollimaksude hüvituskava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Imporditollimaksu hüvituskava krediit on India valitsuse rahaline toetus, kuna krediiti kasutatakse lõppkokkuvõttes imporditollimaksude korvamiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tollimaksulaekumised. Lisaks on imporditollimaksude hüvituskava krediit soodustuseks eksportijale, kuna parandab tema likviidsust.

| (42) | Imporditollimaksude hüvituskava sõltub juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda eristavaks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a. |
| --- | --- |

(42)

Imporditollimaksude hüvituskava sõltub juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda eristavaks ja tasakaalustatavaks vastavalt algmääruse artikli 3 lõike 4 punktile a.

| (43) | Kõnealust kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord). Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupu tootmisprotsessis tarbima ja krediidisummat ei arvutata tegelikult kasutatud sisendmaterjalide alusel. Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendmaterjale eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada imporditollimaksude hüvituskava alusel abi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendmaterjale. Hüvitiste saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on imporditollimaksude hüvituskava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik oma sisendmaterjalid kodumaalt ega impordi sisendmaterjalidena kasutatavaid kaupu. |
| --- | --- |

(43)

Kõnealust kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta rangetele eeskirjadele, mis on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastamise määratlus ja kord) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastamise määratlus ja kord). Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupu tootmisprotsessis tarbima ja krediidisummat ei arvutata tegelikult kasutatud sisendmaterjalide alusel. Lisaks ei ole olemas süsteemi või menetluskorda, mis kinnitaks, milliseid sisendmaterjale eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Lõpuks on eksportijal õigus saada imporditollimaksude hüvituskava alusel abi sõltumata sellest, kas ta üldse impordib sisendmaterjale. Hüvitiste saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, tõendamata sisendmaterjalide importimist. Seega on imporditollimaksude hüvituskava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik oma sisendmaterjalid kodumaalt ega impordi sisendmaterjalidena kasutatavaid kaupu.

f)   Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (44) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid subsiidiumisaajale antud hüvitisena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. Võeti arvesse, et soodustus antakse ajahetkel, mil selle kava raames toimub eksporditehing. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, mis kujutab endast rahalist toetust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll on väljastanud ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava imporditollimaksude hüvituskava krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte anda, samuti ei ole tal siis enam õigust otsustada subsiidiumi summa üle. Lisaks arvestasid koostööd tegevad äriühingud imporditollimaksude hüvituskava krediiti eksporditehingu teostamisel tekkepõhiselt sissetulekuna. |
| --- | --- |

(44)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutati tasakaalustatavad subsiidiumid subsiidiumisaajale antud hüvitisena, mille olemasolu tehti kindlaks läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul. Võeti arvesse, et soodustus antakse ajahetkel, mil selle kava raames toimub eksporditehing. Sel hetkel loobub India valitsus tollimaksudest, mis kujutab endast rahalist toetust algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kui toll on väljastanud ekspordi saatekirja, milles märgitakse muu hulgas asjakohase eksporditehingu puhul antava imporditollimaksude hüvituskava krediidi summa, ei ole India valitsusel enam õigust otsustada, kas subsiidiumi anda või mitte anda, samuti ei ole tal siis enam õigust otsustada subsiidiumi summa üle. Lisaks arvestasid koostööd tegevad äriühingud imporditollimaksude hüvituskava krediiti eksporditehingu teostamisel tekkepõhiselt sissetulekuna.

| (45) | Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) maha subsiidiumi saamiseks makstud lõiv, vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel. |
| --- | --- |

(45)

Põhjendatud nõuete esitamisel arvati subsiidiumisummast (lugeja) maha subsiidiumi saamiseks makstud lõiv, vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagati see subsiidiumisumma kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ekspordikäibele (nimetaja), kuna subsiidium sõltub ekspordijõudlusest ja seda ei antud toodetud, eksporditud või transporditud koguste alusel.

| (46) | Asjaomastele koostööd teinud tootjatele selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määrad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6,2 % ja 5,7 %. |
| --- | --- |

(46)

Asjaomastele koostööd teinud tootjatele selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määrad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 6,2 % ja 5,7 %.

3.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export Promotion Capital Goods Scheme)

a)   Õiguslik alus

| (47) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 5. peatükis ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite 5. peatükis. |
| --- | --- |

(47)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava on üksikasjalikult kirjeldatud EXIM-poliitika 2004–2009 5. peatükis ja menetlusjuhendi 2004–2009 I köite 5. peatükis.

b)   Toetuse saajad

| (48) | Selle kava raames saavad soodustusi taotleda toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(48)

Selle kava raames saavad soodustusi taotleda toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

c)   Rakendamine

| (49) | Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni kümne aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks annab India valitsus pärast taotluse esitamist ja lõivu tasumist kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati 11 % suurust tollimaksumäära (sealhulgas 10 % suurune lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendist tollimaksumäära. Alates 2000. aasta aprillist kohaldatakse kõikide selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes 5 % suurust vähendatud imporditollimaksu määra. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava ajavahemiku jooksul teatava hulga eksportkaupade tootmiseks. |
| --- | --- |

(49)

Ekspordikohustuse tingimusel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja alates 2003. aasta aprillist kuni kümne aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Selleks annab India valitsus pärast taotluse esitamist ja lõivu tasumist kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi. Kuni 31. märtsini 2000 kohaldati 11 % suurust tollimaksumäära (sealhulgas 10 % suurune lisamaks) ja suure väärtusega impordi puhul nullprotsendist tollimaksumäära. Alates 2000. aasta aprillist kohaldatakse kõikide selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes 5 % suurust vähendatud imporditollimaksu määra. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava ajavahemiku jooksul teatava hulga eksportkaupade tootmiseks.

| (50) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importi. Samuti võib omamaine tootja kasutada ekspordiga samaväärsetest toimingutest tulenevat soodustust kapitalikaupade tarnimisel kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanikule. |
| --- | --- |

(50)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importi. Samuti võib omamaine tootja kasutada ekspordiga samaväärsetest toimingutest tulenevat soodustust kapitalikaupade tarnimisel kapitalikaupade ekspordisoodustuste litsentsi omanikule.

d)   Järeldused kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohta

| (51) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Pealegi on tollimaksu vähendamine soodustus eksportijatele, kuna importimisel kokku hoitud tollimaksud parandavad nende likviidsust. |
| --- | --- |

(51)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames antakse subsiidiume algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine on India valitsuse finantstoetus, kuna see vähendab India valitsuse tollisissetulekut. Pealegi on tollimaksu vähendamine soodustus eksportijatele, kuna importimisel kokku hoitud tollimaksud parandavad nende likviidsust.

| (52) | Lisaks sellele sõltub kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks sellele sõltub kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava juriidiliselt ekspordijõudlusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel konkreetseks ja tasakaalustatavaks.

| (53) | Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(53)

Seda kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastamise süsteemiks või asendavaks tagastussüsteemiks algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a taande ii tähenduses. Kapitalikaubad ei kuulu selliste lubatud süsteemide kohaldamisalasse, nagu on sätestatud algmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.

e)   Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (54) | Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad kapitalikaupade tasumata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab nende kaupade normaalsele amortisatsiooniajale. Vastavalt kehtestatud tavale on läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud selle perioodi intress, et kajastada soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kehtinud pikaajalist turuintressimäära. Põhjendatud nõuete esitamisel arvestati subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a sellest summast maha, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu ekspordikäibele läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(54)

Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 3 arvutati subsiidiumisummad kapitalikaupade tasumata tollimaksu alusel, mis jagati ajavahemikule, mis vastab nende kaupade normaalsele amortisatsiooniajale. Vastavalt kehtestatud tavale on läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta selliselt arvutatud summale lisatud selle perioodi intress, et kajastada soodustuse väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks peeti asjakohaseks Indias läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul kehtinud pikaajalist turuintressimäära. Põhjendatud nõuete esitamisel arvestati subsiidiumi saamiseks vajalikud tasud vastavalt algmääruse artikli 7 lõike 1 punktile a sellest summast maha, et saada subsiidiumisumma (lugeja). Vastavalt algmääruse artikli 7 lõigetele 2 ja 3 on see subsiidiumisumma jaotatud kogu ekspordikäibele läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vältel (nimetaja), kuna subsiidium on sõltuv eksporditegevusest ja selle andmisel ei võetud arvesse valmistatud, toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (55) | Koostööd teinud tootjatele selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määrad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,7 % ja 0,3 %. |
| --- | --- |

(55)

Koostööd teinud tootjatele selle kava raames kehtestatud subsiidiumi määrad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,7 % ja 0,3 %.

f)   Avalikustamisjärgsed märkused

| (56) | Üks koostööd teinud eksportija viitas veale kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames antud soodustuste arvutamiseks kasutatud esialgses meetodis. Viga oli eelkõige seotud kohaldatud intressisummaga. See viga, mis mõjutas mõlemaid koostööd teinud eksportijaid, parandati. |
| --- | --- |

(56)

Üks koostööd teinud eksportija viitas veale kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava raames antud soodustuste arvutamiseks kasutatud esialgses meetodis. Viga oli eelkõige seotud kohaldatud intressisummaga. See viga, mis mõjutas mõlemaid koostööd teinud eksportijaid, parandati.

4.   Tulumaksuvabastuse kava (Income Tax Exemption Scheme)

| (57) | Selle kava raames said eksportijad taotleda eksportmüügilt saadud kasumi osalist tulumaksuvabastust. Kõnealuse tulumaksuvabastuse õiguslik alus on tulumaksuseaduse artikkel 80HHC. |
| --- | --- |

(57)

Selle kava raames said eksportijad taotleda eksportmüügilt saadud kasumi osalist tulumaksuvabastust. Kõnealuse tulumaksuvabastuse õiguslik alus on tulumaksuseaduse artikkel 80HHC.

| (58) | Kõnealune säte kaotas kehtivuse alates 2005.–2006. hindamisaastast (s.t 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 kestnud majandusaastast) ja järelikult ei anna tulumaksuseaduse artikkel 80HHC pärast 31. märtsi 2004 mingeid soodustusi. Koostööd teinud eksportivad tootjad ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames soodustusi. Kuna kava on tühistatud, ei kuulu see tasakaalustamisele vastavalt määruse artikli 15 lõikele 1. |
| --- | --- |

(58)

Kõnealune säte kaotas kehtivuse alates 2005.–2006. hindamisaastast (s.t 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 kestnud majandusaastast) ja järelikult ei anna tulumaksuseaduse artikkel 80HHC pärast 31. märtsi 2004 mingeid soodustusi. Koostööd teinud eksportivad tootjad ei saanud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames soodustusi. Kuna kava on tühistatud, ei kuulu see tasakaalustamisele vastavalt määruse artikli 15 lõikele 1.

a)   Õiguslik alus

| (59) | Kava aluseks on tulumaksuseaduse artikkel 80IA. See säte võeti tulumaksuseadusesse 2001. aasta rahandusseadusega. |
| --- | --- |

(59)

Kava aluseks on tulumaksuseaduse artikkel 80IA. See säte võeti tulumaksuseadusesse 2001. aasta rahandusseadusega.

b)   Toetuse saajad

| (60) | Tulumaksuseaduse artiklit 80IA kohaldatakse äriühingute suhtes, kes tegelevad infrastruktuurirajatiste loomisega, sealhulgas elektrienergia tootmise ja turustamisega India mis tahes osas. |
| --- | --- |

(60)

Tulumaksuseaduse artiklit 80IA kohaldatakse äriühingute suhtes, kes tegelevad infrastruktuurirajatiste loomisega, sealhulgas elektrienergia tootmise ja turustamisega India mis tahes osas.

c)   Rakendamine

| (61) | Tulumaksuseaduse artikli 80IA kohaselt vabastatakse elektrienergia tootmisel saadavale kasumile vastav summa tulumaksust kümnel järjestikusel aastal tootmisüksuse esimese 15 käitamisaasta jooksul. Kõnealune üksus peab olema uus ja alustanud tegevust ajavahemikus 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2010. |
| --- | --- |

(61)

Tulumaksuseaduse artikli 80IA kohaselt vabastatakse elektrienergia tootmisel saadavale kasumile vastav summa tulumaksust kümnel järjestikusel aastal tootmisüksuse esimese 15 käitamisaasta jooksul. Kõnealune üksus peab olema uus ja alustanud tegevust ajavahemikus 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2010.

| (62) | Tulumaksusoodustus arvutatakse äriühingu iga-aastase tuludeklaratsiooni raames ja seda auditeeritakse koos äriühingu kasumiaruande ja muude raamatupidamisaruannetega. See peab vastama tulumaksuseaduses sätestatud eeskirjadele, täpsemalt nõudele, et toodetud elektrienergia raamatupidamisväärtus peab kajastama selle turuväärtust. Maksuamet peab kontrollima tulumaksusoodustuse arvutamist kooskõlas tulumaksuseaduse eeskirjade ja äriühingute auditeeritud aruannetega. Uurimisel on leitud tõendeid, et ametiasutused on tegelikkuses kontrollinud arvutusi ja neid põhjendatud juhtudel kohandanud. |
| --- | --- |

(62)

Tulumaksusoodustus arvutatakse äriühingu iga-aastase tuludeklaratsiooni raames ja seda auditeeritakse koos äriühingu kasumiaruande ja muude raamatupidamisaruannetega. See peab vastama tulumaksuseaduses sätestatud eeskirjadele, täpsemalt nõudele, et toodetud elektrienergia raamatupidamisväärtus peab kajastama selle turuväärtust. Maksuamet peab kontrollima tulumaksusoodustuse arvutamist kooskõlas tulumaksuseaduse eeskirjade ja äriühingute auditeeritud aruannetega. Uurimisel on leitud tõendeid, et ametiasutused on tegelikkuses kontrollinud arvutusi ja neid põhjendatud juhtudel kohandanud.

| (63) | Uurimine on näidanud, et mõlemad uurimisalused eksportivad tootjad on rajanud grafiiditootmisüksuste osana jaama, et toota oma tarbeks elektrienergiat. Seetõttu on nad taotlenud asjaomast tulumaksusoodustust kooskõlas tulumaksuseadusega. |
| --- | --- |

(63)

Uurimine on näidanud, et mõlemad uurimisalused eksportivad tootjad on rajanud grafiiditootmisüksuste osana jaama, et toota oma tarbeks elektrienergiat. Seetõttu on nad taotlenud asjaomast tulumaksusoodustust kooskõlas tulumaksuseadusega.

d)   Järeldus tulumaksuseaduse artiklist 80IA tuleneva tulumaksuvabastuse kava kohta

| (64) | Tulumaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, s.t India valitsuse finantstoetus uurimisalustele eksportijatele. |
| --- | --- |

(64)

Tulumaksust vabastamine on subsiidium algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses, s.t India valitsuse finantstoetus uurimisalustele eksportijatele.

| (65) | Uurimine on näidanud, et tulumaksuseaduse artikli 80IA kohase tulumaksuvabastuse kava sihtrühm ei ole ei ole piiratud teatavate ettevõtetega algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a tähenduses. Kava on avatud kõikidele äriühingutele objektiivsete kriteeriumide alusel. Ei ole leitud tõendeid selle kohta, et kava oleks valikuline. |
| --- | --- |

(65)

Uurimine on näidanud, et tulumaksuseaduse artikli 80IA kohase tulumaksuvabastuse kava sihtrühm ei ole ei ole piiratud teatavate ettevõtetega algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a tähenduses. Kava on avatud kõikidele äriühingutele objektiivsete kriteeriumide alusel. Ei ole leitud tõendeid selle kohta, et kava oleks valikuline.

| (66) | Peale selle on kava seotud tootega (elektrienergia), mis ei ole vaatlusalune toode, ja seetõttu saab kavast soodustust tegevuse alusel, mis ei ole vaatlusaluse toote tootmine ega müük. Sellistel asjaoludel leitakse, et asjaomastele eksportijatele kõnealuse kava alusel antud toetusi ei peaks tasakaalustatama. |
| --- | --- |

(66)

Peale selle on kava seotud tootega (elektrienergia), mis ei ole vaatlusalune toode, ja seetõttu saab kavast soodustust tegevuse alusel, mis ei ole vaatlusaluse toote tootmine ega müük. Sellistel asjaoludel leitakse, et asjaomastele eksportijatele kõnealuse kava alusel antud toetusi ei peaks tasakaalustatama.

5.   Elektriaktsiisist vabastamine

| (67) | 2004. aasta tööstuse edendamise strateegia alusel pakub Madhya Pradeshi osariik elektriaktsiisivabastust tööstusettevõtetele, kes investeerivad elektrienergia tootmisse oma tarbeks. |
| --- | --- |

(67)

2004. aasta tööstuse edendamise strateegia alusel pakub Madhya Pradeshi osariik elektriaktsiisivabastust tööstusettevõtetele, kes investeerivad elektrienergia tootmisse oma tarbeks.

a)   Õiguslik alus

| (68) | Madhya Pradeshi osariigi valitsuse kohaldatava elektriaktsiisist vabastamise kava kirjeldus on toodud 1949. aasta elektriaktsiisi seaduse artiklis 3-B. |
| --- | --- |

(68)

Madhya Pradeshi osariigi valitsuse kohaldatava elektriaktsiisist vabastamise kava kirjeldus on toodud 1949. aasta elektriaktsiisi seaduse artiklis 3-B.

b)   Toetuse saajad

| (69) | Madhya Pradeshi osariigi valitsuse pädevuse alla jäävad tööstusettevõtted, kes investeerivad uutesse, oma tarbeks kasutatava elektrienergia jaamadesse. |
| --- | --- |

(69)

Madhya Pradeshi osariigi valitsuse pädevuse alla jäävad tööstusettevõtted, kes investeerivad uutesse, oma tarbeks kasutatava elektrienergia jaamadesse.

c)   Rakendamine

| (70) | Vastavalt Madhya Pradeshi osariigi valitsuse 29. septembri 2004. aasta teatisele saavad äriühingud või isikud, kes investeerivad uutesse, oma tarbeks kasutatava elektrienergia jaamadesse, mille tootmisvõimsus on rohkem kui 10 KW, osariigi energiaturu inspektsioonilt tõendi elektriaktsiisist vabastamise kohta. Vabastus antakse vaid oma tarbeks toodetud elektrienergiale ja vaid siis, kui uus oma tarbeks toodetava elektrienergia jaam ei asenda vanemat jaama. Vabastus antakse viieks aastaks. |
| --- | --- |

(70)

Vastavalt Madhya Pradeshi osariigi valitsuse 29. septembri 2004. aasta teatisele saavad äriühingud või isikud, kes investeerivad uutesse, oma tarbeks kasutatava elektrienergia jaamadesse, mille tootmisvõimsus on rohkem kui 10 KW, osariigi energiaturu inspektsioonilt tõendi elektriaktsiisist vabastamise kohta. Vabastus antakse vaid oma tarbeks toodetud elektrienergiale ja vaid siis, kui uus oma tarbeks toodetava elektrienergia jaam ei asenda vanemat jaama. Vabastus antakse viieks aastaks.

| (71) | Madhya Pradeshi osariigi valitsuse 5. aprilli 2005. aasta teatisega vabastati ühe käesoleva uurimise raames koostööd tegeva eksportiva tootja rajatud uus elektrijaam elektriaktsiisist kümneks aastaks. |
| --- | --- |

(71)

Madhya Pradeshi osariigi valitsuse 5. aprilli 2005. aasta teatisega vabastati ühe käesoleva uurimise raames koostööd tegeva eksportiva tootja rajatud uus elektrijaam elektriaktsiisist kümneks aastaks.

d)   Avalikustamisjärgsed märkused

| (72) | Koostööd teinud eksportija, kes vabastati elektriaktsiisist, väitis, et elektriaktsiisi kava ei ole valikuline ning seda kohaldatakse võrdselt kõikide tingimustele vastavate äriühingute suhtes. Kõnealune eksportija väitis ka, et Madhya Pradeshi osariigi valitsus vaatas läbi esialgse kava anda viieaastane vabastus ning pikendas seda perioodi kümnele aastale. Oma vastustes ei esitanud ei koostööd teinud eksportija ega India valitsus avaldatud teadet poliitika sellise muutmise kohta. |
| --- | --- |

(72)

Koostööd teinud eksportija, kes vabastati elektriaktsiisist, väitis, et elektriaktsiisi kava ei ole valikuline ning seda kohaldatakse võrdselt kõikide tingimustele vastavate äriühingute suhtes. Kõnealune eksportija väitis ka, et Madhya Pradeshi osariigi valitsus vaatas läbi esialgse kava anda viieaastane vabastus ning pikendas seda perioodi kümnele aastale. Oma vastustes ei esitanud ei koostööd teinud eksportija ega India valitsus avaldatud teadet poliitika sellise muutmise kohta.

e)   Elektriaktsiisist vabastamise kava kokkuvõte

| (73) | See kava kujutab endast subsiidiumi algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tegemist on Madhya Pradeshi osariigi valitsuse finantstoetusega, sest see sooduskava vähendab osariigi saadavat tulu. Lisaks saab ettevõte sellega soodustuse. |
| --- | --- |

(73)

See kava kujutab endast subsiidiumi algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 2 lõike 2 tähenduses. Tegemist on Madhya Pradeshi osariigi valitsuse finantstoetusega, sest see sooduskava vähendab osariigi saadavat tulu. Lisaks saab ettevõte sellega soodustuse.

| (74) | Kuigi 2004. aasta tööstuse edendamise strateegia ja Madhya Pradeshi osariigi valitsuse 29. septembri 2004. aasta teatisega nähakse ette viieaastane vabastus, anti kõnealusele eksportivale tootjale kümneaastane vabastus. Seetõttu ei ole soodustus antud kooskõlas seaduses, rakendusaktis või muus ametlikus dokumendis sätestatud kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(74)

Kuigi 2004. aasta tööstuse edendamise strateegia ja Madhya Pradeshi osariigi valitsuse 29. septembri 2004. aasta teatisega nähakse ette viieaastane vabastus, anti kõnealusele eksportivale tootjale kümneaastane vabastus. Seetõttu ei ole soodustus antud kooskõlas seaduses, rakendusaktis või muus ametlikus dokumendis sätestatud kriteeriumidega.

f)   Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (75) | Eksportiva tootja soodustuse arvutamisel on lähtutud elektriaktsiisi summast, mis oleks läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tavajuhul maksmisele kuulunud, kuid mis nimetatud kava alusel jäi maksmata. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 on subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kogukäibele (nimetaja), sest see on seotud nii kodumaise müügi kui ka ekspordiga ning selle eraldamisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid. |
| --- | --- |

(75)

Eksportiva tootja soodustuse arvutamisel on lähtutud elektriaktsiisi summast, mis oleks läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul tavajuhul maksmisele kuulunud, kuid mis nimetatud kava alusel jäi maksmata. Kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 on subsiidiumisumma (lugeja) jaotatud läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kogukäibele (nimetaja), sest see on seotud nii kodumaise müügi kui ka ekspordiga ning selle eraldamisel ei võetud arvesse toodetud, eksporditud või transporditud koguseid.

| (76) | Seega oli elektriaktsiisist vabastamise kava raames soodustust saanud ühe ettevõtte subsiidiumimarginaal 0,7 %. |
| --- | --- |

(76)

Seega oli elektriaktsiisist vabastamise kava raames soodustust saanud ühe ettevõtte subsiidiumimarginaal 0,7 %.

III.   Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus

| (77) | Meenutatakse, et määruses (EÜ) nr 1628/2004 oli tasakaalustatavate subsiidiumide suurus ad valorem kahe käesoleva osalise vahepealse uurimise raames koostööd tegeva eksportiva tootja puhul vastavalt 15,7 % ja 7 %. |
| --- | --- |

(77)

Meenutatakse, et määruses (EÜ) nr 1628/2004 oli tasakaalustatavate subsiidiumide suurus ad valorem kahe käesoleva osalise vahepealse uurimise raames koostööd tegeva eksportiva tootja puhul vastavalt 15,7 % ja 7 %.

| (78) | Käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus tehti kindlaks, et tasakaalustavate subsiidiumide suurus ad valorem on järgmine.










  Äriühing | Eellubade kava | DEPBS (imporditollimaksude hüvituskava) | EPCGS (kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava) | EDE (elektriaktsiisist vabastamise kava) | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Graphite India Ltd. | Puuduvad | 6,2 % | 0,1 % | Puuduvad | 6,3 % |
| HEG Ltd. | 0,3 % | 5,7 % | 0,5 % | 0,7 % | 7,2 % |

(78)

Käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise käigus tehti kindlaks, et tasakaalustavate subsiidiumide suurus ad valorem on järgmine.

Äriühing

Eellubade kava

DEPBS (imporditollimaksude hüvituskava)

EPCGS (kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava)

EDE (elektriaktsiisist vabastamise kava)

Kokku

Graphite India Ltd.

Puuduvad

6,2 %

0,1 %

Puuduvad

6,3 %

HEG Ltd.

0,3 %

5,7 %

0,5 %

0,7 %

7,2 %

IV.   Tasakaalustatavad meetmed

| (79) | Kooskõlas subsiidiumidevastase algmääruse artikli 19 sätetega ja algatamisteate punktis 3 nimetatud käesoleva osalise läbivaatamise põhjustega on kindlaks tehtud, et koostööd tegevate eksportivate tootjate subsiidiumimarginaal on muutunud ja seepärast tuleb määrusega (EÜ) nr 1628/2004 kehtestatud tasakaalustatava tollimaksu määra vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(79)

Kooskõlas subsiidiumidevastase algmääruse artikli 19 sätetega ja algatamisteate punktis 3 nimetatud käesoleva osalise läbivaatamise põhjustega on kindlaks tehtud, et koostööd tegevate eksportivate tootjate subsiidiumimarginaal on muutunud ja seepärast tuleb määrusega (EÜ) nr 1628/2004 kehtestatud tasakaalustatava tollimaksu määra vastavalt muuta.

| (80) | Läbivaadatav tasakaalustav tollimaks kehtestati samal ajal toimetatud subsiidiumidevastase ja dumpinguvastase uurimise tulemusel (edaspidi „algsed uurimised”). Kooskõlas algmääruse artikli 24 lõikega 1 ja nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (5) artikli 14 lõikega 1 kohandati määrusega (EÜ) nr 1629/2004 kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, sest subsideerimissummad ja dumpingumarginaalid tulenesid samast olukorrast. |
| --- | --- |

(80)

Läbivaadatav tasakaalustav tollimaks kehtestati samal ajal toimetatud subsiidiumidevastase ja dumpinguvastase uurimise tulemusel (edaspidi „algsed uurimised”). Kooskõlas algmääruse artikli 24 lõikega 1 ja nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (5) artikli 14 lõikega 1 kohandati määrusega (EÜ) nr 1629/2004 kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, sest subsideerimissummad ja dumpingumarginaalid tulenesid samast olukorrast.

| (81) | Kõik praeguse läbivaatamismenetluse käigus uuritud ja tasakaalustatavaks osutunud subsiidiumikavad (v.a elektriaktsiisist vabastamise kava) kujutasid endast ekspordisubsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(81)

Kõik praeguse läbivaatamismenetluse käigus uuritud ja tasakaalustatavaks osutunud subsiidiumikavad (v.a elektriaktsiisist vabastamise kava) kujutasid endast ekspordisubsiidiume algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a tähenduses.

| (82) | Seega tuleks dumpinguvastast tollimaksu kohandada, et võtta arvesse käesoleva läbivaatamisega kindlaks tehtud uusi subsideerimise tasemeid ekspordisubsiidiumide puhul. Peale selle ei peaks algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt tasakaalustatavate tollimaksude tase olema kõrgem algses uurimises kindlaks tehtud kahju kõrvaldamiseks vajalikust tasemest. Sarnaselt algse uurimisega ja arvestades, et koostöövalmidus oli suur (100 %), määrati subsiidiumi jääkmarginaal kõikide teiste äriühingute jaoks kõrgeima individuaalmarginaaliga äriühingu tasemele. |
| --- | --- |

(82)

Seega tuleks dumpinguvastast tollimaksu kohandada, et võtta arvesse käesoleva läbivaatamisega kindlaks tehtud uusi subsideerimise tasemeid ekspordisubsiidiumide puhul. Peale selle ei peaks algmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt tasakaalustatavate tollimaksude tase olema kõrgem algses uurimises kindlaks tehtud kahju kõrvaldamiseks vajalikust tasemest. Sarnaselt algse uurimisega ja arvestades, et koostöövalmidus oli suur (100 %), määrati subsiidiumi jääkmarginaal kõikide teiste äriühingute jaoks kõrgeima individuaalmarginaaliga äriühingu tasemele.

| (83) | Seega tuleks tasakaalustatavaid tollimakse ja dumpinguvastseid tollimakse kohandada järgmiselt:










  Äriühing | Subsiidiumi jääkmarginaal | Dumpingumarginaal | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Tasakaalustatav tollimaks | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Graphite India Ltd. | 6,3 % | 31,1 % | 15,7 % | 6,3 % | 9,4 % |
| HEG Ltd. | 7,2 % | 24,4 % | 7,0 % | 7,0 % | 0 % |
| Kõik muud | 7,2 % | 31,1 % | 15,7 % | 7,2 % | 8,5 % |

(83)

Seega tuleks tasakaalustatavaid tollimakse ja dumpinguvastseid tollimakse kohandada järgmiselt:

Äriühing

Subsiidiumi jääkmarginaal

Dumpingumarginaal

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

Tasakaalustatav tollimaks

Dumpinguvastane tollimaks

Graphite India Ltd.

6,3 %

31,1 %

15,7 %

6,3 %

9,4 %

HEG Ltd.

7,2 %

24,4 %

7,0 %

7,0 %

0 %

Kõik muud

7,2 %

31,1 %

15,7 %

7,2 %

8,5 %

| (84) | Üks koostööd teinud eksportija väitis, et kuna käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise puhul piirduti vaid subsideerimise tasemega, ei tohiks dumpinguvastaseid tollimakse muuta. |
| --- | --- |

(84)

Üks koostööd teinud eksportija väitis, et kuna käesoleva osalise vahepealse läbivaatamise puhul piirduti vaid subsideerimise tasemega, ei tohiks dumpinguvastaseid tollimakse muuta.

| (85) | Sellega seoses tuletatakse meelde, et käesoleva läbivaatamise algatamisteates öeldi, et „nende äriühingute puhul, kelle suhtes kohaldatakse nii dumpinguvastaseid kui ka tasakaalustavaid meetmeid, võib dumpinguvastaseid meetmeid kohandada, kui tasakaalustav meede muutub”. Dumpinguvastased tollimaksud ei muutu seetõttu, et dumpingu taseme kohta oleks tehtud uusi järeldusi, vaid see toimub automaatselt, võttes arvesse asjaolu, et algset dumpingumarginaali kohandati tuvastatud ekspordisubsiidiumide taseme kajastamiseks ja et subsiidiumide tase vaadati üle. |
| --- | --- |

(85)

Sellega seoses tuletatakse meelde, et käesoleva läbivaatamise algatamisteates öeldi, et „nende äriühingute puhul, kelle suhtes kohaldatakse nii dumpinguvastaseid kui ka tasakaalustavaid meetmeid, võib dumpinguvastaseid meetmeid kohandada, kui tasakaalustav meede muutub”. Dumpinguvastased tollimaksud ei muutu seetõttu, et dumpingu taseme kohta oleks tehtud uusi järeldusi, vaid see toimub automaatselt, võttes arvesse asjaolu, et algset dumpingumarginaali kohandati tuvastatud ekspordisubsiidiumide taseme kajastamiseks ja et subsiidiumide tase vaadati üle.

| (86) | Käesolevas määruses äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsed tasakaalustavad tollimaksumäärad kajastavad osalise vahepealse läbivaatamise käigus tuvastatud olukorda. Seega kohaldatakse neid üksnes nende äriühingute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse resolutiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi neid määrasid kohaldada ja nende suhtes kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(86)

Käesolevas määruses äriühingute suhtes kehtestatud individuaalsed tasakaalustavad tollimaksumäärad kajastavad osalise vahepealse läbivaatamise käigus tuvastatud olukorda. Seega kohaldatakse neid üksnes nende äriühingute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes. Sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse resolutiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi neid määrasid kohaldada ja nende suhtes kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (87) | Kõik pretensioonid, milles taotletakse individuaalse tasakaalustava tollimaksumäära kohaldamist (nt pärast üksuse nimemuutust või pärast uue tootmis- või müügiüksuse rajamist) tuleb esitada komisjonile (6) koos kogu asjaomase teabega, eriti seoses muutustega ettevõtte tootmistegevuses, kodumaises ja eksportmüügis, mis on seotud näiteks nime muutmisega või uue tootmis- või müügiüksuse rajamisega. Vajaduse korral ning pärast konsulteerimist nõuandekomiteega on komisjonil õigus muuta määrust vastavalt, uuendades nende ettevõtete nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid, |
| --- | --- |

(87)

Kõik pretensioonid, milles taotletakse individuaalse tasakaalustava tollimaksumäära kohaldamist (nt pärast üksuse nimemuutust või pärast uue tootmis- või müügiüksuse rajamist) tuleb esitada komisjonile (6) koos kogu asjaomase teabega, eriti seoses muutustega ettevõtte tootmistegevuses, kodumaises ja eksportmüügis, mis on seotud näiteks nime muutmisega või uue tootmis- või müügiüksuse rajamisega. Vajaduse korral ning pärast konsulteerimist nõuandekomiteega on komisjonil õigus muuta määrust vastavalt, uuendades nende ettevõtete nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1628/2004 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõplik tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse järgmiste äriühingute valmistatud toodete vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Lõplik tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 6,3 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector 1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 7,0 % | A531 |
| Kõik muud | 7,2 % | A999” |

Äriühing

Lõplik tollimaks

TARICi lisakood

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

6,3 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector 1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

7,0 %

A531

Kõik muud

7,2 %

A999”

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1629/2004 artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Lõplik tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal | 9,4 % | A530 |
| Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector 1, Noida – 201301, Uttar Pradesh | 0 % | A531 |
| Kõik muud | 8,5 % | A999” |

Äriühing

Lõplik tollimaks

TARICi lisakood

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta – 700016, West Bengal

9,4 %

A530

Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector 1, Noida – 201301, Uttar Pradesh

0 %

A531

Kõik muud

8,5 %

A999”

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARNIER

---

(1)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 295, 18.9.2004, lk 4.

2

(3)  ELT L 295, 18.9.2004, lk 10.

3

(4)  ELT C 230, 2.10.2007, lk 9.

4

(5)  ELT L 56, 6.3.1996, lk 1.

5

(6)  European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium.

6

---

| 30.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 350/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 350/35

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1355/2008,

18. detsember 2008,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse nende suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   AJUTISED MEETMED

| (1) | 20. oktoobril 2007 teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes. (2)4. juulil 2008 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 642/2008 (3) (edaspidi „ajutine määrus”) HRVst pärinevate teatavate tsitrusviljadest valmistatud toodete ja konservide ajutise dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

20. oktoobril 2007 teatas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes dumpinguvastase menetluse algatamisest Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärinevate teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide impordi suhtes. (2)4. juulil 2008 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 642/2008 (3) (edaspidi „ajutine määrus”) HRVst pärinevate teatavate tsitrusviljadest valmistatud toodete ja konservide ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 6. septembril 2007 esitas Hispaania puu- ja köögiviljakonservide tootjate ühenduste riiklik föderatsioon (FNACV) (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab 100 % ühenduse teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid vaatlusaluse toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille 6. septembril 2007 esitas Hispaania puu- ja köögiviljakonservide tootjate ühenduste riiklik föderatsioon (FNACV) (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab 100 % ühenduse teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete ja konservide kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid vaatlusaluse toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

| (3) | Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 12 sätestatule hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt ajutise määruse põhjenduses 12 sätestatule hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. oktoobrist 2006 kuni 30. septembrini 2007 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2002 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

| (4) | Komisjon kehtestas 9. novembril 2007 HRVst pärineva nimetatud toote registreerimiskohustuse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1295/2007. (4) |
| --- | --- |

(4)

Komisjon kehtestas 9. novembril 2007 HRVst pärineva nimetatud toote registreerimiskohustuse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1295/2007. (4)

| (5) | Meenutatakse, et kuni 8. novembrini 2007 kehtisid nimetatud toote suhtes kaitsemeetmed. Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1964/2003 (5) ajutised kaitsemeetmed teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete või konservide impordi suhtes. Hiljem kehtestati lõplikud kaitsemeetmed määrusega (EÜ) nr 658/2004 (6) („kaitsemeetmete määrus”). Nii ajutiste kui ka lõplike kaitsemeetmete sisuks oli tariifikvoot, st tollimaksukohustus tekkis pärast tollimaksuvaba impordimahu ammendamist. |
| --- | --- |

(5)

Meenutatakse, et kuni 8. novembrini 2007 kehtisid nimetatud toote suhtes kaitsemeetmed. Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 1964/2003 (5) ajutised kaitsemeetmed teatavatest tsitrusviljadest (mandariinidest jne) valmistatud toodete või konservide impordi suhtes. Hiljem kehtestati lõplikud kaitsemeetmed määrusega (EÜ) nr 658/2004 (6) („kaitsemeetmete määrus”). Nii ajutiste kui ka lõplike kaitsemeetmete sisuks oli tariifikvoot, st tollimaksukohustus tekkis pärast tollimaksuvaba impordimahu ammendamist.

B.   EDASINE MENETLUS

| (6) | Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes esitasid mitmed huvitatud isikud kirjalikult oma märkused. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(6)

Pärast ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes esitasid mitmed huvitatud isikud kirjalikult oma märkused. Isikutele, kes soovisid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus.

| (7) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Komisjon viis läbi uurimise ühenduse huvide aspektide suhtes. Selleks tehti kontrollkäike järgmiste ühenduse sõltumatute importijate juurde:






  — | Wünsche Handelsgesellschaft International (GmbH & Co KG), Hamburg, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Komisjon viis läbi uurimise ühenduse huvide aspektide suhtes. Selleks tehti kontrollkäike järgmiste ühenduse sõltumatute importijate juurde:

—

Wünsche Handelsgesellschaft International (GmbH & Co KG), Hamburg, Saksamaa;

| — | Hüpeden & Co (GmbH & Co), Hamburg, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Hüpeden & Co (GmbH & Co), Hamburg, Saksamaa;

| — | I. Schroeder KG. (GmbH & Co), Hamburg, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

I. Schroeder KG. (GmbH & Co), Hamburg, Saksamaa;

| — | Zumdieck GmbH, Paderborn, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Zumdieck GmbH, Paderborn, Saksamaa;

| — | Gaston spol. s r.o., Zlin, Tšehhi Vabariik. |
| --- | --- |

—

Gaston spol. s r.o., Zlin, Tšehhi Vabariik.

| (8) | Kõiki osapooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitust võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(8)

Kõiki osapooli teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist HRVst pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitust võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (9) | Mõned importijad tegid vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 6 ettepaneku korraldada kõigi huvitatud isikute kohtumine, kuid üks neist keeldus sellest võimalusest. |
| --- | --- |

(9)

Mõned importijad tegid vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 6 ettepaneku korraldada kõigi huvitatud isikute kohtumine, kuid üks neist keeldus sellest võimalusest.

| (10) | Kaaluti kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi, mida võimaluse korral arvesse võeti. |
| --- | --- |

(10)

Kaaluti kõiki huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi, mida võimaluse korral arvesse võeti.

C.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

| (11) | Kaks EÜ sõltumatut importijat väitsid, et vaatlusaluse toote määratlusest tuleks teatavat liiki mandariinid välja jätta kas nende magusustaseme või ekspordipakendi tõttu. Tuleb märkida, et nende väidete toetuseks ei esitatud kontrollitavat teavet ega andmeid, mis tõestaks kõnealuste liikide erinevust vaatlusalusest tootest. Samuti tuleb märkida, et pakendi erinevusi ei saa lugeda määravaks vaatlusaluse toote määratlemisel, eriti kui pakendi formaate on asjaomase toote määratlemisel juba arvesse võetud, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 16. Seepärast lükatakse need väited tagasi. |
| --- | --- |

(11)

Kaks EÜ sõltumatut importijat väitsid, et vaatlusaluse toote määratlusest tuleks teatavat liiki mandariinid välja jätta kas nende magusustaseme või ekspordipakendi tõttu. Tuleb märkida, et nende väidete toetuseks ei esitatud kontrollitavat teavet ega andmeid, mis tõestaks kõnealuste liikide erinevust vaatlusalusest tootest. Samuti tuleb märkida, et pakendi erinevusi ei saa lugeda määravaks vaatlusaluse toote määratlemisel, eriti kui pakendi formaate on asjaomase toote määratlemisel juba arvesse võetud, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 16. Seepärast lükatakse need väited tagasi.

D.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

1.   HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (12) | Kaks ühenduse sõltumatut importijat väitsid, et valimisse võetud Hiina eksportivad tootjad esindavad 60 % kogu ekspordist ühendusse. Siiski ei suutnud nad esitada kontrollitavat teavet, mis suutnuks kummutada koostööd tegevate eksportivate Hiina tootjate esitatud ja edasise uurimise käigus suures osas kinnitust leidnud väljavõtteliste andmete täpsust. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(12)

Kaks ühenduse sõltumatut importijat väitsid, et valimisse võetud Hiina eksportivad tootjad esindavad 60 % kogu ekspordist ühendusse. Siiski ei suutnud nad esitada kontrollitavat teavet, mis suutnuks kummutada koostööd tegevate eksportivate Hiina tootjate esitatud ja edasise uurimise käigus suures osas kinnitust leidnud väljavõtteliste andmete täpsust. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (13) | Kolm koostööd tegevat eksportivat Hiina tootjat esitasid märkusi, milles nad väitsid, et nende sidusettevõtted on vaatlusaluse toote eksportivad tootjad, mistõttu nad tuleks kaasata lisas esitatud koostööd tegevate eksportivate tootjate nimekirja. Need väited loeti põhjendatuks ning otsustati asjaomast lisa vastavalt muuta. Üks EÜ sõltumatu importija väitis, et hulgimüüjate kaudu toimuv eksport EÜsse peaks automaatselt kasu saama eksportivate Hiina tootjate suhtes kohaldatavatest meetmetest. Sellega seoses tuleb märkida, et dumpinguvastaseid meetmeid võetakse uurimisaluse riigi eksportivate tootjate toodetud toodete suhtes, mida eksporditakse EÜsse (olenemata sellest, milline äriühing nendega kaupleb), ja mitte ainult kaubandusega tegelevate äriühingute suhtes. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(13)

Kolm koostööd tegevat eksportivat Hiina tootjat esitasid märkusi, milles nad väitsid, et nende sidusettevõtted on vaatlusaluse toote eksportivad tootjad, mistõttu nad tuleks kaasata lisas esitatud koostööd tegevate eksportivate tootjate nimekirja. Need väited loeti põhjendatuks ning otsustati asjaomast lisa vastavalt muuta. Üks EÜ sõltumatu importija väitis, et hulgimüüjate kaudu toimuv eksport EÜsse peaks automaatselt kasu saama eksportivate Hiina tootjate suhtes kohaldatavatest meetmetest. Sellega seoses tuleb märkida, et dumpinguvastaseid meetmeid võetakse uurimisaluse riigi eksportivate tootjate toodetud toodete suhtes, mida eksporditakse EÜsse (olenemata sellest, milline äriühing nendega kaupleb), ja mitte ainult kaubandusega tegelevate äriühingute suhtes. Seetõttu lükati väide tagasi.

E.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (14) | Pärast esialgsete meetmete kehtestamist ei esitanud koostööd tegevad eksportivad Hiina tootjad märkusi turumajanduslikku kohtlemist käsitlevate järelduste kohta. Kuna asjaomased märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 29 kuni 33. |
| --- | --- |

(14)

Pärast esialgsete meetmete kehtestamist ei esitanud koostööd tegevad eksportivad Hiina tootjad märkusi turumajanduslikku kohtlemist käsitlevate järelduste kohta. Kuna asjaomased märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 29 kuni 33.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (15) | Kuna puuduvad asjaomased märkused, kinnitatakse individuaalset kohtlemist käsitlevad ajutise määruse põhjendused 34 kuni 37. |
| --- | --- |

(15)

Kuna puuduvad asjaomased märkused, kinnitatakse individuaalset kohtlemist käsitlevad ajutise määruse põhjendused 34 kuni 37.

3.   Normaalväärtus

| (16) | Meenutatakse, et normaalväärtuse määramine põhines ühenduse tootmisharu esitatud andmetel. Nimetatud andmeid kontrolliti koostööd tegevate ühenduse tootjate valdustes. |
| --- | --- |

(16)

Meenutatakse, et normaalväärtuse määramine põhines ühenduse tootmisharu esitatud andmetel. Nimetatud andmeid kontrolliti koostööd tegevate ühenduse tootjate valdustes.

| (17) | Pärast esialgsete meetmete kehtestamist seadsid kõik kolm valitud koostööd tegevat eksportivat Hiina tootjat ja kaks sõltumatut EÜ importijat kahtluse alla ühenduse tootmisharu hindade kasutamise põhjendatuse normaalväärtuse arvutamiseks. Väideti, et normaalväärtus oleks tulnud arvutada HRV tootmishindade alusel, võttes arvesse asjakohaseid kohandusi seoses EÜ ja HRV turgude erinevustega. Selles suhtes tuleb märkida, et mitte-turumajanduslikult riigilt, ja eriti äriühingutelt, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, saadud teabe kasutamine oleks vastuolus algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. Samuti väideti, et arvestades koostöö puudumist võrdlusriigiga oleks mõistliku lahendusena saanud kasutada kõigi muude importivate riikide hinnateavet või asjaomast avaldatud teavet. Kuid sellise üldise teabe täpsust ei oleks saanud, erinevalt komisjoni kasutatud andmetest, kontrollida algmääruse artikli 6 lõike 8 nõuete kohaselt. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. Ei esitatud ühtki muud argumenti, mille abil oleks suudetud seada kahtluse alla asjaolu, et komisjoni kasutatud metoodika on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a, ja eriti, et see on antud juhtumi puhul ainus mõistlik normaalväärtuse arvutamise alus. |
| --- | --- |

(17)

Pärast esialgsete meetmete kehtestamist seadsid kõik kolm valitud koostööd tegevat eksportivat Hiina tootjat ja kaks sõltumatut EÜ importijat kahtluse alla ühenduse tootmisharu hindade kasutamise põhjendatuse normaalväärtuse arvutamiseks. Väideti, et normaalväärtus oleks tulnud arvutada HRV tootmishindade alusel, võttes arvesse asjakohaseid kohandusi seoses EÜ ja HRV turgude erinevustega. Selles suhtes tuleb märkida, et mitte-turumajanduslikult riigilt, ja eriti äriühingutelt, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, saadud teabe kasutamine oleks vastuolus algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. Samuti väideti, et arvestades koostöö puudumist võrdlusriigiga oleks mõistliku lahendusena saanud kasutada kõigi muude importivate riikide hinnateavet või asjaomast avaldatud teavet. Kuid sellise üldise teabe täpsust ei oleks saanud, erinevalt komisjoni kasutatud andmetest, kontrollida algmääruse artikli 6 lõike 8 nõuete kohaselt. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. Ei esitatud ühtki muud argumenti, mille abil oleks suudetud seada kahtluse alla asjaolu, et komisjoni kasutatud metoodika on kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a, ja eriti, et see on antud juhtumi puhul ainus mõistlik normaalväärtuse arvutamise alus.

| (18) | Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 38 kuni 45. |
| --- | --- |

(18)

Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 38 kuni 45.

4.   Ekspordihind

| (19) | Pärast esialgsete meetmete võtmist märkis üks valimisse võetud koostööd tegev eksportiv Hiina tootja, et tema ekspordihinda tuleks teatavate kulude (eriti vedu üle ookeani) arvessevõtmiseks kohandada. Tuleb märkida, et selle küsimusega tegeleti kohapealse kontrollimise ajal nii kõnealuses äriühingus kui ka muudes valimisse võetud äriühingutes. Tookord esitasid kõik äriühingud teabe kõnealuste kulude kohta. Summa, mille kõnealune äriühing nüüd esitas, on algselt teatatust oluliselt suurem. Olgu märgitud, et uus nõue põhineb lihtsalt ekspediitori väitel ega peegelda tegeliku tehingu andmeid. Ükski teine valimisse võetud eksportiv tootja kasutatud meretranspordi arvandmeid küsimuse alla ei seadnud. Lisaks ei saa seda nõuet hilise esitamise tõttu tõestada. Konkreetselt ei seostu kohandus toimikus juba olevate andmetega. Sellegipoolest vaatas komisjon pärast nõude esitamist läbi asjaomase kulu summa, võttes arvesse selle konkreetse kulu osatähtsust äriühingu teatatud eksporditehingute puhul EÜsse. Selle tulemusena jõudis komisjon järeldusele, et on asjakohasem kasutada kõigi valimisse valitud Hiina äriühingute kohapeal kontrollitud keskmist meretranspordikulu. Äriühingu ekspordihinda korrigeeriti vastavalt. |
| --- | --- |

(19)

Pärast esialgsete meetmete võtmist märkis üks valimisse võetud koostööd tegev eksportiv Hiina tootja, et tema ekspordihinda tuleks teatavate kulude (eriti vedu üle ookeani) arvessevõtmiseks kohandada. Tuleb märkida, et selle küsimusega tegeleti kohapealse kontrollimise ajal nii kõnealuses äriühingus kui ka muudes valimisse võetud äriühingutes. Tookord esitasid kõik äriühingud teabe kõnealuste kulude kohta. Summa, mille kõnealune äriühing nüüd esitas, on algselt teatatust oluliselt suurem. Olgu märgitud, et uus nõue põhineb lihtsalt ekspediitori väitel ega peegelda tegeliku tehingu andmeid. Ükski teine valimisse võetud eksportiv tootja kasutatud meretranspordi arvandmeid küsimuse alla ei seadnud. Lisaks ei saa seda nõuet hilise esitamise tõttu tõestada. Konkreetselt ei seostu kohandus toimikus juba olevate andmetega. Sellegipoolest vaatas komisjon pärast nõude esitamist läbi asjaomase kulu summa, võttes arvesse selle konkreetse kulu osatähtsust äriühingu teatatud eksporditehingute puhul EÜsse. Selle tulemusena jõudis komisjon järeldusele, et on asjakohasem kasutada kõigi valimisse valitud Hiina äriühingute kohapeal kontrollitud keskmist meretranspordikulu. Äriühingu ekspordihinda korrigeeriti vastavalt.

| (20) | Üks teine valimisse võetud koostööd tegev eksportiv Hiina tootja juhtis tähelepanu kahele veale tema ekspordihinna arvutuses tema esitatud ekspordiandmetes. See väide loeti põhjendatuks ja tootja asjaomast ekspordihinda korrigeeriti vastavalt. |
| --- | --- |

(20)

Üks teine valimisse võetud koostööd tegev eksportiv Hiina tootja juhtis tähelepanu kahele veale tema ekspordihinna arvutuses tema esitatud ekspordiandmetes. See väide loeti põhjendatuks ja tootja asjaomast ekspordihinda korrigeeriti vastavalt.

| (21) | Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendus 46. |
| --- | --- |

(21)

Kuna muid märkusi selle kohta pole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendus 46.

5.   Võrdlus

| (22) | Kuna selle kohta ei ole märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47 ja 48. |
| --- | --- |

(22)

Kuna selle kohta ei ole märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 47 ja 48.

6.   Dumpingumarginaal

| (23) | Eelnevast lähtuvalt on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, järgmised:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang – 139,4 %; |
| --- | --- | --- |

(23)

Eelnevast lähtuvalt on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimaksu tasumata, järgmised:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang – 139,4 %;

| — | Huangyan No 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang – 86,5 %; |
| --- | --- |

—

Huangyan No 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang – 86,5 %;

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang ja selle sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang, Hubei – 136,3 %; |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang ja selle sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang, Hubei – 136,3 %;

| — | valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad – 131 %. |
| --- | --- |

—

valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad – 131 %.

Kõik teised äriühingud – 139,4 %.

F.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang ja ühenduse tootmisharu

| (24) | Põhjendatud märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 52 kuni 54 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(24)

Põhjendatud märkuste puudumisel kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 52 kuni 54 esitatud järeldused.

2.   Ühenduse tarbimine

| (25) | Üks eksportija väitis, et kaitsemeetmete määruses (EÜ) nr 658/2004 sätestatud tarbimistase ja ajutises määruses sätestatud tase ei ole kooskõlas. Tuleks rõhutada, et tarbimistaseme erinevus on põhjustatud praeguse uuringu erinevast tootevalikust ja erinevast liikmesriikide arvust kahes kõnealuses uuringus. Täiendavat ja põhjendatud teavet sellega seoses siiski ei saadud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 55 kuni 57 sätestatud järeldused. Sellest järelduvalt on kinnitust leidnud ka analüüsi järgnevad osad, milles kasutatakse tarbimisandmeid. |
| --- | --- |

(25)

Üks eksportija väitis, et kaitsemeetmete määruses (EÜ) nr 658/2004 sätestatud tarbimistase ja ajutises määruses sätestatud tase ei ole kooskõlas. Tuleks rõhutada, et tarbimistaseme erinevus on põhjustatud praeguse uuringu erinevast tootevalikust ja erinevast liikmesriikide arvust kahes kõnealuses uuringus. Täiendavat ja põhjendatud teavet sellega seoses siiski ei saadud. Seega kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 55 kuni 57 sätestatud järeldused. Sellest järelduvalt on kinnitust leidnud ka analüüsi järgnevad osad, milles kasutatakse tarbimisandmeid.

3.   Import asjaomasest riigist

a)   Vaatlusaluse toote impordi maht ja turuosa

| (26) | Mõned huvitatud isikud vaidlesid turuosa suhtes vastu põhjenduses 58 esitatud komisjoni väitele, milles osutati dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemisele. Nad väitsid, et vastupidiselt komisjoni järeldustele on Hiina importkauba turuosa vähenenud. Hinnang HRV impordi mahule ja turuosale kontrolliti üle. Nagu sätestatud ajutise määruse põhjenduses 58, vähenes Hiina impordi turuosa vaid ühel aastal. Vaadeldud perioodi ülejäänud osas oli Hiina impordi osatähtsus püsivalt suur. Seetõttu on algetapis esitatud järeldused kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(26)

Mõned huvitatud isikud vaidlesid turuosa suhtes vastu põhjenduses 58 esitatud komisjoni väitele, milles osutati dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemisele. Nad väitsid, et vastupidiselt komisjoni järeldustele on Hiina importkauba turuosa vähenenud. Hinnang HRV impordi mahule ja turuosale kontrolliti üle. Nagu sätestatud ajutise määruse põhjenduses 58, vähenes Hiina impordi turuosa vaid ühel aastal. Vaadeldud perioodi ülejäänud osas oli Hiina impordi osatähtsus püsivalt suur. Seetõttu on algetapis esitatud järeldused kinnitust leidnud.

| (27) | Mõned isikud väitsid, et hindamaks, kas import Hiinast kasvab, tuleks vaadelda ka uurimisperioodi-järgseid mahtusid. Tuleb märkida, et Hiinast importimise trende hinnati perioodil 2002/2003 kuni 2006/2007 ning täheldati ilmset suurenemist. Vastavalt algmääruse sätetele võetakse uurimisperioodi-järgseid sündmusi arvesse vaid erandlike asjaolude korral. Igal juhul, nagu väidetakse põhjenduses 48, vaadeldi ka uurimisperioodi-järgset importi ning selle maht leiti olevat märkimisväärne. |
| --- | --- |

(27)

Mõned isikud väitsid, et hindamaks, kas import Hiinast kasvab, tuleks vaadelda ka uurimisperioodi-järgseid mahtusid. Tuleb märkida, et Hiinast importimise trende hinnati perioodil 2002/2003 kuni 2006/2007 ning täheldati ilmset suurenemist. Vastavalt algmääruse sätetele võetakse uurimisperioodi-järgseid sündmusi arvesse vaid erandlike asjaolude korral. Igal juhul, nagu väidetakse põhjenduses 48, vaadeldi ka uurimisperioodi-järgset importi ning selle maht leiti olevat märkimisväärne.

b)   Hindade allalöömine

| (28) | Kolm koostööd tegevat eksportivat tootjat vaidlustasid komisjoni järeldused hindade allalöömise kohta. Üks neist vaidles vastu hindade allalöömise arvutamisel kasutatud meetodile ja soovis korrektsiooni, mis peegeldaks hulgimüüjate kulusid kaudsel müügil. Põhjendatuse korral arvutusi korrigeeriti. Täiendatud võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel müüdi vaatlusalust toodet ühenduses hindadega, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest 18,4 % kuni 35,2 % võrra madalamad, võttes aluseks valimis osalenud koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmed. |
| --- | --- |

(28)

Kolm koostööd tegevat eksportivat tootjat vaidlustasid komisjoni järeldused hindade allalöömise kohta. Üks neist vaidles vastu hindade allalöömise arvutamisel kasutatud meetodile ja soovis korrektsiooni, mis peegeldaks hulgimüüjate kulusid kaudsel müügil. Põhjendatuse korral arvutusi korrigeeriti. Täiendatud võrdlus näitas, et uurimisperioodi vältel müüdi vaatlusalust toodet ühenduses hindadega, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest 18,4 % kuni 35,2 % võrra madalamad, võttes aluseks valimis osalenud koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud andmed.

4.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (29) | Kaks importijat ja importijate ühendus vaidlustasid ajutise määruse põhjenduses 79 osutatud pakendamishooaja kestuse. Nad väitsid, et Hispaanias kestab pakendamishooaeg ainult kolm kuud ajutises määruses osutatud nelja kuni viie kuu asemel. Kuid see väide on seotud (olemuselt muutliku) saagi ja toodetava kogusega ning ei mõjuta komisjoni talituste analüüsi kohaselt mingil juhul kahjustavaid tegureid. |
| --- | --- |

(29)

Kaks importijat ja importijate ühendus vaidlustasid ajutise määruse põhjenduses 79 osutatud pakendamishooaja kestuse. Nad väitsid, et Hispaanias kestab pakendamishooaeg ainult kolm kuud ajutises määruses osutatud nelja kuni viie kuu asemel. Kuid see väide on seotud (olemuselt muutliku) saagi ja toodetava kogusega ning ei mõjuta komisjoni talituste analüüsi kohaselt mingil juhul kahjustavaid tegureid.

| (30) | Kuna ühenduse tootmisharu olukorra kohta muud põhjendatud teavet ega märkusi ei ole, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 63 kuni 86. |
| --- | --- |

(30)

Kuna ühenduse tootmisharu olukorra kohta muud põhjendatud teavet ega märkusi ei ole, kinnitatakse käesolevaga ajutise määruse põhjendused 63 kuni 86.

5.   Järeldus kahju kohta

| (31) | Pärast ajutise määruse avaldamist väitsid mõned importijad ja eksportivad tootjad, viidates ajutise määruse põhjendustele 83 kuni 86, et andmed, mida komisjon kasutas kahjutaseme kindlakstegemiseks, olid väärad ja neid hinnati subjektiivselt. Nad väitsid, et peaaegu kõigi kahjudega seotud näitajate trend oli positiivne ja seetõttu ei leidu tõendeid kahjudest. |
| --- | --- |

(31)

Pärast ajutise määruse avaldamist väitsid mõned importijad ja eksportivad tootjad, viidates ajutise määruse põhjendustele 83 kuni 86, et andmed, mida komisjon kasutas kahjutaseme kindlakstegemiseks, olid väärad ja neid hinnati subjektiivselt. Nad väitsid, et peaaegu kõigi kahjudega seotud näitajate trend oli positiivne ja seetõttu ei leidu tõendeid kahjudest.

| (32) | Sellega seoses olgu märgitud, et isegi kui mõnede näitajate puhul võib märgata teatavat paranemist, tuleb hinnata olukorda ühenduse tööstusharus tervikuna ja võttes arvesse asjaolu, et kuni uurimisperioodi lõpuni olid kasutusel kaitsemeetmed. Seda küsimust on üksikasjalikult uuritud ajutise määruse põhjendustes 51 ja 86. Põhjalik ümberkorraldusprotsess, mida need meetmed võimaldasid ja mis põhjustas tootmisvõimsuse suure languse, oleks tavaolukorras oluliselt parandanud ühenduse tootjate üldist olukorda, kaasa arvatud tootmine, müük ning hindade ja kulude erinevus. Selle asemel on mahunäitajad jäänud väikseks, varud on märgatavalt kasvanud ja finantsnäitajad on püsinud negatiivsena, mõned isegi halvenenud. |
| --- | --- |

(32)

Sellega seoses olgu märgitud, et isegi kui mõnede näitajate puhul võib märgata teatavat paranemist, tuleb hinnata olukorda ühenduse tööstusharus tervikuna ja võttes arvesse asjaolu, et kuni uurimisperioodi lõpuni olid kasutusel kaitsemeetmed. Seda küsimust on üksikasjalikult uuritud ajutise määruse põhjendustes 51 ja 86. Põhjalik ümberkorraldusprotsess, mida need meetmed võimaldasid ja mis põhjustas tootmisvõimsuse suure languse, oleks tavaolukorras oluliselt parandanud ühenduse tootjate üldist olukorda, kaasa arvatud tootmine, müük ning hindade ja kulude erinevus. Selle asemel on mahunäitajad jäänud väikseks, varud on märgatavalt kasvanud ja finantsnäitajad on püsinud negatiivsena, mõned isegi halvenenud.

| (33) | Sellest tulenevalt leiti, et ajutises määruses ühenduse tootmisharu kantud materiaalse kahju kohta tehtud järeldusi ei muudeta. Kuna põhjendatud teavet või väiteid ei ole esitatud, kinnitatakse need lõplikult. |
| --- | --- |

(33)

Sellest tulenevalt leiti, et ajutises määruses ühenduse tootmisharu kantud materiaalse kahju kohta tehtud järeldusi ei muudeta. Kuna põhjendatud teavet või väiteid ei ole esitatud, kinnitatakse need lõplikult.

G.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (34) | Mõned isikud väitsid, et Hiina impordi maht on olnud pärast 1982. aastat stabiilne, mistõttu nad ei ole saanud kahjusid põhjustada, nagu selgitatakse ajutises määruses (vt põhjendus 58). Hiina import on vaadeldud perioodil tõepoolest suurenenud, vähendades sellega ELi tootmisharu turuosa, nagu selgitatud eespool põhjenduses 26. Pealegi viitab vastuväide impordi arengule, mis väljub kõnealuse perioodi piiridest. Seetõttu on väide tagasi lükatud. |
| --- | --- |

(34)

Mõned isikud väitsid, et Hiina impordi maht on olnud pärast 1982. aastat stabiilne, mistõttu nad ei ole saanud kahjusid põhjustada, nagu selgitatakse ajutises määruses (vt põhjendus 58). Hiina import on vaadeldud perioodil tõepoolest suurenenud, vähendades sellega ELi tootmisharu turuosa, nagu selgitatud eespool põhjenduses 26. Pealegi viitab vastuväide impordi arengule, mis väljub kõnealuse perioodi piiridest. Seetõttu on väide tagasi lükatud.

| (35) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 28, on lõplikult otsustatud, et uurimisperioodi kestel lõid valimisse võetud eksportivate Hiina tootjate impordi hinnad ühenduse tootmisharu keskmisi hindu alla 18,4 % kuni 35,2 % võrra. Hindade allalöömise marginaali läbivaatamine ei mõjuta dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ajutise määruse põhjendustes 100 ja 101 tehtud järeldusi. |
| --- | --- |

(35)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 28, on lõplikult otsustatud, et uurimisperioodi kestel lõid valimisse võetud eksportivate Hiina tootjate impordi hinnad ühenduse tootmisharu keskmisi hindu alla 18,4 % kuni 35,2 % võrra. Hindade allalöömise marginaali läbivaatamine ei mõjuta dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ajutise määruse põhjendustes 100 ja 101 tehtud järeldusi.

2.   Vahetuskursi kõikumised

| (36) | Pärast ajutiste tollimaksude kehtestamist väitsid mõned importijad ikka, et vahetuskurss mõjutab hinnataset negatiivselt. Nad väitsid, et vahetuskursi tase on peamine kahjustav tegur. Sellele vaatamata viidatakse komisjoni hinnangus lihtsalt hinnatasemete erinevusele, ilma nõudeta analüüsida hinnataset mõjutavaid tegureid. Selle tulemusena tuvastati selge põhjuslik seos kõrge dumpingutaseme ja ühenduse tööstusele tekitatud kahju vahel, mistõttu võib kinnitada ajutise määruse põhjenduse 95. |
| --- | --- |

(36)

Pärast ajutiste tollimaksude kehtestamist väitsid mõned importijad ikka, et vahetuskurss mõjutab hinnataset negatiivselt. Nad väitsid, et vahetuskursi tase on peamine kahjustav tegur. Sellele vaatamata viidatakse komisjoni hinnangus lihtsalt hinnatasemete erinevusele, ilma nõudeta analüüsida hinnataset mõjutavaid tegureid. Selle tulemusena tuvastati selge põhjuslik seos kõrge dumpingutaseme ja ühenduse tööstusele tekitatud kahju vahel, mistõttu võib kinnitada ajutise määruse põhjenduse 95.

3.   Toorainetarned ja tooraine hind

| (37) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et kahju ei põhjusta niivõrd dumpinguhinnaga import, kuivõrd värske puuvilja, s.o konserveeritud mandariinide tooraine vähesus. |
| --- | --- |

(37)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et kahju ei põhjusta niivõrd dumpinguhinnaga import, kuivõrd värske puuvilja, s.o konserveeritud mandariinide tooraine vähesus.

| (38) | Hispaania Põllumajandusministeeriumi ametlikud andmed kinnitavad aga, et konservitööstusele kättesaadav kogus on rohkem kui küllaldane Hispaania tootjate tootmisvõimsuse katmiseks. |
| --- | --- |

(38)

Hispaania Põllumajandusministeeriumi ametlikud andmed kinnitavad aga, et konservitööstusele kättesaadav kogus on rohkem kui küllaldane Hispaania tootjate tootmisvõimsuse katmiseks.

| (39) | Tootjad võistlevad värske puuvilja pärast teatud määral värske toodangu otsese tarbijaturuga. See võistlus ei kõrvalda aga põhjuslikku seost. Ühenduse tööstuse suhteliselt väikse toodangu, müügi ja turuosa selge ja oluline põhjus on pigem Hiina massiivse impordi surve. Selles olukorras, ja arvestades, et turuhinna dikteerib üle 70 % turuosaga import, mis lööb hinnad alla, oleks ebamajanduslik rohkem toota, kui ei ole eeldusi toodet arvestatavat kasumit tagava hinnaga müüa. Seega suudaks Hispaania tööstus pakkuda oluliselt suuremaid koguseid tingimusel, kui turuhind ei rikuks nende majandustulemusi. |
| --- | --- |

(39)

Tootjad võistlevad värske puuvilja pärast teatud määral värske toodangu otsese tarbijaturuga. See võistlus ei kõrvalda aga põhjuslikku seost. Ühenduse tööstuse suhteliselt väikse toodangu, müügi ja turuosa selge ja oluline põhjus on pigem Hiina massiivse impordi surve. Selles olukorras, ja arvestades, et turuhinna dikteerib üle 70 % turuosaga import, mis lööb hinnad alla, oleks ebamajanduslik rohkem toota, kui ei ole eeldusi toodet arvestatavat kasumit tagava hinnaga müüa. Seega suudaks Hispaania tööstus pakkuda oluliselt suuremaid koguseid tingimusel, kui turuhind ei rikuks nende majandustulemusi.

| (40) | Veel üks seda analüüsi kinnitav asjaolu on märkimisväärsete varude pidev olemasolu ühenduse tootjatel, mis rõhutab, et ühenduse tööstuse kahjustatud olukorda ei põhjustanud ebapiisav tootmine, vaid toodang, mida Hiina impordi surve tõttu ei saa müüa. |
| --- | --- |

(40)

Veel üks seda analüüsi kinnitav asjaolu on märkimisväärsete varude pidev olemasolu ühenduse tootjatel, mis rõhutab, et ühenduse tööstuse kahjustatud olukorda ei põhjustanud ebapiisav tootmine, vaid toodang, mida Hiina impordi surve tõttu ei saa müüa.

| (41) | Tooraine kui põllumajandussaaduse hinda mõjutavad hooajalised kõikumised. Sellegipoolest täheldas komisjon viieaastasel, madalamate ja kõrgemate hindadega saake hõlmanud analüüsiperioodil, et kahjud (näiteks rahalised) tekivad neist kõikumistest sõltumatult ja ühenduse tööstuse majandustulemused ei ole seetõttu selliste hooajaliste kõikumistega otseselt seotud. |
| --- | --- |

(41)

Tooraine kui põllumajandussaaduse hinda mõjutavad hooajalised kõikumised. Sellegipoolest täheldas komisjon viieaastasel, madalamate ja kõrgemate hindadega saake hõlmanud analüüsiperioodil, et kahjud (näiteks rahalised) tekivad neist kõikumistest sõltumatult ja ühenduse tööstuse majandustulemused ei ole seetõttu selliste hooajaliste kõikumistega otseselt seotud.

4.   Kvaliteedierinevused

| (42) | Mõned isikud väitsid, et Hiina toodangu kvaliteet oli ühenduse omast parem. Sellest tulenevad hinnaerinevused ei olnud aga piisavalt põhjendatud, samuti ei olnud tõendeid selle kohta, et tarbija väidetav Hiina toodete eelistus olnuks nii tugev, et halvendada ühenduse tööstuse olukorda. Igal sellisel juhul oli hinnaerinevus Hiina toote kasuks, mis suurendas hindade allalöömise/alla turuhinna müümise taset. Täiendavat uut ja põhjendatud teavet ega väiteid ei esitatud ja seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjendus 99. |
| --- | --- |

(42)

Mõned isikud väitsid, et Hiina toodangu kvaliteet oli ühenduse omast parem. Sellest tulenevad hinnaerinevused ei olnud aga piisavalt põhjendatud, samuti ei olnud tõendeid selle kohta, et tarbija väidetav Hiina toodete eelistus olnuks nii tugev, et halvendada ühenduse tööstuse olukorda. Igal sellisel juhul oli hinnaerinevus Hiina toote kasuks, mis suurendas hindade allalöömise/alla turuhinna müümise taset. Täiendavat uut ja põhjendatud teavet ega väiteid ei esitatud ja seega kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjendus 99.

5.   Kulude kasv

| (43) | Mõned isikud väitsid, et kahju põhjustas teatavate tootjate kulude kasv. Need väited ei olnud piisavalt põhjendatud. Komisjoni analüüs ei tuvastanud ühtki sellist sündmust, mis võinuks põhjuslike tegurite hinnangut muuta või mõjutada kahju kõrvaldamise taseme arvutamist. |
| --- | --- |

(43)

Mõned isikud väitsid, et kahju põhjustas teatavate tootjate kulude kasv. Need väited ei olnud piisavalt põhjendatud. Komisjoni analüüs ei tuvastanud ühtki sellist sündmust, mis võinuks põhjuslike tegurite hinnangut muuta või mõjutada kahju kõrvaldamise taseme arvutamist.

| (44) | Mõned isikud esitasid märkusi kasvanud tootmiskulude kohta ja ühenduse tööstuse võimetuse kohta neid vähendada. Teatavad elemendid (näiteks energiakulud) on suurenenud, kuid nende mõju ei ole selline, mis murraks põhjusliku seose olukorras, kus oluline kogus dumpinguhinnaga Hiinast eksporditud kaupa vähendab müüki ja tootmist (suurendades seega ühenduse tööstuse toodangu ühikuhinda) ning ühenduse tööstuse hindu. |
| --- | --- |

(44)

Mõned isikud esitasid märkusi kasvanud tootmiskulude kohta ja ühenduse tööstuse võimetuse kohta neid vähendada. Teatavad elemendid (näiteks energiakulud) on suurenenud, kuid nende mõju ei ole selline, mis murraks põhjusliku seose olukorras, kus oluline kogus dumpinguhinnaga Hiinast eksporditud kaupa vähendab müüki ja tootmist (suurendades seega ühenduse tööstuse toodangu ühikuhinda) ning ühenduse tööstuse hindu.

6.   Toetuskavad

| (45) | Väideti, et EÜ toetuskavad põhjustasid töötlemise kunstliku kasvu EÜs ja stimuleerisid vaatlusaluse toote tooraine pakkumise taseme alanemist. See väide oli üldine ja piisavalt põhjendamata. Igal juhul muudeti kõnealuseid kavasid 1996. aastal, kui toetus suunati vaatlusaluse toote töötlejatelt ümber põllumajandustootjatele. Komisjoni analüüs ei ole tuvastanud uurimisperioodil mingeid põhjuslikku seost lõhkuda võivaid jääkmõjusid. Tarnimisele on osutatud eespool põhjendustes 40 ja 41. |
| --- | --- |

(45)

Väideti, et EÜ toetuskavad põhjustasid töötlemise kunstliku kasvu EÜs ja stimuleerisid vaatlusaluse toote tooraine pakkumise taseme alanemist. See väide oli üldine ja piisavalt põhjendamata. Igal juhul muudeti kõnealuseid kavasid 1996. aastal, kui toetus suunati vaatlusaluse toote töötlejatelt ümber põllumajandustootjatele. Komisjoni analüüs ei ole tuvastanud uurimisperioodil mingeid põhjuslikku seost lõhkuda võivaid jääkmõjusid. Tarnimisele on osutatud eespool põhjendustes 40 ja 41.

7.   Järeldus põhjuslike seoste kohta

| (46) | Kuna uut ja põhjendatud teavet ega väiteid ei ole esitatud, kinnitatakse seega ajutise määruse põhjendused 87 kuni 101. |
| --- | --- |

(46)

Kuna uut ja põhjendatud teavet ega väiteid ei ole esitatud, kinnitatakse seega ajutise määruse põhjendused 87 kuni 101.

| (47) | Kooskõlas eespool öelduga loetakse ajutine järeldus põhjusliku seose kohta ühenduse tootmisharu kantud materiaalse kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel kinnitatuks. |
| --- | --- |

(47)

Kooskõlas eespool öelduga loetakse ajutine järeldus põhjusliku seose kohta ühenduse tootmisharu kantud materiaalse kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel kinnitatuks.

H.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Areng pärast uurimisperioodi

| (48) | Vastavalt komisjoni 5. novembri 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 1295/2007, millega kehtestatakse registreerimise nõue Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate töödeldud või konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jmt) impordi suhtes (edaspidi „registreerimismäärus”), (7) kehtestati alates 9. novembrist 2007 HRVst lähtuvale impordile registreerimiskohustus. Selle eesmärk oli võimaldada dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine tagasiulatuvalt. Seetõttu on erandina analüüsitud ka uurimisperioodi-järgseid sündmusi. Eurostati andmed kinnitavad, et import Hiinast on püsivalt märkimisväärne, ja seda on kinnitanud teatavad importijad. Kümne uurimisperioodi-järgse kuu impordi maht oli 74 000 tonni tasemel ja sealjuures püsivalt madalate hindadega. |
| --- | --- |

(48)

Vastavalt komisjoni 5. novembri 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 1295/2007, millega kehtestatakse registreerimise nõue Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate töödeldud või konserveeritud tsitrusviljade (mandariinid jmt) impordi suhtes (edaspidi „registreerimismäärus”), (7) kehtestati alates 9. novembrist 2007 HRVst lähtuvale impordile registreerimiskohustus. Selle eesmärk oli võimaldada dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine tagasiulatuvalt. Seetõttu on erandina analüüsitud ka uurimisperioodi-järgseid sündmusi. Eurostati andmed kinnitavad, et import Hiinast on püsivalt märkimisväärne, ja seda on kinnitanud teatavad importijad. Kümne uurimisperioodi-järgse kuu impordi maht oli 74 000 tonni tasemel ja sealjuures püsivalt madalate hindadega.

2.   Ühenduse tootjate suutlikkus varustada ühenduse turgu

| (49) | Mitmed isikud on märkinud Hispaania toodangu vähesust, mis on nende väitel ebapiisav ühenduse turu varustamiseks. Kuigi on õige, et ühenduse tööstus ei varusta praeguses olukorras kogu ELi turgu, tuleb märkida, et see, nagu eespool selgitati, on seotud kahjustava impordiga. Igal juhul ei ole meetmete kavandatud tulemus ühenduse turu sulgemine Hiina impordile, vaid kahjustava dumpingu kõrvaldamine. Võttes muu hulgas arvesse, et kõnealuse toote allikaid on vaid kaks, loetakse, et juhul, kui kehtestatakse lõplikud meetmed, jätkub ühenduse turul nõudlus Hiina toodete järele. |
| --- | --- |

(49)

Mitmed isikud on märkinud Hispaania toodangu vähesust, mis on nende väitel ebapiisav ühenduse turu varustamiseks. Kuigi on õige, et ühenduse tööstus ei varusta praeguses olukorras kogu ELi turgu, tuleb märkida, et see, nagu eespool selgitati, on seotud kahjustava impordiga. Igal juhul ei ole meetmete kavandatud tulemus ühenduse turu sulgemine Hiina impordile, vaid kahjustava dumpingu kõrvaldamine. Võttes muu hulgas arvesse, et kõnealuse toote allikaid on vaid kaks, loetakse, et juhul, kui kehtestatakse lõplikud meetmed, jätkub ühenduse turul nõudlus Hiina toodete järele.

3.   Ühenduse tootmisharu ja tarnijate huvid

| (50) | Üks importijate ühendus väitis, et ükski kogusepiiranguteta dumpinguvastane meede ei kaitseks Hispaania tööstust, vaid põhjustaks automaatselt ebaseaduslikku kaubandust. See väide osutab pigem vajadusele, et institutsioonid tagaksid meetmete rakendamise nõuetekohase järelevalve, kui meetmete kasule ühenduse tootjatele. |
| --- | --- |

(50)

Üks importijate ühendus väitis, et ükski kogusepiiranguteta dumpinguvastane meede ei kaitseks Hispaania tööstust, vaid põhjustaks automaatselt ebaseaduslikku kaubandust. See väide osutab pigem vajadusele, et institutsioonid tagaksid meetmete rakendamise nõuetekohase järelevalve, kui meetmete kasule ühenduse tootjatele.

| (51) | Üks teine importija väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei parandaks Hispaania tootjate olukorda ELi importijate kogutud suurte varude tõttu, mis suudaks rahuldada turunõudlust lähemas tulevikus. Varude suurust ja nende kogumist kinnitas veel üks importija. Need märkused kinnitavad komisjoni analüüsi ajutises määruses ja käesolevas määruses. Samas tuleb meenutada, et meetmed on mõeldud kahjustava dumpingu mõju leevendamiseks mitte ühe, vaid viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

(51)

Üks teine importija väitis, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei parandaks Hispaania tootjate olukorda ELi importijate kogutud suurte varude tõttu, mis suudaks rahuldada turunõudlust lähemas tulevikus. Varude suurust ja nende kogumist kinnitas veel üks importija. Need märkused kinnitavad komisjoni analüüsi ajutises määruses ja käesolevas määruses. Samas tuleb meenutada, et meetmed on mõeldud kahjustava dumpingu mõju leevendamiseks mitte ühe, vaid viie aasta jooksul.

| (52) | Kuna muud uut või põhjendatud teavet või väidet ei ole sellega seoses esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 103 kuni 106 ja 115 ühenduse tootmisharu huvide kohta tehtud järeldused. |
| --- | --- |

(52)

Kuna muud uut või põhjendatud teavet või väidet ei ole sellega seoses esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 103 kuni 106 ja 115 ühenduse tootmisharu huvide kohta tehtud järeldused.

4.   Ühenduses asuvate sõltumatute importijate/hulgimüüjate huvid

| (53) | Koostööd tegevad importijad väljendasid üldist huvi vaatlusaluse toote kahe tarneallika – Hispaania ja Hiina – säilitamise vastu, et säilitada konkurentsivõimeliste hindadega tarnekindlus. |
| --- | --- |

(53)

Koostööd tegevad importijad väljendasid üldist huvi vaatlusaluse toote kahe tarneallika – Hispaania ja Hiina – säilitamise vastu, et säilitada konkurentsivõimeliste hindadega tarnekindlus.

| (54) | Sellegipoolest eelistaks enamik importijaid lõplike meetmete kehtestamisel selliseid meetmeid, mis sisaldaksid ka koguselist elementi. Nagu selgitatakse põhjenduses 86, ei peeta seda asjakohaseks. |
| --- | --- |

(54)

Sellegipoolest eelistaks enamik importijaid lõplike meetmete kehtestamisel selliseid meetmeid, mis sisaldaksid ka koguselist elementi. Nagu selgitatakse põhjenduses 86, ei peeta seda asjakohaseks.

| (55) | Valimisse võetud koostööd tegevatelt importijatelt saadud andmeid kontrolliti ning need kinnitasid, et konserveeritud mandariinid moodustavad vaid 6 % nende kogukäibest ja et nad saavutasid nii uurimisperioodil kui ka aastatel 2004–2008 keskmiselt 10 % ületava kasumlikkuse taseme. |
| --- | --- |

(55)

Valimisse võetud koostööd tegevatelt importijatelt saadud andmeid kontrolliti ning need kinnitasid, et konserveeritud mandariinid moodustavad vaid 6 % nende kogukäibest ja et nad saavutasid nii uurimisperioodil kui ka aastatel 2004–2008 keskmiselt 10 % ületava kasumlikkuse taseme.

| (56) | Eespool öeldu rõhutab, et importijate/hulgimüüjate suhtes võetavate meetmete võimalik mõju ei oleks ebaproportsionaalselt suur võrreldes nende positiivse mõjuga. |
| --- | --- |

(56)

Eespool öeldu rõhutab, et importijate/hulgimüüjate suhtes võetavate meetmete võimalik mõju ei oleks ebaproportsionaalselt suur võrreldes nende positiivse mõjuga.

5.   Kasutajate/jaemüüjate huvid

| (57) | Üks kasutaja, kes esindab alla 1 % tarbimisest, esitas üldisi märkusi mandariinide vähenenud saadavuse kohta ELis ja Hiina toote parema kvaliteedi kohta. Ta kutsus üles edasisele koostööle, jättes oma isikuandmed, kuid ei põhjendanud oma väiteid. Üks teine jaemüüja, peamise importijate ühenduse liige, oli üldiselt hinnatõusu vastu. Muid arvamusi kasutajate/jaemüüjate huvide kohta uurimise käigus ei laekunud. Olukorras, kus kasutajad/jaemüüjad ühtegi põhjendatud märkust ei esitanud, kinnitatakse algmääruse põhjendused 109 kuni 112. |
| --- | --- |

(57)

Üks kasutaja, kes esindab alla 1 % tarbimisest, esitas üldisi märkusi mandariinide vähenenud saadavuse kohta ELis ja Hiina toote parema kvaliteedi kohta. Ta kutsus üles edasisele koostööle, jättes oma isikuandmed, kuid ei põhjendanud oma väiteid. Üks teine jaemüüja, peamise importijate ühenduse liige, oli üldiselt hinnatõusu vastu. Muid arvamusi kasutajate/jaemüüjate huvide kohta uurimise käigus ei laekunud. Olukorras, kus kasutajad/jaemüüjad ühtegi põhjendatud märkust ei esitanud, kinnitatakse algmääruse põhjendused 109 kuni 112.

6.   Tarbijate huvid

| (58) | Vastupidiselt ühe importija väidetele võeti tarbijate huve algetapis arvesse. Ülevaade komisjoni järeldustest on esitatud ajutise määruse põhjendustes 113 ja 114. Muud isikud arvasid, et mõju tarbijatele oleks märkimisväärne. Samas ei pakutud mingit teavet, mis oleks seadnud kahtluse alla nimetatud põhjendustes öeldu. Isegi kui tollimaksude kehtestamise tulemusel tarbijahinnad tõuseksid, ei vaidlustanud keegi asjaolu, et kõnealune toode moodustab leibkonna söögikuludest väga väikese osa. Seega on nimetatud põhjendused tarbijate märkuste ning muu uue ja põhjendatud teabe puudumisel kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(58)

Vastupidiselt ühe importija väidetele võeti tarbijate huve algetapis arvesse. Ülevaade komisjoni järeldustest on esitatud ajutise määruse põhjendustes 113 ja 114. Muud isikud arvasid, et mõju tarbijatele oleks märkimisväärne. Samas ei pakutud mingit teavet, mis oleks seadnud kahtluse alla nimetatud põhjendustes öeldu. Isegi kui tollimaksude kehtestamise tulemusel tarbijahinnad tõuseksid, ei vaidlustanud keegi asjaolu, et kõnealune toode moodustab leibkonna söögikuludest väga väikese osa. Seega on nimetatud põhjendused tarbijate märkuste ning muu uue ja põhjendatud teabe puudumisel kinnitust leidnud.

7.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (59) | Eespool nimetatud kõigi asjaosaliste huvide täiendav analüüs ei ole muutnud sellega seoses tehtud esialgseid järeldusi. Valimisse võetud koostööd tegevatelt importijatelt saadud andmeid kontrolliti ja need kinnitasid, et konserveeritud mandariinid moodustavad vaid 6 % nende kogukäibest ja et nad saavutasid rahuldava keskmise kasumi nii uurimisperioodil kui ka vaadeldud 2004.–2008. aastal. Seega on meetmete mõju importijatele minimaalne. Samuti on kindlaks tehtud, et rahaline mõju lõpptarbijale oleks tühine, arvestades et tarbijariikides ostetakse toodet inimese kohta väga väikeses koguses. Ollakse seisukohal, et ajutises määruses ühenduse huvide kohta tehtud järeldused ei ole muutunud. Muude märkuste puudumisel kinnitatakse ajutises määruses esitatud järeldused lõplikult. |
| --- | --- |

(59)

Eespool nimetatud kõigi asjaosaliste huvide täiendav analüüs ei ole muutnud sellega seoses tehtud esialgseid järeldusi. Valimisse võetud koostööd tegevatelt importijatelt saadud andmeid kontrolliti ja need kinnitasid, et konserveeritud mandariinid moodustavad vaid 6 % nende kogukäibest ja et nad saavutasid rahuldava keskmise kasumi nii uurimisperioodil kui ka vaadeldud 2004.–2008. aastal. Seega on meetmete mõju importijatele minimaalne. Samuti on kindlaks tehtud, et rahaline mõju lõpptarbijale oleks tühine, arvestades et tarbijariikides ostetakse toodet inimese kohta väga väikeses koguses. Ollakse seisukohal, et ajutises määruses ühenduse huvide kohta tehtud järeldused ei ole muutunud. Muude märkuste puudumisel kinnitatakse ajutises määruses esitatud järeldused lõplikult.

I.   LÕPLIKUD MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (60) | Üks importija väitis, et algetapis viitena kasutatud 6,8 % kasumimarginaal oli üle hinnatud. Selle kohta tuleks märkida, et sama taset kasutati ja tunnustati kaitsemeetmete puhul kui ühenduse tööstuse tegelikku saavutatud kasumit perioodil 1998/1999 kuni 2001/2002. See on viide ühenduse tootjate kasumile tavalises kaubavahetuses enne tööstusharule kahjustavalt mõjunud impordi suurenemist. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(60)

Üks importija väitis, et algetapis viitena kasutatud 6,8 % kasumimarginaal oli üle hinnatud. Selle kohta tuleks märkida, et sama taset kasutati ja tunnustati kaitsemeetmete puhul kui ühenduse tööstuse tegelikku saavutatud kasumit perioodil 1998/1999 kuni 2001/2002. See on viide ühenduse tootjate kasumile tavalises kaubavahetuses enne tööstusharule kahjustavalt mõjunud impordi suurenemist. Seetõttu lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (61) | Ühenduse tootjad väitsid, et ajutiste tollimaksude puhul ei arvestatud konserveeritud mandariinide turu erilist olukorda, kus tootmine on koondunud ainult ühte riiki ja valdav osa müügist ja impordist teise Euroopa riiki. Seetõttu paluti, et lõpparvutustes võetaks arvesse tootjariigist tarbijariiki transportimise kulu. Väide oli õigustatud ja arvutusi kohandati nii, et need peegeldaks müüki ühenduse asjaomastes piirkondades. |
| --- | --- |

(61)

Ühenduse tootjad väitsid, et ajutiste tollimaksude puhul ei arvestatud konserveeritud mandariinide turu erilist olukorda, kus tootmine on koondunud ainult ühte riiki ja valdav osa müügist ja impordist teise Euroopa riiki. Seetõttu paluti, et lõpparvutustes võetaks arvesse tootjariigist tarbijariiki transportimise kulu. Väide oli õigustatud ja arvutusi kohandati nii, et need peegeldaks müüki ühenduse asjaomastes piirkondades.

| (62) | Üks isik esitas märkusi hindade allalöömise ja alla turuhinna müümise arvutuse kohta. Kui see oli asjakohane, tehti korrektsioone lõppetapis. |
| --- | --- |

(62)

Üks isik esitas märkusi hindade allalöömise ja alla turuhinna müümise arvutuse kohta. Kui see oli asjakohane, tehti korrektsioone lõppetapis.

| (63) | Saadud kahjumarginaalid, milles võeti vajadusel arvesse huvitatud isikute soove, väljendatuna protsendimäärana iga valimisse võetud Hiina eksportija kogu CIF-impordihinnast olid väiksemad kui leitud dumpingumarginaalid:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang – 100,1 %; |
| --- | --- | --- |

(63)

Saadud kahjumarginaalid, milles võeti vajadusel arvesse huvitatud isikute soove, väljendatuna protsendimäärana iga valimisse võetud Hiina eksportija kogu CIF-impordihinnast olid väiksemad kui leitud dumpingumarginaalid:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang – 100,1 %;

| — | Huangyan No 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang – 48,4 %; |
| --- | --- |

—

Huangyan No 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang – 48,4 %;

| — | Zhejiang Xinshiji Food Co., Ltd. ja selle sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen – 92,0 %; |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Food Co., Ltd. ja selle sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen – 92,0 %;

| — | valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad – 90,6 %. |
| --- | --- |

—

valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad – 90,6 %.

Kõik teised äriühingud – 100,1 %.

2.   Tagasiulatuvus

| (64) | Nagu täpsustatud põhjenduses 4, kehtestas komisjon ühenduse tööstusharu taotlusel 9. novembril 2007 HRVst pärineva vaatlusaluse toote impordi registreerimise kohustuse. Nimetatud taotlus on tagasi võetud ja seetõttu ei ole seda teemat rohkem vaadeldud. |
| --- | --- |

(64)

Nagu täpsustatud põhjenduses 4, kehtestas komisjon ühenduse tööstusharu taotlusel 9. novembril 2007 HRVst pärineva vaatlusaluse toote impordi registreerimise kohustuse. Nimetatud taotlus on tagasi võetud ja seetõttu ei ole seda teemat rohkem vaadeldud.

3.   Lõplikud meetmed

| (65) | Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi, ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale leitud tasemele. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr olema kindlaks määratud tuvastatud kahju tasemel. |
| --- | --- |

(65)

Arvestades dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi, ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingu- ja kahjumarginaalide kõige madalamale leitud tasemele. Sellisel juhul peaks tollimaksu määr olema kindlaks määratud tuvastatud kahju tasemel.

| (66) | Eelnimetatu alusel ja kooskõlas Euroopa Liidu Teatajas L 258 (8) avaldatud parandustega, peaks lõpliku tollimaksu suurus olema järgmine:






  — | Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang – 531,2 eurot tonni kohta; |
| --- | --- | --- |

(66)

Eelnimetatu alusel ja kooskõlas Euroopa Liidu Teatajas L 258 (8) avaldatud parandustega, peaks lõpliku tollimaksu suurus olema järgmine:

—

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang – 531,2 eurot tonni kohta;

| — | Huangyan No 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang – 361,4 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

—

Huangyan No 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang – 361,4 eurot tonni kohta;

| — | Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang ja tema sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang, Hubei – 490,7 eurot tonni kohta; |
| --- | --- |

—

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang ja tema sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang, Hubei – 490,7 eurot tonni kohta;

| — | valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad – 499,6 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

—

valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad – 499,6 eurot tonni kohta.

Kõik muud äriühingud – 531,2 eurot tonni kohta.

4.   Meetmete vorm

| (67) | Mitmed isikud taotlesid hinna- ja koguseelemente ühendavaid meetmeid, mille kohaselt algse impordimahu puhul ei peaks tollimaksu tasuma või peaks tasuma vähendatud tollimaksu. Teatavatel juhtudel seostati see litsentsisüsteemiga. |
| --- | --- |

(67)

Mitmed isikud taotlesid hinna- ja koguseelemente ühendavaid meetmeid, mille kohaselt algse impordimahu puhul ei peaks tollimaksu tasuma või peaks tasuma vähendatud tollimaksu. Teatavatel juhtudel seostati see litsentsisüsteemiga.

| (68) | Seda võimalust kaaluti, kuid lükati tagasi järgmistel põhjustel. Dumpinguvastaseid tollimakse kehtestatakse põhjusel, et ekspordihind on normaalväärtusest madalam. Ühendusse eksporditavad kogused on olulised, et analüüsida, kas dumpinguhinnaga import põhjustab kahju. Kuid need kogused on tavaliselt ebaolulised määratava tollimaksu seisukohalt. Teisisõnu – kui tuvastatakse, et dumpinguhinnaga import põhjustab kahju, saab dumpingu mõju neutraliseerida tollimaksuga, mis kehtib alates esimesest imporditavast saadetisest pärast tollimaksu jõustumist. Kui tuvastatakse, et ühenduse huvides on mingi aja jooksul importida tooteid ilma dumpinguvastast tollimaksu võtmata, võimaldab algmääruse artikli 11 lõige 4 teatud tingimustel maksustamise peatada. |
| --- | --- |

(68)

Seda võimalust kaaluti, kuid lükati tagasi järgmistel põhjustel. Dumpinguvastaseid tollimakse kehtestatakse põhjusel, et ekspordihind on normaalväärtusest madalam. Ühendusse eksporditavad kogused on olulised, et analüüsida, kas dumpinguhinnaga import põhjustab kahju. Kuid need kogused on tavaliselt ebaolulised määratava tollimaksu seisukohalt. Teisisõnu – kui tuvastatakse, et dumpinguhinnaga import põhjustab kahju, saab dumpingu mõju neutraliseerida tollimaksuga, mis kehtib alates esimesest imporditavast saadetisest pärast tollimaksu jõustumist. Kui tuvastatakse, et ühenduse huvides on mingi aja jooksul importida tooteid ilma dumpinguvastast tollimaksu võtmata, võimaldab algmääruse artikli 11 lõige 4 teatud tingimustel maksustamise peatada.

| (69) | Mõned isikud väitsid, et mis tahes vormis meetmed, kui neis ei ole koguselist piirangut, viivad tollimaksu tasumisest hoidumiseni. Need isikud viitasid taas varude kogumisele, mis juhtus Euroopa Liidu 1. mail 2004. aastal toimunud laienemise eel. Komisjoni talituste tehtud analüüs kinnitas, et see oli ilmne katse hoiduda tollimaksu tasumisest. Võttes arvesse neid kinnitusi ja ajutises määruse põhjendustes 123 ja 125 kirjeldatud fakte, jälgib komisjon sündmuste arengut, et võtta vajalikke meetmeid nõuetekohase jõustamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(69)

Mõned isikud väitsid, et mis tahes vormis meetmed, kui neis ei ole koguselist piirangut, viivad tollimaksu tasumisest hoidumiseni. Need isikud viitasid taas varude kogumisele, mis juhtus Euroopa Liidu 1. mail 2004. aastal toimunud laienemise eel. Komisjoni talituste tehtud analüüs kinnitas, et see oli ilmne katse hoiduda tollimaksu tasumisest. Võttes arvesse neid kinnitusi ja ajutises määruse põhjendustes 123 ja 125 kirjeldatud fakte, jälgib komisjon sündmuste arengut, et võtta vajalikke meetmeid nõuetekohase jõustamise tagamiseks.

| (70) | Muud isikud on väitnud, et meetmed ei peaks hõlmama mahtusid, mida on käsitletud juba müügilepingutes. See tähendaks praktikas tollimaksust vabastamist, mis kahjustaks meetme parandavat mõju, ja on seetõttu tagasi lükatud. Osutatakse ka põhjendusele 51 ja 52 eespool. |
| --- | --- |

(70)

Muud isikud on väitnud, et meetmed ei peaks hõlmama mahtusid, mida on käsitletud juba müügilepingutes. See tähendaks praktikas tollimaksust vabastamist, mis kahjustaks meetme parandavat mõju, ja on seetõttu tagasi lükatud. Osutatakse ka põhjendusele 51 ja 52 eespool.

| (71) | Ajutise määrusega kehtestati igale äriühingule dumpinguvastane koguseline tollimaks. Selle suurus saadakse, kohaldades uurimisperioodil dumpingu arvutamiseks kasutatud ekspordihindade suhtes kahju kõrvaldamist võimaldavat marginaali. Meetod on kinnitatud lõplike meetmete tasandil. |
| --- | --- |

(71)

Ajutise määrusega kehtestati igale äriühingule dumpinguvastane koguseline tollimaks. Selle suurus saadakse, kohaldades uurimisperioodil dumpingu arvutamiseks kasutatud ekspordihindade suhtes kahju kõrvaldamist võimaldavat marginaali. Meetod on kinnitatud lõplike meetmete tasandil.

5.   Kohustused

| (72) | Mitu HRV eksportivat tootjat pakkusid uurimise lõppstaadiumis hinnakohustuse võtmist. Arvestades kõnealuse toote hinna suurt kõikuvust, tollimaksu vältimise ja sellest hoidumise ohtu kõnealuse toote puhul (vt ajutise määruse põhjendusi 124 ja 125) ning asjaolu, et Hiina ametiasutuste pakkumine lubada piisavalt jälgida äriühinguid, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, ei sisaldanud mingeid garantiisid, ei peetud nimetatud pakkumist vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(72)

Mitu HRV eksportivat tootjat pakkusid uurimise lõppstaadiumis hinnakohustuse võtmist. Arvestades kõnealuse toote hinna suurt kõikuvust, tollimaksu vältimise ja sellest hoidumise ohtu kõnealuse toote puhul (vt ajutise määruse põhjendusi 124 ja 125) ning asjaolu, et Hiina ametiasutuste pakkumine lubada piisavalt jälgida äriühinguid, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, ei sisaldanud mingeid garantiisid, ei peetud nimetatud pakkumist vastuvõetavaks.

J.   AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK KOGUMINE

| (73) | Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt tuleks ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad kehtestatud ajutise tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Eksportivate tootjate puhul, kelle jaoks lõplikud tollimaksumäärad on ajutistest tollimaksumääradest kõrgemad, tuleks ajutiselt tagatiseks antud summad sisse nõuda tasemel, mis määrati kindlaks ajutises määruses vastavalt algmääruse artikli 10 lõikele 3, |
| --- | --- |

(73)

Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju arvesse võttes leitakse, et ajutise määruse kohaselt tuleks ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad kehtestatud ajutise tollimaksumäära ulatuses lõplikult sisse nõuda. Eksportivate tootjate puhul, kelle jaoks lõplikud tollimaksumäärad on ajutistest tollimaksumääradest kõrgemad, tuleks ajutiselt tagatiseks antud summad sisse nõuda tasemel, mis määrati kindlaks ajutises määruses vastavalt algmääruse artikli 10 lõikele 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit, mandariinidest (sealhulgas tangeriinidest ja satsumatest), klementiinidest, vilkingitest ja muudest sellistest hübriidtsitruselistest valmistatud toodetele ja konservidele, millele ei ole lisatud alkoholi ning on või ei ole lisatud suhkrut või muid magusaineid, ning mis vastavad CN-koodi 2008 määratlusele ja kuuluvad CN-koodide 2008 30 55, 2008 30 75 ja ex 2008 30 90 alla (TARICi koodid 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067, 2008309069).

2.   Järgmiste äriühingute toodetud lõikes 1 kirjeldatud toodete suhtes kohaldatakse järgmisi lõplikke dumpinguvastase tollimaksu määrasid:

| Äriühing | Eurot toote
  netokaalu tonni kohta | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang | 531,2 | A886 |
| Huangyan No 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang | 361,4 | A887 |
| Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang ja selle sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang, Hubei | 490,7 | A888 |
| Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes on loetletud lisas | 499,6 | A889 |
| Kõik teised äriühingud | 531,2 | A999 |

Äriühing

Eurot toote

netokaalu tonni kohta

TARICi lisakood

Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

531,2

A886

Huangyan No 1 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

361,4

A887

Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang ja selle sidustootja Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang, Hubei

490,7

A888

Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes on loetletud lisas

499,6

A889

Kõik teised äriühingud

531,2

A999

Artikkel 2

1.   Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning sellest tingituna jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (9) artiklile 145, vähendatakse artikli 1 alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna suhtosale.

2.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 3

1.   Määruse (EÜ) nr 642/2008 alusel kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse ajutist tollimaksumäära rakendades.

2.   Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kes ekslikult ei olnud loetletud määruse (EÜ) nr 642/2008 koostööd tegevate eksportivate tootjate lisas (nimelt Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo, Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang ja Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei), vabastatakse tagatiseks antud summad, mis ületavad valimist välja jäänud koostööd tegevate tootjate puhul kohaldatavat ajutist tollimaksumäära.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARNIER

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT C 246, 20.10.2007, lk 15.

2

(3)  ELT L 178, 5.7.2008, lk 19.

3

(4)  ELT L 288, 6.11.2007, lk 22.

4

(5)  ELT L 290, 8.11.2003, lk 3.

5

(6)  ELT L 104, 8.4.2004, lk 67.

6

(7)  ELT L 288, 6.11.2007, lk 22.

7

(8)  ELT L 258, 26.9.2008, lk 74.

8

(9)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

9

---

LISA

Valimist välja jäänud koostööd tegevad eksportivad tootjad (TARICi lisakood A889)

| | Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| | Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo |
| --- | --- |

Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo

| | Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei |
| --- | --- |

Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

| | Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang |
| --- | --- |

Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang

| | Huangyan No 2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang |
| --- | --- |

Huangyan No 2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

| | Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang |
| --- | --- |

Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

| | Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei

| | Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| | Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang |
| --- | --- |

Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

| | Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang |
| --- | --- |

Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

| | Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai |
| --- | --- |

Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

| | Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei |
| --- | --- |

Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

| | Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan |
| --- | --- |

Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

| | Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo |
| --- | --- |

Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

| | Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi |
| --- | --- |

Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

| | Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo |
| --- | --- |

Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo

---

| 30.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 350/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 350/46

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1356/2008,

23. detsember 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 593/2007, mis käsitleb Euroopa Lennundusohutusametile makstavaid tasusid ja lõive

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) eriti selle artikli 64 lõiget 1,

pärast konsulteerimist Euroopa Lennundusohutusameti haldusnõukoguga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada, et taotleja makstavate lõivude ja tasude suurus vastaks ameti ülesande keerukusele ning tegelikule töömahule, tuleb korrapäraselt läbi vaadata lõivude ja tasude arvutamise eeskirjad, mis on kehtestatud komisjoni 31. mai 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 593/2007, mis käsitleb Euroopa Lennundusohutusametile makstavaid tasusid ja lõive. (2) Neid eeskirju täpsustatakse tulevikus määruse muutmise teel, võttes arvesse ka andmeid, mille Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) saab pärast ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemi juurutamist. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada, et taotleja makstavate lõivude ja tasude suurus vastaks ameti ülesande keerukusele ning tegelikule töömahule, tuleb korrapäraselt läbi vaadata lõivude ja tasude arvutamise eeskirjad, mis on kehtestatud komisjoni 31. mai 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 593/2007, mis käsitleb Euroopa Lennundusohutusametile makstavaid tasusid ja lõive. (2) Neid eeskirju täpsustatakse tulevikus määruse muutmise teel, võttes arvesse ka andmeid, mille Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) saab pärast ettevõtte ressursiplaneerimise süsteemi juurutamist.

| (2) | Tegelikku töökoormust kolmandate riikide toodete sertifitseerimisel tuleks hinnata määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 12 lõikes 1 osutatud lepingute alusel. Põhimõtteliselt esitatakse kõnealustes lepingutes protsess, mille kohaselt amet tunnustab sertifikaate, mille on välja andnud ühendusega asjaomase lepingu sõlminud kolmas riik. Sellest tulenev töökoormus peaks erinema ameti poolt teostatavaks sertifitseerimiseks vajaliku protsessiga seotud töökoormusest. |
| --- | --- |

(2)

Tegelikku töökoormust kolmandate riikide toodete sertifitseerimisel tuleks hinnata määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 12 lõikes 1 osutatud lepingute alusel. Põhimõtteliselt esitatakse kõnealustes lepingutes protsess, mille kohaselt amet tunnustab sertifikaate, mille on välja andnud ühendusega asjaomase lepingu sõlminud kolmas riik. Sellest tulenev töökoormus peaks erinema ameti poolt teostatavaks sertifitseerimiseks vajaliku protsessiga seotud töökoormusest.

| (3) | Säilitades tasakaalu ameti sertifitseerimisel tehtud kogukulutuste ning lõivudest ja tasudest saadud sissetuleku vahel, peavad lõivude ja tasude arvutamise eeskirjad olema kõikide taotlejate suhtes tõhusad ja õiglased. See kehtib ka liikmesriikidest väljapoole tehtavate reiside kulude arvutamise suhtes. Praegu kasutatavat valemit tuleb täpsustada, et see hõlmaks vaid nende reiside otseseid kulusid. |
| --- | --- |

(3)

Säilitades tasakaalu ameti sertifitseerimisel tehtud kogukulutuste ning lõivudest ja tasudest saadud sissetuleku vahel, peavad lõivude ja tasude arvutamise eeskirjad olema kõikide taotlejate suhtes tõhusad ja õiglased. See kehtib ka liikmesriikidest väljapoole tehtavate reiside kulude arvutamise suhtes. Praegu kasutatavat valemit tuleb täpsustada, et see hõlmaks vaid nende reiside otseseid kulusid.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 593/2007 kohaldamisest saadud kogemuste kohaselt tuleb täpsustada, millisel juhul võib amet nõuda lõivu maksmist, ning kehtestada sertifitseerimise katkestamise puhul tagastamisele kuuluva summa arvutamise meetod. Sarnased eeskirjad tuleb ette näha ka sertifikaadist loobumise või selle kehtivuse peatamise puhuks. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 593/2007 kohaldamisest saadud kogemuste kohaselt tuleb täpsustada, millisel juhul võib amet nõuda lõivu maksmist, ning kehtestada sertifitseerimise katkestamise puhul tagastamisele kuuluva summa arvutamise meetod. Sarnased eeskirjad tuleb ette näha ka sertifikaadist loobumise või selle kehtivuse peatamise puhuks.

| (5) | Tehnilistel põhjustel tuleks muuta määruse (EÜ) nr 593/2007 lisa, et parandada teatavaid määratlusi ja liigitust. |
| --- | --- |

(5)

Tehnilistel põhjustel tuleks muuta määruse (EÜ) nr 593/2007 lisa, et parandada teatavaid määratlusi ja liigitust.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 593/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 593/2007 vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 593/2007 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6
  Ilma et see piiraks artikli 4 sätete kohaldamist, liidetakse juhul, kui kas kõik sertifitseerimistoimingud või osa neist viiakse läbi väljaspool liikmesriikide territooriumi, neist territooriumidest väljaspool kantud transpordikulud taotleja makstavale lõivule vastavalt järgmisele valemile:
  d = f + v + h – e
  kus:







  d | = | makstav lõiv |
| --- | --- | --- | --- |
| f | = | lõiv vastavalt teostatud toimingule, nagu on sätestatud lisas |
| v | = | reisikulud |
| h | = | aeg, mille eksperdid veetsid transpordivahendites ja mille eest makstakse II osas sätestatud tunnitasu |
| e | = | keskmine reisikulu liikmesriikide territooriumil (sealhulgas liikmesriikide territooriumil keskmiselt transpordivahendites veedetud aeg) korrutatuna II osas sätestatud tunnitasuga.”; |

1)

artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Ilma et see piiraks artikli 4 sätete kohaldamist, liidetakse juhul, kui kas kõik sertifitseerimistoimingud või osa neist viiakse läbi väljaspool liikmesriikide territooriumi, neist territooriumidest väljaspool kantud transpordikulud taotleja makstavale lõivule vastavalt järgmisele valemile:

d = f + v + h – e

kus:

d

=

makstav lõiv

f

=

lõiv vastavalt teostatud toimingule, nagu on sätestatud lisas

v

=

reisikulud

h

=

aeg, mille eksperdid veetsid transpordivahendites ja mille eest makstakse II osas sätestatud tunnitasu

e

=

keskmine reisikulu liikmesriikide territooriumil (sealhulgas liikmesriikide territooriumil keskmiselt transpordivahendites veedetud aeg) korrutatuna II osas sätestatud tunnitasuga.”;

| 2) | artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Sertifikaadi väljastamise, pikendamise või muutmise korral makstakse eelnevalt kogu lõivusumma, kui amet ja taotleja ei ole kokku leppinud teisiti. Pärast taotluse saamist või järelevalveperioodi või ühe aasta pikkuse perioodi algust võib amet nõuda lõivu tasumist ühe maksena. Maksmatajätmise korral võib amet jätta asjaomase sertifikaadi välja andmata või sertifikaadi tühistada, olles taotlejat sellest eelnevalt ametlikult teavitanud.”; |
| --- | --- | --- |

2)

artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Sertifikaadi väljastamise, pikendamise või muutmise korral makstakse eelnevalt kogu lõivusumma, kui amet ja taotleja ei ole kokku leppinud teisiti. Pärast taotluse saamist või järelevalveperioodi või ühe aasta pikkuse perioodi algust võib amet nõuda lõivu tasumist ühe maksena. Maksmatajätmise korral võib amet jätta asjaomase sertifikaadi välja andmata või sertifikaadi tühistada, olles taotlejat sellest eelnevalt ametlikult teavitanud.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja;

| c) | lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Kui amet peab sertifitseerimistoimingu katkestama taotleja makseraskuste tõttu või põhjusel, et taotleja ei vasta kehtivatele nõuetele, otsustab taotluse tagasi võtta või projekti teostamise edasi lükata, tuleb kohe tasuda kogu lõivu jääk, mis arvutatakse jooksva 12-kuulise perioodi töötundide põhjal, kuid mis ei ületa kehtivat kindlaksmääratud lõivu, ning kõik muud sel ajahetkel maksmisele kuuluvad summad. Asjakohase tundide arvu eest tuleb maksta lisa II osas sätestatud tunnitasu alusel. Kui taotleja nõudel alustab amet uuesti eelnevalt katkestatud sertifitseerimistoimingut, tasutakse selle nagu uue projekti eest.”; |
| --- | --- |

c)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Kui amet peab sertifitseerimistoimingu katkestama taotleja makseraskuste tõttu või põhjusel, et taotleja ei vasta kehtivatele nõuetele, otsustab taotluse tagasi võtta või projekti teostamise edasi lükata, tuleb kohe tasuda kogu lõivu jääk, mis arvutatakse jooksva 12-kuulise perioodi töötundide põhjal, kuid mis ei ületa kehtivat kindlaksmääratud lõivu, ning kõik muud sel ajahetkel maksmisele kuuluvad summad. Asjakohase tundide arvu eest tuleb maksta lisa II osas sätestatud tunnitasu alusel. Kui taotleja nõudel alustab amet uuesti eelnevalt katkestatud sertifitseerimistoimingut, tasutakse selle nagu uue projekti eest.”;

| d) | lisatakse lõiked 8 ja 9:
  „8.   Kui sertifikaadi omanik loobub sertifikaadist või amet tühistab sertifikaadi, tuleb kohe täielikult tasuda kogu lõivu jääk, mis arvutatakse töötundide põhjal, kuid mis ei ületa kehtivat kindlaksmääratud lõivu, ning kõik muud sel ajahetkel maksmisele kuuluvad nõutavad summad. Asjakohase tundide arvu eest tuleb maksta lisa II osas sätestatud tunnitasu alusel.
  9.   Kui amet peatab sertifikaadi kehtivuse, tuleb kohe täielikult tasuda lõivu jääk, mis arvutatakse pro rata temporis põhimõttel, ning kõik muud sel ajahetkel maksmisele kuuluvad summad. Kui sertifikaat hiljem taastatakse, algab taastamise kuupäeval uus 12-kuuline periood.”; |
| --- | --- |

d)

lisatakse lõiked 8 ja 9:

„8.   Kui sertifikaadi omanik loobub sertifikaadist või amet tühistab sertifikaadi, tuleb kohe täielikult tasuda kogu lõivu jääk, mis arvutatakse töötundide põhjal, kuid mis ei ületa kehtivat kindlaksmääratud lõivu, ning kõik muud sel ajahetkel maksmisele kuuluvad nõutavad summad. Asjakohase tundide arvu eest tuleb maksta lisa II osas sätestatud tunnitasu alusel.

9.   Kui amet peatab sertifikaadi kehtivuse, tuleb kohe täielikult tasuda lõivu jääk, mis arvutatakse pro rata temporis põhimõttel, ning kõik muud sel ajahetkel maksmisele kuuluvad summad. Kui sertifikaat hiljem taastatakse, algab taastamise kuupäeval uus 12-kuuline periood.”;

| 3) | artikli 12 lõige 5 jäetakse välja; |
| --- | --- |

3)

artikli 12 lõige 5 jäetakse välja;

| 4) | artikli 14 lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

4)

artikli 14 lõige 3 jäetakse välja;

| 5) | lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

5)

lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2009.

Seda kohaldatakse järgmiselt:

| a) | lisa I osa tabelites 1–5 esitatud lõivusid kohaldatakse kõikide pärast 1. jaanuari 2009 saadavate sertifitseerimistoimingu läbiviimise taotluste suhtes; |
| --- | --- |

a)

lisa I osa tabelites 1–5 esitatud lõivusid kohaldatakse kõikide pärast 1. jaanuari 2009 saadavate sertifitseerimistoimingu läbiviimise taotluste suhtes;

| b) | lisa I osa tabelis 6 esitatud lõivusid kohaldatakse pärast 1. jaanuari 2009 üks kord aastas makstavate lõivude puhul. |
| --- | --- |

b)

lisa I osa tabelis 6 esitatud lõivusid kohaldatakse pärast 1. jaanuari 2009 üks kord aastas makstavate lõivude puhul.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. detsember 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 140, 1.6.2007, lk 3.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 593/2007 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | seletuskirja punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „(7) | „Versioon” tähendab muudetud tüübisertifikaati, mille määrab kindlaks ja mida kohaldab tüübisertifikaadi omanik.”; |
| --- | --- | --- |

1)

seletuskirja punkt 7 asendatakse järgmisega:

„(7)

„Versioon” tähendab muudetud tüübisertifikaati, mille määrab kindlaks ja mida kohaldab tüübisertifikaadi omanik.”;

| 2) | seletuskirja punkt 9 asendatakse järgmisega:






  „(9) | I osa tabelites 3 ja 4 tähendavad „lihtne”, „standard” ja „keerukas” järgmist: | Lihtne | Standard | Keerukas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EASA tüübisertifikaadi lisa
  EASA olulised konstruktsioonimuudatused
  EASA olulised remonditööd | Ainult üldkasutatavatel ja hästitõendatud meetoditel põhinevad tüübisertifikaadi lisad, olulised konstruktsioonimuudatused või remonditööd, mille kohta taotluse esitamisel saab esitada täielikud andmed (kirjeldus, vastavust näitav kontroll-leht, vastavust tõendavad dokumendid) ning mille osas taotleja on tõendatult kogenud ja mida võib hinnata projekti sertifitseerimise eest vastutav juhataja ise või mille hindamiseks on vaja konkreetse eriala spetsialisti piiratud ulatuses abi | Kõik muud tüübisertifikaadi lisad, konstruktsioonimuudatused või remonditööd | Oluline (1) tüübisertifikaadi lisa muudatus või olulised konstruktsioonimuudatused. |
| Vastavalt kahepoolsele kokkuleppele tunnustatud tüübisertifikaadi lisa | Põhiline (Basic) (2) | Mitte põhiline (Non-basic) (2) | Mitte põhiline tüübisertifikaadi lisa (2) kui sertifitseerimisasutus (2) on liigitanud muudatuse „oluliseks” (1) |
| Vastavalt kahepoolsele kokkuleppele tunnustatud oluline konstruktsioonimuudatus | 2. taseme (2) olulised konstruktsioonimuudatused, mida ei aktsepteerita automaatselt (3). | 1. tase (2) | 1. taseme (2) oluline konstruktsioonimuudatus, kui sertifitseerimisasutus (2) on liigitanud muudatuse „oluliseks” (1) |
| Vastavalt kahepoolsele kokkuleppele tunnustatud oluline remonditöö | Ei kohaldata
  (automaatne heakskiit) | Kriitiliste komponentide remonditööd (2) | Ei kohaldata |

2)

seletuskirja punkt 9 asendatakse järgmisega:

„(9)

I osa tabelites 3 ja 4 tähendavad „lihtne”, „standard” ja „keerukas” järgmist:

Lihtne

Standard

Keerukas

EASA tüübisertifikaadi lisa

EASA olulised konstruktsioonimuudatused

EASA olulised remonditööd

Ainult üldkasutatavatel ja hästitõendatud meetoditel põhinevad tüübisertifikaadi lisad, olulised konstruktsioonimuudatused või remonditööd, mille kohta taotluse esitamisel saab esitada täielikud andmed (kirjeldus, vastavust näitav kontroll-leht, vastavust tõendavad dokumendid) ning mille osas taotleja on tõendatult kogenud ja mida võib hinnata projekti sertifitseerimise eest vastutav juhataja ise või mille hindamiseks on vaja konkreetse eriala spetsialisti piiratud ulatuses abi

Kõik muud tüübisertifikaadi lisad, konstruktsioonimuudatused või remonditööd

Oluline (1) tüübisertifikaadi lisa muudatus või olulised konstruktsioonimuudatused.

Vastavalt kahepoolsele kokkuleppele tunnustatud tüübisertifikaadi lisa

Põhiline (Basic) (2)

Mitte põhiline (Non-basic) (2)

Mitte põhiline tüübisertifikaadi lisa (2) kui sertifitseerimisasutus (2) on liigitanud muudatuse „oluliseks” (1)

Vastavalt kahepoolsele kokkuleppele tunnustatud oluline konstruktsioonimuudatus

2. taseme (2) olulised konstruktsioonimuudatused, mida ei aktsepteerita automaatselt (3).

1. tase (2)

1. taseme (2) oluline konstruktsioonimuudatus, kui sertifitseerimisasutus (2) on liigitanud muudatuse „oluliseks” (1)

Vastavalt kahepoolsele kokkuleppele tunnustatud oluline remonditöö

Ei kohaldata

(automaatne heakskiit)

Kriitiliste komponentide remonditööd (2)

Ei kohaldata

| 3) | I osa tabelid 1–6 asendatakse järgmistega:
  „Tabel 1:   Tüübisertifikaadid ja piiratud tüübisertifikaadid (vt määruse (EÜ) nr 1702/2003 (4) lisa alajagu B ja alajagu O))






  (eurodes) |
| --- | --- |
| | Kindlaksmääratud lõiv |
| Jäigatiivalised õhusõidukid |
| Üle 150 000 kg | 2 600 000 |
| Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg | 1 330 000 |
| Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg | 1 060 000 |
| Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg | 410 000 |
| Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg | 227 000 |
| Kuni 2 000 kg | 12 000 |
| Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid | 6 000 |
| Tiivikõhusõidukid |
| Suured | 525 000 |
| Keskmised | 265 000 |
| Väikesed | 20 000 |
| Muud |
| Õhupallid | 6 000 |
| Jõuseade |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW | 365 000 |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW | 185 000 |
| Mitteturbiinmootorid | 30 000 |
| Mitteturbiinmootorid CS 22 H, CS VLR App. | 15 000 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg | 10 250 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg | 2 925 |
| Osad |
| Väärtus üle 20 000 euro | 2 000 |
| Väärtus 2 000–20 000 eurot | 1 000 |
| Väärtus alla 2 000 euro | 500 |

3)

I osa tabelid 1–6 asendatakse järgmistega:

„Tabel 1:   Tüübisertifikaadid ja piiratud tüübisertifikaadid (vt määruse (EÜ) nr 1702/2003 (4) lisa alajagu B ja alajagu O))

(eurodes)

Kindlaksmääratud lõiv

Jäigatiivalised õhusõidukid

Üle 150 000 kg

2 600 000

Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg

1 330 000

Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg

1 060 000

Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg

410 000

Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg

227 000

Kuni 2 000 kg

12 000

Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid

6 000

Tiivikõhusõidukid

Suured

525 000

Keskmised

265 000

Väikesed

20 000

Muud

Õhupallid

6 000

Jõuseade

Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW

365 000

Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW

185 000

Mitteturbiinmootorid

30 000

Mitteturbiinmootorid CS 22 H, CS VLR App.

15 000

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg

10 250

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg

2 925

Osad

Väärtus üle 20 000 euro

2 000

Väärtus 2 000–20 000 eurot

1 000

Väärtus alla 2 000 euro

500

Tabel 2:   Versioonid tüübisertifikaatide ja piiratud tüübisertifikaatide juurde

| (eurodes) |
| --- |
| | Kindlaksmääratud lõiv (5) |
| Jäigatiivalised õhusõidukid |
| Üle 150 000 kg | 1 000 000 |
| Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg | 500 000 |
| Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg | 400 000 |
| Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg | 160 000 |
| Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg | 80 000 |
| Kuni 2 000 kg | 2 800 |
| Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid | 2 400 |
| Tiivikõhusõidukid |
| Suured | 200 000 |
| Keskmised | 100 000 |
| Väikesed | 6 000 |
| Muud |
| Õhupallid | 2 400 |
| Jõuseade |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW | 100 000 |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW | 50 000 |
| Mitteturbiinmootorid | 10 000 |
| Mitteturbiinmootorid CS 22 H, CS VLR App. B | 5 000 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg | 2 500 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg | 770 |
| Osad |
| Väärtus üle 20 000 euro | 1 000 |
| Väärtus 2 000–20 000 eurot | 600 |
| Väärtus alla 2 000 euro | 350 |

(eurodes)

Kindlaksmääratud lõiv (5)

Jäigatiivalised õhusõidukid

Üle 150 000 kg

1 000 000

Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg

500 000

Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg

400 000

Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg

160 000

Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg

80 000

Kuni 2 000 kg

2 800

Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid

2 400

Tiivikõhusõidukid

Suured

200 000

Keskmised

100 000

Väikesed

6 000

Muud

Õhupallid

2 400

Jõuseade

Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW

100 000

Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW

50 000

Mitteturbiinmootorid

10 000

Mitteturbiinmootorid CS 22 H, CS VLR App. B

5 000

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg

2 500

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg

770

Osad

Väärtus üle 20 000 euro

1 000

Väärtus 2 000–20 000 eurot

600

Väärtus alla 2 000 euro

350

Tabel 3:   Tüübisertifikaadi lisa (vt määruse (EÜ) nr 1702/2003 lisa alajagu E)

| (eurodes) |
| --- |
| | Kindlaksmääratud lõiv (6) |
| Keerukas | Standard | Lihtne |
| Jäigatiivalised õhusõidukid |
| Üle 150 000 kg | 25 000 | 6 000 | 3 000 |
| Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg | 13 000 | 5 000 | 2 500 |
| Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg | 8 500 | 3 750 | 1 875 |
| Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg | 5 500 | 2 500 | 1 250 |
| Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg | 3 800 | 1 750 | 875 |
| Kuni 2 000 kg | 1 600 | 1 000 | 500 |
| Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid | 250 | 250 | 250 |
| Tiivikõhusõidukid |
| Suured | 11 000 | 4 000 | 2 000 |
| Keskmised | 5 000 | 2 000 | 1 000 |
| Väikesed | 900 | 400 | 250 |
| Muud |
| Õhupallid | 800 | 400 | 250 |
| Jõuseade |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW | 12 000 | 5 000 | 2 500 |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW | 5 800 | 2 500 | 1 250 |
| Mitteturbiinmootorid | 2 800 | 1 250 | 625 |
| Mitteturbiinmootorid CS 22 H, CS VLR App. B | 1 400 | 625 | 300 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg | 2 000 | 1 000 | 500 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg | 1 500 | 750 | 375 |

(eurodes)

Kindlaksmääratud lõiv (6)

Keerukas

Standard

Lihtne

Jäigatiivalised õhusõidukid

Üle 150 000 kg

25 000

6 000

3 000

Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg

13 000

5 000

2 500

Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg

8 500

3 750

1 875

Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg

5 500

2 500

1 250

Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg

3 800

1 750

875

Kuni 2 000 kg

1 600

1 000

500

Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid

250

250

250

Tiivikõhusõidukid

Suured

11 000

4 000

2 000

Keskmised

5 000

2 000

1 000

Väikesed

900

400

250

Muud

Õhupallid

800

400

250

Jõuseade

Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW

12 000

5 000

2 500

Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW

5 800

2 500

1 250

Mitteturbiinmootorid

2 800

1 250

625

Mitteturbiinmootorid CS 22 H, CS VLR App. B

1 400

625

300

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg

2 000

1 000

500

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg

1 500

750

375

Tabel 4:   Kindlaksmääratud suurusega lõiv

| (eurodes) |
| --- |
| | Kindlaksmääratud suurusega lõiv (7)
   (8) |
| Keerukas | Standard | Lihtne |
| Jäigatiivalised õhusõidukid |
| Üle 150 000 kg | 20 000 | 6 000 | 3 000 |
| Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg | 9 000 | 4 000 | 2 000 |
| Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg | 6 500 | 3 000 | 1 500 |
| Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg | 4 500 | 2 000 | 1 000 |
| Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg | 3 000 | 1 400 | 700 |
| Kuni 2 000 kg | 1 100 | 500 | 250 |
| Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid | 250 | 250 | 250 |
| Tiivikõhusõidukid |
| Suured | 10 000 | 4 000 | 2 000 |
| Keskmised | 4 500 | 2 000 | 1 000 |
| Väikesed | 850 | 400 | 250 |
| Muud |
| Õhupallid | 850 | 400 | 250 |
| Jõuseade |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW | 5 000 | 2 000 | 1 000 |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW | 2 500 | 1 000 | 500 |
| Mitteturbiinmootorid | 1 300 | 600 | 300 |
| Mitteturbiinmootorid CS 22 H, CS VLR App. B | 600 | 300 | 250 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg | 250 | 250 | 250 |
| PPropellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg | 250 | 250 | 250 |

(eurodes)

Kindlaksmääratud suurusega lõiv (7)
   (8)

Keerukas

Standard

Lihtne

Jäigatiivalised õhusõidukid

Üle 150 000 kg

20 000

6 000

3 000

Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg

9 000

4 000

2 000

Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg

6 500

3 000

1 500

Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg

4 500

2 000

1 000

Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg

3 000

1 400

700

Kuni 2 000 kg

1 100

500

250

Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid

250

250

250

Tiivikõhusõidukid

Suured

10 000

4 000

2 000

Keskmised

4 500

2 000

1 000

Väikesed

850

400

250

Muud

Õhupallid

850

400

250

Jõuseade

Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW

5 000

2 000

1 000

Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW

2 500

1 000

500

Mitteturbiinmootorid

1 300

600

300

Mitteturbiinmootorid CS 22 H, CS VLR App. B

600

300

250

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg

250

250

250

PPropellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) kuni 5 700 kg

250

250

250

Tabel 5:   Väheolulised muudatused ja väheolulised remonditööd (vt määruse (EÜ) nr 1702/2003 lisa alajaod D ja M)

| (eurodes) |
| --- |
| | Kindlaksmääratud suurusega lõiv (9)
   (10) |
| Jäigatiivalised õhusõidukid |
| Üle 150 000 kg | 500 |
| Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg | 500 |
| Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg | 500 |
| Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg | 500 |
| Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg | 250 |
| Kuni 2 000 kg | 250 |
| Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid | 250 |
| Tiivikõhusõidukid |
| Suured | 500 |
| Keskmised | 500 |
| Väikesed | 250 |
| Muud |
| Õhupallid | 250 |
| Jõuseade |
| Turbiinmootorid | 500 |
| Mitteturbiinmootorid | 250 |
| Propellerid | 250 |

(eurodes)

Kindlaksmääratud suurusega lõiv (9)
   (10)

Jäigatiivalised õhusõidukid

Üle 150 000 kg

500

Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg

500

Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg

500

Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg

500

Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg

250

Kuni 2 000 kg

250

Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid

250

Tiivikõhusõidukid

Suured

500

Keskmised

500

Väikesed

250

Muud

Õhupallid

250

Jõuseade

Turbiinmootorid

500

Mitteturbiinmootorid

250

Propellerid

250

Tabel 6:   Aastane lõiv EASA tüübisertifikaadi, piiratud tüübisertifikaadi või määruse (EÜ) nr 1592/2002 kohaselt tunnustatud muu sertifikaadi omanikele

| (eurodes) |
| --- |
| | Kindlaksmääratud suurusega lõiv (11)
   (12)
   (13) |
| | ELi projekt | Kolmanda riigi projekt |
| Jäigatiivalised õhusõidukid |
| Üle 150 000 kg | 270 000 | 90 000 |
| Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg | 150 000 | 50 000 |
| Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg | 80 000 | 27 000 |
| Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg | 17 000 | 5 700 |
| Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg | 4 000 | 1 400 |
| Kuni 2 000 kg | 2 000 | 670 |
| Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid | 900 | 300 |
| Tiivikõhusõidukid |
| Suured | 65 000 | 21 700 |
| Keskmised | 30 000 | 10 000 |
| Väikesed | 3 000 | 1 000 |
| Muud |
| Õhupallid | 900 | 300 |
| Jõuseade |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW | 40 000 | 13 000 |
| Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW | 6 000 | 2 000 |
| Mitteturbiinmootorid | 1 000 | 350 |
| Mitteturbiinmootorid CS 22 H, CS VLR App. B | 500 | 250 |
| Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg | 750 | 250 |
| Osad |
| Väärtus üle 20 000 euro | 2 000 | 700 |
| Väärtus 2 000–20 000 eurot | 1 000 | 350 |
| Väärtus alla 2 000 euro | 500 | 250 |

(eurodes)

Kindlaksmääratud suurusega lõiv (11)
   (12)
   (13)

ELi projekt

Kolmanda riigi projekt

Jäigatiivalised õhusõidukid

Üle 150 000 kg

270 000

90 000

Üle 50 000 kg kuni 150 000 kg

150 000

50 000

Üle 22 000 kg kuni 50 000 kg

80 000

27 000

Üle 5 700 kg kuni 22 000 kg

17 000

5 700

Üle 2 000 kg kuni 5 700 kg

4 000

1 400

Kuni 2 000 kg

2 000

670

Väga kerged lennukid, motopurilennukid, purilennukid

900

300

Tiivikõhusõidukid

Suured

65 000

21 700

Keskmised

30 000

10 000

Väikesed

3 000

1 000

Muud

Õhupallid

900

300

Jõuseade

Turbiinmootorid, mille stardijõud on üle 25 KN või stardivõimsus üle 2 000 kW

40 000

13 000

Turbiinmootorid, mille stardijõud on kuni 25 KN või stardivõimsus kuni 2 000 kW

6 000

2 000

Mitteturbiinmootorid

1 000

350

Mitteturbiinmootorid CS 22 H, CS VLR App. B

500

250

Propellerid kasutamiseks õhusõidukitel maksimaalse stardikaaluga (MTOW) üle 5 700 kg

750

250

Osad

Väärtus üle 20 000 euro

2 000

700

Väärtus 2 000–20 000 eurot

1 000

350

Väärtus alla 2 000 euro

500

250

| 4) | II osa punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Toimingute puhul arvestatavad töötunnid:






  Projekteerimispädevuse näitamine alternatiivsete menetluste abil | Tegelik tundide arv |
| --- | --- | --- | --- |
| Tootmine tootjaorganisatsiooni sertifikaadi puudumisel | Tegelik tundide arv |
| Lennukõlblikkusdirektiivide nõuete täitmise alternatiivsed viisid | Tegelik tundide arv |
| Abi välisriikide asutustele EASA sertifikaatide tunnustamiseks | Tegelik tundide arv |
| Välisriikide asutustele osutatav tehniline abi | Tegelik tundide arv |
| Hoolduskorralduskomitee aruannete (MRB reports) tunnustamine EASA poolt | Tegelik tundide arv |
| Sertifikaatide ülekandmine | Tegelik tundide arv |
| Lennuloa lennutingimuste heakskiitmine | 3 tundi |
| Dokumentide uuesti välja andmise haldustoiming | 1 tund |
| CS 25 õhusõiduki lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat (E-CoA) | 6 tundi |
| Muude õhusõidukite lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat (E-CoA) | 2 tundi” |

4)

II osa punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Toimingute puhul arvestatavad töötunnid:

Projekteerimispädevuse näitamine alternatiivsete menetluste abil

Tegelik tundide arv

Tootmine tootjaorganisatsiooni sertifikaadi puudumisel

Tegelik tundide arv

Lennukõlblikkusdirektiivide nõuete täitmise alternatiivsed viisid

Tegelik tundide arv

Abi välisriikide asutustele EASA sertifikaatide tunnustamiseks

Tegelik tundide arv

Välisriikide asutustele osutatav tehniline abi

Tegelik tundide arv

Hoolduskorralduskomitee aruannete (MRB reports) tunnustamine EASA poolt

Tegelik tundide arv

Sertifikaatide ülekandmine

Tegelik tundide arv

Lennuloa lennutingimuste heakskiitmine

3 tundi

Dokumentide uuesti välja andmise haldustoiming

1 tund

CS 25 õhusõiduki lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat (E-CoA)

6 tundi

Muude õhusõidukite lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat (E-CoA)

2 tundi”

---

(1)  „Oluline” on määratletud määruse (EÜ) nr 1702/2003 lisa jaotises 21A.101 (b).

(2)  Mõistete „põhiline”, „mitte põhiline”, „1. tase”, „2. tase”, „kriitiline komponent” ja „sertifitseerimisasutus” määratlusi vaata tunnustamise aluseks olev kahepoolne leping.

(3)  EASA automaatse heakskiidu kriteeriumid 2. taseme oluliste muudatuste aktsepteerimiseks on määratletud EASA tegevdirektori otsuses 2004/04/CF või tunnustamise aluseks olevas kahepoolses lepingus.”;

(4)  ELT L 243, 27.9.2003, lk 6.

(5)  Versioonide puhul, mis hõlmavad määruse (EÜ) nr 1702/2003 lisa alajaos B kirjeldatud tüübikonstruktsiooni olulist muudatust või olulisi muudatusi, kohaldatakse vastavalt kas tüübisertifikaadi või piiratud tüübisertifikaadi lõivu, mis on esitatud tabelis 1.

(6)  Tüübisertifikaatide lisade suhtes, mis hõlmavad määruse (EÜ) nr 1702/2003 lisa alajaos B kirjeldatud olulist muudatust või olulisi muudatusi, kohaldatakse vastavalt kas tüübisertifikaadi või piiratud tüübisertifikaadi lõivu, mis on esitatud tabelis 1.

(7)  Oluliste muudatuste suhtes, mis hõlmavad määruse (EÜ) nr 1702/2003 lisa alajaos B kirjeldatud olulist muudatust või olulisi muudatusi, kohaldatakse vastavalt kas tüübisertifikaadi või piiratud tüübisertifikaadi lõivu, mis on esitatud tabelis 1.

(8)  Abijõuseadme (APU) muudatuste ja remonditööde kinnitamise eest makstakse sama palju kui sama nimivõimsusega mootorite muudatuste ja remonditööde kinnitamise eest.

(9)  Selles tabelis esitatud lõive ei kohaldata vastavalt määruse (EÜ) nr 1702/2003 lisa (osa 21) alajao J jaotisele A.263(c)(2) projekteerimisorganisatsiooni teostatud väheoluliste muudatuste ja remonditööde suhtes

(10)  Abijõuseadme (APU) muudatuste ja remonditööde kinnitamise eest makstakse sama palju kui nagu sama nimivõimsusega mootorite muudatuste ja remonditööde kinnitamise eest.

(11)  Oma tüübisertifikaadiga õhusõidukite kaubaveoks ettenähtud versioonide suhtes kohaldatakse lõivu koefitsiendiga 0,85 sama õhusõiduki reisijateveoks ettenähtud versiooni lõivust.

(12)  Mitme tüübisertifikaadi ja/või piiratud tüübisertifikaadi omanike suhtes kohaldatakse vähendatud aastast lõivumäära teise ja kõikide järgmiste sama kategooria toodete tüübisertifikaatide või piiratud tüübisertifikaatide puhul vastavalt järgmisele tabelile:

| Sama kategooria toode | Kindlaksmääratud lõivu vähendamine |
| --- | --- |
| Esimene | 0 % |
| Teine | 10 % |
| Kolmas | 20 % |
| Neljas | 30 % |
| Viies | 40 % |
| Kuues | 50 % |
| Seitsmes | 60 % |
| Kaheksa | 70 % |
| Üheksas | 80 % |
| Kümnes | 90 % |
| Üheteistkümnes ja järgmised | 100 % |

Sama kategooria toode

Kindlaksmääratud lõivu vähendamine

Esimene

0 %

Teine

10 %

Kolmas

20 %

Neljas

30 %

Viies

40 %

Kuues

50 %

Seitsmes

60 %

Kaheksa

70 %

Üheksas

80 %

Kümnes

90 %

Üheteistkümnes ja järgmised

100 %

(13)  Õhusõidukite puhul, mida on kogu maailmas registreeritud alla 50 eksemplari, makstakse jätkuva lennukõlblikkusega seotud toimingute eest tunnitöö alusel lisa II osas esitatud tasumäärade kohaselt kuni asjaomase õhusõiduki tootekategooria eest makstavate lõivude määrani. Toodete, osade ja seadmete puhul, mis ei ole õhusõidukid, arvestatakse õhusõidukite arvu, millele kõnealune toode, osa või seade on paigaldatud.”;

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ÜHISELT VASTU VÕETUD OTSUSED

| 30.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 350/56 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 350/56

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1357/2008/EÜ,

16. detsember 2008,

millega muudetakse otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 149 lõiget 4 ja artikli 150 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1720/2006/EÜ (3) on loodud ajavahemikuks 2007–2013 tegevusprogramm elukestva õppe alal. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsusega nr 1720/2006/EÜ (3) on loodud ajavahemikuks 2007–2013 tegevusprogramm elukestva õppe alal.

| (2) | Otsuse nr 1720/2006/EÜ artikli 9 lõikega 2 on ette nähtud, et programmi rakendamiseks vajalikud muud meetmed, mida ei ole nimetatud lõikes 1, võetakse vastu kõnealuse otsuse artikli 10 lõikes 3 osutatud nõuandemenetluse korras, mis on kehtestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (4) |
| --- | --- |

(2)

Otsuse nr 1720/2006/EÜ artikli 9 lõikega 2 on ette nähtud, et programmi rakendamiseks vajalikud muud meetmed, mida ei ole nimetatud lõikes 1, võetakse vastu kõnealuse otsuse artikli 10 lõikes 3 osutatud nõuandemenetluse korras, mis on kehtestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (4)

| (3) | Otsuse nr 1720/2006/EÜ selline sõnastus tähendab, et valikotsuste puhul, millele selle otsuse artikli 9 lõikes 1 ei osutata, kohaldatakse nõuandemenetlust ja Euroopa Parlamendi kontrolliõigust. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse nr 1720/2006/EÜ selline sõnastus tähendab, et valikotsuste puhul, millele selle otsuse artikli 9 lõikes 1 ei osutata, kohaldatakse nõuandemenetlust ja Euroopa Parlamendi kontrolliõigust.

| (4) | Kõnealuste menetlusnõuete järgimine pikendab taotlejatele toetuste eraldamist 2–3 kuu võrra. Menetlusnõuded põhjustavad arvukalt viivitusi taotlejatele, panevad programmi haldamiseks loodud struktuuridele ebaproportsionaalselt suure koormuse, kuid ei loo toetuse olemust silmas pidades mingit lisaväärtust. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuste menetlusnõuete järgimine pikendab taotlejatele toetuste eraldamist 2–3 kuu võrra. Menetlusnõuded põhjustavad arvukalt viivitusi taotlejatele, panevad programmi haldamiseks loodud struktuuridele ebaproportsionaalselt suure koormuse, kuid ei loo toetuse olemust silmas pidades mingit lisaväärtust.

| (5) | Nõuandemenetlus on vaja asendada komisjoni kohustusega teavitada Euroopa Parlamenti ja liikmesriike viivitamata otsuse nr 1720/2006/EÜ rakendamiseks ilma komitee abita võetud kõikidest meetmetest, et valikuotsuseid saaks kiiremini ja tõhusamalt rakendada, |
| --- | --- |

(5)

Nõuandemenetlus on vaja asendada komisjoni kohustusega teavitada Euroopa Parlamenti ja liikmesriike viivitamata otsuse nr 1720/2006/EÜ rakendamiseks ilma komitee abita võetud kõikidest meetmetest, et valikuotsuseid saaks kiiremini ja tõhusamalt rakendada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust nr 1720/2006/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon teavitab artiklis 10 osutatud komiteed ja Euroopa Parlamenti kõigist muudest valikuotsustest, mille ta on käesoleva otsuse rakendamiseks teinud, kahe tööpäeva jooksul pärast kõnealuste otsuste vastuvõtmist. Selle teabe hulka kuuluvad saadud taotluste kirjeldused ja analüüs, hindamis- ja valikumenetluse kirjeldus ning nii toetuse andmiseks esitatud projektide kui ka tagasilükatud projektide nimekirjad.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon teavitab artiklis 10 osutatud komiteed ja Euroopa Parlamenti kõigist muudest valikuotsustest, mille ta on käesoleva otsuse rakendamiseks teinud, kahe tööpäeva jooksul pärast kõnealuste otsuste vastuvõtmist. Selle teabe hulka kuuluvad saadud taotluste kirjeldused ja analüüs, hindamis- ja valikumenetluse kirjeldus ning nii toetuse andmiseks esitatud projektide kui ka tagasilükatud projektide nimekirjad.”

| 2) | Artikli 10 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikli 10 lõige 3 jäetakse välja.

Artikkel 2

Hiljemalt 30. juuniks 2010 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse mõju kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 16. detsember 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  ELT C 224, 30.8.2008, lk 115.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. novembri 2008. aasta otsus.

2

(3)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

3

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

4

---

| 30.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 350/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 350/58

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 1358/2008/EÜ,

16. detsember 2008,

millega muudetakse otsust nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kodanike Euroopa”, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 151 ja 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1904/2006/EÜ (2) on loodud ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kodanike Euroopa”. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1904/2006/EÜ (2) on loodud ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kodanike Euroopa”.

| (2) | Otsuse nr 1904/2006/EÜ artikli 8 lõikega 3 on ette nähtud, et lõikes 2 loetlemata programmi rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu kõnealuse otsuse artikli 9 lõikes 3 osutatud nõuandemenetluse korras, mis on kehtestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (3) |
| --- | --- |

(2)

Otsuse nr 1904/2006/EÜ artikli 8 lõikega 3 on ette nähtud, et lõikes 2 loetlemata programmi rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu kõnealuse otsuse artikli 9 lõikes 3 osutatud nõuandemenetluse korras, mis on kehtestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (3)

| (3) | Otsuse nr 1904/2006/EÜ selline sõnastus tähendab, et valikuotsuste puhul, millele selle otsuse artikli 8 lõikes 2 ei osutata, kohaldatakse nõuandemenetlust ja Euroopa Parlamendi kontrolliõigust. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse nr 1904/2006/EÜ selline sõnastus tähendab, et valikuotsuste puhul, millele selle otsuse artikli 8 lõikes 2 ei osutata, kohaldatakse nõuandemenetlust ja Euroopa Parlamendi kontrolliõigust.

| (4) | Samal ajal on valikuotsused enamasti seotud väikeste toetussummadega ega eelda poliitiliselt tundlike otsuste tegemist. |
| --- | --- |

(4)

Samal ajal on valikuotsused enamasti seotud väikeste toetussummadega ega eelda poliitiliselt tundlike otsuste tegemist.

| (5) | Kõnealuste menetlusnõuete järgimine pikendab taotlejatele toetuste eraldamist 2–3 kuu võrra. Menetlusnõuded põhjustavad arvukalt viivitusi taotlejatele, panevad programmi haldamiseks loodud struktuuridele ebaproportsionaalselt suure koormuse, kuid ei loo toetuse olemust silmas pidades mingit lisaväärtust. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste menetlusnõuete järgimine pikendab taotlejatele toetuste eraldamist 2–3 kuu võrra. Menetlusnõuded põhjustavad arvukalt viivitusi taotlejatele, panevad programmi haldamiseks loodud struktuuridele ebaproportsionaalselt suure koormuse, kuid ei loo toetuse olemust silmas pidades mingit lisaväärtust.

| (6) | Nõuandemenetlus on vaja asendada komisjoni kohustusega teavitada Euroopa Parlamenti ja liikmesriike viivitamata otsuse nr 1904/2006/EÜ rakendamiseks ilma komitee abita võetud kõikidest meetmetest, et valikuotsuseid saaks kiiremini ja tõhusamalt rakendada, |
| --- | --- |

(6)

Nõuandemenetlus on vaja asendada komisjoni kohustusega teavitada Euroopa Parlamenti ja liikmesriike viivitamata otsuse nr 1904/2006/EÜ rakendamiseks ilma komitee abita võetud kõikidest meetmetest, et valikuotsuseid saaks kiiremini ja tõhusamalt rakendada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust nr 1904/2006/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon teavitab artiklis 9 osutatud komiteed ja Euroopa Parlamenti kõigist muudest valikuotsustest, mille ta on käesoleva otsuse rakendamiseks teinud, kahe tööpäeva jooksul pärast kõnealuste otsuste vastuvõtmist. Selle teabe hulka kuuluvad saadud taotluste kirjeldused ja analüüs, hindamis- ja valikumenetluse kirjeldus ning nii toetuse andmiseks esitatud projektide kui ka tagasilükatud projektide nimekirjad.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon teavitab artiklis 9 osutatud komiteed ja Euroopa Parlamenti kõigist muudest valikuotsustest, mille ta on käesoleva otsuse rakendamiseks teinud, kahe tööpäeva jooksul pärast kõnealuste otsuste vastuvõtmist. Selle teabe hulka kuuluvad saadud taotluste kirjeldused ja analüüs, hindamis- ja valikumenetluse kirjeldus ning nii toetuse andmiseks esitatud projektide kui ka tagasilükatud projektide nimekirjad.”

| 2) | Artikli 9 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikli 9 lõige 3 jäetakse välja.

Artikkel 2

Hiljemalt 30. juuniks 2010 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva otsuse mõju kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 16. detsember 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

B. LE MAIRE

---

(1)  Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. novembri 2008. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 32.

2

(3)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

3

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 30.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 350/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 350/60

---

NÕUKOGU RAAMOTSUS 2008/977/JSK,

27. november 2008,

kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 30, 31 ja artikli 34 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on oma eesmärgiks seadnud säilitada ja arendada liitu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alana, mille piires tuleb tagada kõrgetasemeline kaitse liikmesriikide ühismeetmetega kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on oma eesmärgiks seadnud säilitada ja arendada liitu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alana, mille piires tuleb tagada kõrgetasemeline kaitse liikmesriikide ühismeetmetega kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas.

| (2) | Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punkti b ja artikli 31 lõike 1 punkti a kohaselt hõlmavad ühismeetmed kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas asjakohaste andmete töötlemist, järgides seejuures asjakohaseid isikuandmete kaitsmisega seotud sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu lepingu artikli 30 lõike 1 punkti b ja artikli 31 lõike 1 punkti a kohaselt hõlmavad ühismeetmed kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö valdkonnas asjakohaste andmete töötlemist, järgides seejuures asjakohaseid isikuandmete kaitsmisega seotud sätteid.

| (3) | Euroopa Liidu lepingu VI jaotise reguleerimisalasse kuuluvad õigusaktid peaksid edendama kriminaalasjades tehtavat politsei- ja õigusalast koostööd tõhususe, samuti selle õiguspärasuse ja põhiõigustele vastavuse seisukohast, arvestades eelkõige õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise käigus töödeldavate isikuandmete töötlemist ja kaitset käsitlevad ühtsed standardid võivad kaasa aidata mõlema eesmärgi saavutamisele. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepingu VI jaotise reguleerimisalasse kuuluvad õigusaktid peaksid edendama kriminaalasjades tehtavat politsei- ja õigusalast koostööd tõhususe, samuti selle õiguspärasuse ja põhiõigustele vastavuse seisukohast, arvestades eelkõige õigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. Kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise käigus töödeldavate isikuandmete töötlemist ja kaitset käsitlevad ühtsed standardid võivad kaasa aidata mõlema eesmärgi saavutamisele.

| (4) | 4. novembril 2004. aastal Euroopa Ülemkogul vastu võetud vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamist Euroopa Liidus käsitlevas Haagi programmis rõhutatakse õiguskaitsealase teabe piiriüleseks vahetuseks uue lähenemisviisi vajadust, mille puhul järgitakse andmekaitse kõiki olulisi tingimusi. Programmis kutsutakse komisjoni üles esitama asjaomased ettepanekud hiljemalt 2005. aasta lõpuks. See kajastus ka nõukogu ja komisjoni tegevuskavas vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamist Euroopa Liidus käsitleva Haagi programmi rakendamise kohta. (2) |
| --- | --- |

(4)

4. novembril 2004. aastal Euroopa Ülemkogul vastu võetud vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamist Euroopa Liidus käsitlevas Haagi programmis rõhutatakse õiguskaitsealase teabe piiriüleseks vahetuseks uue lähenemisviisi vajadust, mille puhul järgitakse andmekaitse kõiki olulisi tingimusi. Programmis kutsutakse komisjoni üles esitama asjaomased ettepanekud hiljemalt 2005. aasta lõpuks. See kajastus ka nõukogu ja komisjoni tegevuskavas vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamist Euroopa Liidus käsitleva Haagi programmi rakendamise kohta. (2)

| (5) | Haagi programmis sätestatud teabe kättesaadavuse põhimõtte kohaselt peaksid isikuandmete vahetamist kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö käigus toetama selged eeskirjad, mis tugevdavad pädevate asutuste vahelist vastastikust usaldust ja tagavad asjaomase teabe kaitse viisil, mis välistab mis tahes diskrimineerimise sellises liikmesriikide vahelises koostöös ja tagab samal ajal isikute põhiõiguste austamise. Olemasolevatest Euroopa tasandi õigusaktidest ei piisa; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (3) ei ole kohaldatav isikuandmete töötlemise suhtes sellise tegevuse käigus, mis ei kuulu ühenduse õiguse reguleerimisalasse, näiteks Euroopa Liidu lepingu VI jaotises osutatud tegevus, ega ole mitte mingil juhul kohaldatav sellise töötlemise suhtes, mis on seotud avaliku korra, riigikaitse, riigi julgeoleku või riigi toimingutega kriminaalõiguse valdkonnas. |
| --- | --- |

(5)

Haagi programmis sätestatud teabe kättesaadavuse põhimõtte kohaselt peaksid isikuandmete vahetamist kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö käigus toetama selged eeskirjad, mis tugevdavad pädevate asutuste vahelist vastastikust usaldust ja tagavad asjaomase teabe kaitse viisil, mis välistab mis tahes diskrimineerimise sellises liikmesriikide vahelises koostöös ja tagab samal ajal isikute põhiõiguste austamise. Olemasolevatest Euroopa tasandi õigusaktidest ei piisa; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (3) ei ole kohaldatav isikuandmete töötlemise suhtes sellise tegevuse käigus, mis ei kuulu ühenduse õiguse reguleerimisalasse, näiteks Euroopa Liidu lepingu VI jaotises osutatud tegevus, ega ole mitte mingil juhul kohaldatav sellise töötlemise suhtes, mis on seotud avaliku korra, riigikaitse, riigi julgeoleku või riigi toimingutega kriminaalõiguse valdkonnas.

| (6) | Raamotsust kohaldatakse üksnes andmete suhtes, mida kogutakse või töödeldakse pädevate asutuste poolt kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil. Raamotsusega tuleks jätta liikmesriikidele õigus määrata riiklikul tasandil täpsemalt, milliseid muid eesmärke peetakse kokkusobimatuks eesmärgiga, milleks isikuandmeid esialgselt koguti. Üldiselt tohiks pidada isikuandmete täiendavat töötlemist ajaloo, statistika või teadusega seotud eesmärkidel töötlemise esialgse eesmärgiga vastuolus olevaks. |
| --- | --- |

(6)

Raamotsust kohaldatakse üksnes andmete suhtes, mida kogutakse või töödeldakse pädevate asutuste poolt kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil. Raamotsusega tuleks jätta liikmesriikidele õigus määrata riiklikul tasandil täpsemalt, milliseid muid eesmärke peetakse kokkusobimatuks eesmärgiga, milleks isikuandmeid esialgselt koguti. Üldiselt tohiks pidada isikuandmete täiendavat töötlemist ajaloo, statistika või teadusega seotud eesmärkidel töötlemise esialgse eesmärgiga vastuolus olevaks.

| (7) | Käesoleva raamotsuse reguleerimisala on piiratud liikmesriikide vahel edastatud või kättesaadavaks tehtud isikuandmete töötlemisega. Sellest piirangust ei tohiks tuletada järeldusi liidu pädevuse suhtes võtta vastu õigusakte isikuandmete kogumise ja töötlemise kohta siseriiklikul tasandil või otstarbekuse kohta seda liidus tulevikus teha. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva raamotsuse reguleerimisala on piiratud liikmesriikide vahel edastatud või kättesaadavaks tehtud isikuandmete töötlemisega. Sellest piirangust ei tohiks tuletada järeldusi liidu pädevuse suhtes võtta vastu õigusakte isikuandmete kogumise ja töötlemise kohta siseriiklikul tasandil või otstarbekuse kohta seda liidus tulevikus teha.

| (8) | Et hõlbustada andmevahetust liidus, kavatsevad liikmesriigid tagada, et siseriikliku andmetöötluse andmekaitsestandardid on vastavuses käesolevas raamotsuses sätestatutega. Siseriikliku andmetöötluse osas ei takistata käesoleva raamotsusega liikmesriike kehtestamast selliseid kaitsemeetmeid, mis on rangemad käesolevas raamotsuses isikuandmete kaitseks kehtestatud kaitsemeetmetest. |
| --- | --- |

(8)

Et hõlbustada andmevahetust liidus, kavatsevad liikmesriigid tagada, et siseriikliku andmetöötluse andmekaitsestandardid on vastavuses käesolevas raamotsuses sätestatutega. Siseriikliku andmetöötluse osas ei takistata käesoleva raamotsusega liikmesriike kehtestamast selliseid kaitsemeetmeid, mis on rangemad käesolevas raamotsuses isikuandmete kaitseks kehtestatud kaitsemeetmetest.

| (9) | Käesolevat raamotsust ei peaks kohaldama isikuandmete suhtes, mille liikmesriik on saanud käesoleva raamotsuse kohaldamisel ning mis pärinevad samast liikmesriigist. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevat raamotsust ei peaks kohaldama isikuandmete suhtes, mille liikmesriik on saanud käesoleva raamotsuse kohaldamisel ning mis pärinevad samast liikmesriigist.

| (10) | Liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise tulemusena ei tohiks langeda liikmesriikide andmekaitse tase, vaid sellega tuleks tagada kõrgetasemeline kaitse Euroopa Liidu tasandil. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise tulemusena ei tohiks langeda liikmesriikide andmekaitse tase, vaid sellega tuleks tagada kõrgetasemeline kaitse Euroopa Liidu tasandil.

| (11) | Politsei- ja õigusalase tegevuse raames tuleb määratleda andmekaitse eesmärgid ning kehtestada isikuandmete töötlemise seaduslikkust reguleerivad eeskirjad, mis tagaksid mis tahes vahetatava teabe seadusliku töötlemise kooskõlas andmete kvaliteedi põhimõtetega. Samas ei tohiks need eeskirjad mingil viisil takistada politsei-, tolli- ja õigusasutuste ning muude pädevate asutuste õiguslikku tegevust. |
| --- | --- |

(11)

Politsei- ja õigusalase tegevuse raames tuleb määratleda andmekaitse eesmärgid ning kehtestada isikuandmete töötlemise seaduslikkust reguleerivad eeskirjad, mis tagaksid mis tahes vahetatava teabe seadusliku töötlemise kooskõlas andmete kvaliteedi põhimõtetega. Samas ei tohiks need eeskirjad mingil viisil takistada politsei-, tolli- ja õigusasutuste ning muude pädevate asutuste õiguslikku tegevust.

| (12) | Võttes arvesse asjaomase töötlemise laadi ja eesmärki, tuleb kohaldada andmete täpsuse põhimõtet. Näiteks eelkõige kohtumenetluses põhinevad andmed isikute subjektiivsel ettekujutusel toimunust ning mõningatel juhtudel ei ole neid võimalik tõendada. Seetõttu ei saa täpsuse nõue puudutada tunnistuse täpsust, vaid üksnes tõsiasja, et konkreetne tunnistus on antud. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse asjaomase töötlemise laadi ja eesmärki, tuleb kohaldada andmete täpsuse põhimõtet. Näiteks eelkõige kohtumenetluses põhinevad andmed isikute subjektiivsel ettekujutusel toimunust ning mõningatel juhtudel ei ole neid võimalik tõendada. Seetõttu ei saa täpsuse nõue puudutada tunnistuse täpsust, vaid üksnes tõsiasja, et konkreetne tunnistus on antud.

| (13) | Arhiveerimine eraldi andmekogumis peaks olema lubatud üksnes siis, kui andmeid enam ei vajata ega kasutata kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks. Arhiveerimine eraldi andmekogumis peaks olema lubatud samuti siis, kui arhiveeritud andmeid säilitatakse andmebaasis koos teiste andmetega selliselt, et neid ei saa enam kasutada kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks. Arhiveerimisperioodi kestus peaks sõltuma arhiveerimise otstarbest ning andmesubjektide õigustatud huvidest. Ajaloolisel eesmärgil arhiveerimise korral võib näha ette väga pika arhiveerimisperioodi. |
| --- | --- |

(13)

Arhiveerimine eraldi andmekogumis peaks olema lubatud üksnes siis, kui andmeid enam ei vajata ega kasutata kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks. Arhiveerimine eraldi andmekogumis peaks olema lubatud samuti siis, kui arhiveeritud andmeid säilitatakse andmebaasis koos teiste andmetega selliselt, et neid ei saa enam kasutada kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks. Arhiveerimisperioodi kestus peaks sõltuma arhiveerimise otstarbest ning andmesubjektide õigustatud huvidest. Ajaloolisel eesmärgil arhiveerimise korral võib näha ette väga pika arhiveerimisperioodi.

| (14) | Andmed võib samuti kustutada andmekandja hävitamise teel. |
| --- | --- |

(14)

Andmed võib samuti kustutada andmekandja hävitamise teel.

| (15) | Teisele liikmesriigile edastatud või kättesaadavaks tehtud ning kohtulaadsete asutuste poolt (st asutused, kellel on pädevus teha õiguslikult siduvaid otsuseid) täiendavalt töödeldud ebatäpsed, mittetäielikud või aegunud andmed parandatakse, kustutatakse või blokeeritakse kooskõlas siseriikliku õigusega. |
| --- | --- |

(15)

Teisele liikmesriigile edastatud või kättesaadavaks tehtud ning kohtulaadsete asutuste poolt (st asutused, kellel on pädevus teha õiguslikult siduvaid otsuseid) täiendavalt töödeldud ebatäpsed, mittetäielikud või aegunud andmed parandatakse, kustutatakse või blokeeritakse kooskõlas siseriikliku õigusega.

| (16) | Üksikisikute isikuandmete kõrgetasemelise kaitse tagamine nõuab üldsätete olemasolu, mis määraksid kindlaks teise liikmesriigi pädevas asutuses töödeldavate andmete seaduslikkuse ja kvaliteedinõuded. |
| --- | --- |

(16)

Üksikisikute isikuandmete kõrgetasemelise kaitse tagamine nõuab üldsätete olemasolu, mis määraksid kindlaks teise liikmesriigi pädevas asutuses töödeldavate andmete seaduslikkuse ja kvaliteedinõuded.

| (17) | Euroopa tasandil tuleks sätestada millistel tingimustel peaks liikmesriigi pädeval asutusel olema lubatud liikmesriigi asutusele ja eraisikule edastada ja kättesaadavaks teha teiselt liikmesriigilt saadud isikuandmeid. Paljudel juhtudel on õigusasutuse, politsei- või tolliasutuse poolt isikuandmete eraisikule edastamine siiski vajalik kuritegude eest vastutusele võtmiseks või avalikku korda ähvardava vahetu ja tõsise ohu vältimiseks või isikute õiguste tõsise rikkumise vältimiseks, näiteks väljastatakse pankadele ja krediidiasutustele väärtpaberite võltsimiste kohta hoiatusi või edastatakse sõidukitega seotud kuritegevuse valdkonnas isikuandmeid kindlustusseltsidele, et vältida varastatud mootorsõidukitega ebaseaduslikku kauplemist või parandada tingimusi varastatud mootorsõidukite tagasisaamiseks välismaalt. See on samaväärne politsei- või õigusasutuste ülesannete üleminekuga eraisikutele. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa tasandil tuleks sätestada millistel tingimustel peaks liikmesriigi pädeval asutusel olema lubatud liikmesriigi asutusele ja eraisikule edastada ja kättesaadavaks teha teiselt liikmesriigilt saadud isikuandmeid. Paljudel juhtudel on õigusasutuse, politsei- või tolliasutuse poolt isikuandmete eraisikule edastamine siiski vajalik kuritegude eest vastutusele võtmiseks või avalikku korda ähvardava vahetu ja tõsise ohu vältimiseks või isikute õiguste tõsise rikkumise vältimiseks, näiteks väljastatakse pankadele ja krediidiasutustele väärtpaberite võltsimiste kohta hoiatusi või edastatakse sõidukitega seotud kuritegevuse valdkonnas isikuandmeid kindlustusseltsidele, et vältida varastatud mootorsõidukitega ebaseaduslikku kauplemist või parandada tingimusi varastatud mootorsõidukite tagasisaamiseks välismaalt. See on samaväärne politsei- või õigusasutuste ülesannete üleminekuga eraisikutele.

| (18) | Käesoleva raamotsuse eeskirju, mis käsitlevad õigusasutuse, politsei- või tolliasutuse poolt isikuandmete eraisikule edastamist, ei kohaldata andmete avalikustamise suhtes eraisikule (nt kaitseadvokaatidele ja kuriteo ohvritele) kriminaalmenetluse raames. |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva raamotsuse eeskirju, mis käsitlevad õigusasutuse, politsei- või tolliasutuse poolt isikuandmete eraisikule edastamist, ei kohaldata andmete avalikustamise suhtes eraisikule (nt kaitseadvokaatidele ja kuriteo ohvritele) kriminaalmenetluse raames.

| (19) | Teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud või selle asutuse poolt kättesaadavaks tehtud isikuandmete täiendava töötlemise suhtes, eelkõige selliste andmete edastamise või kättesaadavaks tegemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa tasandil ühiseid eeskirju. |
| --- | --- |

(19)

Teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud või selle asutuse poolt kättesaadavaks tehtud isikuandmete täiendava töötlemise suhtes, eelkõige selliste andmete edastamise või kättesaadavaks tegemise suhtes tuleks kohaldada Euroopa tasandil ühiseid eeskirju.

| (20) | Kui isikuandmeid võib täiendavalt töödelda pärast nõusoleku saamist liikmesriigilt, kellelt andmed saadi, peaks igal liikmesriigil olema võimalik kindlaks määrata sellise nõusoleku andmise üksikasjad, sealhulgas andes näiteks üldise nõusoleku teabekategooriate või täiendava töötlemise kategooriate kaupa. |
| --- | --- |

(20)

Kui isikuandmeid võib täiendavalt töödelda pärast nõusoleku saamist liikmesriigilt, kellelt andmed saadi, peaks igal liikmesriigil olema võimalik kindlaks määrata sellise nõusoleku andmise üksikasjad, sealhulgas andes näiteks üldise nõusoleku teabekategooriate või täiendava töötlemise kategooriate kaupa.

| (21) | Kui isikuandmeid võib täiendavalt töödelda haldusmenetluse käigus, sisaldavad need menetlused ka tegevust, mida teostavad reguleerivad ja järelevalveasutused. |
| --- | --- |

(21)

Kui isikuandmeid võib täiendavalt töödelda haldusmenetluse käigus, sisaldavad need menetlused ka tegevust, mida teostavad reguleerivad ja järelevalveasutused.

| (22) | Politsei-, tolli-, õigusasutuste ja muude pädevate asutuste õiguspärane tegevus võib ette näha andmete saatmist kolmandate riikide ametiasutustele või rahvusvahelistele organitele, kellel on kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja kuritegude eest vastutusele võtmisega seotud kohustusi. |
| --- | --- |

(22)

Politsei-, tolli-, õigusasutuste ja muude pädevate asutuste õiguspärane tegevus võib ette näha andmete saatmist kolmandate riikide ametiasutustele või rahvusvahelistele organitele, kellel on kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja kuritegude eest vastutusele võtmisega seotud kohustusi.

| (23) | Kui liikmesriik edastab isikuandmeid kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organitele, tuleks põhimõtteliselt tagada selliste andmete nõuetekohane kaitse. |
| --- | --- |

(23)

Kui liikmesriik edastab isikuandmeid kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organitele, tuleks põhimõtteliselt tagada selliste andmete nõuetekohane kaitse.

| (24) | Kui liikmesriik edastab isikuandmeid kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organitele, peaks selline edastamine põhimõtteliselt toimuma alles pärast seda, kui riik, kust andmed saadi, on andnud nõusoleku nende edastamiseks. Igal liikmesriigil peaks olema võimalik kindlaks määrata sellise nõusoleku andmise üksikasjad, sealhulgas andes näiteks üldise nõusoleku teabekategooriate või konkreetsete kolmandate riikide kaupa. |
| --- | --- |

(24)

Kui liikmesriik edastab isikuandmeid kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organitele, peaks selline edastamine põhimõtteliselt toimuma alles pärast seda, kui riik, kust andmed saadi, on andnud nõusoleku nende edastamiseks. Igal liikmesriigil peaks olema võimalik kindlaks määrata sellise nõusoleku andmise üksikasjad, sealhulgas andes näiteks üldise nõusoleku teabekategooriate või konkreetsete kolmandate riikide kaupa.

| (25) | Kui liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku korda ähvardav oht on nii vahetu, et ei ole võimalik õigeaegselt eelnevat nõusolekut saada, peaks pädeval asutusel olema tõhusa õiguskaitsealase koostöö huvides võimalik edastada asjakohased isikuandmed asjaomasele kolmandale riigile ilma eelneva nõusolekuta. Sama kehtib olukorra puhul, kui kaalul on liikmesriigi samaväärse tähtsusega muud olulised huvid, näiteks kui liikmesriigi esmatähtsat infrastruktuuri ähvardab otsene või tõsine oht või kui liikmesriigi rahandussüsteem võib olla tõsiselt häiritud. |
| --- | --- |

(25)

Kui liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku korda ähvardav oht on nii vahetu, et ei ole võimalik õigeaegselt eelnevat nõusolekut saada, peaks pädeval asutusel olema tõhusa õiguskaitsealase koostöö huvides võimalik edastada asjakohased isikuandmed asjaomasele kolmandale riigile ilma eelneva nõusolekuta. Sama kehtib olukorra puhul, kui kaalul on liikmesriigi samaväärse tähtsusega muud olulised huvid, näiteks kui liikmesriigi esmatähtsat infrastruktuuri ähvardab otsene või tõsine oht või kui liikmesriigi rahandussüsteem võib olla tõsiselt häiritud.

| (26) | Andmesubjektide tõhusa õiguskaitse tagamiseks võib osutuda vajalikuks neid teavitada sellest, et nende andmeid töödeldakse, eelkõige juhul, kui andmete salajase kogumise meetmete tulemusel on nende õigusi tõsiselt rikutud. |
| --- | --- |

(26)

Andmesubjektide tõhusa õiguskaitse tagamiseks võib osutuda vajalikuks neid teavitada sellest, et nende andmeid töödeldakse, eelkõige juhul, kui andmete salajase kogumise meetmete tulemusel on nende õigusi tõsiselt rikutud.

| (27) | Liikmesriik peaks tagama andmesubjekti teavitamise sellest, et isikuandmeid võidakse koguda, töödelda või edastada teisele liikmesriigile või seda tehakse kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kuritegude eest mõistetud sanktsioonide täideviimise eesmärgil. Viisid, kuidas tagatakse andmesubjekti õigus olla teavitatud, tuleks kindlaks määrata siseriikliku õigusega. See võib toimuda üldisel viisil, näiteks õigusaktide alusel või töötlemistoimingute loetelu avaldamise kaudu. |
| --- | --- |

(27)

Liikmesriik peaks tagama andmesubjekti teavitamise sellest, et isikuandmeid võidakse koguda, töödelda või edastada teisele liikmesriigile või seda tehakse kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kuritegude eest mõistetud sanktsioonide täideviimise eesmärgil. Viisid, kuidas tagatakse andmesubjekti õigus olla teavitatud, tuleks kindlaks määrata siseriikliku õigusega. See võib toimuda üldisel viisil, näiteks õigusaktide alusel või töötlemistoimingute loetelu avaldamise kaudu.

| (28) | Selleks et tagada isikuandmete kaitse ja mitte ohustada eeluurimise huve, on vaja määratleda andmesubjekti õigused. |
| --- | --- |

(28)

Selleks et tagada isikuandmete kaitse ja mitte ohustada eeluurimise huve, on vaja määratleda andmesubjekti õigused.

| (29) | Mõned liikmesriigid on sätestanud andmesubjekti õiguse tutvuda teda puudutavate andmetega kriminaalasjades süsteemi kaudu, mille puhul siseriiklikul järelevalveasutusel on andmesubjekti asemel õigus piiranguteta tutvuda kõikide andmesubjektiga seonduvate andmetega, samuti on tal õigus ebatäpsed andmed parandada, kustutada või ajakohastada. Sellisel andmetega kaudse tutvumise juhul võib nende liikmesriikide õiguses olla sätestatud, et siseriiklik järelevalveasutus teavitab andmesubjekti üksnes sellest, et kõik vajalikud kontrollid on teostatud. Kõnealused liikmesriigid võivad aga samuti erijuhtudel näha ette, et andmesubjektile antakse võimalus andmetega, näiteks kohtutoimikutega, vahetult tutvuda, et saada enda kohta karistusregistri väljavõtteid või dokumente politseiasutustes toimunud enda ülekuulamiste kohta. |
| --- | --- |

(29)

Mõned liikmesriigid on sätestanud andmesubjekti õiguse tutvuda teda puudutavate andmetega kriminaalasjades süsteemi kaudu, mille puhul siseriiklikul järelevalveasutusel on andmesubjekti asemel õigus piiranguteta tutvuda kõikide andmesubjektiga seonduvate andmetega, samuti on tal õigus ebatäpsed andmed parandada, kustutada või ajakohastada. Sellisel andmetega kaudse tutvumise juhul võib nende liikmesriikide õiguses olla sätestatud, et siseriiklik järelevalveasutus teavitab andmesubjekti üksnes sellest, et kõik vajalikud kontrollid on teostatud. Kõnealused liikmesriigid võivad aga samuti erijuhtudel näha ette, et andmesubjektile antakse võimalus andmetega, näiteks kohtutoimikutega, vahetult tutvuda, et saada enda kohta karistusregistri väljavõtteid või dokumente politseiasutustes toimunud enda ülekuulamiste kohta.

| (30) | Tuleks kehtestada ühised eeskirjad, mis käsitlevad andmete töötlemise konfidentsiaalsust ja turvalisust, vastutust, andmesubjekti õiguskaitsevahendeid ja karistusi, kui pädevad asutused kasutavad andmeid ebaseaduslikult. Siiski määrab iga liikmesriik lepinguvälist kahju reguleerivate sätete laadi ja karistused, mida kohaldatakse siseriiklike andmekaitsesätete rikkumise korral. |
| --- | --- |

(30)

Tuleks kehtestada ühised eeskirjad, mis käsitlevad andmete töötlemise konfidentsiaalsust ja turvalisust, vastutust, andmesubjekti õiguskaitsevahendeid ja karistusi, kui pädevad asutused kasutavad andmeid ebaseaduslikult. Siiski määrab iga liikmesriik lepinguvälist kahju reguleerivate sätete laadi ja karistused, mida kohaldatakse siseriiklike andmekaitsesätete rikkumise korral.

| (31) | Käesoleva raamotsuse põhimõtete rakendamisel on lubatud arvesse võtta ametlike dokumentide üldise kättesaadavuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva raamotsuse põhimõtete rakendamisel on lubatud arvesse võtta ametlike dokumentide üldise kättesaadavuse põhimõtet.

| (32) | Kui isikuandmeid on vaja kaitsta seoses töötlemisega, mille ulatus või laad toob endaga kaasa konkreetse ohu andmesubjekti põhiõigustele ja -vabadustele, näiteks kasutades töötlemisel uusi tehnoloogiaid, mehhanisme või menetlusi, on asjakohane tagada, et pädevate siseriiklike järelevalveasutustega konsulteeritakse enne kõnealuste andmete töötlemiseks ettenähtud kataloogide loomist. |
| --- | --- |

(32)

Kui isikuandmeid on vaja kaitsta seoses töötlemisega, mille ulatus või laad toob endaga kaasa konkreetse ohu andmesubjekti põhiõigustele ja -vabadustele, näiteks kasutades töötlemisel uusi tehnoloogiaid, mehhanisme või menetlusi, on asjakohane tagada, et pädevate siseriiklike järelevalveasutustega konsulteeritakse enne kõnealuste andmete töötlemiseks ettenähtud kataloogide loomist.

| (33) | Täielikult sõltumatute järelevalveasutuste loomine liikmesriikides on oluline tegur üksikisikute kaitsmisel seoses isikuandmete töötlemisega liikmesriikide vahelise politsei- ja õigusalase koostöö raames. |
| --- | --- |

(33)

Täielikult sõltumatute järelevalveasutuste loomine liikmesriikides on oluline tegur üksikisikute kaitsmisel seoses isikuandmete töötlemisega liikmesriikide vahelise politsei- ja õigusalase koostöö raames.

| (34) | Direktiivi 95/46/EÜ kohaselt liikmesriikides juba loodud asutused peaksid samuti olema võimelised vastutama käesoleva raamotsuse kohaselt loodavate riiklike järelevalveasutuste ülesannete täitmise eest. |
| --- | --- |

(34)

Direktiivi 95/46/EÜ kohaselt liikmesriikides juba loodud asutused peaksid samuti olema võimelised vastutama käesoleva raamotsuse kohaselt loodavate riiklike järelevalveasutuste ülesannete täitmise eest.

| (35) | Sellistel järelevalveasutustel peaksid olema oma kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid, sealhulgas volitus tegeleda uurimisega ja sekkuda, seda eelkõige üksikisikute esitatud kaebuste puhul, või volitus osaleda kohtumenetlustes. Sellised järelevalveasutused peaksid aitama tagada töötlemise läbipaistvust liikmesriikides, kelle jurisdiktsiooni alla nad kuuluvad. Samas ei tohi selliste asutuste pädevus mõjutada kriminaalmenetluse erisätteid ega kohtunike sõltumatust. |
| --- | --- |

(35)

Sellistel järelevalveasutustel peaksid olema oma kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid, sealhulgas volitus tegeleda uurimisega ja sekkuda, seda eelkõige üksikisikute esitatud kaebuste puhul, või volitus osaleda kohtumenetlustes. Sellised järelevalveasutused peaksid aitama tagada töötlemise läbipaistvust liikmesriikides, kelle jurisdiktsiooni alla nad kuuluvad. Samas ei tohi selliste asutuste pädevus mõjutada kriminaalmenetluse erisätteid ega kohtunike sõltumatust.

| (36) | Euroopa Liidu lepingu artiklis 47 sätestatakse, et miski selles lepingus ei mõjuta Euroopa ühenduste asutamislepinguid ega hilisemaid lepinguid või õigusakte, mis neid muudavad või täiendavad. Järelikult ei mõjuta käesolev raamotsus ühenduse õigusaktide kohast isikuandmete kaitset, eelkõige direktiivis 95/46/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivis 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (5) sätestatud kujul. |
| --- | --- |

(36)

Euroopa Liidu lepingu artiklis 47 sätestatakse, et miski selles lepingus ei mõjuta Euroopa ühenduste asutamislepinguid ega hilisemaid lepinguid või õigusakte, mis neid muudavad või täiendavad. Järelikult ei mõjuta käesolev raamotsus ühenduse õigusaktide kohast isikuandmete kaitset, eelkõige direktiivis 95/46/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivis 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (5) sätestatud kujul.

| (37) | Käesolev raamotsus ei piira andmetele ebaseaduslikku juurdepääsu käsitlevate eeskirjade kohaldamist, mis on sätestatud nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsuses 2005/222/JSK (infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta). (6) |
| --- | --- |

(37)

Käesolev raamotsus ei piira andmetele ebaseaduslikku juurdepääsu käsitlevate eeskirjade kohaldamist, mis on sätestatud nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsuses 2005/222/JSK (infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta). (6)

| (38) | Käesolev raamotsus ei piira kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete ja/või mitmepoolsete lepingutega liikmesriikidele või liidule pandud kehtivate kohustuste täitmist. Edasised lepingud peaksid vastama eeskirjadele, mis käsitlevad teabevahetust kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

(38)

Käesolev raamotsus ei piira kolmandate riikidega sõlmitud kahepoolsete ja/või mitmepoolsete lepingutega liikmesriikidele või liidule pandud kehtivate kohustuste täitmist. Edasised lepingud peaksid vastama eeskirjadele, mis käsitlevad teabevahetust kolmandate riikidega.

| (39) | Mitmed Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel vastu võetud õigusaktid sisaldavad nende õigusaktide kohaselt vahetatavate või muul viisil töödeldavate isikuandmete kaitset käsitlevaid erisätteid. Mõnel juhul moodustavad need sätted täieliku ja tervikliku eeskirjade kogumi, mis hõlmab kõiki andmekaitse asjakohaseid aspekte (andmete kvaliteedi põhimõtted, andmete turvalisus, andmesubjekti õiguste ja kaitse reguleerimine, järelevalve ja vastutuse korraldus), ning nad reguleerivad neid küsimusi üksikasjalikumalt kui käesolev raamotsus. Käesolev raamotsus ei tohiks mõjutada nende õigusaktide asjakohaseid andmekaitset käsitlevaid sätteid, eelkõige neid, mis reguleerivaid Europoli, Eurojusti, Schengeni infosüsteemi (SIS) ja tolliinfosüsteemi (CIS) toimimist ning millega kehtestatakse liikmesriigi ametiasutustele otsene juurdepääs teise liikmesriigi teatavatele andmesüsteemidele. Sama kehtib ka nende andmekaitset käsitlevate sätete puhul, mis reguleerivad DNA profiilide, sõrmejälgede andmete ja riiklike sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud edastamist liikmesriikide vahel vastavalt nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsusele 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega). (7) |
| --- | --- |

(39)

Mitmed Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel vastu võetud õigusaktid sisaldavad nende õigusaktide kohaselt vahetatavate või muul viisil töödeldavate isikuandmete kaitset käsitlevaid erisätteid. Mõnel juhul moodustavad need sätted täieliku ja tervikliku eeskirjade kogumi, mis hõlmab kõiki andmekaitse asjakohaseid aspekte (andmete kvaliteedi põhimõtted, andmete turvalisus, andmesubjekti õiguste ja kaitse reguleerimine, järelevalve ja vastutuse korraldus), ning nad reguleerivad neid küsimusi üksikasjalikumalt kui käesolev raamotsus. Käesolev raamotsus ei tohiks mõjutada nende õigusaktide asjakohaseid andmekaitset käsitlevaid sätteid, eelkõige neid, mis reguleerivaid Europoli, Eurojusti, Schengeni infosüsteemi (SIS) ja tolliinfosüsteemi (CIS) toimimist ning millega kehtestatakse liikmesriigi ametiasutustele otsene juurdepääs teise liikmesriigi teatavatele andmesüsteemidele. Sama kehtib ka nende andmekaitset käsitlevate sätete puhul, mis reguleerivad DNA profiilide, sõrmejälgede andmete ja riiklike sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud edastamist liikmesriikide vahel vastavalt nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsusele 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega). (7)

| (40) | Muudel juhtudel on Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel vastu võetud õigusaktides sisalduvate andmekaitset käsitlevate sätete kohaldamisala piiratum. Sageli nähakse nendega ette eritingimused liikmesriigile, kes saab teiselt liikmesriigilt isikuandmeid sisaldavat teavet, millisel eesmärgil ta neid andmeid kasutada võib, ent teiste andmekaitse aspektide osas osutatakse Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonile üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel või siseriiklikule õigusele. Kuna nende õigusaktide sätted, millega kehtestatakse andmeid vastuvõtvale liikmesriigile isikuandmete kasutamise või edastamise tingimused, on käesoleva raamotsuse vastavates sätetes sisalduvatest tingimustest piiravamad, ei tohiks käesolev raamotsus ka esimesena nimetatud sätteid mõjutada. Kõikide muude aspektide osas peaks aga kohaldama käesolevas raamotsuses kehtestatud eeskirju. |
| --- | --- |

(40)

Muudel juhtudel on Euroopa Liidu lepingu VI jaotise alusel vastu võetud õigusaktides sisalduvate andmekaitset käsitlevate sätete kohaldamisala piiratum. Sageli nähakse nendega ette eritingimused liikmesriigile, kes saab teiselt liikmesriigilt isikuandmeid sisaldavat teavet, millisel eesmärgil ta neid andmeid kasutada võib, ent teiste andmekaitse aspektide osas osutatakse Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonile üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel või siseriiklikule õigusele. Kuna nende õigusaktide sätted, millega kehtestatakse andmeid vastuvõtvale liikmesriigile isikuandmete kasutamise või edastamise tingimused, on käesoleva raamotsuse vastavates sätetes sisalduvatest tingimustest piiravamad, ei tohiks käesolev raamotsus ka esimesena nimetatud sätteid mõjutada. Kõikide muude aspektide osas peaks aga kohaldama käesolevas raamotsuses kehtestatud eeskirju.

| (41) | Raamotsus ei mõjuta Euroopa Nõukogu konventsiooni üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel, selle konventsiooni 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolli ega kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevaid Euroopa Nõukogu konventsioone. |
| --- | --- |

(41)

Raamotsus ei mõjuta Euroopa Nõukogu konventsiooni üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel, selle konventsiooni 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolli ega kriminaalasjades tehtavat õigusalast koostööd käsitlevaid Euroopa Nõukogu konventsioone.

| (42) | Kuna käesoleva raamotsuse eesmärki, nimelt ühtsete eeskirjade määratlemist isikuandmete kaitsmiseks nende töötlemisel kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda meetme ulatuse ja toime tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud ja Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud subsidiaarsuse põhimõttega. Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(42)

Kuna käesoleva raamotsuse eesmärki, nimelt ühtsete eeskirjade määratlemist isikuandmete kaitsmiseks nende töötlemisel kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda meetme ulatuse ja toime tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud ja Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 osutatud subsidiaarsuse põhimõttega. Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (43) | Ühendkuningriik osaleb käesolevas raamotsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (8) artikli 8 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(43)

Ühendkuningriik osaleb käesolevas raamotsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (8) artikli 8 lõike 2 kohaselt.

| (44) | Iirimaa osaleb käesolevas raamotsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (9) artikli 6 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(44)

Iirimaa osaleb käesolevas raamotsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (9) artikli 6 lõike 2 kohaselt.

| (45) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev raamotsus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (10) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu aasta otsuse 1999/437/EÜ (11) artikli 1 punktides H ja I osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(45)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev raamotsus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu (mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (10) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu aasta otsuse 1999/437/EÜ (11) artikli 1 punktides H ja I osutatud valdkonda.

| (46) | Šveitsi puhul kujutab käesolev raamotsus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (12) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides H ja I osutatud valdkonda, koostoimes Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist käsitleva nõukogu otsuse 2008/149/JSK (13) artikliga 3. |
| --- | --- |

(46)

Šveitsi puhul kujutab käesolev raamotsus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (12) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides H ja I osutatud valdkonda, koostoimes Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamist käsitleva nõukogu otsuse 2008/149/JSK (13) artikliga 3.

| (47) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides H ja I osutatud valdkonda, koostoimes protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamist käsitleva nõukogu otsuse 2008/262/JSK (14) artikliga 3. |
| --- | --- |

(47)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev otsus endast Schengeni acquis’ nende sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktides H ja I osutatud valdkonda, koostoimes protokolli Euroopa Liidu nimel allkirjastamist käsitleva nõukogu otsuse 2008/262/JSK (14) artikliga 3.

| (48) | Käesolevas raamotsuses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (15) tunnustatud põhimõtetest. Käesoleva raamotsuse eesmärk on täielikult tagada harta artiklites 7 ja 8 kajastatud õigus eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, |
| --- | --- |

(48)

Käesolevas raamotsuses austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (15) tunnustatud põhimõtetest. Käesoleva raamotsuse eesmärk on täielikult tagada harta artiklites 7 ja 8 kajastatud õigus eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA RAAMOTSUSE:

Artikkel 1

Eesmärk ja reguleerimisala

1.   Käesoleva raamotsuse eesmärk on tagada füüsiliste isikute põhiõiguste ja -vabaduste, eelkõige nende õiguse eraelu puutumatusele, kõrgetasemeline kaitse isikuandmete töötlemisel Euroopa Liidu lepingu VI jaotises sätestatud kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames, tagades seejuures avaliku julgeoleku kõrge taseme.

2.   Käesoleva raamotsuse kohaselt kaitsevad liikmesriigid füüsiliste isikute põhiõigusi ja -vabadusi ning eelkõige nende õigust eraelu puutumatusele, kui kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eesmärgil

| a) | isikuandmeid edastatakse või edastati liikmesriikidele või tehakse või tehti nende vahel kättesaadavaks; |
| --- | --- |

a)

isikuandmeid edastatakse või edastati liikmesriikidele või tehakse või tehti nende vahel kättesaadavaks;

| b) | liikmesriigid edastavad või edastasid isikuandmeid ametiasutustele või Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt loodud infosüsteemidele või teevad või tegid isikuandmed neile kättesaadavaks, või |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid edastavad või edastasid isikuandmeid ametiasutustele või Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt loodud infosüsteemidele või teevad või tegid isikuandmed neile kättesaadavaks, või

| c) | isikuandmeid edastatakse või edastati või tehakse kättesaadavaks või tehti kättesaadavaks liikmesriikide pädevatele asutustele Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt loodud asutuste või infosüsteemide kaudu. |
| --- | --- |

c)

isikuandmeid edastatakse või edastati või tehakse kättesaadavaks või tehti kättesaadavaks liikmesriikide pädevatele asutustele Euroopa Liidu lepingu või Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt loodud asutuste või infosüsteemide kaudu.

3.   Käesolevat raamotsust kohaldatakse isikuandmete täielikult või osaliselt automatiseeritud töötlemise suhtes ja isikuandmete automatiseerimata töötlemise suhtes, kui kõnealused isikuandmed kuuluvad kataloogi või kui nad kavatsetakse hiljem sellesse kanda.

4.   Käesoleva raamotsusega ei piirata riigi julgeoleku olulisi huve ega riigi julgeolekuga seotud luuretegevust.

5.   Käesoleva raamotsusega ei välistata liikmesriikide poolt siseriiklikul tasandil kogutavate või töödeldavate isikuandmete suhtes selliste kaitsemeetmete kehtestamist, mis on käesolevas raamotsuses isikuandmete kaitseks kehtestatud kaitsemeetmetest rangemad.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas raamotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „isikuandmed” – igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (edaspidi „andmesubjekt”) kohta; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige identifitseerimisnumbri põhjal või ühe või mitme tema füüsilise, füsioloogilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal; |
| --- | --- |

a)

„isikuandmed” – igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (edaspidi „andmesubjekt”) kohta; tuvastatav isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt kindlaks teha, eelkõige identifitseerimisnumbri põhjal või ühe või mitme tema füüsilise, füsioloogilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal;

| b) | „isikuandmete töötlemine” ja „töötlemine” – iga isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, väljavõtete tegemine, päringute teostamine, kasutamine, üleandmine, levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine või ühendamine, blokeerimine, kustutamine või hävitamine; |
| --- | --- |

b)

„isikuandmete töötlemine” ja „töötlemine” – iga isikuandmetega tehtav toiming või toimingute kogum, olenemata sellest, kas see on automatiseeritud või mitte, näiteks andmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, kohandamine või muutmine, väljavõtete tegemine, päringute teostamine, kasutamine, üleandmine, levitamine või muul moel kättesaadavaks tegemine, ühitamine või ühendamine, blokeerimine, kustutamine või hävitamine;

| c) | „blokeerimine” – salvestatud isikuandmete markeerimine eesmärgiga piirata nende edaspidist töötlemist; |
| --- | --- |

c)

„blokeerimine” – salvestatud isikuandmete markeerimine eesmärgiga piirata nende edaspidist töötlemist;

| d) | „isikuandmete kataloog” ja „kataloog” – kõik isikuandmete korrastatud kogumid, millest võib andmeid saada teatavate kriteeriumide põhjal, olenemata sellest, kas kõnealune andmete kogum on tsentraliseeritud, detsentraliseeritud või funktsionaalsetel või geograafilistel põhimõtetel hajutatud; |
| --- | --- |

d)

„isikuandmete kataloog” ja „kataloog” – kõik isikuandmete korrastatud kogumid, millest võib andmeid saada teatavate kriteeriumide põhjal, olenemata sellest, kas kõnealune andmete kogum on tsentraliseeritud, detsentraliseeritud või funktsionaalsetel või geograafilistel põhimõtetel hajutatud;

| e) | „volitatud töötleja” – mis tahes organ, kes töötleb isikuandmeid vastutava töötleja nimel; |
| --- | --- |

e)

„volitatud töötleja” – mis tahes organ, kes töötleb isikuandmeid vastutava töötleja nimel;

| f) | „vastuvõtja” – mis tahes organ, kellele andmed avaldatakse; |
| --- | --- |

f)

„vastuvõtja” – mis tahes organ, kellele andmed avaldatakse;

| g) | „andmesubjekti nõusolek” – iga vabatahtlik, konkreetne ja teadlik tahteavaldus, millega andmesubjekt annab nõusoleku töödelda tema kohta käivaid isikuandmeid; |
| --- | --- |

g)

„andmesubjekti nõusolek” – iga vabatahtlik, konkreetne ja teadlik tahteavaldus, millega andmesubjekt annab nõusoleku töödelda tema kohta käivaid isikuandmeid;

| h) | „pädevad asutused” – Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt vastuvõetud nõukogu õigusaktide alusel asutatud asutused või organid ning liikmesriikide politsei-, tolli-, õigus- ja teised pädevad asutused, keda on siseriiklike õigusaktidega volitatud töötlema käesoleva raamotsuse reguleerimisalasse kuuluvaid isikuandmeid; |
| --- | --- |

h)

„pädevad asutused” – Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt vastuvõetud nõukogu õigusaktide alusel asutatud asutused või organid ning liikmesriikide politsei-, tolli-, õigus- ja teised pädevad asutused, keda on siseriiklike õigusaktidega volitatud töötlema käesoleva raamotsuse reguleerimisalasse kuuluvaid isikuandmeid;

| i) | „vastutav töötleja” – füüsiline või juriidiline isik, avaliku võimu organ, agentuur või mis tahes muu asutus, kes üksi või koos teistega määrab kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid; |
| --- | --- |

i)

„vastutav töötleja” – füüsiline või juriidiline isik, avaliku võimu organ, agentuur või mis tahes muu asutus, kes üksi või koos teistega määrab kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid;

| j) | „markeerimine” – salvestatud isikuandmete markeerimine piiramata nende edaspidist töötlemist; |
| --- | --- |

j)

„markeerimine” – salvestatud isikuandmete markeerimine piiramata nende edaspidist töötlemist;

| k) | „anonüümseks muutma” – isikuandmete selline muutmine, mille tulemusel ei ole enam võimalik tuvastada isiklike või materiaalsete asjaolude üksikasjade seost tuvastatud või tuvastatava füüsilise isikuga või see on võimalik üksnes ebaproportsionaalselt suure aja-, rahalise ja tööjõukulu kasutamise abil. |
| --- | --- |

k)

„anonüümseks muutma” – isikuandmete selline muutmine, mille tulemusel ei ole enam võimalik tuvastada isiklike või materiaalsete asjaolude üksikasjade seost tuvastatud või tuvastatava füüsilise isikuga või see on võimalik üksnes ebaproportsionaalselt suure aja-, rahalise ja tööjõukulu kasutamise abil.

Artikkel 3

Seaduslikkuse, proportsionaalsuse ja eesmärgipärasuse põhimõtted

1.   Pädevad asutused võivad isikuandmeid koguda oma ülesannete raames üksnes konkreetsetel, selgelt kindlaksmääratud ja õiguspärastel eesmärkidel ning neid võib töödelda üksnes samal eesmärgil, milleks andmeid koguti. Andmete töötlemine on seaduslik ja piisav, asjakohane ning ei tohi ületada kogumise eesmärgi piire.

2.   Teisel eesmärgil asetleidev täiendav töötlemine on lubatud üksnes juhul, kui

| a) | see ei ole vastuolus andmete kogumise eesmärkidega; |
| --- | --- |

a)

see ei ole vastuolus andmete kogumise eesmärkidega;

| b) | pädevad asutused on volitatud töötlema selliseid andmeid sellisel teisel eesmärgil kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega ning |
| --- | --- |

b)

pädevad asutused on volitatud töötlema selliseid andmeid sellisel teisel eesmärgil kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega ning

| c) | töötlemine on teise eesmärgi jaoks vajalik ja proportsionaalne. |
| --- | --- |

c)

töötlemine on teise eesmärgi jaoks vajalik ja proportsionaalne.

Samuti võivad pädevad asutused edastatud isikuandmeid täiendavalt töödelda ajaloo, statistika või teadusega seotud eesmärkidel, eeldusel et liikmesriigid näevad ette vajalikud kaitsemeetmed, näiteks andmete anonüümseks muutmise.

Artikkel 4

Parandamine, kustutamine ja blokeerimine

1.   Isikuandmeid parandatakse, kui need on ebatäpsed, ning neid täiendatakse või ajakohastatakse, kui see on võimalik ja vajalik.

2.   Isikuandmed kustutatakse või muudetakse anonüümseks, kui need ei ole nende seadusliku kogumise või täiendava seadusliku töötlemise eesmärgil enam vajalikud. Käesoleva sättega ei mõjutata kõnealuste andmete arhiveerimist asjakohaseks ajavahemikuks eraldi andmekogumis vastavalt siseriiklikule õigusele.

3.   Isikuandmed blokeeritakse nende kustutamise asemel, kui on põhjendatult alust arvata, et andmete kustutamine võib mõjutada andmesubjekti õiguspäraseid huve. Blokeeritud andmeid tohib töödelda üksnes sel eesmärgil, mis takistas nende kustutamist.

4.   Kui isikuandmed sisalduvad kohtuotsuses või kohtuotsuse tegemisega seonduvas dokumendis, siis andmed parandatakse, kustutatakse või blokeeritakse vastavalt kohtumenetlust käsitlevatele siseriiklikele õigusnormidele.

Artikkel 5

Kustutamise ja läbivaatamise tähtaegade kehtestamine

Kehtestatakse isikuandmete kustutamise või nende säilitamisvajaduse perioodilise läbivaatamise asjakohased tähtajad. Nimetatud tähtaegade järgimise tagamiseks kehtestatakse menetluslikud meetmed.

Artikkel 6

Andmete eriliikide töötlemine

Selliste isikuandmete töötlemine, mis paljastavad rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, ametiühingusse kuulumise ning tervisliku seisundi või seksuaalelu, on lubatud üksnes juhul, kui see on hädavajalik ning kui siseriikliku õigusega on tagatud piisavad kaitsemeetmed.

Artikkel 7

Automatiseeritud üksikotsused

Andmesubjektile kahjulike õiguslike tagajärgedega või märkimisväärse mõjuga otsuse, mis toetub ainult selliste andmete automatiseeritud töötlemisele, mille eesmärk on anda hinnang andmesubjekti teatavatele isikuomadustele, tegemine on lubatav üksnes juhul, kui seda võimaldab seadus, mis ühtlasi kehtestab piisavad meetmed andmesubjekti õigustatud huvide tagamiseks.

Artikkel 8

Edastatavate või kättesaadavaks tehtavate andmete kvaliteedi kontrollimine

1.   Pädevad asutused võtavad kõik mõistlikud meetmed tagamaks, et ebatäpseid, mittetäielikke või aegunud isikuandmeid ei edastata ega tehta kättesaadavaks. Sel eesmärgil kontrollivad pädevad asutused võimaluse korral isikuandmete kvaliteeti enne nende edastamist või kättesaadavaks tegemist. Andmete edastamisel lisatakse võimaluse korral olemasolev teave, mis võimaldab andmeid vastuvõtval liikmesriigil hinnata täpsuse, täielikkuse, ajakohasuse ja usaldusväärsuse taset. Kui isikuandmeid ei edastatud taotluse alusel, peab andmeid vastuvõttev asutus viivitamatult kontrollima, kas need andmed on vajalikud sel eesmärgil, milleks neid edastati.

2.   Kui ilmneb, et edastatud on ebaõigeid andmeid või andmeid on edastatud ebaseaduslikult, tuleb vastuvõtjat sellest viivitamata teavitada. Andmed tuleb viivitamatult parandada, kustutada või blokeerida kooskõlas artikliga 4.

Artikkel 9

Tähtajad

1.   Andmete edastamisel või nende kättesaadavaks tegemisel võib andmeid edastav asutus siseriikliku õiguse piires ning vastavalt artiklitele 4 ja 5 teha teatavaks andmete säilitamise tähtajad, mille lõppedes peab andmete vastuvõtja andmed kustutama, blokeerima või vaatama läbi, kas andmed on jätkuvalt vajalikud. Seda nõuet ei kohaldata, kui nimetatud tähtaegade lõppedes vajatakse andmeid käimasolevaks kuritegude uurimiseks või nende eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks.

2.   Kui andmeid edastav asutus ei ole tähtaegu lõike 1 kohaselt teatavaks teinud, kohaldatakse vastuvõtva liikmesriigi siseriikliku õiguse kohaselt esitatud andmete säilitamisel artiklites 4 ja 5 osutatud tähtaegu.

Artikkel 10

Registreerimine ja dokumenteerimine

1.   Isikuandmete igasugune edastamine tuleb registreerida või dokumenteerida, et kontrollida andmete töötlemise seaduslikkust, läbi viia sisekontroll ning tagada andmete nõuetekohane terviklikkus ja turvalisus.

2.   Lõike 1 kohaselt koostatud registrid või dokumendid tuleb vastava taotluse korral edastada pädevale järelevalveasutusele, et kontrollida andmekaitset. Pädev järelevalveasutus kasutab seda teavet ainult andmekaitse kontrollimiseks ning nõuetekohase andmetöötluse, andmete terviklikkuse ja turvalisuse tagamiseks.

Artikkel 11

Teiselt liikmesriigilt saadud või tema poolt kättesaadavaks tehtud isikuandmete töötlemine

Teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud või tema poolt kättesaadavaks tehtud isikuandmeid võib vastavalt artikli 3 lõikes 2 sätestatud nõuetele täiendavalt töödelda üksnes järgmistel, edastamise või kättesaadavaks tegemise eesmärkidest erinevatel eesmärkidel:

| a) | kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks, kui tegemist pole nende kuritegudega, millega seoses isikuandmeid edastati või kättesaadavaks tehti; |
| --- | --- |

a)

kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks, kui tegemist pole nende kuritegudega, millega seoses isikuandmeid edastati või kättesaadavaks tehti;

| b) | muude kohtu- ja haldusmenetluste läbiviimiseks, mis on otseselt seotud kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmisega või kriminaalkaristuste täideviimisega; |
| --- | --- |

b)

muude kohtu- ja haldusmenetluste läbiviimiseks, mis on otseselt seotud kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmisega või kriminaalkaristuste täideviimisega;

| c) | avalikku korda ähvardava tõsise ja vahetu ohu ennetamiseks või |
| --- | --- |

c)

avalikku korda ähvardava tõsise ja vahetu ohu ennetamiseks või

| d) | mis tahes muul eesmärgil ja üksnes andmeid edastava liikmesriigi eelneva nõusoleku korral või andmesubjekti nõusoleku korral, mis on antud kooskõlas siseriikliku õigusega. |
| --- | --- |

d)

mis tahes muul eesmärgil ja üksnes andmeid edastava liikmesriigi eelneva nõusoleku korral või andmesubjekti nõusoleku korral, mis on antud kooskõlas siseriikliku õigusega.

Samuti võivad pädevad asutused edastatud isikuandmeid täiendavalt töödelda ajaloo, statistika või teadusega seotud eesmärkidel, eeldusel et liikmesriigid näevad ette vajalikud kaitsemeetmed, näiteks andmete anonüümseks muutmise.

Artikkel 12

Andmete töötlemise riiklike piirangute järgimine

1.   Kui andmeid edastava liikmesriigi õiguse kohaselt kohaldatakse erijuhtudel selle liikmesriigi pädevate asutuste vahelise andmevahetuse suhtes töötlemise eripiiranguid, teavitab andmeid edastav asutus vastuvõtjat sellistest eripiirangutest. Vastuvõtja tagab töötlemise eripiirangutest kinnipidamise.

2.   Lõike 1 kohaldamisel ei kohalda liikmesriigid teistele liikmesriikidele või Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt asutatud asutustele või organitele andmete edastamise suhtes muid piiranguid peale nende, mida kohaldatakse sarnase siseriikliku andmeedastuse suhtes.

Artikkel 13

Andmete edastamine kolmanda riigi pädevale asutusele või rahvusvahelisele organile

1.   Liikmesriigid sätestavad, et teise liikmesriigi pädeva asutuse edastatud või kättesaadavaks tehtud isikuandmeid võib edastada kolmandatele riikidele või rahvusvahelistele organitele üksnes juhul, kui

| a) | see on vajalik kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks; |
| --- | --- |

a)

see on vajalik kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks;

| b) | kolmanda riigi andmeid vastuvõttev asutus või vastuvõttev rahvusvaheline organ vastutab kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eest; |
| --- | --- |

b)

kolmanda riigi andmeid vastuvõttev asutus või vastuvõttev rahvusvaheline organ vastutab kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise eest;

| c) | liikmesriik, kellelt andmed on saadud, on andnud nõusoleku andmete edastamiseks oma siseriikliku õiguse kohaselt, ning |
| --- | --- |

c)

liikmesriik, kellelt andmed on saadud, on andnud nõusoleku andmete edastamiseks oma siseriikliku õiguse kohaselt, ning

| d) | asjaomane kolmas riik või rahvusvaheline organ tagab kavandatava andmetöötluse piisaval tasemel kaitse. |
| --- | --- |

d)

asjaomane kolmas riik või rahvusvaheline organ tagab kavandatava andmetöötluse piisaval tasemel kaitse.

2.   Lõike 1 punkti c kohaselt andmete edastamine ilma eelneva nõusolekuta on lubatav ainult juhul, kui andmete edastamine on äärmiselt vajalik liikmesriigi või kolmanda riigi avalikku korda või liikmesriigi olulisi huve ähvardava vahetu ja tõsise ohu vältimiseks ning kui eelnevat nõusolekut ei ole võimalik saada õigeaegselt. Nõusoleku andmise eest vastutavat asutust teavitatakse sellest viivitamata.

3.   Erandina lõike 1 punktist d võib isikuandmeid edastada, kui

| a) | andmeid edastava liikmesriigi õigusega nähakse seda ette






  i) | andmesubjekti õiguspäraste erihuvide tõttu või |
| --- | --- | --- |

a)

andmeid edastava liikmesriigi õigusega nähakse seda ette

i)

andmesubjekti õiguspäraste erihuvide tõttu või

| ii) | ülekaalukate õiguspäraste huvide, eelkõige oluliste üldiste huvide tõttu või |
| --- | --- |

ii)

ülekaalukate õiguspäraste huvide, eelkõige oluliste üldiste huvide tõttu või

| b) | kolmas riik või andmeid vastuvõttev rahvusvaheline organ pakub tagatisi, mida asjaomane liikmesriik peab oma siseriikliku õiguse kohaselt piisavateks. |
| --- | --- |

b)

kolmas riik või andmeid vastuvõttev rahvusvaheline organ pakub tagatisi, mida asjaomane liikmesriik peab oma siseriikliku õiguse kohaselt piisavateks.

4.   Lõike 1 punktis d osutatud kaitsemeetmete piisava taseme hindamisel võetakse arvesse kõiki andmete edastamistoimingute või edastamistoimingute kogumi asjaolusid. Tähelepanu pööratakse eelkõige andmete laadile, kavandatud töötlemistoimingu või töötlemistoimingute eesmärgile ja kestusele, andmete päritolu riigile ning andmete lõpliku sihtkoha riigile või rahvusvahelisele organile, kõnealuses kolmandas riigis või kõnealuse rahvusvahelise organi suhtes kehtivatele nii üldistele kui ka konkreetse sektori õigusnormidele ja kohaldatavatele ametieeskirjadele ja turvameetmetele.

Artikkel 14

Andmete edastamine liikmesriigi eraisikule

1.   Liikmesriigid sätestavad, et teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud või tema poolt kättesaadavaks tehtud isikuandmeid võib edastada eraisikule üksnes juhul, kui

| a) | liikmesriigi pädev asutus, kellelt andmed saadi, on andnud vastavalt oma siseriiklikule õigusele nõusoleku andmete edastamiseks; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi pädev asutus, kellelt andmed saadi, on andnud vastavalt oma siseriiklikule õigusele nõusoleku andmete edastamiseks;

| b) | andmesubjekti õiguspärased erihuvid ei takista edastamist ning |
| --- | --- |

b)

andmesubjekti õiguspärased erihuvid ei takista edastamist ning

| c) | erijuhtudel on andmete edastamine äärmiselt vajalik pädevale asutusele, kes edastab andmeid eraisikule






  i) | temale seaduslikult antud ülesande täitmiseks; |
| --- | --- | --- |

c)

erijuhtudel on andmete edastamine äärmiselt vajalik pädevale asutusele, kes edastab andmeid eraisikule

i)

temale seaduslikult antud ülesande täitmiseks;

| ii) | kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks; |
| --- | --- |

ii)

kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks või kuritegude eest vastutusele võtmiseks või kriminaalkaristuste täideviimiseks;

| iii) | avalikku korda ähvardava tõsise ja vahetu ohu ennetamiseks või |
| --- | --- |

iii)

avalikku korda ähvardava tõsise ja vahetu ohu ennetamiseks või

| iv) | isikute õiguste tõsise rikkumise vältimiseks. |
| --- | --- |

iv)

isikute õiguste tõsise rikkumise vältimiseks.

2.   Andmeid eraisikule edastav pädev asutus teavitab sellist isikut andmete kasutamise ainueesmärkidest.

Artikkel 15

Teabe esitamine pädeva asutuse taotlusel

Vastuvõtja teatab taotluse korral isikuandmeid edastanud või neid kättesaadavaks teinud pädevale asutusele, kuidas isikuandmeid töödeldakse.

Artikkel 16

Teave andmesubjektile

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused teavitavad andmesubjekti isikuandmete kogumisest või töötlemisest kooskõlas siseriikliku õigusega.

2.   Kui liikmesriigid on üksteisele edastanud või kättesaadavaks teinud isikuandmed, võib iga liikmesriik kooskõlas lõikes 1 osutatud siseriikliku õiguse sätetega paluda teisel liikmesriigil andmesubjekti mitte teavitada. Sellisel juhul ei teavita viimasena nimetatud liikmesriik andmesubjekti teise liikmesriigi eelneva nõusolekuta.

Artikkel 17

Õigus tutvuda andmetega

1.   Igal andmesubjektil on õigus saada sobivate ajavahemike järel tehtud taotluste korral piiranguteta ja liigsete viivituste või kulutusteta:

| a) | volitatud töötajalt või siseriiklikult järelevalveasutuselt vähemalt kinnitust selle kohta, kas teda puudutavad andmed on edastatud või tehtud kättesaadavaks, ning teavet vastuvõtjate või vastuvõtjate kategooriate kohta, kellele andmeid on avalikustatud, ning teavet selle kohta, milliseid andmeid töödeldakse, või |
| --- | --- |

a)

volitatud töötajalt või siseriiklikult järelevalveasutuselt vähemalt kinnitust selle kohta, kas teda puudutavad andmed on edastatud või tehtud kättesaadavaks, ning teavet vastuvõtjate või vastuvõtjate kategooriate kohta, kellele andmeid on avalikustatud, ning teavet selle kohta, milliseid andmeid töödeldakse, või

| b) | siseriiklikult järelevalveasutuselt vähemalt kinnitust, et on teostatud kõik vajalikud kontrollid. |
| --- | --- |

b)

siseriiklikult järelevalveasutuselt vähemalt kinnitust, et on teostatud kõik vajalikud kontrollid.

2.   Liikmesriigid võivad võtta vastu seadusandlikke meetmeid, millega piiratakse lõike 1 punkti a kohast juurdepääsu teabele, kui selline piirang kujutab endast asjaomase isiku õigustatud huvisid nõuetekohaselt arvesse võttes vajalikku ja proportsionaalset meedet:

| a) | teenistuslike või õiguslike uurimiste, uuringute või menetluste takistamise vältimiseks; |
| --- | --- |

a)

teenistuslike või õiguslike uurimiste, uuringute või menetluste takistamise vältimiseks;

| b) | kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise kahjustamise vältimiseks; |
| --- | --- |

b)

kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise või kuritegude eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täideviimise kahjustamise vältimiseks;

| c) | avaliku korra kaitseks; |
| --- | --- |

c)

avaliku korra kaitseks;

| d) | riigi julgeoleku kaitseks; |
| --- | --- |

d)

riigi julgeoleku kaitseks;

| e) | andmesubjekti kaitseks või teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitseks. |
| --- | --- |

e)

andmesubjekti kaitseks või teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitseks.

3.   Andmesubjektile teatatakse juurdepääsu võimaldamisest keeldumisest või juurdepääsu piiramisest kirjalikult. Samal ajal teatatakse talle ka nimetatud otsuse aluseks olevad faktilised või õiguslikud põhjused. Viimase teatamise võib ära jätta, kui selleks on olemas põhjus vastavalt lõike 2 punktidele a–e. Kõigil sellistel juhtudel teavitatakse andmesubjekti sellest, et ta võib esitada kaebuse pädevale riiklikule järelevalveasutusele, õigusasutusele või kohtule.

Artikkel 18

Õigus parandada, kustutada või blokeerida

1.   Andmesubjektil on õigus eeldada, et vastutav töötleja täidab vastavalt artiklitele 4, 8 ja 9 käesolevast raamotsusest tulenevaid ülesandeid seoses isikuandmete parandamise, kustutamise või blokeerimisega. Liikmesriigid näevad ette, kas andmesubjekt võib saada sellele õigusele kinnitust otse vastutavalt töötlejalt või pädeva riikliku järelevalveameti vahendusel. Kui vastutav töötleja keeldub parandamisest, kustutamisest või blokeerimisest, tuleb sellest andmesubjektile kirjalikult teatada, teavitades teda siseriiklikus õiguses sätestatud võimalustest kaebuse esitamiseks või õiguskaitsevahendite kasutamiseks. Kaebuse või õiguskaitsevahendi taotluse läbivaatamisel teatatakse andmesubjektile, kas vastutav töötleja käitus nõuetekohaselt või mitte. Liikmesriigid võivad samuti sätestada, et pädev riiklik järelevalveamet teatab andmesubjektile läbivaatamise toimumisest.

2.   Kui andmesubjekt eitab isikuandmete õigsust ning kui nende täpsust või ebatäpsust ei ole võimalik kindlaks teha, kohaldatakse nimetatud isikuandmete suhtes viitamist.

Artikkel 19

Õigus hüvitisele

1.   Kõigil isikutel, kellele on tekitatud kahju ebaseadusliku töötlemisega või käesoleva raamotsuse rakendamiseks vastu võetud siseriiklike õigusnormidega vastuolus oleva toimingu tagajärjel, on õigus saada volitatud töötajalt või mõnelt muult siseriikliku õiguse alusel pädevalt asutuselt hüvitist tekitatud kahju eest.

2.   Kui liikmesriigi pädev asutus on edastanud isikuandmeid, ei saa vastuvõtja (vastutuse kontekstis, mis tal siseriikliku õiguse kohaselt kannatanu ees on) enda kaitseks väita, et edastatud andmed olid ebatäpsed. Kui vastuvõtja tasub hüvitise ebaõigelt edastatud andmete kasutamisest põhjustatud kahju eest, hüvitab andmeid edastav pädev asutus vastuvõtjale kahjutasuna makstud summad, võttes arvesse vastuvõtja kõiki võimalikke vigu.

Artikkel 20

Õiguskaitsevahendid

Andmesubjektil on õigus kasutada õiguskaitsevahendeid, kui on rikutud õigusi, mis talle on antud kohaldatava siseriikliku õigusega, ilma et see piiraks ühegi sellise haldusõigusliku kaitsevahendi kohaldamist, mis võib olla ette nähtud enne küsimuse suunamist kohtule.

Artikkel 21

Töötlemise konfidentsiaalsus

1.   Iga käesoleva raamotsuse reguleerimisalasse kuuluvatele isikuandmetele juurdepääsu omav isik võib kõnealuseid andmeid töödelda üksnes juhul, kui nimetatud isik on pädeva asutuse liige või tegutseb pädeva asutuse juhiste alusel, välja arvatud juhul, kui töötlemise kohustus tuleneb seadusest.

2.   Isikud, kes töötavad liikmesriigi pädeva asutuse heaks, on kohustatud järgima kõiki andmekaitsenõudeid, mida kõnealuse pädeva asutuse suhtes kohaldatakse.

Artikkel 22

Töötlemise turvalisus

1.   Liikmesriigid näevad ette, et pädevad asutused rakendavad kohaseid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid, et kaitsta isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävimise, juhusliku kadumise, muutmise, loata avalikustamise ja neile juurdepääsu eest, eelkõige juhul, kui töötlemine hõlmab andmete edastamist võrgu kaudu või andmete kättesaadavaks tegemist otsese automatiseeritud juurdepääsu teel, ning mis tahes muu ebaseadusliku töötlemise eest, võttes eelkõige arvesse töötlemise ja kaitstavate isikuandmete laadiga kaasnevaid riske. Võttes arvesse tehnika taset ja selliste meetmete elluviimise kulusid, peavad kõnealused meetmed tagama töötlemise ja kaitstavate andmete laadiga kaasnevatele riskidele vastava turvalisuse taseme.

2.   Iga liikmesriik rakendab andmete automaattöötlust käsitlevaid meetmeid, mis on kavandatud selleks, et

| a) | keelata kõrvaliste isikute pääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavate andmetöötlusseadmete juurde (töövahenditele juurdepääsu kontroll); |
| --- | --- |

a)

keelata kõrvaliste isikute pääs isikuandmete töötlemiseks kasutatavate andmetöötlusseadmete juurde (töövahenditele juurdepääsu kontroll);

| b) | hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine (andmekandjate kontroll); |
| --- | --- |

b)

hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine (andmekandjate kontroll);

| c) | hoida ära isikuandmete sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine või kustutamine ilma vastava loata (säilitamise kontroll); |
| --- | --- |

c)

hoida ära isikuandmete sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine või kustutamine ilma vastava loata (säilitamise kontroll);

| d) | hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamine andmesidevahendite abil isikute poolt, kellel puudub selleks luba (kasutajate kontroll); |
| --- | --- |

d)

hoida ära automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamine andmesidevahendite abil isikute poolt, kellel puudub selleks luba (kasutajate kontroll);

| e) | tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamisluba omavatel isikutel oleks juurdepääs ainult nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba (juurdepääsu kontroll); |
| --- | --- |

e)

tagada, et automatiseeritud andmetöötlussüsteemi kasutamisluba omavatel isikutel oleks juurdepääs ainult nendele andmetele, mida hõlmab nende juurdepääsuluba (juurdepääsu kontroll);

| f) | tagada võimalus tõendada ja kindlaks määrata, millistele asutustele on isikuandmeid andmesidevahendite kaudu edastatud, millistele võib neid edastada või kättesaadavaks teha (andmeedastuse kontroll); |
| --- | --- |

f)

tagada võimalus tõendada ja kindlaks määrata, millistele asutustele on isikuandmeid andmesidevahendite kaudu edastatud, millistele võib neid edastada või kättesaadavaks teha (andmeedastuse kontroll);

| g) | tagada võimalus hiljem tõendada ja kindlaks teha, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal ja kelle poolt need sisestati (sisestamise kontroll); |
| --- | --- |

g)

tagada võimalus hiljem tõendada ja kindlaks teha, milliseid isikuandmeid on automatiseeritud andmetöötlussüsteemi sisestatud ning millal ja kelle poolt need sisestati (sisestamise kontroll);

| h) | hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate vedamise ajal (transpordi kontroll); |
| --- | --- |

h)

hoida ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete edastamise või andmekandjate vedamise ajal (transpordi kontroll);

| i) | tagada, et paigaldatud süsteeme on võimalik katkestuse korral taastada (taastamine); |
| --- | --- |

i)

tagada, et paigaldatud süsteeme on võimalik katkestuse korral taastada (taastamine);

| j) | tagada, et süsteem toimib, et selle ilmnevatest toimimisvigadest teatatakse (töökindlus), ja et säilitatavaid andmeid ei ole võimalik süsteemi rikete abil moonutada (ehtsus). |
| --- | --- |

j)

tagada, et süsteem toimib, et selle ilmnevatest toimimisvigadest teatatakse (töökindlus), ja et säilitatavaid andmeid ei ole võimalik süsteemi rikete abil moonutada (ehtsus).

3.   Liikmesriigid näevad ette, et töötlejad võib määrata üksnes juhul, kui nad tagavad lõike 1 kohaste vajalike tehniliste ja organisatsiooniliste meetmete ning artikli 21 kohaste juhiste järgimise. Pädev asutus teostab selles osas järelevalvet töötleja üle.

4.   Töötleja võib andmeid töödelda üksnes õigusakti või kirjaliku lepingu alusel.

Artikkel 23

Eelnev konsulteerimine

Liikmesriigid tagavad, et pädevate riiklike järelevalveasutustega konsulteeritakse enne selliste isikuandmete töötlemist, mis moodustavad osa uuest loodavast kataloogist, kus:

| a) | töödeldakse artiklis 6 osutatud andmete eriliike või |
| --- | --- |

a)

töödeldakse artiklis 6 osutatud andmete eriliike või

| b) | töötlemise laad, eelkõige uute tehnoloogiate, mehhanismide või menetluste kasutamine toob endaga vastasel juhul kaasa konkreetse ohu andmesubjekti põhiõigustele ja -vabadustele, eelkõige tema eraelu puutumatusele. |
| --- | --- |

b)

töötlemise laad, eelkõige uute tehnoloogiate, mehhanismide või menetluste kasutamine toob endaga vastasel juhul kaasa konkreetse ohu andmesubjekti põhiõigustele ja -vabadustele, eelkõige tema eraelu puutumatusele.

Artikkel 24

Karistused

Liikmesriigid võtavad sobivaid meetmeid, et tagada käesoleva raamotsuse sätete täielik rakendamine, ja sätestavad eelkõige tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused, mida määratakse käesoleva raamotsuse kohaselt vastuvõetud sätete rikkumise korral.

Artikkel 25

Riiklikud järelevalveasutused

1.   Iga liikmesriik näeb ette ühe või mitu ametiasutust, kes vastutavad tema territooriumil käesoleva direktiivi kohaselt liikmesriikide poolt vastu võetud sätete kohaldamise nõustamise ja järelevalve eest. Kõnealused asutused tegutsevad neile usaldatud ülesannete täitmisel täiesti sõltumatult.

2.   Igal sellisel asutusel on eelkõige:

| a) | uurimisvolitus, näiteks volitus tutvuda töödeldavate andmetega ja koguda oma järelevalvekohustuse täitmiseks vajalikku teavet; |
| --- | --- |

a)

uurimisvolitus, näiteks volitus tutvuda töödeldavate andmetega ja koguda oma järelevalvekohustuse täitmiseks vajalikku teavet;

| b) | tõhus sekkumisvolitus, näiteks avaldada arvamust enne töötlemise alustamist ja tagada selliste arvamuste asjakohane avalikustamine, anda korraldus andmete blokeerimiseks, kustutamiseks või hävitamiseks, keelata töötlemine ajutiselt või alaliselt, hoiatada vastutavat töötlejat või teha talle märkus või suunata küsimus riigi parlamenti või teistesse poliitilistesse institutsioonidesse; |
| --- | --- |

b)

tõhus sekkumisvolitus, näiteks avaldada arvamust enne töötlemise alustamist ja tagada selliste arvamuste asjakohane avalikustamine, anda korraldus andmete blokeerimiseks, kustutamiseks või hävitamiseks, keelata töötlemine ajutiselt või alaliselt, hoiatada vastutavat töötlejat või teha talle märkus või suunata küsimus riigi parlamenti või teistesse poliitilistesse institutsioonidesse;

| c) | volitus olla kohtus menetlusosaline, kui käesoleva raamotsuse kohaselt vastu võetud siseriikliku õiguse norme on rikutud, või juhtida kõnealusele rikkumisele õigusasutuste tähelepanu. Kui järelevalveasutuse otsustega ei olda rahul, võib need edasi kaevata kohtusse. |
| --- | --- |

c)

volitus olla kohtus menetlusosaline, kui käesoleva raamotsuse kohaselt vastu võetud siseriikliku õiguse norme on rikutud, või juhtida kõnealusele rikkumisele õigusasutuste tähelepanu. Kui järelevalveasutuse otsustega ei olda rahul, võib need edasi kaevata kohtusse.

3.   Iga järelevalveasutus vaatab läbi kõigi isikute esitatud kaebused nende õiguste ja vabaduste kaitse kohta seoses isikuandmete töötlemisega. Andmesubjektile teatatakse kaebuse tagajärgedest.

4.   Liikmesriigid näevad ette, et järelevalveasutuse liikmete ja töötajate suhtes kehtivad kõnealuse pädeva asutuse suhtes kohaldatavad andmekaitsesätted ning et nad peavad isegi pärast töösuhte lõppemist järgima ametisaladuse hoidmise kohustust konfidentsiaalse teabe suhtes, millele neil on juurdepääs.

Artikkel 26

Suhe kolmandate riikidega sõlmitud lepingutega

Käesolev raamotsus ei piira ühegi kohustuse ja kokkuleppe täitmist, mis on pandud liikmesriikidele või liidule kolmandate riikidega sõlmitud ja käesoleva raamotsuse vastuvõtmise ajal jõus olevate kahepoolsete ja/või mitmepoolsete lepingutega.

Nende lepingute kohaldamisel järgitakse teiselt liikmesriigilt saadud isikuandmed kolmandale riigile edastamisel kas artikli 13 lõike 1 punkti c või lõike 2 sätteid.

Artikkel 27

Hindamine

1.   27. novembriks 2013 annavad liikmesriigid komisjonile aru meetmetest, mis nad on võtnud käesoleva raamotsuse täieliku järgimise tagamiseks ning eelkõige seoses sätetega, mida tuleb järgida juba andmete kogumisel. Komisjon uurib eelkõige nende sätete mõju käesoleva raamotsuse reguleerimisalale, mis on sätestatud artikli 1 lõikes 2.

2.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ühe aasta jooksul aruande lõikes 1 osutatud hindamise tulemuste kohta ning lisab aruandele käesoleva raamotsuse asjakohased muudatusettepanekud.

Artikkel 28

Seos varem vastu võetud liidu õigusaktidega

Juhul kui õigusaktidega, mis on vastu võetud Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt enne käesoleva raamotsuse jõustumise kuupäeva ja millega reguleeritakse liikmesriikide vahelist isikuandmete vahetust või liikmesriigi määratud asutuste juurdepääsu Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt loodud infosüsteemidele, on kehtestatud eritingimused, mis käsitlevad andmete kasutamist neid vastuvõtva liikmesriigi poolt, siis on nimetatud tingimused ülimuslikud käesoleva raamotsuse nende sätete suhtes, mis käsitlevad teiselt liikmesriigilt saadud või tema poolt kättesaadavaks tehtud andmeid.

Artikkel 29

Rakendamine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse sätete järgimiseks vajalikud meetmed enne 27. novembrit 2010.

2.   Liikmesriigid edastavad samaks kuupäevaks nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused, ning artiklis 25 osutatud järelevalveasutust käsitleva teabe. Nimetatud teabe alusel koostatud komisjoni aruande põhjal hindab nõukogu enne 27. novembrit 2011, millises ulatuses on liikmesriigid järginud käesoleva raamotsuse sätteid.

Artikkel 30

Jõustumine

Käesolev raamotsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 27. november 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  ELT C 125 E, 22.5.2008, lk 154.

1

(2)  ELT C 198, 12.8.2005, lk 1.

2

(3)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

3

(4)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

4

(5)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

5

(6)  ELT L 69, 16.3.2005, lk 67.

6

(7)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

7

(8)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

8

(9)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

9

(10)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

10

(11)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

11

(12)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

12

(13)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 50.

13

(14)  ELT L 83, 26.3.2008, lk 5.

14

(15)  ELT C 303, 14.12.2007, lk 1.

15

---

| 30.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 350/72 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 350/72

---

NÕUKOGU RAAMOTSUS 2008/978/JSK,

18. detsember 2008,

mis käsitleb Euroopa tõendikogumismäärust esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 31 ja artikli 34 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks säilitada ning arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala. Tamperes 15.–16. oktoobril 1999 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järelduste kohaselt ning eelkõige nende punkti 33 kohaselt peaks vastastikuse tunnustamise põhimõte saama liidu piires õigusalase koostöö nurgakiviks nii tsiviil- kui ka kriminaalasjades. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks säilitada ning arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala. Tamperes 15.–16. oktoobril 1999 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järelduste kohaselt ning eelkõige nende punkti 33 kohaselt peaks vastastikuse tunnustamise põhimõte saama liidu piires õigusalase koostöö nurgakiviks nii tsiviil- kui ka kriminaalasjades.

| (2) | Kooskõlas Tamperes kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega võttis nõukogu 29. novembril 2000 vastu meetmete programmi, mille eesmärk on kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine. (2) Käesolev raamotsus on vajalik, et viia lõpule selle programmi meetmed 5 ja 6, mis käsitlevad tõendite kogumise otsuste vastastikust tunnustamist. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas Tamperes kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega võttis nõukogu 29. novembril 2000 vastu meetmete programmi, mille eesmärk on kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine. (2) Käesolev raamotsus on vajalik, et viia lõpule selle programmi meetmed 5 ja 6, mis käsitlevad tõendite kogumise otsuste vastastikust tunnustamist.

| (3) | 4.–5. novembril 2004 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes esitatud Haagi programmi (3) punktis 3.3.1 rõhutatakse laiaulatusliku meetmete programmi lõpuleviimise olulisust kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamiseks ning rõhutatakse Euroopa tõendikogumismääruse loomise prioriteetsust. |
| --- | --- |

(3)

4.–5. novembril 2004 toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes esitatud Haagi programmi (3) punktis 3.3.1 rõhutatakse laiaulatusliku meetmete programmi lõpuleviimise olulisust kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamiseks ning rõhutatakse Euroopa tõendikogumismääruse loomise prioriteetsust.

| (4) | Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JHA Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (4) oli esimene konkreetne meede kriminaalõiguse valdkonnas, millega rakendati vastastikuse tunnustamise põhimõtet. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JHA Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (4) oli esimene konkreetne meede kriminaalõiguse valdkonnas, millega rakendati vastastikuse tunnustamise põhimõtet.

| (5) | Nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsuses 2003/577/JHA vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus (5) käsitletakse otsuste kohest vastastikust tunnustamist, mis on vajalik tõendite hävitamise, muutmise, eemaldamise, edastamise või kõrvaldamise vältimiseks. Siiski käsitletakse selles kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö üksnes ühte, tõenditega seotud tahku, ning hilisema tõendite edastamise suhtes kohaldatakse jätkuvalt vastastikuse õigusabi menetlust. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 22. juuli 2003. aasta raamotsuses 2003/577/JHA vara või tõendite arestimise otsuste täitmise kohta Euroopa Liidus (5) käsitletakse otsuste kohest vastastikust tunnustamist, mis on vajalik tõendite hävitamise, muutmise, eemaldamise, edastamise või kõrvaldamise vältimiseks. Siiski käsitletakse selles kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö üksnes ühte, tõenditega seotud tahku, ning hilisema tõendite edastamise suhtes kohaldatakse jätkuvalt vastastikuse õigusabi menetlust.

| (6) | Seetõttu on vaja õigusalast koostööd parandada, kohaldades vastastikuse tunnustamise põhimõtet Euroopa tõendikogumismääruse kujul tehtud õigusalaste otsuste suhtes esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu on vaja õigusalast koostööd parandada, kohaldades vastastikuse tunnustamise põhimõtet Euroopa tõendikogumismääruse kujul tehtud õigusalaste otsuste suhtes esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil.

| (7) | Euroopa tõendikogumismäärust võib kasutada selliste esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil, mille kohta võib selle tõendikogumismäärust teha. See võib hõlmata näiteks kolmandatelt isikutelt või ruumide, sealhulgas kahtlusaluse eravalduse, läbiotsimisel saadud esemeid, dokumente või andmeid, varasemaid andmeid teenuste, sealhulgas rahaliste tehingute, kasutamise kohta, varasemaid ütluste, ülekuulamiste ja kohtuistungite salvestisi ja protokolle ning muid dokumente, sealhulgas uurimise erimeetodite tulemusi. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa tõendikogumismäärust võib kasutada selliste esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil, mille kohta võib selle tõendikogumismäärust teha. See võib hõlmata näiteks kolmandatelt isikutelt või ruumide, sealhulgas kahtlusaluse eravalduse, läbiotsimisel saadud esemeid, dokumente või andmeid, varasemaid andmeid teenuste, sealhulgas rahaliste tehingute, kasutamise kohta, varasemaid ütluste, ülekuulamiste ja kohtuistungite salvestisi ja protokolle ning muid dokumente, sealhulgas uurimise erimeetodite tulemusi.

| (8) | Vastastikuse tunnustamise põhimõte rajaneb liikmesriikide vahelisel suurel usaldusel. Selle usalduse suurendamiseks peaks käesolev raamotsus sisaldama olulisi tagatisi põhiõiguste kaitseks. Euroopa tõendikogumismääruse võivad seetõttu teha ainult kohtunikud, kohtud, eeluurimiskohtunikud või prokurörid ning teatavad muud liikmesriigi poolt käesoleva raamotsuse kohaselt määratud õigusasutused. |
| --- | --- |

(8)

Vastastikuse tunnustamise põhimõte rajaneb liikmesriikide vahelisel suurel usaldusel. Selle usalduse suurendamiseks peaks käesolev raamotsus sisaldama olulisi tagatisi põhiõiguste kaitseks. Euroopa tõendikogumismääruse võivad seetõttu teha ainult kohtunikud, kohtud, eeluurimiskohtunikud või prokurörid ning teatavad muud liikmesriigi poolt käesoleva raamotsuse kohaselt määratud õigusasutused.

| (9) | Käesolev raamotsus on vastu võetud ELi lepingu artikli 31 alusel ning on seetõttu seotud õigusalase koostööga selle sätte kontekstis; selle eesmärk on aidata kaasa tõendite kogumisele käesoleva raamotsuse artiklis 5 määratletud menetluste jaoks. Kuigi artikli 2 punkti c teise taande kohaselt võib ka muudel asutustel või ametiisikutel kui kohtunikel, kohtutel, eeluurimiskohtunikel või prokuröridel olla roll nimetatud tõendite kogumisel, ei kuulu käesoleva raamotsuse kohaldamisalasse politsei-, tolli-, piiri- ja halduskoostöö, mida reguleerivad aluslepingute muud sätted. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev raamotsus on vastu võetud ELi lepingu artikli 31 alusel ning on seetõttu seotud õigusalase koostööga selle sätte kontekstis; selle eesmärk on aidata kaasa tõendite kogumisele käesoleva raamotsuse artiklis 5 määratletud menetluste jaoks. Kuigi artikli 2 punkti c teise taande kohaselt võib ka muudel asutustel või ametiisikutel kui kohtunikel, kohtutel, eeluurimiskohtunikel või prokuröridel olla roll nimetatud tõendite kogumisel, ei kuulu käesoleva raamotsuse kohaldamisalasse politsei-, tolli-, piiri- ja halduskoostöö, mida reguleerivad aluslepingute muud sätted.

| (10) | Mõiste „läbiotsimine või võetus” määratlust ei tohiks kasutada ühegi teise liikmesriikide ja Euroopa Liidu vahel kehtiva õigusakti, eelkõige Euroopa Nõukogu 20. aprilli 1959. aasta konventsiooni (vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades) ja seda täiendavate õigusaktide kohaldamisel. |
| --- | --- |

(10)

Mõiste „läbiotsimine või võetus” määratlust ei tohiks kasutada ühegi teise liikmesriikide ja Euroopa Liidu vahel kehtiva õigusakti, eelkõige Euroopa Nõukogu 20. aprilli 1959. aasta konventsiooni (vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades) ja seda täiendavate õigusaktide kohaldamisel.

| (11) | Euroopa tõendikogumismääruse peaks tegema ainult juhul, kui esemete, dokumentide ja andmete taotlemine on vajalik ja proportsionaalne asjaomase kriminaal- ja muu menetluse läbiviimiseks. Lisaks peaks Euroopa tõendikogumismääruse tegema ainult juhul, kui asjaomaseid esemeid, dokumente ja andmeid on sarnase juhtumi korral võimalik määruse koostanud riigi siseriikliku õiguse alusel koguda. Nimetatud tingimuste täitmise tagamise eest peaks vastutama määruse koostanud asutus või ametiisik. Mittetunnustamise või mittetäitmise põhjused ei peaks seetõttu neid küsimusi hõlmama. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa tõendikogumismääruse peaks tegema ainult juhul, kui esemete, dokumentide ja andmete taotlemine on vajalik ja proportsionaalne asjaomase kriminaal- ja muu menetluse läbiviimiseks. Lisaks peaks Euroopa tõendikogumismääruse tegema ainult juhul, kui asjaomaseid esemeid, dokumente ja andmeid on sarnase juhtumi korral võimalik määruse koostanud riigi siseriikliku õiguse alusel koguda. Nimetatud tingimuste täitmise tagamise eest peaks vastutama määruse koostanud asutus või ametiisik. Mittetunnustamise või mittetäitmise põhjused ei peaks seetõttu neid küsimusi hõlmama.

| (12) | Täidesaatev asutus või ametiisik peaks taotletavate esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kasutama kõige vähem sekkuvaid vahendeid. |
| --- | --- |

(12)

Täidesaatev asutus või ametiisik peaks taotletavate esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kasutama kõige vähem sekkuvaid vahendeid.

| (13) | Täidesaatev asutus või ametiisik peaks olema kohustatud täitma Euroopa tõendikogumismäärust täidesaatvas riigis mitte asuvate elektrooniliste andmete osas üksnes sellel määral, mis on tema seaduste kohaselt võimalik. |
| --- | --- |

(13)

Täidesaatev asutus või ametiisik peaks olema kohustatud täitma Euroopa tõendikogumismäärust täidesaatvas riigis mitte asuvate elektrooniliste andmete osas üksnes sellel määral, mis on tema seaduste kohaselt võimalik.

| (14) | Määruse koostanud asutusel või ametiisikul peaks olema võimalik, kui määruse koostanud riigi õigus artikli 12 ülevõtmise korral nii sätestab, taotleda, et täidesaatev asutus või ametiisik järgiks juriidiliste ja haldusmenetlustega seoses kindlaksmääratud formaalsusi ja menetlusi, mis võivad kaasa aidata taotletud tõendite kasutatavusele määruse koostanud riigis, hõlmates näiteks dokumendi ametlikku tembeldamist, määruse koostanud riigi esindaja kohalolekut või kellaaegade ja kuupäevade ülesmärkimist tõendite ahela loomiseks. Sellised formaalsused ja menetlused ei tohiks hõlmata sunnimeetmeid. |
| --- | --- |

(14)

Määruse koostanud asutusel või ametiisikul peaks olema võimalik, kui määruse koostanud riigi õigus artikli 12 ülevõtmise korral nii sätestab, taotleda, et täidesaatev asutus või ametiisik järgiks juriidiliste ja haldusmenetlustega seoses kindlaksmääratud formaalsusi ja menetlusi, mis võivad kaasa aidata taotletud tõendite kasutatavusele määruse koostanud riigis, hõlmates näiteks dokumendi ametlikku tembeldamist, määruse koostanud riigi esindaja kohalolekut või kellaaegade ja kuupäevade ülesmärkimist tõendite ahela loomiseks. Sellised formaalsused ja menetlused ei tohiks hõlmata sunnimeetmeid.

| (15) | Euroopa tõendikogumismääruse täitmine peaks võimalikult suuremal määral, ning ilma, et see piiraks siseriiklikus õiguses sätestatud põhiõiguste kohaldamist, olema korraldatud vastavalt määruse koostanud riigi poolt selgesõnaliselt esitatud formaalsustele ja menetlustele. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa tõendikogumismääruse täitmine peaks võimalikult suuremal määral, ning ilma, et see piiraks siseriiklikus õiguses sätestatud põhiõiguste kohaldamist, olema korraldatud vastavalt määruse koostanud riigi poolt selgesõnaliselt esitatud formaalsustele ja menetlustele.

| (16) | Kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö tõhususe tagamiseks tuleks piirata võimalust Euroopa tõendikogumismääruse tunnustamisest või täitmisest keelduda ning samuti põhjusi selle täitmist edasi lükata. Eelkõige ei peaks olema võimalik teatavate kuriteokategooriate korral keelduda Euroopa tõendikogumismääruse täitmisest põhjusel, et tegu, millel määrus põhineb, ei käsitleta täidesaatva riigi õigusaktide alusel kuriteona (kahepoolne karistatavus). |
| --- | --- |

(16)

Kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö tõhususe tagamiseks tuleks piirata võimalust Euroopa tõendikogumismääruse tunnustamisest või täitmisest keelduda ning samuti põhjusi selle täitmist edasi lükata. Eelkõige ei peaks olema võimalik teatavate kuriteokategooriate korral keelduda Euroopa tõendikogumismääruse täitmisest põhjusel, et tegu, millel määrus põhineb, ei käsitleta täidesaatva riigi õigusaktide alusel kuriteona (kahepoolne karistatavus).

| (17) | Euroopa tõendikogumismääruse täitmisest peaks olema võimalik keelduda, kui selle tunnustamine või täitmine täidesaatvas riigis rikuks mõnda immuniteeti või privileegi selles riigis. Kuna Euroopa Liidus puudub immuniteedi või privileegi ühine määratlus, jääb nende mõistete täpne määratlemine siseriiklike õigusaktide reguleerimisalasse ning need võivad hõlmata meditsiini ja õigusega seotud kutsealadele kohaldatavat kaitset. Neid õigusakte ei tohiks siiski tõlgendada viisil, mis läheks vastuollu kohustusega tühistada teatavad keeldumise põhjused, mis on sätestatud nõukogu 16. oktoobri 2001. aasta akti (millega Euroopa Liidu lepingu artikli 34 kohaselt kehtestatakse Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni protokoll) (6) artiklis 7. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa tõendikogumismääruse täitmisest peaks olema võimalik keelduda, kui selle tunnustamine või täitmine täidesaatvas riigis rikuks mõnda immuniteeti või privileegi selles riigis. Kuna Euroopa Liidus puudub immuniteedi või privileegi ühine määratlus, jääb nende mõistete täpne määratlemine siseriiklike õigusaktide reguleerimisalasse ning need võivad hõlmata meditsiini ja õigusega seotud kutsealadele kohaldatavat kaitset. Neid õigusakte ei tohiks siiski tõlgendada viisil, mis läheks vastuollu kohustusega tühistada teatavad keeldumise põhjused, mis on sätestatud nõukogu 16. oktoobri 2001. aasta akti (millega Euroopa Liidu lepingu artikli 34 kohaselt kehtestatakse Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni protokoll) (6) artiklis 7.

| (18) | Peaks olema võimalik keelduda Euroopa tõendikogumismääruse tunnustamisest või täitmisest juhtudel, kui määruse täitmine kahjustaks riigi olulisi julgeolekuhuve, ohustaks teabeallikat või hõlmaks teatud luuretegevusega seotud salastatud teabe kasutamist. Tunnistatakse siiski, et sellist määruse mittetunnustamise või mittetäitmise põhjust kohaldatakse ainult sel juhul ning sellises ulatuses, kui esemeid, dokumente ja andmeid ei kasutataks samadel põhjustel tõendina sarnase siseriikliku juhtumi korral. |
| --- | --- |

(18)

Peaks olema võimalik keelduda Euroopa tõendikogumismääruse tunnustamisest või täitmisest juhtudel, kui määruse täitmine kahjustaks riigi olulisi julgeolekuhuve, ohustaks teabeallikat või hõlmaks teatud luuretegevusega seotud salastatud teabe kasutamist. Tunnistatakse siiski, et sellist määruse mittetunnustamise või mittetäitmise põhjust kohaldatakse ainult sel juhul ning sellises ulatuses, kui esemeid, dokumente ja andmeid ei kasutataks samadel põhjustel tõendina sarnase siseriikliku juhtumi korral.

| (19) | Artikli 13 lõike 3 erisätted seoses artikli 13 lõike 1 punktiga f alapunktiga i ei piira seda, kuidas ja millises ulatuses rakendatakse artikli 13 lõikes 1 ette nähtud teisi keeldumise põhjuseid. |
| --- | --- |

(19)

Artikli 13 lõike 3 erisätted seoses artikli 13 lõike 1 punktiga f alapunktiga i ei piira seda, kuidas ja millises ulatuses rakendatakse artikli 13 lõikes 1 ette nähtud teisi keeldumise põhjuseid.

| (20) | Kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil esemete, dokumentide või andmete kogumisel kiire, tõhusa ja kooskõlastatud koostöö tagamiseks kogu Euroopa Liidus on vaja kehtestada ajalised piirangud. |
| --- | --- |

(20)

Kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil esemete, dokumentide või andmete kogumisel kiire, tõhusa ja kooskõlastatud koostöö tagamiseks kogu Euroopa Liidus on vaja kehtestada ajalised piirangud.

| (21) | Iga liikmesriigi õiguses on olemas õiguskaitsevahendid tõendikogumisotsuste aluseks olevate sisuliste põhjenduste vastu, sealhulgas seoses küsimusega, kas otsus on vajalik ja proportsionaalne, kuigi need õiguskaitsevahendid võivad liikmesriigiti erineda ja neid võidakse kohaldada menetluse erinevatel etappidel. |
| --- | --- |

(21)

Iga liikmesriigi õiguses on olemas õiguskaitsevahendid tõendikogumisotsuste aluseks olevate sisuliste põhjenduste vastu, sealhulgas seoses küsimusega, kas otsus on vajalik ja proportsionaalne, kuigi need õiguskaitsevahendid võivad liikmesriigiti erineda ja neid võidakse kohaldada menetluse erinevatel etappidel.

| (22) | Käesoleva raamotsuse tõhususe hindamiseks on vaja kehtestada sobiv mehhanism. |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva raamotsuse tõhususe hindamiseks on vaja kehtestada sobiv mehhanism.

| (23) | Kuna käesoleva raamotsuse eesmärki, nimelt liikmesriikide vahelist kriminaalasjades esemete, dokumentide ja andmete kogumise vastastikuse abi süsteemi asendamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seoses selle ulatuse ja toimega on seda parem saavutada liidu tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja mis on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5. Viimati nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(23)

Kuna käesoleva raamotsuse eesmärki, nimelt liikmesriikide vahelist kriminaalasjades esemete, dokumentide ja andmete kogumise vastastikuse abi süsteemi asendamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seoses selle ulatuse ja toimega on seda parem saavutada liidu tasandil, võib nõukogu võtta meetmeid vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 ja mis on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 5. Viimati nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev raamotsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (24) | Käesoleva raamotsuse rakendamisel töödeldavaid isikuandmeid kaitstakse vastavalt asjakohastele õigusaktidele, sealhulgas 28. jaanuari 1981. aasta Euroopa Nõukogu konventsioonile (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel) ning ka käesolevas raamotsuses võimaldatava täiendava kaitse abil kooskõlas Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 29. mai 2000. aasta konventsiooni (7) artikliga 23. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva raamotsuse rakendamisel töödeldavaid isikuandmeid kaitstakse vastavalt asjakohastele õigusaktidele, sealhulgas 28. jaanuari 1981. aasta Euroopa Nõukogu konventsioonile (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel) ning ka käesolevas raamotsuses võimaldatava täiendava kaitse abil kooskõlas Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva 29. mai 2000. aasta konventsiooni (7) artikliga 23.

| (25) | Euroopa tõendikogumismäärus peaks kehtima paralleelselt olemasolevate vastastikuse õigusabi menetlustega, kuid sellist kooskehtivust tuleks pidada üleminekuliseks kuni ajani, mil kooskõlas Haagi programmiga on käesoleva raamotsuse kohaldamisalast välja jäetud tõendikogumisviisid samuti reguleeritud vastastikuse tunnustamise alase õigusaktiga, mille vastuvõtmisega sätestataks vastastikuse õigusabi menetlusi asendav kõikehõlmav vastastikuse tunnustamise kord. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa tõendikogumismäärus peaks kehtima paralleelselt olemasolevate vastastikuse õigusabi menetlustega, kuid sellist kooskehtivust tuleks pidada üleminekuliseks kuni ajani, mil kooskõlas Haagi programmiga on käesoleva raamotsuse kohaldamisalast välja jäetud tõendikogumisviisid samuti reguleeritud vastastikuse tunnustamise alase õigusaktiga, mille vastuvõtmisega sätestataks vastastikuse õigusabi menetlusi asendav kõikehõlmav vastastikuse tunnustamise kord.

| (26) | Liikmesriike julgustatakse koostama enda jaoks ja Euroopa Liidu huvides tabelid, milles on võimalikult üksikasjalikult esitatud seosed käesoleva raamotsuse ja ülevõtmismeetmete vahel, ning edastama need tabelid komisjonile koos käesoleva raamotsuse täitmist käsitleva siseriikliku õigusakti tekstiga. |
| --- | --- |

(26)

Liikmesriike julgustatakse koostama enda jaoks ja Euroopa Liidu huvides tabelid, milles on võimalikult üksikasjalikult esitatud seosed käesoleva raamotsuse ja ülevõtmismeetmete vahel, ning edastama need tabelid komisjonile koos käesoleva raamotsuse täitmist käsitleva siseriikliku õigusakti tekstiga.

| (27) | Käesolev raamotsus austab põhiõigusi ja järgib Euroopa Liigu lepingu artiklis 6 tunnustatud ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle VI peatükis kajastatud põhiõigusi ja põhimõtteid. Ühtegi käesoleva raamotsuse sätet ei tõlgendata keeluna Euroopa tõendikogumismääruse täitmisest keelduda, kui objektiivsetele asjaoludele tuginedes on põhjust uskuda, et Euroopa tõendikogumismäärus on tehtud isiku kohtu alla andmiseks või karistamiseks kõnealuse isiku soo, rassilise või etnilise kuuluvuse, usu, seksuaalse sättumuse, rahvuse, keelevõi poliitiliste vaadete alusel või et see kahjustaks selle isiku olukorda mis tahes eeltoodud põhjusel. |
| --- | --- |

(27)

Käesolev raamotsus austab põhiõigusi ja järgib Euroopa Liigu lepingu artiklis 6 tunnustatud ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle VI peatükis kajastatud põhiõigusi ja põhimõtteid. Ühtegi käesoleva raamotsuse sätet ei tõlgendata keeluna Euroopa tõendikogumismääruse täitmisest keelduda, kui objektiivsetele asjaoludele tuginedes on põhjust uskuda, et Euroopa tõendikogumismäärus on tehtud isiku kohtu alla andmiseks või karistamiseks kõnealuse isiku soo, rassilise või etnilise kuuluvuse, usu, seksuaalse sättumuse, rahvuse, keelevõi poliitiliste vaadete alusel või et see kahjustaks selle isiku olukorda mis tahes eeltoodud põhjusel.

| (28) | Käesoleva raamotsusega ei takistata ühelgi liikmesriigil kohaldamast oma põhiseaduse norme, mis käsitlevad nõuetekohast menetlust, ühinemisvabadust, ajakirjandusvabadust ja sõnavabadust muudes meediakanalites. |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva raamotsusega ei takistata ühelgi liikmesriigil kohaldamast oma põhiseaduse norme, mis käsitlevad nõuetekohast menetlust, ühinemisvabadust, ajakirjandusvabadust ja sõnavabadust muudes meediakanalites.

| (29) | Käesolev raamotsus ei piira nende kohustuste täitmist, mis on liikmesriikidel avaliku korra säilitamiseks ja sisejulgeoleku kaitseks vastavalt ELi lepingu artiklile 33, |
| --- | --- |

(29)

Käesolev raamotsus ei piira nende kohustuste täitmist, mis on liikmesriikidel avaliku korra säilitamiseks ja sisejulgeoleku kaitseks vastavalt ELi lepingu artiklile 33,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA RAAMOTSUSE:

I   JAOTIS

EUROOPA TÕENDIKOGUMISMÄÄRUS

Artikkel 1

Euroopa tõendikogumismääruse määratlus ja selle täitmise kohustus

1.   Euroopa tõendikogumismäärus on liikmesriigi pädeva asutuse või ametiisiku tehtud õigusalane otsus eesmärgiga koguda teisest liikmesriigist esemeid, dokumente ja andmeid artiklis 5 osutatud menetlustes kasutamiseks.

2.   Liikmesriigid täidavad mis tahes Euroopa tõendikogumismäärust vastastikuse tunnustamise põhimõtte alusel ja vastavalt käesoleva raamotsuse sätetele.

3.   Käesolev raamotsus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse üldpõhimõtteid, mis on kirja pandud ELi lepingu artiklis 6, ning õigusasutustele sellega seoses pandud kohustusi.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas raamotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „määruse koostanud riik” – liikmesriik, kus Euroopa tõendikogumismäärus on tehtud; |
| --- | --- |

a)

„määruse koostanud riik” – liikmesriik, kus Euroopa tõendikogumismäärus on tehtud;

| b) | „täidesaatev riik” – liikmesriik, kelle territooriumil esemed, dokumendid ja andmed asuvad, või kui tegemist on elektrooniliste andmetega, kelle territooriumil need on otse juurdepääsetavad täidesaatva riigi õiguse alusel; |
| --- | --- |

b)

„täidesaatev riik” – liikmesriik, kelle territooriumil esemed, dokumendid ja andmed asuvad, või kui tegemist on elektrooniliste andmetega, kelle territooriumil need on otse juurdepääsetavad täidesaatva riigi õiguse alusel;

| c) | „määruse koostanud asutus või ametiisik” –






  i) | kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik, prokurör, või |
| --- | --- | --- |

c)

„määruse koostanud asutus või ametiisik” –

i)

kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik, prokurör, või

| ii) | määruse koostanud riigi mis tahes muu õigusasutus või ametiisik, kes tegutseb konkreetsel juhul uurimisorganina kriminaalmenetluses ja kellel on pädevus taotleda siseriikliku õiguse kohaselt tõendite kogumist piiriüleste juhtumite korral; |
| --- | --- |

ii)

määruse koostanud riigi mis tahes muu õigusasutus või ametiisik, kes tegutseb konkreetsel juhul uurimisorganina kriminaalmenetluses ja kellel on pädevus taotleda siseriikliku õiguse kohaselt tõendite kogumist piiriüleste juhtumite korral;

| d) | „täidesaatev asutus või ametiisik” – asutus või ametiisik, kellel on käesoleva raamotsuse täitmist käsitleva siseriikliku õigusakti kohaselt pädevus Euroopa tõendikogumismäärust tunnustada või täita kooskõlas käesoleva raamotsusega; |
| --- | --- |

d)

„täidesaatev asutus või ametiisik” – asutus või ametiisik, kellel on käesoleva raamotsuse täitmist käsitleva siseriikliku õigusakti kohaselt pädevus Euroopa tõendikogumismäärust tunnustada või täita kooskõlas käesoleva raamotsusega;

| e) | „läbiotsimine või võetus” – hõlmab kõiki kriminaalmenetluses kasutatavaid meetmeid, mille tulemusena juriidiline või füüsiline isik on seadusega kohustatud esitama esemeid, dokumente või andmeid või nende esitamises osalema, ning millele kuuletumata jätmise korral võidakse neid kohaldada ilma nimetatud isiku nõusolekuta või millele kuuletumata jätmine võib kaasa tuua karistuse. |
| --- | --- |

e)

„läbiotsimine või võetus” – hõlmab kõiki kriminaalmenetluses kasutatavaid meetmeid, mille tulemusena juriidiline või füüsiline isik on seadusega kohustatud esitama esemeid, dokumente või andmeid või nende esitamises osalema, ning millele kuuletumata jätmise korral võidakse neid kohaldada ilma nimetatud isiku nõusolekuta või millele kuuletumata jätmine võib kaasa tuua karistuse.

Artikkel 3

Pädevate asutuste või ametiisikute kindlaksmääramine

1.   Iga liikmesriik teatab nõukogu peasekretariaadile, milline asutus või ametiisik või millised asutused või ametiisikud on tema siseriikliku õiguse alusel ning vastavalt artikli 2 punktidele c ja d pädev või pädevad, kui asjaomane liikmesriik on määruse koostanud riik või täidesaatev riik.

2.   Liikmesriigid, kes soovivad kasutada võimalust nimetada keskasutus või keskasutused vastavalt artikli 8 lõikele 2, edastavad nõukogu peasekretariaadile teabe, mis on seotud määratud keskasutuse või keskasutustega. Need andmed on määruse koostanud riigi asutustele siduvad.

3.   Nõukogu peasekretariaat teeb saadud teabe kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 4

Euroopa tõendikogumismääruse kohaldamisala

1.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 rakendamist, võib Euroopa tõendikogumismääruse teha artiklis 7 osutatud tingimustel, eesmärgiga koguda täidesaatvast riigist esemeid, dokumente ja andmeid, mida vajatakse määruse koostanud riigis artiklis 5 osutatud menetluste läbiviimiseks. Euroopa tõendikogumismäärus hõlmab selles nimetatud esemeid, dokumente ja andmeid.

2.   Euroopa tõendikogumismäärust ei tehta, et nõuda täidesaatvalt asutuselt või ametiisikult:

| a) | ülekuulamiste läbiviimist, ütluste võtmist või muud laadi ärakuulamist, millesse on kaasatud kahtlusalused, tunnistajad, eksperdid või mis tahes muud osalised; |
| --- | --- |

a)

ülekuulamiste läbiviimist, ütluste võtmist või muud laadi ärakuulamist, millesse on kaasatud kahtlusalused, tunnistajad, eksperdid või mis tahes muud osalised;

| b) | kehaliste läbivaatuste teostamist või bioloogiliste proovide või biomeetriliste andmete, sealhulgas DNA proovide ja sõrmejälgede kogumist otse inimese kehalt; |
| --- | --- |

b)

kehaliste läbivaatuste teostamist või bioloogiliste proovide või biomeetriliste andmete, sealhulgas DNA proovide ja sõrmejälgede kogumist otse inimese kehalt;

| c) | teabe kogumist reaalajas, näiteks kõnede pealtkuulamist, varjatud jälgimist või pangaarvete kontrollimist; |
| --- | --- |

c)

teabe kogumist reaalajas, näiteks kõnede pealtkuulamist, varjatud jälgimist või pangaarvete kontrollimist;

| d) | olemasolevate esemete, dokumentide ja andmete analüüsi teostamist ning |
| --- | --- |

d)

olemasolevate esemete, dokumentide ja andmete analüüsi teostamist ning

| e) | üldkasutatava elektroonilise side või üldkasutatava sidevõrgu teenuste osutaja poolt säilitatud sideandmete saamist. |
| --- | --- |

e)

üldkasutatava elektroonilise side või üldkasutatava sidevõrgu teenuste osutaja poolt säilitatud sideandmete saamist.

3.   Karistusregistrist kriminaalasjades tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta saadud teabe edastamine toimub kooskõlas nõukogu 21. novembri 2005. aasta otsusega 2005/876/JSK, mis käsitleb teabevahetust karistusregistri väljavõtete osas, (8) ja muude asjaomaste õigusaktidega.

4.   Euroopa tõendikogumismääruse võib teha eesmärgiga koguda lõikega 2 hõlmatud esemeid, dokumente või andmeid, kui need esemed, dokumendid või andmed on juba täidesaatva asutuse või ametiisiku valduses enne määruse tegemist.

5.   Olenemata lõikest 1 hõlmab Euroopa tõendikogumismäärus, kui määruse koostanud asutus või ametiisik on nii osutanud, mis tahes muid esemeid, dokumente või andmeid, mille täidesaatev asutus või ametiisik määrust täites avastab ning mida ta edasiste järelepärimisteta peab asjakohaseks menetluste suhtes, mille läbiviimiseks määrus tehti.

6.   Olenemata lõikest 2 võib Euroopa tõendikogumismäärus, kui määruse koostanud asutus või ametiisik seda taotleb, hõlmata ka ütluste võtmist isikutelt, kes on Euroopa tõendikogumismääruse täitmise juures ja kes on otseselt seotud Euroopa tõendikogumismääruse objektiga. Täidesaatva riigi asjaomaseid eeskirju, mida kohaldatakse siseriiklikel juhtudel, kohaldatakse ka selliste ütluste võtmisele.

Artikkel 5

Menetlused, mille läbiviimiseks võib Euroopa tõendikogumismääruse teha

Euroopa tõendikogumismääruse võib teha:

| a) | seoses kriminaalmenetlusega, mida õigusasutus või ametiisik määruse koostanud riigi siseriikliku õiguse kohaselt kuriteo suhtes läbi viib või mis nimetatud õigusasutuses või ametiisiku poolt algatatakse; |
| --- | --- |

a)

seoses kriminaalmenetlusega, mida õigusasutus või ametiisik määruse koostanud riigi siseriikliku õiguse kohaselt kuriteo suhtes läbi viib või mis nimetatud õigusasutuses või ametiisiku poolt algatatakse;

| b) | haldusasutuste algatatud menetluste korral määruse koostanud riigi siseriikliku õiguse kohaselt õiguserikkumisena karistatava teo suhtes, kui selles tehtud otsuse põhjal võib algatada menetluse eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus; |
| --- | --- |

b)

haldusasutuste algatatud menetluste korral määruse koostanud riigi siseriikliku õiguse kohaselt õiguserikkumisena karistatava teo suhtes, kui selles tehtud otsuse põhjal võib algatada menetluse eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus;

| c) | kohtuorganite algatatud menetluste korral määruse koostanud riigi siseriikliku õiguse kohaselt õiguserikkumisena karistatava teo suhtes, kui selles tehtud otsuse põhjal võib algatada edasisi menetlusi eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus; ning |
| --- | --- |

c)

kohtuorganite algatatud menetluste korral määruse koostanud riigi siseriikliku õiguse kohaselt õiguserikkumisena karistatava teo suhtes, kui selles tehtud otsuse põhjal võib algatada edasisi menetlusi eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus; ning

| d) | punktides a, b ja c nimetatud menetluste korral, mis on seotud kuritegude või õigusrikkumistega, mille eest võib juriidilise isiku määruse koostanud riigis vastutusele võtta või teda karistada. |
| --- | --- |

d)

punktides a, b ja c nimetatud menetluste korral, mis on seotud kuritegude või õigusrikkumistega, mille eest võib juriidilise isiku määruse koostanud riigis vastutusele võtta või teda karistada.

Artikkel 6

Euroopa tõendikogumismääruse sisu ja vorm

1.   Määruse koostanud asutus või ametiisik peab lisas vormina esitatud Euroopa tõendikogumismääruse koostama, allkirjastama ja selle sisu täpseks tunnistama.

2.   Määruse koostanud riik peab esitama Euroopa tõendikogumismääruse täidesaatva riigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest, või tõlkima selle nimetatud keelde.

Mis tahes liikmesriik võib käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel või hiljem kinnitada deklaratsioonis, mis antakse hoiule nõukogu peasekretariaati, et ta aktsepteerib määrust või määruse tõlget ühes või mitmes liidu institutsioonide ametlikus keeles.

II   JAOTIS

MÄÄRUSE KOOSTANUD RIIGI MENETLUSED JA TAGATISED

Artikkel 7

Euroopa tõendikogumismääruse tegemise tingimused

Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et Euroopa tõendikogumismäärus tehakse ainult juhul, kui määruse koostanud asutus või ametiisik on veendunud, et järgmised tingimused on täidetud:

| a) | taotletavate esemete, dokumentide ja andmete kogumine on vajalik ja proportsionaalne artiklis 5 osutatud menetluste läbiviimiseks; |
| --- | --- |

a)

taotletavate esemete, dokumentide ja andmete kogumine on vajalik ja proportsionaalne artiklis 5 osutatud menetluste läbiviimiseks;

| b) | neid esemeid, dokumente ja andmeid on sarnase juhtumi korral võimalik määruse koostanud riigi õiguse alusel koguda, kui nad oleks kättesaadavad nimetatud riigi territooriumil, isegi kui kasutatakse erinevaid menetluslikke meetmeid. |
| --- | --- |

b)

neid esemeid, dokumente ja andmeid on sarnase juhtumi korral võimalik määruse koostanud riigi õiguse alusel koguda, kui nad oleks kättesaadavad nimetatud riigi territooriumil, isegi kui kasutatakse erinevaid menetluslikke meetmeid.

Neid tingimusi hindab ainult määruse koostanud riik iga juhtumi puhul eraldi.

Artikkel 8

Euroopa tõendikogumismääruse edastamine

1.   Euroopa tõendikogumismääruse võib edastada selle liikmesriigi pädevale asutusele või ametiisikule, kus määruse koostanud riigi pädeva asutuse või ametiisiku põhjendatud arvamuse kohaselt asjassepuutuvad esemed, dokumendid või andmed asuvad, või kui tegemist on elektrooniliste andmetega, kus need on otse juurdepääsetavad täidesaatva riigi õiguse alusel. See edastatakse viivitamata määruse koostanud asutusest või ametiisikult täidesaatvale asutusele või ametiisikule mis tahes vahendite abil, millest jääb kirjalik tõend, sellisel viisil, mis võimaldab täidesaatval asutusel või ametiisikul teha kindlaks selle ehtsuse. Kõik täiendavad ametlikud teated määruse koostanud asutuse või ametiisiku ja täidesaatva asutuse või ametiisiku vahel edastatakse otse.

2.   Iga liikmesriik võib määrata pädevaid asutusi või ametiisikuid abistama keskasutuse või mitu keskasutust, kui see on tema õigussüsteemis nii sätestatud. Liikmesriik võib, kui see osutub vajalikuks tulenevalt tema siseriikliku kohtusüsteemi korraldusest, panna oma keskasutuse(d) vastutama Euroopa tõendikogumismääruse edastamise ja vastuvõtmise haldamise ning kogu muu sellega seotud ametliku kirjavahetuse eest.

3.   Kui määruse koostanud asutus või ametiisik soovib, võib edastamine toimuda Euroopa kohtute võrgu turvalise telekommunikatsioonisüsteemi kaudu.

4.   Kui täidesaatev asutus või ametiisik on teadmata, teostab määruse koostanud asutus või ametiisik kõik vajalikud uurimised, sealhulgas Euroopa kohtute võrgu kontaktpunktide kaudu, et täidesaatvalt riigilt see teave saada.

5.   Kui Euroopa tõendikogumismääruse saanud täidesaatva riigi asutus või ametiisik ei ole pädev seda määrust tunnustama ja selle täitmiseks vajalikke meetmeid võtma, edastab ta Euroopa tõendikogumismääruse ex officio täidesaatvale asutusele või ametiisikule täitmiseks ning teatab sellest määruse koostanud asutusele või ametiisikule.

6.   Kõik raskused, mis on seotud edastamise või Euroopa tõendikogumismääruse täitmiseks vajalike mis tahes dokumentide ehtsusega, lahendatakse asjaomase määruse koostanud asutuse või ametiisiku ja täidesaatva asutuse või ametiisiku otsekontaktide teel või, kui see on kohane, liikmesriikide keskasutuste kaasamisega.

Artikkel 9

Euroopa tõendikogumismäärus, mis on seotud varasema tõendikogumismääruse või arestimisotsusega

1.   Kui määruse koostanud asutus või ametiisik teeb Euroopa tõendikogumismääruse, mis täiendab varasemat Euroopa tõendikogumismäärust või raamotsuse 2003/577/JSK alusel edastatud arestimisotsust, osutab ta sellele Euroopa tõendikogumismääruses vastavalt lisas osutatud vormile.

2.   Kui vastavalt kehtivatele õigusaktidele osaleb määruse koostanud asutus või ametiisik määruse täitmisel täidesaatvas riigis, võib nimetatud asutus või ametiisik artikli 3 lõikes 2 osutatud deklaratsioonidest olenemata eelnevat määrust täiendava Euroopa tõendikogumismääruse esitada riigis viibimise ajal otse pädevale täidesaatvale asutusele või ametiisikule.

Artikkel 10

Isikuandmete kasutamise tingimused

1.   Määruse koostanud riik võib käesoleva raamotsuse alusel saadud isikuandmeid kasutada:

| a) | menetlustes, mille läbiviimiseks võib Euroopa tõendikogumismääruse teha; |
| --- | --- |

a)

menetlustes, mille läbiviimiseks võib Euroopa tõendikogumismääruse teha;

| b) | teistes kohtu- ja haldusmenetlustes, mis on vahetult seotud punktis a nimetatud menetlustega; |
| --- | --- |

b)

teistes kohtu- ja haldusmenetlustes, mis on vahetult seotud punktis a nimetatud menetlustega;

| c) | avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks. |
| --- | --- |

c)

avalikku julgeolekut ähvardava vahetu ja tõsise ohu ennetamiseks.

Käesoleva raamotsuse alusel saadud isikuandmeid võib muudel kui punktis a, b ja c sätestatud eesmärkidel kasutada ainult täidesaatva riigi eelneval nõusolekul, välja arvatud juhul, kui määruse koostanud riik on saanud andmesubjekti nõusoleku.

2.   Konkreetse juhtumi asjaolusid arvestades võib täidesaatev riik nõuda liikmesriigilt, kellele isikuandmed edastati, teavet nende andmete kasutamise kohta.

3.   Käesolevat artiklit ei kohaldata isikuandmete suhtes, mille liikmesriik on saanud käesoleva raamotsuse alusel ja mis pärinevad kõnealusest liikmesriigist.

III   JAOTIS

TÄIDESAATVA RIIGI MENETLUSED JA TAGATISED

Artikkel 11

Tunnustamine ja täitmine

1.   Täidesaatev asutus või ametiisik tunnustab kooskõlas artikliga 8 edastatud Euroopa tõendikogumismäärust ilma täiendavate formaalsusteta ja võtab seejärel vajalikud meetmed, et täita määrust samal viisil nagu täidesaatva riigi asutus või ametiisik hangiks esemeid, dokumente ja andmeid, kui kõnealune asutus või ametiisik ei otsusta tugineda ühele artiklis 13 sätestatud mittetunnustamise või mittetäitmise põhjustest või ühele artiklis 16 sätestatud edasilükkamise põhjustest.

2.   Täidesaatev riik vastutab meetmete valimise eest, mis tagavad kõnealuse riigi siseriikliku õiguse kohaselt määrusega taotletud esemete, dokumentide või andmete saamise, ning otsustab, kas sellise abi osutamiseks on vaja kasutada sunnimeetmeid. Mis tahes meetmed, mille vajadus tuleneb Euroopa tõendikogumismäärusest, võetakse kooskõlas täidesaatvas riigis kohaldatava menetluskorraga.

3.   Iga liikmesriik tagab, et:

| i) | meetmeid, mida on võimalik kasutada sarnase siseriikliku juhtumi korral täidesaatvas riigis, on samuti võimalik kasutada Euroopa tõendikogumismääruse täitmiseks;
  ning |
| --- | --- |

i)

meetmeid, mida on võimalik kasutada sarnase siseriikliku juhtumi korral täidesaatvas riigis, on samuti võimalik kasutada Euroopa tõendikogumismääruse täitmiseks;

ning

| ii) | meetmeid, sealhulgas läbiotsimist ja võetust, on võimalik kasutada Euroopa tõendikogumismääruse täitmiseks, kui see on seotud artikli 14 lõikes 2 sätestatud mis tahes kuriteoga. |
| --- | --- |

ii)

meetmeid, sealhulgas läbiotsimist ja võetust, on võimalik kasutada Euroopa tõendikogumismääruse täitmiseks, kui see on seotud artikli 14 lõikes 2 sätestatud mis tahes kuriteoga.

4.   Kui määruse koostanud asutuseks või ametiisikuks ei ole kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör ja Euroopa tõendikogumismäärust ei ole kinnitanud üks määruse koostanud riigi nimetatud asutustest või ametiisikutest, võib täidesaatev asutus või ametiisik konkreetse juhtumi korral otsustada, et Euroopa tõendikogumismääruse täitmiseks ei või teostada läbiotsimist või võetust. Enne sellise otsuse tegemist konsulteerib täidesaatev asutus või ametiisik määruse koostanud riigi pädeva asutuse või ametiisikuga.

5.   Liikmesriik võib käesoleva raamotsuse vastuvõtmise ajal esitada deklaratsiooni või edaspidi teadaande nõukogu peasekretariaadile, nõudes sellist kinnitamist kõikide juhtumite korral, kus määruse koostanud asutuseks või ametiisikuks ei ole kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör ning kus Euroopa tõendikogumismääruse täitmiseks vajalikud meetmed peaksid sarnase siseriikliku juhtumi korral täidesaatva riigi õiguse alusel olema kohtuniku, kohtu, eeluurimiskohtuniku või prokuröri poolt taotletud või tema järelevalve all.

Artikkel 12

Täidesaatvas riigis järgitavad formaalsused

Täidesaatev asutus või ametiisik täidab määruse koostanud asutuse või ametiisiku poolt selgesõnaliselt esitatud formaalsusi ja menetlusi, kui käesolevas raamotsuses ei ole sätestatud teisiti, tingimusel, et sellised formaalsused ja menetlused ei ole vastuolus täidesaatva riigi õiguse aluspõhimõtetega. Käesolev artikkel ei kehtesta kohustust võtta sunnimeetmeid.

Artikkel 13

Mittetunnustamise ja mittetäitmise põhjused

1.   Euroopa tõendikogumismääruse tunnustamisest või täitmisest võidakse täidesaatvas riigis keelduda:

| a) | kui täitmine rikuks ne bis in idem põhimõtet; |
| --- | --- |

a)

kui täitmine rikuks ne bis in idem põhimõtet;

| b) | kui artikli 14 lõikes 3 nimetatud juhtudel on Euroopa tõendikogumismäärus seotud tegudega, mida täidesaatva riigi õigusaktide alusel ei käsitleta kuriteona; |
| --- | --- |

b)

kui artikli 14 lõikes 3 nimetatud juhtudel on Euroopa tõendikogumismäärus seotud tegudega, mida täidesaatva riigi õigusaktide alusel ei käsitleta kuriteona;

| c) | kui konkreetsel juhul ei ole võimalik Euroopa tõendikogumismäärust vastavalt artikli 11 lõikele 3 täita meetmete abil, mida täidesaatval asutusel või ametiisikul on võimalik kasutada; |
| --- | --- |

c)

kui konkreetsel juhul ei ole võimalik Euroopa tõendikogumismäärust vastavalt artikli 11 lõikele 3 täita meetmete abil, mida täidesaatval asutusel või ametiisikul on võimalik kasutada;

| d) | kui täidesaatva riigi õiguses eksisteerib immuniteet või privileeg, mis muudab Euroopa tõendikogumismääruse täitmise võimatuks; |
| --- | --- |

d)

kui täidesaatva riigi õiguses eksisteerib immuniteet või privileeg, mis muudab Euroopa tõendikogumismääruse täitmise võimatuks;

| e) | kui artikli 11 lõikes 4 või 5 osutatud juhtumi korral ei ole Euroopa tõendikogumismäärust kinnitatud; |
| --- | --- |

e)

kui artikli 11 lõikes 4 või 5 osutatud juhtumi korral ei ole Euroopa tõendikogumismäärust kinnitatud;

| f) | kui Euroopa tõendikogumismäärus on seotud kuritegudega, mis:






  i) | täidesaatva riigi õiguse kohaselt on käsitletavad kuritegudena, mis on täielikult või suures või olulises osas toime pandud tema territooriumil või tema territooriumiga samaväärses kohas, või |
| --- | --- | --- |

f)

kui Euroopa tõendikogumismäärus on seotud kuritegudega, mis:

i)

täidesaatva riigi õiguse kohaselt on käsitletavad kuritegudena, mis on täielikult või suures või olulises osas toime pandud tema territooriumil või tema territooriumiga samaväärses kohas, või

| ii) | mis pandi toime väljaspool määruse koostanud riigi territooriumi ja täidesaatva riigi õigus ei luba alustada kohtumenetlust selliste kuritegude suhtes, mis pandi toime väljaspool selle riigi territooriumi, |
| --- | --- |

ii)

mis pandi toime väljaspool määruse koostanud riigi territooriumi ja täidesaatva riigi õigus ei luba alustada kohtumenetlust selliste kuritegude suhtes, mis pandi toime väljaspool selle riigi territooriumi,

| g) | kui konkreetse juhtumi korral kahjustaks määruse täitmine riigi olulisi julgeolekuhuve, ohustaks teabeallikat või hõlmaks teatud luuretegevustega seotud salastatud teabe kasutamist; või |
| --- | --- |

g)

kui konkreetse juhtumi korral kahjustaks määruse täitmine riigi olulisi julgeolekuhuve, ohustaks teabeallikat või hõlmaks teatud luuretegevustega seotud salastatud teabe kasutamist; või

| h) | kui lisas esitatud vorm on puudulik või ilmselgelt ebatäpne ning seda ei ole täidetud või parandatud täidesaatva asutuse või ametiisiku poolt määratud mõistlikuks tähtajaks. |
| --- | --- |

h)

kui lisas esitatud vorm on puudulik või ilmselgelt ebatäpne ning seda ei ole täidetud või parandatud täidesaatva asutuse või ametiisiku poolt määratud mõistlikuks tähtajaks.

2.   Lõike 1 kohase Euroopa tõendikogumismääruse tunnustamisest või täitmisest keeldumise otsuse teeb täidesaatva riigi kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör. Kui Euroopa tõendikogumismääruse on teinud artikli 2 punkti c teises taandes osutatud õigusasutus või ametiisik ja määruse koostanud riigi kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör ei ole Euroopa tõendikogumismäärust kinnitanud, võib otsuse teha ka mis tahes muu täidesaatva riigi õiguse alusel pädev õigusasutus või ametiisik, kui täidesaatva riigi õiguses nii on sätestatud.

3.   Mis tahes lõike 1 punkti f esimese taande kohane otsus seoses osaliselt täidesaatva riigi territooriumil või tema territooriumiga samaväärses kohas toime pandud kuritegudega langetatakse lõikes 2 osutatud pädevate asutuste või ametiisikute poolt erakorralistel asjaoludel ja iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse juhtumi konkreetseid asjaolusid ning eelkõige seda, kas kuriteo suur või oluline osa leidis aset määruse koostanud riigis, kas Euroopa tõendikogumismäärus on seotud teoga, mis ei ole täidesaatva riigi õiguse kohaselt kuritegu ning kas Euroopa tõendikogumismääruse täitmiseks oleks vaja korraldada läbiotsimist ja võetust.

4.   Kui pädev asutus või ametiisik kaalub lõike 1 punkti f esimese taande kohase keeldumise põhjuse kasutamist, peab ta enne otsuse tegemist konsulteerima Eurojustiga.

Kui pädev asutus või ametiisik ei nõustu Eurojusti arvamusega, tagavad liikmesriigid, et ta põhjendab oma otsust ning et nõukogu teavitatakse.

5.   Lõike 1 punktides a, g ja h osutatud juhtudel konsulteerib täidesaatva riigi pädev asutus või ametiisik enne Euroopa tõendikogumismääruse täieliku või osalise mittetunnustamise või mittetäitmise otsuse vastuvõtmist kohasel viisil määruse koostanud riigi pädeva asutuse või ametiisikuga ja palub endale vajaduse korral viivitamata edastada mis tahes vajalikku teavet.

Artikkel 14

Kahepoolne karistatavus

1.   Euroopa tõendikogumismääruse tunnustamise või täitmisega ei kaasne kahepoolse karistatavuse kontrollimine, kui ei ole vaja teostada läbiotsimist või võetust.

2.   Juhul kui määruse täitmiseks on vaja teostada läbiotsimist või võetust, ei toimu kahepoolse karistatavuse kontrollimist ühelgi tingimusel järgmiste kuritegude puhul, nagu need on määruse koostanud riigi õiguses määratletud, ja kui need on määruse koostanud liikmesriigi õiguse alusel karistatavad vabaduskaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt kolm aastat:

| — | kuritegelikus ühenduses osalemine, |
| --- | --- |

—

kuritegelikus ühenduses osalemine,

| — | terrorism, |
| --- | --- |

—

terrorism,

| — | inimkaubandus, |
| --- | --- |

—

inimkaubandus,

| — | laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno, |
| --- | --- |

—

laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno,

| — | narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubavedu, |
| --- | --- |

—

narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubavedu,

| — | ebaseaduslik relvade, laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine, |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik relvade, laskemoona ja lõhkeainetega kauplemine,

| — | korruptsioon, |
| --- | --- |

—

korruptsioon,

| — | pettus, sealhulgas pettus, mis mõjutab Euroopa ühenduste finantshuve 26. juuli 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tähenduses, (9) |
| --- | --- |

—

pettus, sealhulgas pettus, mis mõjutab Euroopa ühenduste finantshuve 26. juuli 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni tähenduses, (9)

| — | kuritegelikul teel saadud tulu rahapesu, |
| --- | --- |

—

kuritegelikul teel saadud tulu rahapesu,

| — | rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine, |
| --- | --- |

—

rahavõltsimine, sealhulgas eurode võltsimine,

| — | arvutikuriteod, |
| --- | --- |

—

arvutikuriteod,

| — | keskkonnakuriteod, sealhulgas ohustatud looma- ja taimeliikide ning taimesortidega ebaseaduslik kauplemine, |
| --- | --- |

—

keskkonnakuriteod, sealhulgas ohustatud looma- ja taimeliikide ning taimesortidega ebaseaduslik kauplemine,

| — | kaasaaitamine ebaseaduslikule sissesõidule ja riigisviibimisele, |
| --- | --- |

—

kaasaaitamine ebaseaduslikule sissesõidule ja riigisviibimisele,

| — | tahtlik tapmine, raske kehavigastuse tekitamine, |
| --- | --- |

—

tahtlik tapmine, raske kehavigastuse tekitamine,

| — | ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega, |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega,

| — | inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine, |
| --- | --- |

—

inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine,

| — | rassism ja ksenofoobia, |
| --- | --- |

—

rassism ja ksenofoobia,

| — | organiseeritud või relvastatud röövimine, |
| --- | --- |

—

organiseeritud või relvastatud röövimine,

| — | kultuuriväärtuste, sealhulgas antiik- ja kunstiesemete salakaubavedu, |
| --- | --- |

—

kultuuriväärtuste, sealhulgas antiik- ja kunstiesemete salakaubavedu,

| — | kelmus, |
| --- | --- |

—

kelmus,

| — | väljapressimine ja raha väljapressimine, |
| --- | --- |

—

väljapressimine ja raha väljapressimine,

| — | reprodutseerimine ja toodete piraatkoopiate valmistamine, |
| --- | --- |

—

reprodutseerimine ja toodete piraatkoopiate valmistamine,

| — | haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine, |
| --- | --- |

—

haldusdokumentide võltsimine ja nendega kauplemine,

| — | maksevahendi võltsimine, |
| --- | --- |

—

maksevahendi võltsimine,

| — | ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega, |
| --- | --- |

—

ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega,

| — | tuumamaterjalide ja radioaktiivsete ainete salakaubavedu, |
| --- | --- |

—

tuumamaterjalide ja radioaktiivsete ainete salakaubavedu,

| — | varastatud sõidukitega kauplemine, |
| --- | --- |

—

varastatud sõidukitega kauplemine,

| — | vägistamine, |
| --- | --- |

—

vägistamine,

| — | süütamine, |
| --- | --- |

—

süütamine,

| — | Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtualluvusse kuuluvad kuriteod, |
| --- | --- |

—

Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtualluvusse kuuluvad kuriteod,

| — | õhusõiduki või laeva kaaperdamine, |
| --- | --- |

—

õhusõiduki või laeva kaaperdamine,

| — | sabotaaž. |
| --- | --- |

—

sabotaaž.

3.   Kui Euroopa tõendikogumismäärus ei ole seotud lõikes 2 loetletud mis tahes kuritegudega ning selle täitmine nõuaks läbiotsimise või võetuse teostamist, võib Euroopa tõendikogumismääruse tunnustamise või täitmise suhtes kohaldada kahepoolse karistatavuse tingimust.

Seoses makse, tollimakse, tolli- ja rahavahetustehinguid puudutavate kuritegudega ei tohi tunnustamisest või täitmisest keelduda põhjusel, et täidesaatva riigi seadustes ei ole kehtestatud samasuguseid tolli- või muid makse või neis ei ole maksud, tollimaksud, tolli- ja rahavahetustehingud sarnaselt reguleeritud kui määruse koostanud riigi seadustes.

4.   Nõukogu vaatab lõikes 3 sätestatud kahepoolse karistatavuse tingimuse talle edastatud mis tahes teavet arvesse võttes täiendavalt üle 19. jaanuariks 2014.

5.   Tegutsedes ühehäälselt ja pärast ELi lepingu artikli 39 lõikes 1 sätestatud tingimustel Euroopa Parlamendiga konsulteerimist, võib nõukogu otsustada lisada lõikes 2 sisalduvale nimekirjale muid kuriteokategooriaid.

Artikkel 15

Tunnustamise, täitmise ja edastamise tähtajad

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada käesolevas artiklis sätestatud tähtaegadest kinnipidamine. Kui määruse koostanud asutus või ametiisik on Euroopa tõendikogumismääruses märkinud, et menetluse tähtaegade või muude eriti kiireloomuliste asjaolude tõttu on vajalik lühema tähtaja kohaldamine, võtab täidesaatev asutus või ametiisik seda nõuet võimalikult täielikult arvesse.

2.   Otsus tunnustamisest või täitmisest keeldumise kohta tuleb teha võimalikult kiiresti ja lõike 4 kohaldamist piiramata mitte hiljem kui 30 päeva pärast Euroopa tõendikogumismääruse saamist pädeva täidesaatva asutuse või ametiisiku poolt.

3.   Juhul kui puuduvad põhjused täitmise edasilükkamiseks artikli 16 alusel või kui esemed, dokumendid või andmed ei ole juba täidesaatva asutuse või ametiisiku valduses, võtab täidesaatev asutus või ametiisik need esemed, dokumendid või andmed oma valdusesse viivitamata ning hiljemalt 60 päeva pärast Euroopa tõendikogumismääruse saamist, piiramata lõike 4 kohaldamist.

4.   Kui konkreetse juhtumi korral ei ole pädeval täidesaatval asutusel või ametiisikul võimalik pidada kinni vastavalt lõikes 2 või 3 ettenähtud tähtaegadest, teavitab ta viivitamata mis tahes viisil määruse koostanud riigi pädevat asutust või ametiisikut, esitades viivituse põhjused ja hinnangulise aja, mis on vajalik meetme võtmiseks.

5.   Täidesaatev riik edastab viivitamata Euroopa tõendikogumismääruse alusel hangitud esemed, dokumendid ja andmed määruse koostanud riigile, välja arvatud juhul kui on pooleli õiguskaitsevahendi rakendamine kooskõlas artikliga 18 või kui on olemas põhjused täitmise edasilükkamiseks artikli 16 alusel.

6.   Saadud esemete, dokumentide või andmete väljaandmisel osutab täidesaatev asutus või ametiisik, kas ta nõuab nende tagastamist täidesaatvale riigile niipea, kui need ei ole määruse koostanud riigile enam vajalikud.

Artikkel 16

Tunnustamise või täitmise edasilükkamise põhjused

1.   Euroopa tõendikogumismääruse tunnustamine võidakse täidesaatvas riigis edasi lükata, kui:

| a) | lisas esitatud vorm on puudulik või ilmselgelt ebatäpne, kuni ajani, mil vorm on täidetud või parandatud; või |
| --- | --- |

a)

lisas esitatud vorm on puudulik või ilmselgelt ebatäpne, kuni ajani, mil vorm on täidetud või parandatud; või

| b) | artikli 11 lõikes 4 või 5 osutatud juhtumi korral ei ole Euroopa tõendikogumismäärust kinnitatud, kuni ajani, mil selline kinnitus on antud. |
| --- | --- |

b)

artikli 11 lõikes 4 või 5 osutatud juhtumi korral ei ole Euroopa tõendikogumismäärust kinnitatud, kuni ajani, mil selline kinnitus on antud.

2.   Euroopa tõendikogumismääruse täitmine võidakse täidesaatvas riigis edasi lükata, kui:

| a) | selle täitmine võib kahjustada käimasolevat eeluurimist või süüdistuse esitamist, kuni ajani, mida asjaomane asutus või ametiisik mõistlikuks peab; või |
| --- | --- |

a)

selle täitmine võib kahjustada käimasolevat eeluurimist või süüdistuse esitamist, kuni ajani, mida asjaomane asutus või ametiisik mõistlikuks peab; või

| b) | asjaomased esemed, dokumendid või andmed on juba kasutusel muudes menetlustes, kuni ajani, millal nimetatud eesmärgil neid enam ei vajata. |
| --- | --- |

b)

asjaomased esemed, dokumendid või andmed on juba kasutusel muudes menetlustes, kuni ajani, millal nimetatud eesmärgil neid enam ei vajata.

3.   Lõike 1 või 2 kohase Euroopa tõendikogumismääruse tunnustamise või täitmise edasilükkamise otsuse teeb täidesaatva riigi kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör. Kui Euroopa tõendikogumismääruse on teinud artikli 2 punkti c teises taandes osutatud õigusasutus või ametiisik ja määruse koostanud riigi kohtunik, kohus, eeluurimiskohtunik või prokurör ei ole Euroopa tõendikogumismäärust kinnitanud, võib otsuse teha ka mis tahes muu täidesaatva riigi õiguse alusel pädev õigusasutus või ametiisik, kui täidesaatva riigi õiguses nii on sätestatud.

4.   Niipea kui edasilükkamise põhjuseid enam ei ole, võtab täidesaatev asutus või ametiisik viivitamata vajalikud meetmed Euroopa tõendikogumismääruse täitmiseks ja teatab sellest määruse koostanud riigi asjaomasele pädevale asutusele või ametiisikule mis tahes vahendite abil, millest jääb kirjalik tõend.

Artikkel 17

Teavitamise kohustus

Täidesaatev asutus või ametiisik teavitab määruse koostanud asutust või ametiisikut:

| 1. | koheselt mis tahes viisil






  a) | kui täidesaatev asutus või ametiisik leiab Euroopa tõendikogumismääruse täitmise käigus ilma edasiste järelepärimisteta, et võib olla asjakohane läbi viia uurimisi, mida ei olnud esialgu ette nähtud või mida ei saanud määruse tegemise ajal kindlaks määrata, võimaldamaks määruse koostanud asutusel või ametiisikul võtta edasisi meetmeid; |
| --- | --- | --- |

1.

koheselt mis tahes viisil

a)

kui täidesaatev asutus või ametiisik leiab Euroopa tõendikogumismääruse täitmise käigus ilma edasiste järelepärimisteta, et võib olla asjakohane läbi viia uurimisi, mida ei olnud esialgu ette nähtud või mida ei saanud määruse tegemise ajal kindlaks määrata, võimaldamaks määruse koostanud asutusel või ametiisikul võtta edasisi meetmeid;

| b) | kui täidesaatva riigi pädev asutus või ametiisik tuvastab, et määrust ei ole täidetud kooskõlas täidesaatva riigi seadustega; |
| --- | --- |

b)

kui täidesaatva riigi pädev asutus või ametiisik tuvastab, et määrust ei ole täidetud kooskõlas täidesaatva riigi seadustega;

| c) | kui täidesaatev asutus või ametiisik tuvastab, et ta ei saa konkreetsel juhul vastavalt artiklile 12 täita määruse koostanud asutuse või ametiisiku poolt selgesõnaliselt osutatud formaalsusi ja menetlusi. |
| --- | --- |

c)

kui täidesaatev asutus või ametiisik tuvastab, et ta ei saa konkreetsel juhul vastavalt artiklile 12 täita määruse koostanud asutuse või ametiisiku poolt selgesõnaliselt osutatud formaalsusi ja menetlusi.

Määruse koostanud asutuse või ametiisiku taotlusel kinnitatakse antud teave viivitamatult mis tahes vahendite abil, millest jääb kirjalik tõend;

| 2. | viivitamata mis tahes vahendite abil, millest jääb kirjalik tõend:






  a) | Euroopa tõendikogumismääruse edastamisest selle täitmise eest vastutavale pädevale asutusele või ametiisikule vastavalt artikli 8 lõikele 5; |
| --- | --- | --- |

2.

viivitamata mis tahes vahendite abil, millest jääb kirjalik tõend:

a)

Euroopa tõendikogumismääruse edastamisest selle täitmise eest vastutavale pädevale asutusele või ametiisikule vastavalt artikli 8 lõikele 5;

| b) | artikli 15 lõike 2 alusel tehtud otsusest keelduda Euroopa tõendikogumismääruse tunnustamisest või täitmisest ning vastava otsuse tegemise põhjustest; |
| --- | --- |

b)

artikli 15 lõike 2 alusel tehtud otsusest keelduda Euroopa tõendikogumismääruse tunnustamisest või täitmisest ning vastava otsuse tegemise põhjustest;

| c) | Euroopa tõendikogumismääruse täitmise või tunnustamise edasilükkamisest, selle põhjustest ja võimaluse korral edasilükkamise eeldatavast kestusest; |
| --- | --- |

c)

Euroopa tõendikogumismääruse täitmise või tunnustamise edasilükkamisest, selle põhjustest ja võimaluse korral edasilükkamise eeldatavast kestusest;

| d) | Euroopa tõendikogumismääruse täitmise võimatusest põhjusel, et esemed, dokumendid või andmed on kadunud, hävitatud või need ei ole määruses näidatud asukohas leitavad, või põhjusel, et esemete, dokumentide või andmete asukohale ei ole piisavalt täpselt viidatud isegi pärast määruse koostanud riigi pädeva asutuse või ametiisikuga konsulteerimist. |
| --- | --- |

d)

Euroopa tõendikogumismääruse täitmise võimatusest põhjusel, et esemed, dokumendid või andmed on kadunud, hävitatud või need ei ole määruses näidatud asukohas leitavad, või põhjusel, et esemete, dokumentide või andmete asukohale ei ole piisavalt täpselt viidatud isegi pärast määruse koostanud riigi pädeva asutuse või ametiisikuga konsulteerimist.

Artikkel 18

Õiguskaitsevahendid

1.   Liikmesriigid kehtestavad vajaliku korra tagamaks, et kõikide huvitatud isikute, sealhulgas heausksete kolmandate isikute seaduslike õiguste kaitsmiseks on nende käsutuses õiguskaitsevahendid Euroopa tõendikogumismääruse artikli 11 kohase tunnustamise ja täitmise peatamiseks. Liikmesriigid võivad käesolevas lõikes ette nähtud õiguskaitsevahendid piirata juhtudega, mille korral Euroopa tõendikogumismäärust täidetakse sunnimeetmeid kasutades. Hagi esitatakse täidesaatva riigi kohtule vastavalt selle riigi õigusele.

2.   Euroopa tõendikogumismääruse tegemise sisulisi põhjendusi, sealhulgas artiklis 7 sätestatud tingimuste täitmist, võib vaidlustada ainult määruse koostanud riigi kohtule hagi esitamise teel. Määruse koostanud riik tagab sarnase siseriikliku juhtumi korral kasutada olevate õiguskaitsevahendite kohaldatavuse.

3.   Liikmesriigid tagavad, et lõigetes 1 ja 2 nimetatud hagi esitamise tähtaegu kohaldatakse viisil, mis tagab huvitatud isikutele võimaluse kasutada tõhusat õiguskaitsevahendit.

4.   Kui hagi esitatakse täidesaatvas riigis, teatatakse sellest ja hagi esitamise põhjustest määruse koostanud riigi õigusasutusele või ametiisikule, et ta saaks esitada tema poolt vajalikuks peetavad seisukohad. Samuti teavitatakse teda protsessi tulemustest.

5.   Määruse koostanud asutus või ametiisik ja täidesaatev asutus või ametiisik võtavad vajalikud meetmed, et hõlbustada lõigetes 1 ja 2 nimetatud hagide esitamise õiguse rakendamist, eelkõige andes huvitatud isikutele asjakohast ja täpset teavet.

6.   Täidesaatev riik võib esemete, dokumentide ja andmete edastamise peatada kuni õiguskaitsevahendi tulemuse selgumiseni.

Artikkel 19

Kulutuste hüvitamine

1.   Ilma et see piiraks artikli 18 lõike 2 kohaldamist, kui täidesaatev riik vastutab oma õiguse kohaselt kahju eest, mida ta talle artikli 8 kohaselt edastatud Euroopa tõendikogumismäärust täites ühele artiklis 18 nimetatud isikule tekitanud on, maksab määruse koostanud riik täidesaatvale riigile tagasi kõik kõnealusele isikule nimetatud vastutuse alusel kahjutasuna makstud summad, välja arvatud sel juhul ja määral, kui kahju või osa sellest tuleneb täidesaatva riigi tegevusest.

2.   Lõige 1 ei piira liikmesriikide siseriiklike õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad füüsiliste või juriidiliste isikute kahju hüvitamise nõudeid.

V   JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 20

Käesoleva raamotsuse tõhususe järelevalve

1.   Liikmesriik, kes on korduvalt kogenud teise liikmesriigi poolseid probleeme Euroopa tõendikogumismääruste täitmisel, mida ta ei ole konsultatsiooni korras suutnud lahendada, teatab sellest nõukogule, et aidata viimasel hinnata käesoleva raamotsuse rakendamist liikmesriigi tasandil.

2.   Nõukogu vaatab läbi kõnealuse raamotsuse sätted, eelkõige nende sätete praktilise kohaldamise liikmesriikide poolt.

Artikkel 21

Suhted teiste juriidiliste instrumentidega

1.   Kui lõikest 2 ei tulene teisiti ja ilma et see piiraks olemasolevate õigusaktide kohaldamist liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes suhetes, kehtib käesolev raamotsus paralleelselt liikmesriikide vahelistes suhetes kohaldatavate olemasolevate õigusaktidega ulatuses, milles need õigusaktid käsitlevad käesoleva raamotsusega reguleeritud tõendite saamiseks vastastikuse õigusabi taotlemist.

2.   Ilma et see piiraks lõigete 3 ja 4 kohaldamist, toetuvad määruse koostanud asutused või ametiisikud Euroopa tõendikogumismäärusele, kui kõik täidesaatvast riigist nõutavad esemed, dokumendid ja andmed kuuluvad käesoleva raamotsuse reguleerimisalasse.

3.   Määruse koostanud asutused või ametiisikud võivad käesoleva raamotsuse kohaldamisalasse kuuluvate esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kasutada vastastikust õigusabi, kui need moodustavad osa laiemast õigusabi nõudest või kui määruse koostanud asutus või ametiisik leiab konkreetsel juhul, et see hõlbustaks koostööd täidesaatva riigiga.

4.   Pärast käesoleva raamotsuse jõustumist võivad liikmesriigid sõlmida kahe- või mitmepoolseid lepinguid või korraldusi, kui need lepingud ja korraldused võimaldavad laiendada käesoleva raamotsuse eesmärke ning aitavad kaasa käesoleva raamotsuse reguleerimisalasse kuuluvate tõendite kogumise menetluse lihtsustamisele või edasisele hõlbustamisele.

5.   Lõikes 4 osutatud lepingud ja korraldused ei tohi mingil moel mõjutada suhteid selliste liikmesriikidega, kes ei ole nende osalised.

6.   Liikmesriigid teatavad nõukogule ja komisjonile kolme kuu jooksul pärast allakirjutamist kõigist lõikes 4 osutatud uutest lepingutest ja korraldustest.

Artikkel 22

Üleminekukord

Enne 19. jaanuari 2011 saadud vastastikuse õigusabi taotluste suhtes kohaldatakse jätkuvalt olemasolevaid kriminaalasjades antava vastastikuse õigusabiga seotud õigusakte.

Artikkel 23

Rakendamine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse sätete järgimiseks vajalikud meetmed 19. jaanuariks 2011.

2.   Liikmesriigid edastavad 19. jaanuariks 2011 nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused.

3.   Liikmesriik, kes kavatseb artikli 13 lõike 1 punktis f sätestatud keeldumise põhjuse võtta üle oma siseriiklikku õigusesse, teavitab sellest nõukogu peasekretäri, esitades käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel sellekohase deklaratsiooni.

4.   Saksamaa võib deklaratsiooni alusel jätta endale õiguse seada Euroopa tõendikogumismääruse täitmise eeltingimuseks kahepoolse karistatavuse kontrollimine artikli 14 lõikes 2 nimetatud juhtudel, mis on seotud terrorismi, arvutikuritegude, rassismi ja ksenofoobia, sabotaaži, väljapressimise ja raha väljapressimise või kelmusega, kui Euroopa tõendikogumismääruse täitmiseks on vaja teostada läbiotsimist ja võetust, välja arvatud juhul, kui määruse koostanud asutus või ametiisik on teatanud, et kõnealune kuritegu kuulub määruse koostanud riigi seaduste kohaselt deklaratsioonis märgitud kriteeriumide alla.

Kui Saksamaa soovib seda lõiget kasutada, peab ta käesoleva raamotsuse vastuvõtmisel esitama sellekohase deklaratsiooni nõukogu peasekretariaadile. Deklaratsioon avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

5.   Komisjon esitab 19. jaanuariks 2012 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hindab, mil määral on liikmesriigid käesoleva raamotsuse täitmiseks vajalikke meetmeid võtnud, lisades vajaduse korral õigusaktide ettepanekud.

6.   Nõukogu peasekretariaat teavitab liikmesriike, komisjoni ja Eurojusti artiklite 6 ja 11 ning käesoleva artikli kohaselt esitatud deklaratsioonidest.

Artikkel 24

Läbivaatamine

1.   Iga liikmesriik teavitab igal aastal enne 1. maid nõukogu ja komisjoni kõikidest eelneval kalendriaastal ilmnenud raskustest Euroopa tõendikogumismääruse täitmisel seoses artikli 13 lõikega 1.

2.   Saksamaa teavitab iga kalendriaasta alguses nõukogu ja komisjoni juhtumite arvust, mille puhul artikli 23 lõikes 4 viidatud mittetunnustamise või mittetäitmise põhjusi eelneval aastal kohaldati.

3.   Hiljemalt 19. jaanuariks 2014 koostab komisjon vastavalt lõigetele 1 ja 2 saadud teabe põhjal aruande ning lisab algatused, mida ta sobivaks peab. Nõukogu vaatab aruande põhjal kõnealuse raamotsuse uuesti läbi, eesmärgiga kaaluda järgmiste sätete tühistamist või muutmist:

| — | artikli 13 lõiked 1 ja 3 ning |
| --- | --- |

—

artikli 13 lõiked 1 ja 3 ning

| — | artikli 23 lõige 4. |
| --- | --- |

—

artikli 23 lõige 4.

Artikkel 25

Jõustumine

Käesolev raamotsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARNIER

---

(1)  ELT C 103E, 29.4.2004, lk 452.

1

(2)  EÜT C 12, 15.1.2001, lk 10.

2

(3)  ELT C 53, 3.3.2005, lk 1.

3

(4)  EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

4

(5)  ELT L 196, 2.8.2003, lk 45.

5

(6)  EÜT C 326, 21.11.2001, lk 1.

6

(7)  EÜT C 197, 12.7.2000, lk 1.

7

(8)  ELT L 322, 9.12.2005, lk 33.

8

(9)  EÜT C 316, 27.11.1995, lk 49.

9

---

LISA

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

SAKSAMAA LIITVABARIIGI DEKLARATSIOON

Kui Euroopa tõendikogumismääruse täitmine nõuab läbiotsimise või võetuse teostamist vastavalt nõukogu 18. detsembri 2008. aasta raamotsusele 2008/978/JSK (mis käsitleb Euroopa tõendikogumismäärust esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil, (1) jätab Saksamaa Liitvabariik endale kõnealuse raamotsuse artikli 23 lõike 4 kohaselt õiguse seada tõendikogumismääruse täitmise eeltingimuseks kahepoolse karistatavuse kontrollimine selliste kuritegude puhul, mis on seotud kõnealuse raamotsuse artikli 14 lõikes 2 loetletud terrorismi, arvutikuritegude, rassismi ja ksenofoobia, sabotaaži, väljapressimise ja raha väljapressimise ning kelmusega, välja arvatud juhul kui määruse koostanud asutus või ametiisik on teatanud, et kõnealune kuritegu vastab määruse koostanud riigi seaduste kohaselt järgmistele kriteeriumidele:

Terrorism:

| — | 13. aprilli 2005. aasta tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni ja 9. detsembri 1999. aasta terrorismi rahastamise tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni või selle lisas loetletud lepingu tähenduses tegu, mis on neis dokumentides kuriteona määratletud, või |
| --- | --- |

—

13. aprilli 2005. aasta tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni ja 9. detsembri 1999. aasta terrorismi rahastamise tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni või selle lisas loetletud lepingu tähenduses tegu, mis on neis dokumentides kuriteona määratletud, või

| — | nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK (terrorismivastase võitluse kohta) (2) alusel kuriteoks tunnistatav tegu või |
| --- | --- |

—

nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK (terrorismivastase võitluse kohta) (2) alusel kuriteoks tunnistatav tegu või

| — | ÜRO julgeolekunõukogu 14. septembri 2005. aasta resolutsiooni nr 1624 (2005) alusel keelatud tegu. |
| --- | --- |

—

ÜRO julgeolekunõukogu 14. septembri 2005. aasta resolutsiooni nr 1624 (2005) alusel keelatud tegu.

Arvutikuriteod: Kuriteod vastavalt nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsuses 2005/222/JSK (infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta) (3) või 23. novembri 2001. aasta arvutikuritegevusvastase konventsiooni 1. jao 1. jaotises toodud määratlustele.

Rassism ja ksenofoobia: Kuriteod vastavalt nõukogu 15. juuli 1996. aasta ühismeetmes 96/443/JSK (rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemise kohta) (4) toodud määratlusele.

Sabotaaž: Teod, mis ebaseaduslikult ja tahtlikult põhjustavad laiaulatuslikku kahju riiklikule rajatisele või muule avalikule rajatisele, ühistranspordisüsteemile või muule infrastruktuurile, mis toovad kaasa või toovad tõenäoliselt kaasa märkimisväärset majanduslikku kahju.

Väljapressimine ja raha väljapressimine: Ähvarduste, jõu või muu hirmutamisviisi kasutamine, et nõuda kaupu, lubadusi, tulusid või sellise dokumendi allakirjutamist, mis sisaldab kohustust, võõrandamist või tasumist või millega kaasneb kohustus, võõrandamine või tasumine.

Kelmus: Valenimede kasutamine või vale ametikoha väitmine või petturlike vahendite kasutamine inimeste usalduse või heausklikkuse kuritarvitamiseks eesmärgiga omastada midagi, mis kuulub teisele isikule.

---

(1)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 72.

(2)  EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

(3)  ELT L 69, 16.3.2005, lk 67.

(4)  EÜT L 185, 24.7.1996, lk 5.

---

30.12.2008

| 30.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 350/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 350/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---