# Az Európai Unió L 17/2009

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 17 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. január 22. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 17

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. január 22.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 44/2009/EK rendelete (2008. december 18.) az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 45/2009/EK rendelete (2008. december 18.) az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK tanácsi rendelet hatásainak az eurót közös valutaként el nem fogadó tagállamokra történő kiterjesztéséről szóló 1339/2001/EK rendelet módosításáról | 4 |
| | * | A Tanács 46/2009/EK rendelete (2008. december 18.) az euroérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról szóló 2182/2004/EK rendelet módosításáról | 5 |
| | * | A Tanács 47/2009/EK rendelete (2008. december 18.) az euroérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról szóló 2182/2004/EK rendelet hatályának a nem részt vevő tagállamokra való kiterjesztéséről szóló 2183/2004/EK rendelet módosításáról | 7 |
| | | A Bizottság 48/2009/EK rendelete (2009. január 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 8 |
| | | A Bizottság 49/2009/EK rendelete (2009. január 21.) a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 12. és 2009. január 16. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról | 10 |
| | | A Bizottság 50/2009/EK rendelete (2009. január 21.) a cukorágazat egyes termékeire a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó, a 945/2008/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 15 |
| | * | A Bizottság 51/2009/EK rendelete (2009. január 15.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 17 |
| | * | A Bizottság 52/2009/EK rendelete (2009. január 21.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsi és alapvető részegységei behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1174/2005/EK tanácsi rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának megindításáról, az ezen ország egyik exportőrétől származó behozatalra vonatkozó vám hatályon kívül helyezéséről, valamint az e behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettségről | 19 |
| | * | A Bizottság 53/2009/EK rendelete (2009. január 21.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 32 és az IAS 1 nemzetközi számviteli standard módosításai tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 23 |
| | * | A Bizottság 54/2009/EK rendelete (2009. január 21.) a 669/97/EK tanácsi rendeletnek a Feröer-szigetekről származó egyes hal- és halászati termékekre vonatkozó közösségi vámkontingensek megnyitása és kezelése tekintetében történő módosításáról | 37 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 44/2009/EK rendelete (2008. december 18.) az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK rendelet módosításáról

1

*

A Tanács 45/2009/EK rendelete (2008. december 18.) az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK tanácsi rendelet hatásainak az eurót közös valutaként el nem fogadó tagállamokra történő kiterjesztéséről szóló 1339/2001/EK rendelet módosításáról

4

*

A Tanács 46/2009/EK rendelete (2008. december 18.) az euroérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról szóló 2182/2004/EK rendelet módosításáról

5

*

A Tanács 47/2009/EK rendelete (2008. december 18.) az euroérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról szóló 2182/2004/EK rendelet hatályának a nem részt vevő tagállamokra való kiterjesztéséről szóló 2183/2004/EK rendelet módosításáról

7

A Bizottság 48/2009/EK rendelete (2009. január 21.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

8

A Bizottság 49/2009/EK rendelete (2009. január 21.) a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 12. és 2009. január 16. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról

10

A Bizottság 50/2009/EK rendelete (2009. január 21.) a cukorágazat egyes termékeire a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó, a 945/2008/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

15

*

A Bizottság 51/2009/EK rendelete (2009. január 15.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

17

*

A Bizottság 52/2009/EK rendelete (2009. január 21.) a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsi és alapvető részegységei behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1174/2005/EK tanácsi rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának megindításáról, az ezen ország egyik exportőrétől származó behozatalra vonatkozó vám hatályon kívül helyezéséről, valamint az e behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettségről

19

*

A Bizottság 53/2009/EK rendelete (2009. január 21.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 32 és az IAS 1 nemzetközi számviteli standard módosításai tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

23

*

A Bizottság 54/2009/EK rendelete (2009. január 21.) a 669/97/EK tanácsi rendeletnek a Feröer-szigetekről származó egyes hal- és halászati termékekre vonatkozó közösségi vámkontingensek megnyitása és kezelése tekintetében történő módosításáról

37

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | A Tanács 2009/42/KKBP határozata (2009. január 19.) a fegyverkereskedelmi szerződés létrejöttéhez vezető folyamat harmadik országok körében történő előmozdítására irányuló, az Európai Biztonsági Stratégia keretében végzett uniós tevékenységek támogatásáról | 39 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

A Tanács 2009/42/KKBP határozata (2009. január 19.) a fegyverkereskedelmi szerződés létrejöttéhez vezető folyamat harmadik országok körében történő előmozdítására irányuló, az Európai Biztonsági Stratégia keretében végzett uniós tevékenységek támogatásáról

39

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

*

Megjegyzés az olvasóhoz (lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 17/1

---

A TANÁCS 44/2009/EK RENDELETE

(2008. december 18.)

az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 123. cikke (4) bekezdésének harmadik mondatára,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Parlament véleményére (2),

mivel:

| (1) | Az 1338/2001/EK tanácsi rendelet (3) előírja a hitelintézetek és minden más érintett intézmény számára, hogy vonják ki a forgalomból azokat az általuk elfogadott eurobankjegyeket és euroérméket, amelyekről tudják vagy alapos okkal feltételezik, hogy hamisak, és ezeket adják át a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoknak. |
| --- | --- |

(1)

Az 1338/2001/EK tanácsi rendelet (3) előírja a hitelintézetek és minden más érintett intézmény számára, hogy vonják ki a forgalomból azokat az általuk elfogadott eurobankjegyeket és euroérméket, amelyekről tudják vagy alapos okkal feltételezik, hogy hamisak, és ezeket adják át a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoknak.

| (2) | Biztosítani kell a forgalomban lévő eurobankjegyek és euroérmék hitelességét. Ennek érdekében a hitelintézeteknek, más pénzforgalmi szolgáltatóknak, továbbá a bankjegyek és érmék kezelésével és újraforgalmazásával foglalkozó egyéb gazdasági szereplőknek ellenőrizniük kell az általuk elfogadott bankjegyek és érmék hitelességét azok ismételt forgalomba hozatala előtt, kivéve ha más olyan intézménytől vagy személytől származnak, amely maga is köteles a hitelességet ellenőrizni, vagy ha a kibocsátásra jogosult hatóságoktól vették át azokat. E kötelezettségnek a többi gazdasági szereplőre, például a kereskedőkre és a kaszinókra is vonatkoznia kell, amikor kiegészítő tevékenységként feltöltik a bankjegykiadó automatákat, de esetükben a kötelezettség kizárólag e kiegészítő tevékenységre korlátozódik. E gazdasági szereplőknek mindazonáltal időre van szükségük belső szervezetük olyan módon történő módosításához, hogy képesek legyenek megfelelni a hitelesség ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségnek. A bankjegyek esetében az eurót már közös pénzként bevezető tagállamok számára meghatározott eljárások az ellenőrzött bankjegyek forgalomképességére is vonatkozhatnak. |
| --- | --- |

(2)

Biztosítani kell a forgalomban lévő eurobankjegyek és euroérmék hitelességét. Ennek érdekében a hitelintézeteknek, más pénzforgalmi szolgáltatóknak, továbbá a bankjegyek és érmék kezelésével és újraforgalmazásával foglalkozó egyéb gazdasági szereplőknek ellenőrizniük kell az általuk elfogadott bankjegyek és érmék hitelességét azok ismételt forgalomba hozatala előtt, kivéve ha más olyan intézménytől vagy személytől származnak, amely maga is köteles a hitelességet ellenőrizni, vagy ha a kibocsátásra jogosult hatóságoktól vették át azokat. E kötelezettségnek a többi gazdasági szereplőre, például a kereskedőkre és a kaszinókra is vonatkoznia kell, amikor kiegészítő tevékenységként feltöltik a bankjegykiadó automatákat, de esetükben a kötelezettség kizárólag e kiegészítő tevékenységre korlátozódik. E gazdasági szereplőknek mindazonáltal időre van szükségük belső szervezetük olyan módon történő módosításához, hogy képesek legyenek megfelelni a hitelesség ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségnek. A bankjegyek esetében az eurót már közös pénzként bevezető tagállamok számára meghatározott eljárások az ellenőrzött bankjegyek forgalomképességére is vonatkozhatnak.

| (3) | Az eurobankjegyek és euroérmék hitelességi vizsgálatának előfeltétele a berendezések megfelelő beállítása. Ezért biztosítani kell, hogy a hitelesség ellenőrzésére használt berendezések beállításához megfelelő mennyiségű hamis bankjegy és érme álljon rendelkezésre a berendezések kipróbálásának helyszínein. Következésképpen engedélyezni kell a hamis bankjegyek és hamis érmék átadását a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az Európai Unió intézményei és szervei között. |
| --- | --- |

(3)

Az eurobankjegyek és euroérmék hitelességi vizsgálatának előfeltétele a berendezések megfelelő beállítása. Ezért biztosítani kell, hogy a hitelesség ellenőrzésére használt berendezések beállításához megfelelő mennyiségű hamis bankjegy és érme álljon rendelkezésre a berendezések kipróbálásának helyszínein. Következésképpen engedélyezni kell a hamis bankjegyek és hamis érmék átadását a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az Európai Unió intézményei és szervei között.

| (4) | A 2003/861/EK tanácsi határozat (4) és a 2005/37/EK bizottsági határozat (5) a Bizottságon belül hivatalosan létrehozta az Európai Műszaki és Tudományos Központot (CTSE). Ezért nincs tovább szükség arra a rendelkezésre, amely szerint a CTSE a Bizottságnak adatot szolgáltat. |
| --- | --- |

(4)

A 2003/861/EK tanácsi határozat (4) és a 2005/37/EK bizottsági határozat (5) a Bizottságon belül hivatalosan létrehozta az Európai Műszaki és Tudományos Központot (CTSE). Ezért nincs tovább szükség arra a rendelkezésre, amely szerint a CTSE a Bizottságnak adatot szolgáltat.

| (5) | Az 1338/2001/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Az 1338/2001/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Módosítások

Az 1338/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a c) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | »hitelintézetek«: a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 4. cikke 1. pontjának a) alpontjában említett hitelintézetek; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

„c)

»hitelintézetek«: a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 4. cikke 1. pontjának a) alpontjában említett hitelintézetek;

| b) | a szöveg a következő ponttal egészül ki:






  „g) | »pénzforgalmi szolgáltatók«: a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott pénzforgalmi szolgáltatók. |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő ponttal egészül ki:

„g)

»pénzforgalmi szolgáltatók«: a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007. november 13-i 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott pénzforgalmi szolgáltatók.

| 2. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő szöveg lép:
  „A hamis bankjegyek átadására vonatkozó kötelezettség”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„A hamis bankjegyek átadására vonatkozó kötelezettség”;

| b) | a (2) bekezdés végére a következő mondatot kell beilleszteni:
  „A forgalomban lévő eurobankjegyek hitelességének ellenőrzésének megkönnyítése céljából megengedett a hamis bankjegyek átadása a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az Európai Unió intézményei és szervei között. A hamis bankjegyeket a szállítás teljes ideje alatt a fent említett hatóságok, intézmények és szervek által e célból kiállított szállítási utasításnak kell kísérnie.”; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés végére a következő mondatot kell beilleszteni:

„A forgalomban lévő eurobankjegyek hitelességének ellenőrzésének megkönnyítése céljából megengedett a hamis bankjegyek átadása a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az Európai Unió intézményei és szervei között. A hamis bankjegyeket a szállítás teljes ideje alatt a fent említett hatóságok, intézmények és szervek által e célból kiállított szállítási utasításnak kell kísérnie.”;

| c) | a (3) bekezdés végére a következő mondatot kell beilleszteni:
  „A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok azonban vizsgálat céljából átadhatják e bankjegyek egy részét a NAC-nak vagy adott esetben az Európai Központi Banknak.” |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés végére a következő mondatot kell beilleszteni:

„A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok azonban vizsgálat céljából átadhatják e bankjegyek egy részét a NAC-nak vagy adott esetben az Európai Központi Banknak.”

| 3. | A 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő szöveg lép:
  „A hamis érmék átadására vonatkozó kötelezettség”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„A hamis érmék átadására vonatkozó kötelezettség”;

| b) | a (2) bekezdés végére a következő mondatot kell beilleszteni:
  „A forgalomban lévő euroérmék hitelessége ellenőrzésének megkönnyítése céljából megengedett a hamis érmék átadása a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az Európai Unió intézményei és szervei között. A hamis érméket a szállítás teljes ideje alatt a fent említett hatóságok, intézmények és szervek által e célból kiállított szállítási utasításnak kell kísérnie.”; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés végére a következő mondatot kell beilleszteni:

„A forgalomban lévő euroérmék hitelessége ellenőrzésének megkönnyítése céljából megengedett a hamis érmék átadása a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok, valamint az Európai Unió intézményei és szervei között. A hamis érméket a szállítás teljes ideje alatt a fent említett hatóságok, intézmények és szervek által e célból kiállított szállítási utasításnak kell kísérnie.”;

| c) | a (3) bekezdés végére a következő mondatot kell beilleszteni:
  „A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok azonban vizsgálat céljából átadhatják ezen érmék egy részét a CNAC-nak vagy adott esetben a CTSE-nek.”; |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés végére a következő mondatot kell beilleszteni:

„A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok azonban vizsgálat céljából átadhatják ezen érmék egy részét a CNAC-nak vagy adott esetben a CTSE-nek.”;

| d) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A CTSE elemzi és osztályozza a hamis euroérmék minden új típusát. Ennek érdekében a CTSE részére hozzáférést kell biztosítani az Európai Központi Bankban tárolt, a hamis euroérmékre vonatkozó műszaki és statisztikai adatokhoz. A CTSE közli a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokkal, valamint – hatáskörének megfelelően – az Európai Központi Bankkal az összes új hamis érmetípus elemzése és osztályozása során kapott vonatkozó végeredményeket. Az Európai Központi Bank az eredményeket közli az Europollal, a 3. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásnak megfelelően.” |
| --- | --- |

d)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A CTSE elemzi és osztályozza a hamis euroérmék minden új típusát. Ennek érdekében a CTSE részére hozzáférést kell biztosítani az Európai Központi Bankban tárolt, a hamis euroérmékre vonatkozó műszaki és statisztikai adatokhoz. A CTSE közli a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokkal, valamint – hatáskörének megfelelően – az Európai Központi Bankkal az összes új hamis érmetípus elemzése és osztályozása során kapott vonatkozó végeredményeket. Az Európai Központi Bank az eredményeket közli az Europollal, a 3. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásnak megfelelően.”

| 4. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő szöveg lép:
  „Bankjegyek és érmék kezelésével és újraforgalmazásával foglalkozó intézmények kötelezettségei”; |
| --- | --- | --- |

4.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„Bankjegyek és érmék kezelésével és újraforgalmazásával foglalkozó intézmények kötelezettségei”;

| b) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A hitelintézetek, pénzforgalmi tevékenységük keretén belül az egyéb pénzforgalmi szolgáltatók, valamint a bankjegyek és érmék kezelésével és újraforgalmazásával foglalkozó minden más gazdasági szereplő, beleértve az alábbiakat:






  — | olyan intézmények, amelyek tevékenysége különböző valuták bankjegyeinek vagy érméinek átváltásából áll, így például a pénzváltóhelyek, |
| --- | --- | --- |

b)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A hitelintézetek, pénzforgalmi tevékenységük keretén belül az egyéb pénzforgalmi szolgáltatók, valamint a bankjegyek és érmék kezelésével és újraforgalmazásával foglalkozó minden más gazdasági szereplő, beleértve az alábbiakat:

—

olyan intézmények, amelyek tevékenysége különböző valuták bankjegyeinek vagy érméinek átváltásából áll, így például a pénzváltóhelyek,

| — | a pénzszállítók, |
| --- | --- |

—

a pénzszállítók,

| — | más gazdasági szereplők, például a kereskedők és a kaszinók, amikor a bankjegykiadó automaták révén kiegészítő tevékenységként bankjegyek kezelésével és újraforgalmazásával foglalkoznak (bankjegyek automatákkal történő újraforgalmazása), e kiegészítő tevékenységek keretén belül, |
| --- | --- |

—

más gazdasági szereplők, például a kereskedők és a kaszinók, amikor a bankjegykiadó automaták révén kiegészítő tevékenységként bankjegyek kezelésével és újraforgalmazásával foglalkoznak (bankjegyek automatákkal történő újraforgalmazása), e kiegészítő tevékenységek keretén belül,

kötelesek megbizonyosodni az általuk elfogadott és újraforgalmazni kívánt eurobankjegyek és -érmék hitelességéről, és ügyelni a hamisítványok felismerésére.

Az eurobankjegyek ellenőrzésére az Európai Központi Bank által meghatározott eljárásoknak (8) megfelelően kerül sor.

Az első albekezdésben említett intézmények és gazdasági szereplők kötelesek kivonni a forgalomból azokat az általuk elfogadott eurobankjegyeket és euroérméket, amelyekről tudják vagy alapos okkal feltételezik, hogy hamisak. Ezeket haladéktalanul átadják a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoknak.

| c) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(1a)   Az (1) bekezdés második francia bekezdésétől eltérve, azon tagállamokban, amelyek nem vezették be közös pénzként az eurót, az eurobankjegyek és -érmék hitelességének vizsgálatát az alábbiak végzik:






  — | képzett személyzet, |
| --- | --- | --- |

c)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   Az (1) bekezdés második francia bekezdésétől eltérve, azon tagállamokban, amelyek nem vezették be közös pénzként az eurót, az eurobankjegyek és -érmék hitelességének vizsgálatát az alábbiak végzik:

—

képzett személyzet,

| — | bankjegy- vagy érmevizsgáló gép, amely a bankjegyek (9) esetében az Európai Központi Bank, az érmék (10) esetében a Bizottság által közzétett listán szerepel. |
| --- | --- |

—

bankjegy- vagy érmevizsgáló gép, amely a bankjegyek (9) esetében az Európai Központi Bank, az érmék (10) esetében a Bizottság által közzétett listán szerepel.

| d) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az Európai Központi Bank által megállapított, az általa előírt eljárások alkalmazására vonatkozó határidők sérelme nélkül, a tagállamok legkésőbb 2011. december 31-ig elfogadják az e cikk (1) bekezdése első albekezdésének alkalmazásához szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és az Európai Központi Bankot.” |
| --- | --- |

d)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az Európai Központi Bank által megállapított, az általa előírt eljárások alkalmazására vonatkozó határidők sérelme nélkül, a tagállamok legkésőbb 2011. december 31-ig elfogadják az e cikk (1) bekezdése első albekezdésének alkalmazásához szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot és az Európai Központi Bankot.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban, az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. BARNIER

---

(1)  HL C 27., 2008.1.31., 1. o.

1

(2)  A 2008. december 17-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Nem kötelező konzultációt követően adott vélemény.

2

(3)  HL L 181., 2001.7.4., 6. o.

3

(4)  A Tanács 2003. december 8-i 2003/861/EK határozata a hamis euroérmékkel kapcsolatos vizsgálatról és együttműködésről (HL L 325., 2003.12.12., 44. o.).

4

(5)  A Bizottság 2004. október 29-i 2005/37/EK határozata az Európai Műszaki és Tudományos Központ (CTSE) létrehozásáról és az euroérmék hamisítás elleni védelme érdekében tett technikai intézkedések összehangolásáról (HL L 19., 2005.1.21., 73. o.).

5

(6)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o”;

6

(7)  HL L 319., 2007.12.5., 1. o”;

7

(8)  Lásd az EKB honlapján a Feltételrendszer a hitelintézetek és a készpénzkezeléssel hivatásszerűen foglalkozó más szervezetek számára a hamisítványok felismerésére és a valódi bankjegyek forgalomképesség szerinti válogatására c. kiadványt: http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/recyclingeurobanknotes2005hu.pdf”;

8

(9)  Az EKB által közzétett lista a következő oldalon érhető el: http://www.ecb.int/euro/cashhand/devices/results/html/index.fr.html

9

(10)  A Bizottság által közzétett lista a következő oldalon érhető el: http://ec.europa.eu/anti_fraud/pages_euro/euro-coins/machines.pdf”;

10

---

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 17/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 17/4

---

A TANÁCS 45/2009/EK RENDELETE

(2008. december 18.)

az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK tanácsi rendelet hatásainak az eurót közös valutaként el nem fogadó tagállamokra történő kiterjesztéséről szóló 1339/2001/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére,

mivel:

| (1) | Az 1339/2001/EK tanácsi rendelet (1) az 1338/2001/EK tanácsi rendelet (2) alkalmazását kiterjesztette az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendeletben (3) meghatározott nem részt vevő tagállamokra. |
| --- | --- |

(1)

Az 1339/2001/EK tanácsi rendelet (1) az 1338/2001/EK tanácsi rendelet (2) alkalmazását kiterjesztette az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendeletben (3) meghatározott nem részt vevő tagállamokra.

| (2) | Az 1338/2001/EK rendeletet a 44/2009/EK rendelet (4) módosította. Mindamellett fontos, hogy az euro védelmét azokban a tagállamokban is biztosítsák, amelyek nem fogadták el az eurót közös valutaként, és helyénvaló e célra irányuló intézkedéseket hozni az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

(2)

Az 1338/2001/EK rendeletet a 44/2009/EK rendelet (4) módosította. Mindamellett fontos, hogy az euro védelmét azokban a tagállamokban is biztosítsák, amelyek nem fogadták el az eurót közös valutaként, és helyénvaló e célra irányuló intézkedéseket hozni az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett.

| (3) | Az 1339/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az 1339/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1339/2001/EK rendelet 1. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

A 44/2009/EK rendelettel (5) módosított 1338/2001/EK rendelet 1–11. cikkeinek alkalmazása azokra a tagállamokra is kiterjed, amelyek az eurót nem fogadták el közös valutaként.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. BARNIER

---

(1)  HL L 181., 2001.7.4., 11. o.

1

(2)  HL L 181., 2001.7.4., 6. o.

2

(3)  HL L 139., 1998.5.11., 1. o.

3

(4)  Lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát.

4

(5)  A Tanács 2008. december 18-i 44/2009/EK rendelete az euro pénzhamisítás elleni védelméhez szükséges intézkedések megállapításáról szóló 1338/2001/EK rendelet módosításáról (HL L 17, 2009.1.22., 1. o.).”

5

---

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 17/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 17/5

---

A TANÁCS 46/2009/EK RENDELETE

(2008. december 18.)

az euroérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról szóló 2182/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 123. cikke (4) bekezdése harmadik mondatára,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

mivel:

| (1) | A 2182/2004/EK tanácsi rendelet (2) értelmében tiltottak az euroérmékhez hasonló érmek és zsetonok. Az euroérmékhez hasonló érmek és zsetonok tilalmának végrehajtása során szerzett tapasztalat rámutatott annak szükségességére, hogy pontosítani kell a védő rendelkezéseket, valamint a döntéshozatali folyamatot átláthatóbbá kell tenni. |
| --- | --- |

(1)

A 2182/2004/EK tanácsi rendelet (2) értelmében tiltottak az euroérmékhez hasonló érmek és zsetonok. Az euroérmékhez hasonló érmek és zsetonok tilalmának végrehajtása során szerzett tapasztalat rámutatott annak szükségességére, hogy pontosítani kell a védő rendelkezéseket, valamint a döntéshozatali folyamatot átláthatóbbá kell tenni.

| (2) | A lakossággal esetlegesen el lehet hitetni, hogy egyes érmek vagy zsetonok törvényes fizetőeszköznek minősülnek, mégpedig nemcsak akkor, ha az euroérmék formatervezési mintáihoz hasonlót tartalmaznak, hanem akkor is, ha e minták egyes jegyeit hordozzák. Ennélfogva a törvényes fizetőeszközként szolgáló euroérméken található formatervezési minták jellegzetes elemeit nem lehet olyan módon utánozni, ahogyan ezen elemek az euroérméken megjelennek. Nem lehet továbbá a kibocsátó tagállam felségjogát ábrázoló szimbólumokat érmeken és zsetonokon olyan módon utánozni, ahogyan e szimbólumok az euroérméken megjelennek. |
| --- | --- |

(2)

A lakossággal esetlegesen el lehet hitetni, hogy egyes érmek vagy zsetonok törvényes fizetőeszköznek minősülnek, mégpedig nemcsak akkor, ha az euroérmék formatervezési mintáihoz hasonlót tartalmaznak, hanem akkor is, ha e minták egyes jegyeit hordozzák. Ennélfogva a törvényes fizetőeszközként szolgáló euroérméken található formatervezési minták jellegzetes elemeit nem lehet olyan módon utánozni, ahogyan ezen elemek az euroérméken megjelennek. Nem lehet továbbá a kibocsátó tagállam felségjogát ábrázoló szimbólumokat érmeken és zsetonokon olyan módon utánozni, ahogyan e szimbólumok az euroérméken megjelennek.

| (3) | Az Európai Műszaki és Tudományos Központ (CTSE) létrehozásáról és az euroérmék hamisítás elleni védelme érdekében tett technikai intézkedések összehangolásáról szóló, 2004. október 29-i 2005/37/EK bizottsági határozatban (3) említett, a pénzérmék hamisítása területére szakosodott szakértőkkel folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapítja, hogy a 2182/2004/EK rendeletben említett védő rendelkezéseket tiszteletben tartották-e, és hogy egy adott fémtárgy éremnek vagy zsetonnak minősül-e. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Műszaki és Tudományos Központ (CTSE) létrehozásáról és az euroérmék hamisítás elleni védelme érdekében tett technikai intézkedések összehangolásáról szóló, 2004. október 29-i 2005/37/EK bizottsági határozatban (3) említett, a pénzérmék hamisítása területére szakosodott szakértőkkel folytatott konzultációt követően a Bizottság megállapítja, hogy a 2182/2004/EK rendeletben említett védő rendelkezéseket tiszteletben tartották-e, és hogy egy adott fémtárgy éremnek vagy zsetonnak minősül-e.

| (4) | Tisztázni és rögzíteni kell azokat a konkrét kritériumokat, amelyeket a Bizottság a védő rendelkezéseknek való megfelelés megállapítása során alkalmaz. |
| --- | --- |

(4)

Tisztázni és rögzíteni kell azokat a konkrét kritériumokat, amelyeket a Bizottság a védő rendelkezéseknek való megfelelés megállapítása során alkalmaz.

| (5) | Az „euro” vagy az „eurocent” kifejezést, illetve az eurojelet viselő érmek vagy zsetonok törvényes fizetőeszközként szolgáló érmékkel való összetévesztésének kockázata nagyobb, ha az éremhez vagy a zsetonhoz névérték is kapcsolódik. Ennélfogva ilyen esetben az adott érem vagy zseton elő- vagy hátlapján fel kell tüntetni a „nem törvényes fizetőeszköz” jelzést. |
| --- | --- |

(5)

Az „euro” vagy az „eurocent” kifejezést, illetve az eurojelet viselő érmek vagy zsetonok törvényes fizetőeszközként szolgáló érmékkel való összetévesztésének kockázata nagyobb, ha az éremhez vagy a zsetonhoz névérték is kapcsolódik. Ennélfogva ilyen esetben az adott érem vagy zseton elő- vagy hátlapján fel kell tüntetni a „nem törvényes fizetőeszköz” jelzést.

| (6) | Ezért a 2182/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Ezért a 2182/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Módosítások

A 2182/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  Védő rendelkezések
  (1)   A 3. és 4. cikkre is figyelemmel, tilos érmek és zsetonok gyártása és értékesítése, továbbá behozatala, valamint értékesítési vagy egyéb kereskedelmi célú forgalmazása a következő körülmények között:






  a) | amennyiben a felületükön megjelenik az »euro« vagy »eurocent« felirat vagy az eurojel; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Védő rendelkezések

(1)   A 3. és 4. cikkre is figyelemmel, tilos érmek és zsetonok gyártása és értékesítése, továbbá behozatala, valamint értékesítési vagy egyéb kereskedelmi célú forgalmazása a következő körülmények között:

a)

amennyiben a felületükön megjelenik az »euro« vagy »eurocent« felirat vagy az eurojel;

| b) | amennyiben méretük a referenciasávon belül van; vagy |
| --- | --- |

b)

amennyiben méretük a referenciasávon belül van; vagy

| c) | amennyiben a felületükön található formatervezési minta hasonlít a következőkhöz:






  i. | az euroérmék felületén megjelenő bármely formatervezési minta vagy annak részei, ideértve különösen az »euro« vagy »eurocent« feliratot, az Európai Unió tizenkét csillagát, a földrajzi megjelenítés képét és a számjegyeket, ahogyan e jegyek az euroérméken megjelennek; |
| --- | --- | --- |

c)

amennyiben a felületükön található formatervezési minta hasonlít a következőkhöz:

i.

az euroérmék felületén megjelenő bármely formatervezési minta vagy annak részei, ideértve különösen az »euro« vagy »eurocent« feliratot, az Európai Unió tizenkét csillagát, a földrajzi megjelenítés képét és a számjegyeket, ahogyan e jegyek az euroérméken megjelennek;

| ii. | a tagállamok nemzeti felségjogát az euroérméken történő megjelenítéssel azonos módon ábrázoló szimbólumok, ideértve különösen az államfő képmását, a címert, a verdejelet, a pénzverő mesterjelét és a tagország nevét; |
| --- | --- |

ii.

a tagállamok nemzeti felségjogát az euroérméken történő megjelenítéssel azonos módon ábrázoló szimbólumok, ideértve különösen az államfő képmását, a címert, a verdejelet, a pénzverő mesterjelét és a tagország nevét;

| iii. | az euroérmék peremének kialakítása vagy a peremén található formatervezési minta; vagy |
| --- | --- |

iii.

az euroérmék peremének kialakítása vagy a peremén található formatervezési minta; vagy

| iv. | az »eurojel«. |
| --- | --- |

iv.

az »eurojel«.

(2)   A Bizottság megállapítja, hogy

| a) | egy adott fémtárgy az 1. cikk c) pontjának értelmében éremnek vagy zsetonnak minősíthető-e; |
| --- | --- |

a)

egy adott fémtárgy az 1. cikk c) pontjának értelmében éremnek vagy zsetonnak minősíthető-e;

| b) | egy adott érem vagy zseton az e cikk (1) bekezdésében foglalt tilalom hatálya alá tartozik-e. |
| --- | --- |

b)

egy adott érem vagy zseton az e cikk (1) bekezdésében foglalt tilalom hatálya alá tartozik-e.

E cikk (1) bekezdésére is figyelemmel a Bizottság figyelembe veszi többek között az előállított érmek és zsetonok mennyiségét, az értékesítési árat, a csomagolást, az érmeken vagy a zsetonokon szereplő feliratokat és figyelmeztetést.”

| 2. | A 3. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Nem tiltottak az »euro« vagy »eurocent« feliratot vagy az eurojelet névérték nélkül megjelenítő érmek vagy zsetonok akkor, ha méretük a referenciasávon kívül esik, kivéve azt az esetet, ha a felületükön a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett elemekhez hasonló formatervezési minta található.” |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Nem tiltottak az »euro« vagy »eurocent« feliratot vagy az eurojelet névérték nélkül megjelenítő érmek vagy zsetonok akkor, ha méretük a referenciasávon kívül esik, kivéve azt az esetet, ha a felületükön a 2. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett elemekhez hasonló formatervezési minta található.”

| 3. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  Engedélyezett eltérések
  A Bizottság külön engedélyt adhat az »euro« vagy »eurocent« feliratnak, illetve az eurojelnek az érmeken és a zsetonokon történő használatára olyan ellenőrzött használati feltételek mellett, amikor nem áll fenn az összetévesztés kockázata. Ilyen esetekben világosan azonosíthatóan fel kell tüntetni az érem vagy a zseton felületén a tagállam érintett gazdasági szereplőjét, valamint ha az érmen vagy a zsetonon névértéket tüntettek fel, akkor az elő- vagy hátlapjára kell nyomatni a »nem törvényes fizetőeszköz« figyelmeztetést.” |
| --- | --- |

3.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

Engedélyezett eltérések

A Bizottság külön engedélyt adhat az »euro« vagy »eurocent« feliratnak, illetve az eurojelnek az érmeken és a zsetonokon történő használatára olyan ellenőrzött használati feltételek mellett, amikor nem áll fenn az összetévesztés kockázata. Ilyen esetekben világosan azonosíthatóan fel kell tüntetni az érem vagy a zseton felületén a tagállam érintett gazdasági szereplőjét, valamint ha az érmen vagy a zsetonon névértéket tüntettek fel, akkor az elő- vagy hátlapjára kell nyomatni a »nem törvényes fizetőeszköz« figyelmeztetést.”

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban, az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. BARNIER

---

(1)  HL C 283., 2008.11.7., 1. o.

1

(2)  HL L 373., 2004.12.21., 1. o.

2

(3)  HL L 19., 2005.1.21., 73. o.

3

---

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 17/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 17/7

---

A TANÁCS 47/2009/EK RENDELETE

(2008. december 18.)

az euroérmékhez hasonló érmekről és zsetonokról szóló 2182/2004/EK rendelet hatályának a nem részt vevő tagállamokra való kiterjesztéséről szóló 2183/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

mivel:

| (1) | A 2183/2004/EK tanácsi rendelet (2) kiterjesztette a 2182/2004/EK tanácsi rendelet (3) alkalmazását az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendeletben (4) meghatározott részt vevő tagállamoktól eltérő tagállamokra is. |
| --- | --- |

(1)

A 2183/2004/EK tanácsi rendelet (2) kiterjesztette a 2182/2004/EK tanácsi rendelet (3) alkalmazását az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendeletben (4) meghatározott részt vevő tagállamoktól eltérő tagállamokra is.

| (2) | A 46/2009 /EK rendelet (5) módosította a 2182/2004/EK rendeletet. Fontos, hogy az euroérmékhez hasonló érmékre és zsetonokra vonatkozó szabályok a Közösség egész területén egységesek legyenek, és ennek érdekében indokolt megtenni a szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

(2)

A 46/2009 /EK rendelet (5) módosította a 2182/2004/EK rendeletet. Fontos, hogy az euroérmékhez hasonló érmékre és zsetonokra vonatkozó szabályok a Közösség egész területén egységesek legyenek, és ennek érdekében indokolt megtenni a szükséges intézkedéseket.

| (3) | Ezért a 2183/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a 2183/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2183/2004/EK rendelet 1. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

A 46/2009/EK rendelettel (6) módosított 2182/2004/EK rendelet alkalmazását a 974/98/EK rendelet 1. cikkének a) pontjában meghatározott részt vevő tagállamoktól eltérő tagállamokra is ki kell terjeszteni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. december 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. BARNIER

---

(1)  HL C 283., 2008.11.7., 1. o.

1

(2)  HL L 373., 2004.12.21., 7. o.

2

(3)  HL L 373., 2004.12.21., 1. o.

3

(4)  HL L 139., 1998.5.11., 1. o.

4

(5)  Lásd e Hivatalos Lap 5 oldalát.

5

(6)  A Tanács 46/2009/EK rendelete (2008. december 18.) az euroérmékhez hasonló emlékérmekről és érmékről szóló 2182/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 17, 2009.1.22., 5. o.).”

6

---

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 17/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 17/8

---

A BIZOTTSÁG 48/2009/EK RENDELETE

(2009. január 21.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. január 22-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. január 21-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 138,6 |
| JO | 75,8 |
| MA | 44,4 |
| TN | 134,4 |
| TR | 99,6 |
| ZZ | 98,6 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 116,0 |
| TR | 132,3 |
| ZZ | 134,6 |
| 0709 90 70 | MA | 164,3 |
| TR | 98,4 |
| ZZ | 131,4 |
| 0805 10 20 | EG | 56,8 |
| IL | 49,6 |
| MA | 64,1 |
| TN | 61,5 |
| TR | 62,6 |
| ZZ | 58,9 |
| 0805 20 10 | MA | 91,6 |
| ZZ | 91,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 63,5 |
| EG | 88,6 |
| IL | 68,2 |
| JM | 93,4 |
| PK | 46,6 |
| TR | 77,2 |
| ZZ | 72,9 |
| 0805 50 10 | EG | 52,5 |
| MA | 67,1 |
| TR | 63,2 |
| ZZ | 60,9 |
| 0808 10 80 | CN | 79,9 |
| MK | 32,6 |
| TR | 67,5 |
| US | 104,9 |
| ZZ | 71,2 |
| 0808 20 50 | CN | 66,8 |
| KR | 148,7 |
| TR | 97,0 |
| US | 118,2 |
| ZZ | 107,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

138,6

JO

75,8

MA

44,4

TN

134,4

TR

99,6

ZZ

98,6

0707 00 05

JO

155,5

MA

116,0

TR

132,3

ZZ

134,6

0709 90 70

MA

164,3

TR

98,4

ZZ

131,4

0805 10 20

EG

56,8

IL

49,6

MA

64,1

TN

61,5

TR

62,6

ZZ

58,9

0805 20 10

MA

91,6

ZZ

91,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

63,5

EG

88,6

IL

68,2

JM

93,4

PK

46,6

TR

77,2

ZZ

72,9

0805 50 10

EG

52,5

MA

67,1

TR

63,2

ZZ

60,9

0808 10 80

CN

79,9

MK

32,6

TR

67,5

US

104,9

ZZ

71,2

0808 20 50

CN

66,8

KR

148,7

TR

97,0

US

118,2

ZZ

107,7

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 17/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 17/10

---

A BIZOTTSÁG 49/2009/EK RENDELETE

(2009. január 21.)

a bizonyos vámkontingensek és preferenciális megállapodások alapján történő cukortermék-behozatalra vonatkozó, 12. és 2009. január 16. között kérelmezett engedélyek kibocsátásánál alkalmazandó odaítélési együttható megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évre a bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások szerinti cukorágazati termékek behozatalára és finomítására vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 28-i 950/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 09.4319 tételszám alatt rendelkezésre álló mennyiséggel egyenlő vagy azt meghaladó összmennyiségre nyújtottak be behozataliengedély-kérelmeket az illetékes hatóságokhoz a 12. és 2009. január 16. közötti időszakban a 950/2006/EK rendelettel és/vagy a finomítóüzemeknek a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évben történő ellátására szánt nyers nádcukor Bulgáriába és Romániába irányuló behozatalára vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról szóló, 2007. május 7-i 508/2007/EK tanácsi rendelettel (3) összhangban. |
| --- | --- |

(1)

A 09.4319 tételszám alatt rendelkezésre álló mennyiséggel egyenlő vagy azt meghaladó összmennyiségre nyújtottak be behozataliengedély-kérelmeket az illetékes hatóságokhoz a 12. és 2009. január 16. közötti időszakban a 950/2006/EK rendelettel és/vagy a finomítóüzemeknek a 2006/2007., a 2007/2008. és a 2008/2009. gazdasági évben történő ellátására szánt nyers nádcukor Bulgáriába és Romániába irányuló behozatalára vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról szóló, 2007. május 7-i 508/2007/EK tanácsi rendelettel (3) összhangban.

| (2) | E körülmények között helyénvaló, hogy a Bizottság odaítélési együtthatót állapítson meg a rendelkezésre álló mennyiséggel arányos engedélykibocsátás érdekében, és/vagy hogy értesítse a tagállamokat a kijelölt határérték eléréséről, |
| --- | --- |

(2)

E körülmények között helyénvaló, hogy a Bizottság odaítélési együtthatót állapítson meg a rendelkezésre álló mennyiséggel arányos engedélykibocsátás érdekében, és/vagy hogy értesítse a tagállamokat a kijelölt határérték eléréséről,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 950/2006/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével és/vagy az 508/2007/EK rendelet 3. cikkével összhangban 12. és 2009. január 16. között benyújtott behozataliengedély-kérelmek vonatkozásában az engedélyeket az e rendelet mellékletében megállapított mennyiségi korlátozással kell kibocsátani.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. január 21-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 1. o.

2

(3)  HL L 122., 2007.5.11., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

Preferenciális AKCS- és indiai cukor

A 950/2006/EK rendelet IV. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Elefántcsontpart | 100 | |
| 09.4334 | Kongói Köztársaság | 100 | |
| 09.4335 | Fidzsi-szigetek | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Elérve |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagaszkár | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambik | 0 | Elérve |
| 09.4344 | Saint Christopher és Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Szváziföld | 0 | Elérve |
| 09.4347 | Tanzánia | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad és Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Tételszám

Ország

A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Elefántcsontpart

100

09.4334

Kongói Köztársaság

100

09.4335

Fidzsi-szigetek

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Elérve

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagaszkár

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambik

0

Elérve

09.4344

Saint Christopher és Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Szváziföld

0

Elérve

09.4347

Tanzánia

100

09.4348

Trinidad és Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

Preferenciális AKCS- és indiai cukor

A 950/2006/EK rendelet IV. fejezete

2009. júliustól–szeptemberi gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | — | |
| 09.4333 | Elefántcsontpart | — | |
| 09.4334 | Kongói Köztársaság | — | |
| 09.4335 | Fidzsi-szigetek | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | India | 0 | Elérve |
| 09.4338 | Jamaica | — | |
| 09.4339 | Kenya | — | |
| 09.4340 | Madagaszkár | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mozambik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Christopher és Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Szváziföld | 100 | |
| 09.4347 | Tanzánia | — | |
| 09.4348 | Trinidad és Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | — | |

Tételszám

Ország

A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

—

09.4333

Elefántcsontpart

—

09.4334

Kongói Köztársaság

—

09.4335

Fidzsi-szigetek

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

India

0

Elérve

09.4338

Jamaica

—

09.4339

Kenya

—

09.4340

Madagaszkár

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mozambik

100

09.4344

Saint Christopher és Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Szváziföld

100

09.4347

Tanzánia

—

09.4348

Trinidad és Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

—

09.4351

Zimbabwe

—

Kiegészítő cukor

A 950/2006/EK rendelet V. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | — | |
| 09.4316 | Az AKCS-jegyzőkönyvet aláíró országok | — | |

Tételszám

Ország

A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4315

India

—

09.4316

Az AKCS-jegyzőkönyvet aláíró országok

—

CXL. engedményes cukor

A 950/2006/EK rendelet VI. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Ausztrália | 0 | Elérve |
| 09.4318 | Brazília | 0 | Elérve |
| 09.4319 | Kuba | 100 | Elérve |
| 09.4320 | Egyéb harmadik országok | 0 | Elérve |

Tételszám

Ország

A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4317

Ausztrália

0

Elérve

09.4318

Brazília

0

Elérve

09.4319

Kuba

100

Elérve

09.4320

Egyéb harmadik országok

0

Elérve

Balkáni cukor

A 950/2006/EK rendelet VII. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánia | 100 | |
| 09.4325 | Bosznia és Hercegovina | 0 | Elérve |
| 09.4326 | Szerbia és Koszovó (1) | 100 | |
| 09.4327 | Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | 100 | |
| 09.4328 | Horvátország | 100 | |

Tételszám

Ország

A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4324

Albánia

100

09.4325

Bosznia és Hercegovina

0

Elérve

09.4326

Szerbia és Koszovó (1)

100

09.4327

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

100

09.4328

Horvátország

100

Kivételes és ipari behozatalból származó cukor

A 950/2006/EK rendelet VIII. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Típus | A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Kivételes | — | |
| 09.4390 | Ipari | 100 | |

Tételszám

Típus

A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4380

Kivételes

—

09.4390

Ipari

100

Kiegészítő GPA-cukor

A 950/2006/EK rendelet VIIIa. fejezete

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Ország | A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Comore-szigetek, Madagaszkár, Mauritius, Seychelle-szigetek, Zambia, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenya, Ruanda, Tanzánia, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Szváziföld | 100 | |
| 09.4434 | Mozambik | 0 | Elérve |
| 09.4435 | Antigua és Barbuda, Bahama-szigetek, Barbados, Belize, Dominika, Dominikai Köztársaság, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts és Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Suriname, Trinidad és Tobago | 0 | Elérve |
| 09.4436 | Dominikai Köztársaság | 0 | Elérve |
| 09.4437 | Fidzsi-szigetek, Pápua Új-Guinea | 100 | |

Tételszám

Ország

A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4431

Comore-szigetek, Madagaszkár, Mauritius, Seychelle-szigetek, Zambia, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Kenya, Ruanda, Tanzánia, Uganda

100

09.4433

Szváziföld

100

09.4434

Mozambik

0

Elérve

09.4435

Antigua és Barbuda, Bahama-szigetek, Barbados, Belize, Dominika, Dominikai Köztársaság, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts és Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Suriname, Trinidad és Tobago

0

Elérve

09.4436

Dominikai Köztársaság

0

Elérve

09.4437

Fidzsi-szigetek, Pápua Új-Guinea

100

A Bulgária és Románia részére megnyitott átmeneti vámkontingensek keretében történő cukorbehozatal

Az 508/2007/EK rendelet 1. cikke

2008/2009. gazdasági év

| Tételszám | Típus | A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban | Határérték |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgária | 0 | Elérve |
| 09.4366 | Románia | 100 | |

Tételszám

Típus

A 12.1.2009-16.1.2009 tartó héten kérelmezett mennyiségek odaítélendő része százalékban

Határérték

09.4365

Bulgária

0

Elérve

09.4366

Románia

100

---

(1)  Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244. sz. határozata szerint.

---

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 17/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 17/15

---

A BIZOTTSÁG 50/2009/EK RENDELETE

(2009. január 21.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó, a 945/2008/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 945/2008/EK bizottsági rendelet (3) a 2008/2009-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 10/2009/EK bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 945/2008/EK bizottsági rendelet (3) a 2008/2009-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb az 10/2009/EK bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 945/2008/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. január 22-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. január 21-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 258., 2008.9.26., 56. o.

3

(4)  HL L 4., 2009.1.8., 5. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2009. január 22-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 24,73 | 3,93 |
| 1701 11 90 (1) | 24,73 | 9,17 |
| 1701 12 10 (1) | 24,73 | 3,74 |
| 1701 12 90 (1) | 24,73 | 8,74 |
| 1701 91 00 (2) | 26,92 | 11,77 |
| 1701 99 10 (2) | 26,92 | 7,25 |
| 1701 99 90 (2) | 26,92 | 7,25 |
| 1702 90 95 (3) | 0,27 | 0,38 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

24,73

3,93

1701 11 90 (1)

24,73

9,17

1701 12 10 (1)

24,73

3,74

1701 12 90 (1)

24,73

8,74

1701 91 00 (2)

26,92

11,77

1701 99 10 (2)

26,92

7,25

1701 99 90 (2)

26,92

7,25

1702 90 95 (3)

0,27

0,38

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 17/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 17/17

---

A BIZOTTSÁG 51/2009/EK RENDELETE

(2009. január 15.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából valamely más közösségi rendelkezés hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából valamely más közösségi rendelkezés hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kódok alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kódok alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. január 15-én.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Téglalap alakú, kb. 260 cm × 240 cm méretű, tűzött (steppelt), három rétegből álló termék, amelynek két külső rétege szőtt pamutanyagból, középső rétege, amely a bélést alkotja, szintetikus vattából készül. A felső rétegre kb. 30 cm szélességű, kontrasztos színű szegélyt varrnak. A rétegeket díszítő steppelés tartja össze.
  (ágytakaró)
  (Lásd a 645. sz. fényképet) (1) | 9404 90 90 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a XI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 1. s) pontja, valamint a 9404, a 9404 90 és a 9404 90 90 KN-kód szövegezése határozza meg.
  A bármilyen anyaggal bélelt ágyfelszerelést és lakástextíliát a 9404 vtsz. alá kell besorolni. Lásd még a 9404 vtsz.-hoz tartozó HR-magyarázat (B) bekezdését és (B) (2) albekezdését, amelyek kifejezetten nevesítik a paplant és az ágytakarót.
  Az áru nem sorolható a 6304 vtsz. alá, mert a XI. áruosztály nem tartalmazza a 94. árucsoportba tartozó ágyfelszerelést (lásd a XI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 1. s) pontját). A 6304 vtsz. alá nem sorolható be továbbá a 9404 vtsz. alá tartozó lakástextília, így különösen az ágytakaró (lásd még a 6304 vtsz.-hoz tartozó HR-magyarázat második bekezdését).
  Ezért a terméket a 9404 90 90 vtsz. alá kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Téglalap alakú, kb. 260 cm × 240 cm méretű, tűzött (steppelt), három rétegből álló termék, amelynek két külső rétege szőtt pamutanyagból, középső rétege, amely a bélést alkotja, szintetikus vattából készül. A felső rétegre kb. 30 cm szélességű, kontrasztos színű szegélyt varrnak. A rétegeket díszítő steppelés tartja össze.

(ágytakaró)

(Lásd a 645. sz. fényképet) (1)

9404 90 90

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a XI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 1. s) pontja, valamint a 9404, a 9404 90 és a 9404 90 90 KN-kód szövegezése határozza meg.

A bármilyen anyaggal bélelt ágyfelszerelést és lakástextíliát a 9404 vtsz. alá kell besorolni. Lásd még a 9404 vtsz.-hoz tartozó HR-magyarázat (B) bekezdését és (B) (2) albekezdését, amelyek kifejezetten nevesítik a paplant és az ágytakarót.

Az áru nem sorolható a 6304 vtsz. alá, mert a XI. áruosztály nem tartalmazza a 94. árucsoportba tartozó ágyfelszerelést (lásd a XI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 1. s) pontját). A 6304 vtsz. alá nem sorolható be továbbá a 9404 vtsz. alá tartozó lakástextília, így különösen az ágytakaró (lásd még a 6304 vtsz.-hoz tartozó HR-magyarázat második bekezdését).

Ezért a terméket a 9404 90 90 vtsz. alá kell besorolni.

Image

---

(1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.

---

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 17/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 17/19

---

A BIZOTTSÁG 52/2009/EK RENDELETE

(2009. január 21.)

a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsi és alapvető részegységei behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1174/2005/EK tanácsi rendelet „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálatának megindításáról, az ezen ország egyik exportőrétől származó behozatalra vonatkozó vám hatályon kívül helyezéséről, valamint az e behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettségről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   FELÜLVIZSGÁLATI KÉRELEM

| (1) | A Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálati kérelem érkezett. A kérelmet a Kínai Népköztársaság (a továbbiakban: érintett ország) egyik exportáló gyártója, a Crown Equipment (Suzhou) Co. Ltd (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálati kérelem érkezett. A kérelmet a Kínai Népköztársaság (a továbbiakban: érintett ország) egyik exportáló gyártója, a Crown Equipment (Suzhou) Co. Ltd (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be.

B.   A TERMÉK

| (2) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN-kód alá sorolható, a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsi és alapvető részegységei, vagyis alváz és hidraulika. Kézi emelőkocsinak olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők), ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek), iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők) vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők) (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(2)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék a jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN-kód alá sorolható, a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsi és alapvető részegységei, vagyis alváz és hidraulika. Kézi emelőkocsinak olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők), ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek), iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők) vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők) (a továbbiakban: érintett termék).

C.   MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

| (3) | A jelenleg hatályos intézkedés az 1174/2005/EK tanácsi rendelettel (2) kivetett végleges dömpingellenes vám. A rendelet értelmében a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék – beleértve a kérelmező által előállított terméket is – Közösségbe történő behozatalára 46,7 %-os végleges dömpingellenes vámot kell alkalmazni, kivéve a külön említett vállalatokat, melyekre egyedi vámtételek vonatkoznak. |
| --- | --- |

(3)

A jelenleg hatályos intézkedés az 1174/2005/EK tanácsi rendelettel (2) kivetett végleges dömpingellenes vám. A rendelet értelmében a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék – beleértve a kérelmező által előállított terméket is – Közösségbe történő behozatalára 46,7 %-os végleges dömpingellenes vámot kell alkalmazni, kivéve a külön említett vállalatokat, melyekre egyedi vámtételek vonatkoznak.

D.   A FELÜLVIZSGÁLAT INDOKAI

| (4) | A kérelmező azt állítja, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott piacgazdasági feltételeknek megfelelően működik. Azt is állítja, hogy az érintett terméket nem exportálta a Közösségbe azon vizsgálati időszak alatt, mely a dömpingellenes intézkedések alapját képezi, azaz 2003. április 1-je és 2004. március 31-e között (a továbbiakban: eredeti vizsgálati időszak), továbbá hogy nem áll kapcsolatban a termék egy olyan exportáló gyártójával sem, melyre a fent említett dömpingellenes intézkedések vonatkoznak. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező azt állítja, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott piacgazdasági feltételeknek megfelelően működik. Azt is állítja, hogy az érintett terméket nem exportálta a Közösségbe azon vizsgálati időszak alatt, mely a dömpingellenes intézkedések alapját képezi, azaz 2003. április 1-je és 2004. március 31-e között (a továbbiakban: eredeti vizsgálati időszak), továbbá hogy nem áll kapcsolatban a termék egy olyan exportáló gyártójával sem, melyre a fent említett dömpingellenes intézkedések vonatkoznak.

| (5) | A kérelmező azt állítja továbbá, hogy az érintett termék Közösségbe irányuló exportját az eredeti vizsgálati időszakot követően kezdte meg. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmező azt állítja továbbá, hogy az érintett termék Közösségbe irányuló exportját az eredeti vizsgálati időszakot követően kezdte meg.

E.   AZ ELJÁRÁS

| (6) | A Bizottság értesítette a tudomása szerint érintett közösségi gyártókat a fenti kérelemről, és lehetőséget biztosítottak számukra észrevételeik megtételére. Nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság értesítette a tudomása szerint érintett közösségi gyártókat a fenti kérelemről, és lehetőséget biztosítottak számukra észrevételeik megtételére. Nem érkezett észrevétel.

| (7) | A rendelkezésre álló bizonyítékok megvizsgálását követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elégséges bizonyíték áll rendelkezésre az „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálatnak az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése értelmében történő megindítására. Az alábbi (8) preambulumbekezdés c) pontjában említett kérelem beérkeztével megállapításra kerül, hogy a kérelmező az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott piacgazdasági feltételek mellett működik-e, illetve hogy a kérelmező megfelel-e az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerinti egyedi vámtétel megállapításához szükséges követelményeknek. Ha igen, ki kell számolni a kérelmező egyedi dömpingkülönbözetét, és amennyiben bebizonyosodik a dömping ténye, meg kell állapítani az érintett termék Közösségbe irányuló behozatalára kivetendő vám szintjét. |
| --- | --- |

(7)

A rendelkezésre álló bizonyítékok megvizsgálását követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elégséges bizonyíték áll rendelkezésre az „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálatnak az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése értelmében történő megindítására. Az alábbi (8) preambulumbekezdés c) pontjában említett kérelem beérkeztével megállapításra kerül, hogy a kérelmező az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott piacgazdasági feltételek mellett működik-e, illetve hogy a kérelmező megfelel-e az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerinti egyedi vámtétel megállapításához szükséges követelményeknek. Ha igen, ki kell számolni a kérelmező egyedi dömpingkülönbözetét, és amennyiben bebizonyosodik a dömping ténye, meg kell állapítani az érintett termék Közösségbe irányuló behozatalára kivetendő vám szintjét.

| (8) | Amennyiben megállapítják, hogy a kérelmező megfelel azoknak a követelményeknek, amelyek alapján egyedi vám vethető ki, szükség lehet az 1174/2005/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében külön nem említett vállalatoktól származó érintett termék behozatalára jelenleg alkalmazandó vámtétel módosítására.






  a) | Kérdőívek

  A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küld a kérelmezőnek. |
| --- | --- | --- |

(8)

Amennyiben megállapítják, hogy a kérelmező megfelel azoknak a követelményeknek, amelyek alapján egyedi vám vethető ki, szükség lehet az 1174/2005/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében külön nem említett vállalatoktól származó érintett termék behozatalára jelenleg alkalmazandó vámtétel módosítására.

a)

Kérdőívek

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küld a kérelmezőnek.

| b) | Információgyűjtés és meghallgatások

  A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal.
  A Bizottság meg is hallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan írásos kérelmet nyújtanak be, melyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják.
  A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben meghatározott eljárási jogok többségének gyakorlására csak akkor nyílik mód, ha a felek az e rendeletben előírt határidőn belül felveszik a kapcsolatot a Bizottsággal. |
| --- | --- |

b)

Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal.

A Bizottság meg is hallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan írásos kérelmet nyújtanak be, melyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják.

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben meghatározott eljárási jogok többségének gyakorlására csak akkor nyílik mód, ha a felek az e rendeletben előírt határidőn belül felveszik a kapcsolatot a Bizottsággal.

| c) | Piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás

  Abban az esetben, ha a kérelmező megfelelően bizonyítja, hogy piacgazdasági feltételek között működik, azaz megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján állapítják meg. E célból az e rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott különleges határidőn belül kellően indokolt kérelmet kell benyújtani. A Bizottság igénylőlapokat küld a kérelmező, valamint a Kínai Népköztársaság hatóságai számára. Ezt az igénylőlapot a kérelmező az egyéni elbánás iránti kérelem benyújtásához is használhatja, amennyiben teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

c)

Piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás

Abban az esetben, ha a kérelmező megfelelően bizonyítja, hogy piacgazdasági feltételek között működik, azaz megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján állapítják meg. E célból az e rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott különleges határidőn belül kellően indokolt kérelmet kell benyújtani. A Bizottság igénylőlapokat küld a kérelmező, valamint a Kínai Népköztársaság hatóságai számára. Ezt az igénylőlapot a kérelmező az egyéni elbánás iránti kérelem benyújtásához is használhatja, amennyiben teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeket.

| d) | A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztása

  Amennyiben nem biztosítanak számára piacgazdasági elbánást, de a kérelmező megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésével összhangban megállapított egyedi vám kivetése feltételeinek, a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapításához az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően kiválasztanak egy piacgazdasággal rendelkező, megfelelő országot. A Bizottság azt javasolja, hogy az érintett termék Kínai Népköztársaságból történő behozatalára vonatkozó intézkedések meghozatalához vezető vizsgálathoz hasonlóan ismét Kanadát jelöljék ki erre a célra. Az érdekelt feleket felkérik, hogy ismertessék az e választás megfelelőségével kapcsolatos észrevételeiket a szóban forgó rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott különleges határidőn belül.
  Ezenkívül ha a kérelmezőnek piacgazdasági elbánást biztosítanak, a Bizottság szükség esetén egy megfelelő piacgazdasági berendezkedésű országban megállapított rendes értékre vonatkozó ténymegállapításokat is felhasználhat, például abból a célból, hogy helyettesítsen a rendes érték megállapításához szükséges, megbízhatatlan költség- vagy árelemeket a Kínai Népköztársaságban, amennyiben a Kínai Népköztársaságban nem állnak rendelkezésre a megbízható, kért adatok. A Bizottság azt javasolja, hogy Kanadát jelöljék ki erre a célra is. |
| --- | --- |

d)

A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztása

Amennyiben nem biztosítanak számára piacgazdasági elbánást, de a kérelmező megfelel az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésével összhangban megállapított egyedi vám kivetése feltételeinek, a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapításához az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően kiválasztanak egy piacgazdasággal rendelkező, megfelelő országot. A Bizottság azt javasolja, hogy az érintett termék Kínai Népköztársaságból történő behozatalára vonatkozó intézkedések meghozatalához vezető vizsgálathoz hasonlóan ismét Kanadát jelöljék ki erre a célra. Az érdekelt feleket felkérik, hogy ismertessék az e választás megfelelőségével kapcsolatos észrevételeiket a szóban forgó rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott különleges határidőn belül.

Ezenkívül ha a kérelmezőnek piacgazdasági elbánást biztosítanak, a Bizottság szükség esetén egy megfelelő piacgazdasági berendezkedésű országban megállapított rendes értékre vonatkozó ténymegállapításokat is felhasználhat, például abból a célból, hogy helyettesítsen a rendes érték megállapításához szükséges, megbízhatatlan költség- vagy árelemeket a Kínai Népköztársaságban, amennyiben a Kínai Népköztársaságban nem állnak rendelkezésre a megbízható, kért adatok. A Bizottság azt javasolja, hogy Kanadát jelöljék ki erre a célra is.

F.   A HATÁLYBAN LÉVŐ VÁM HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE ÉS A BEHOZATAL NYILVÁNTARTÁSBA VÉTELE

| (9) | Az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében a hatályos dömpingellenes vámot a kérelmező által előállított és a Közösségbe irányuló exportra gyártott és értékesített érintett termék behozatala tekintetében hatályon kívül kell helyezni. Az ilyen behozatalt az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerint ugyanakkor nyilvántartásba kell venni annak biztosítása érdekében, hogy amennyiben a felülvizsgálat a kérelmezőt illetően dömping megállapításával zárul, a dömpingellenes vámokat e felülvizsgálat megkezdésének időpontjától kezdődően visszamenőleges hatállyal ki lehessen róni. A kérelmező esetleges jövőbeni vámtartozásának összege az eljárás jelenlegi szakaszában nem állapítható meg. |
| --- | --- |

(9)

Az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében a hatályos dömpingellenes vámot a kérelmező által előállított és a Közösségbe irányuló exportra gyártott és értékesített érintett termék behozatala tekintetében hatályon kívül kell helyezni. Az ilyen behozatalt az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerint ugyanakkor nyilvántartásba kell venni annak biztosítása érdekében, hogy amennyiben a felülvizsgálat a kérelmezőt illetően dömping megállapításával zárul, a dömpingellenes vámokat e felülvizsgálat megkezdésének időpontjától kezdődően visszamenőleges hatállyal ki lehessen róni. A kérelmező esetleges jövőbeni vámtartozásának összege az eljárás jelenlegi szakaszában nem állapítható meg.

G.   HATÁRIDŐK

| (10) | A hatékony ügyvitel érdekében határidőket kell megállapítani, melyeken belül:






  a) | az érdekelt felek jelentkezhetnek a Bizottságnál, álláspontjukat írásban kifejthetik, és benyújthatják az e rendelet (8) preambulumbekezdése a) pontjában említett kérdőívre adott válaszaikat vagy a vizsgálat folyamán figyelembe veendő bármely egyéb információt; |
| --- | --- | --- |

(10)

A hatékony ügyvitel érdekében határidőket kell megállapítani, melyeken belül:

a)

az érdekelt felek jelentkezhetnek a Bizottságnál, álláspontjukat írásban kifejthetik, és benyújthatják az e rendelet (8) preambulumbekezdése a) pontjában említett kérdőívre adott válaszaikat vagy a vizsgálat folyamán figyelembe veendő bármely egyéb információt;

| b) | az érdekelt felek írásban kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat; |
| --- | --- |

b)

az érdekelt felek írásban kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat;

| c) | az érdekelt felek megtehetik észrevételeiket Kanada alkalmasságáról, amely abban az esetben, ha a kérelmező számára nem biztosítják a piacgazdasági elbánást, a Kínai Népköztársaság tekintetében a rendes érték megállapítása céljából piacgazdasági berendezkedésű országnak tekinthető; |
| --- | --- |

c)

az érdekelt felek megtehetik észrevételeiket Kanada alkalmasságáról, amely abban az esetben, ha a kérelmező számára nem biztosítják a piacgazdasági elbánást, a Kínai Népköztársaság tekintetében a rendes érték megállapítása céljából piacgazdasági berendezkedésű országnak tekinthető;

| d) | az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése értelmében a kérelmezőnek a piacgazdasági elbánás és/vagy egyéni elbánás iránt kellően indokolt kérelmet kell benyújtania. |
| --- | --- |

d)

az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése értelmében a kérelmezőnek a piacgazdasági elbánás és/vagy egyéni elbánás iránt kellően indokolt kérelmet kell benyújtania.

H.   AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS HIÁNYA

| (11) | Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján. |
| --- | --- |

(11)

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

| (12) | Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mintha együttműködött volna. |
| --- | --- |

(12)

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mintha együttműködött volna.

I.   SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSE

| (13) | A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően fogja kezelni. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően fogja kezelni.

J.   MEGHALLGATÓ TISZTVISELŐ

| (14) | A Bizottság felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy ha az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy védelemhez való joguk gyakorlása során nehézségekbe ütköznek, kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között: az eljárás során szükség esetén közvetít az érdekeik védelmét érintő eljárási kérdésekben, különös tekintettel az aktához való hozzáférésre, az adatok bizalmas kezelésére, a határidők meghosszabbítására, valamint az írásban és/vagy szóban kifejtett álláspontok kezelésére. Az érdekelt felek a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján, a meghallgató tisztviselő weboldalán találnak további információkat és elérhetőségeket (http://ec.europa.eu/trade), |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy ha az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy védelemhez való joguk gyakorlása során nehézségekbe ütköznek, kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között: az eljárás során szükség esetén közvetít az érdekeik védelmét érintő eljárási kérdésekben, különös tekintettel az aktához való hozzáférésre, az adatok bizalmas kezelésére, a határidők meghosszabbítására, valamint az írásban és/vagy szóban kifejtett álláspontok kezelésére. Az érdekelt felek a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján, a meghallgató tisztviselő weboldalán találnak további információkat és elérhetőségeket (http://ec.europa.eu/trade),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 384/96/EK rendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján a Bizottság elindítja az 1174/2005/EK rendelet felülvizsgálatát annak megállapítására, hogy az ex 8427 90 00 és az ex 8431 20 00 KN-kód alá tartozó (TARIC kód: 8427900011, 8427900019, 8431200011 és 8431200019), a Kínai Népköztársaságból származó, a Crown Equipment (Suzhou) Co. Ltd által a Közösségbe történő exportra gyártott és értékesített, kézi emelőkocsi és alapvető részegységei (kiegészítő TARIC-kód: A929) behozatalára alkalmazni kell-e az 1174/2005/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vámot, és ha igen, milyen mértékben. E rendelet céljaira kézi emelőkocsinak az olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen, és nincs más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők), ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek), iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők) vagy iv. a rakomány felemelése és mérése (mérleges raklapemelők).

2. cikk

Az 1174/2005/EK rendelettel kivetett dömpingellenes vám az e rendelet 1. cikkében meghatározott behozatal tekintetében hatályát veszti.

3. cikk

A tagállamok vámhatóságait utasítják, hogy a 384/96/EK rendelet 14. cikkének (5) bekezdése értelmében tegyék meg a megfelelő lépéseket az e rendelet 1. cikkében meghatározott behozatal nyilvántartásba vételéhez. A nyilvántartásba vétel az e rendelet hatálybalépésének napját követő kilenc hónap elteltével hatályát veszti.

4. cikk

(1)   Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az e rendelet hatálybalépését követő 40 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, írásban ki kell fejteniük álláspontjukat, be kell nyújtaniuk az e rendelet (8) preambulumbekezdésének a) pontjában említett, kitöltött kérdőíveiket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többsége csak akkor gyakorolható, ha a felek a fent említett határidőn belül jelentkeznek a Bizottságnál. Az érdekelt felek ugyanezen 40 napos határidőn belül írásban kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat is.

(2)   A vizsgálatban részt vevő felek az e rendelet hatálybalépését követő 10 napon belül megtehetik észrevételeiket Kanada alkalmasságáról, amely a Kínai Népköztársaság tekintetében rendes érték megállapítása céljából piacgazdasági berendezkedésű harmadik országnak tekinthető.

(3)   A kellően indokolt, piacgazdasági elbánás és/vagy egyéni elbánás iránti kérelmeknek az e rendelet hatálybalépését követő 40 napon belül be kell érkezniük a Bizottsághoz.

(4)   Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formában), melyen fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – az e rendeletben kért információkat is beleértve – a kérdőívekre adott válaszait és levelezését, „Limited” („Korlátozott hozzáférés”) (4) felirattal kell megjelölni, és az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően egy nem titkos változat is kíséri őket, melyet a „FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” („Az érdekelt felek számára betekintésre”) felirattal kell megjelölni.

Az üggyel kapcsolatos bármely tájékoztatást és/vagy meghallgatás iránti kérelmet a következő címre kell küldeni:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| B-1040 Brussels |
| Fax: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

B-1040 Brussels

Fax: (32-2) 295 65 05

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. január 21-én.

a Bizottság részéről

Catherine ASHTON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 189., 2005.7.21., 1. o.

2

(3)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

3

(4)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. Az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelem alatt áll. A 384/96/EK tanácsi rendelet (HL L 56., 1996.3.6., 1. o.) 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

4

---

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 17/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 17/23

---

A BIZOTTSÁG 53/2009/EK RENDELETE

(2009. január 21.)

az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek az IAS 32 és az IAS 1 nemzetközi számviteli standard módosításai tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések. |
| --- | --- |

(1)

Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések.

| (2) | A Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) 2008. február 14-én„Visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor keletkező kötelmek” címmel közzétette az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Bemutatás és az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása standard módosításait (a továbbiakban: az IAS 32 és az IAS 1 módosítása). A módosítások értelmében bizonyos instrumentumokat, amelyeket törzsrészvényekhez hasonló jellegük ellenére jelenleg kötelezettségként sorolnak be, ezután saját tőkeként kell besorolni. Az ilyen instrumentumokkal kapcsolatban további közzétételi kötelezettségeket szükséges megállapítani és átsorolásukra új szabályokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

A Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) 2008. február 14-én„Visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor keletkező kötelmek” címmel közzétette az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Bemutatás és az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása standard módosításait (a továbbiakban: az IAS 32 és az IAS 1 módosítása). A módosítások értelmében bizonyos instrumentumokat, amelyeket törzsrészvényekhez hasonló jellegük ellenére jelenleg kötelezettségként sorolnak be, ezután saját tőkeként kell besorolni. Az ilyen instrumentumokkal kapcsolatban további közzétételi kötelezettségeket szükséges megállapítani és átsorolásukra új szabályokat kell alkalmazni.

| (3) | Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) Szakértői Munkacsoportjával (TEG) folytatott konzultáció megerősítette, hogy az IAS 32 és az IAS 1 módosításai megfelelnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított, az elfogadáshoz szükséges technikai kritériumoknak. Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló 2006. július 14-i 2006/505/EK bizottsági határozattal (3) összhangban a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport megvizsgálta az EFRAG véleményét, és a Bizottságot arról tájékoztatta, hogy az kiegyensúlyozott és objektív. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) Szakértői Munkacsoportjával (TEG) folytatott konzultáció megerősítette, hogy az IAS 32 és az IAS 1 módosításai megfelelnek az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított, az elfogadáshoz szükséges technikai kritériumoknak. Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló 2006. július 14-i 2006/505/EK bizottsági határozattal (3) összhangban a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport megvizsgálta az EFRAG véleményét, és a Bizottságot arról tájékoztatta, hogy az kiegyensúlyozott és objektív.

| (4) | Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1126/2008/EK rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Bemutatás nemzetközi számviteli standard e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

1.

Az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Bemutatás nemzetközi számviteli standard e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

| 2. | Az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása nemzetközi számviteli standard e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

Az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása nemzetközi számviteli standard e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

| 3. | Az IFRS 7 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard, az IAS 39 nemzetközi számviteli standard és a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság által kidolgozott IFRIC 2 értelmezés az IAS 32 és az IAS 1 e rendelet mellékletében meghatározott módosításának megfelelően módosul. |
| --- | --- |

3.

Az IFRS 7 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard, az IAS 39 nemzetközi számviteli standard és a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság által kidolgozott IFRIC 2 értelmezés az IAS 32 és az IAS 1 e rendelet mellékletében meghatározott módosításának megfelelően módosul.

2. cikk

Az IAS 32 és az IAS 1 módosításait az e rendelet mellékletében meghatározott formában minden társaságnak legkésőbb a 2008. december 31. után kezdődő első pénzügyi éve kezdőnapjától alkalmaznia kell.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. január 21-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

1

(2)  HL L 320., 2008.11.29., 1. o.

2

(3)  HL L 199., 2006.7.21., 33. o.

3

---

MELLÉKLET

NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARDOK

| IAS 32 | Az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: bemutatás standard módosításai |
| --- | --- |
| IAS 1 | Az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása standard módosításai |

IAS 32

Az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: bemutatás standard módosításai

IAS 1

Az IAS 1 A pénzügyi kimutatások prezentálása standard módosításai

Sokszorosítása az Európai Gazdasági Térségben megengedett. Az Európai Gazdasági Térségen kívül minden jog fenntartva, kivéve a személyes használat vagy egyéb tisztességes felhasználás céljából történő sokszorosítást. További információ az IASB-től szerezhető be a www.iasb.org címen.

AZ IAS 32 PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK: BEMUTATÁS ÉS AZ IAS 1 A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOK PREZENTÁLÁSA STANDARD MÓDOSÍTÁSAI

VISSZAADHATÓ PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK ÉS FELSZÁMOLÁSKOR KELETKEZŐ KÖTELMEK

Az IFRS-ek módosításai

Ez a dokumentum az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Bemutatás és IAS 1 Pénzügyi beszámolók prezentációja (2007. évi átdolgozott változat) standard módosításait, az IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: közzétételek és IFRS 39 Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés standardban, valamint az IFRIC 2 Tagi részesedések szövetkezeti gazdálkodó egységekben és hasonló instrumentumok standardban az előbbiekből a következő módosításokat mutatja be. Azokat a módosításokat is közli, amelyeket az IAS 32 és az IAS 1 standardban a „Következtetések alapja” című fejezetben, illetve az IAS 32 standardhoz tartozó szemléltető példákban végeztek el. A módosítások azokból a javaslatokból adódnak, amelyeket az IAS 32 és az IAS 1 standard módosításaira vonatkozó „Valós értéken visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor keletkező kötelmek” című, 2006 júniusában közzétett nyilvános tervezet közölt.

A gazdálkodó egységek ezeket a módosításokat a 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kötelesek alkalmazni. Amennyiben a gazdálkodó egységek korábbi időszakra is alkalmazzák ezeket a bekezdéseket, ezt a tényt közölni kötelesek.

Az IAS 32

Pénzügyi instrumentumok: Bemutatás standard módosításai

A pénzügyi eszköz és a pénzügyi kötelezettség fogalmaira a standard 11. bekezdésében adott fogalommeghatározások módosulnak, valamint a valós érték fogalommeghatározását követően a standard kiegészül a visszaadható eszköz fogalommeghatározásával.

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK (LÁSD MÉG AZ AG3-AG23. BEKEZDÉSEKET)

| 11. | Ebben a standardban a következő kifejezések az alábbiakban meghatározott értelemben használatosak:
  ...

  Pénzügyi eszköz bármely eszköz, amely:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

11.

Ebben a standardban a következő kifejezések az alábbiakban meghatározott értelemben használatosak:

...

Pénzügyi eszköz bármely eszköz, amely:

a)

...

| d) | olyan szerződés, amely a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiban teljesül vagy teljesíthető, és amely:






  i. | ... |
| --- | --- | --- |

d)

olyan szerződés, amely a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiban teljesül vagy teljesíthető, és amely:

i.

...

| ii. | olyan származékos termék, amely nem valamely fix összegű pénzeszköznek, vagy egyéb pénzügyi eszköznek a gazdálkodó egység fix számú saját tőkeinstrumentumára való cseréje által kerül vagy kerülhet teljesítésre. E meghatározás céljára a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiba nem tartoznak bele azok a visszaadható pénzügyi instrumentumok, amelyeket a 16A. és 16B. bekezdések értelmében tőkeinstrumentumként kell besorolni, sem azok az instumentumok, amelyek a gazdálkodó egységet a felszámoláskor arra kötelezik hogy valamely partnerének adja át nettó eszközeinek arányos részét és amelyeket a 16C. és 16D. bekezdések értelmében tőkeinstrumentumokként kell besorolni, sem azon instrumentumok, amelyek önmagukban szerződést jelentenek a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumainak jövőbeni átvételére vagy átadására. |
| --- | --- |

ii.

olyan származékos termék, amely nem valamely fix összegű pénzeszköznek, vagy egyéb pénzügyi eszköznek a gazdálkodó egység fix számú saját tőkeinstrumentumára való cseréje által kerül vagy kerülhet teljesítésre. E meghatározás céljára a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiba nem tartoznak bele azok a visszaadható pénzügyi instrumentumok, amelyeket a 16A. és 16B. bekezdések értelmében tőkeinstrumentumként kell besorolni, sem azok az instumentumok, amelyek a gazdálkodó egységet a felszámoláskor arra kötelezik hogy valamely partnerének adja át nettó eszközeinek arányos részét és amelyeket a 16C. és 16D. bekezdések értelmében tőkeinstrumentumokként kell besorolni, sem azon instrumentumok, amelyek önmagukban szerződést jelentenek a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumainak jövőbeni átvételére vagy átadására.

Pénzügyi kötelezettség bármely olyan kötelezettség, amely:

| a) | szerződéses kötelmet keletkeztet:






  i. | készpénz vagy egyéb pénzügyi eszköz másik gazdálkodó egység részére történő átadására; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

szerződéses kötelmet keletkeztet:

i.

készpénz vagy egyéb pénzügyi eszköz másik gazdálkodó egység részére történő átadására; vagy

| ii. | pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek másik gazdálkodó egységgel potenciálisan kedvezőtlen feltételek mellett végzett cseréjére; vagy |
| --- | --- |

ii.

pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek másik gazdálkodó egységgel potenciálisan kedvezőtlen feltételek mellett végzett cseréjére; vagy

| b) | olyan szerződés, amely a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiban teljesül vagy teljesíthető, és amely:






  i. | olyan nem származékos termék, amelynek alapján a gazdálkodó egység köteles, vagy kötelezhető saját tőkeinstrumentumai változó darabszámának átadására; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

olyan szerződés, amely a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiban teljesül vagy teljesíthető, és amely:

i.

olyan nem származékos termék, amelynek alapján a gazdálkodó egység köteles, vagy kötelezhető saját tőkeinstrumentumai változó darabszámának átadására; vagy

| ii. | olyan származékos termék, amely nem valamely fix összegű pénzeszköznek, vagy egyéb pénzügyi eszköznek a gazdálkodó egység fix számú saját tőkeinstrumentumára való cseréje által kerül vagy kerülhet teljesítésre. E meghatározás céljára a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiba nem tartoznak bele azok a visszaadható pénzügyi instrumentumok, amelyeket a 16A. és 16B. bekezdések értelmében tőkeinstrumentumként kell besorolni, sem azok az instumentumok, amelyek a gazdálkodó egységet a felszámoláskor arra kötelezik hogy valamely partnerének adja át nettó eszközeinek arányos részét és amelyeket a 16C. és 16D. bekezdések értelmében tőkeinstrumentumokként kell besorolni, sem azon instrumentumok, amelyek önmagukban szerződést jelentenek a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumainak jövőbeni átvételére vagy átadására. |
| --- | --- |

ii.

olyan származékos termék, amely nem valamely fix összegű pénzeszköznek, vagy egyéb pénzügyi eszköznek a gazdálkodó egység fix számú saját tőkeinstrumentumára való cseréje által kerül vagy kerülhet teljesítésre. E meghatározás céljára a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiba nem tartoznak bele azok a visszaadható pénzügyi instrumentumok, amelyeket a 16A. és 16B. bekezdések értelmében tőkeinstrumentumként kell besorolni, sem azok az instumentumok, amelyek a gazdálkodó egységet a felszámoláskor arra kötelezik hogy valamely partnerének adja át nettó eszközeinek arányos részét és amelyeket a 16C. és 16D. bekezdések értelmében tőkeinstrumentumokként kell besorolni, sem azon instrumentumok, amelyek önmagukban szerződést jelentenek a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumainak jövőbeni átvételére vagy átadására.

Ez alól kivételt képez az az instrumentum, amely megfelel a tőkeinstrumentumként meghatározott pénzügyi kötelezettség fogalmának, ha rendelkezik a 16A. és 16B. vagy a 16C. és 16D. bekezdésekben szereplő összes tulajdonsággal és megfelel az azokban foglalt valamennyi feltételnek.

...

A visszaadható instrumentum olyan pénzügyi instrumentum, amely birtokosát feljogosítja arra, hogy az instrumentumot készpénzért vagy más(ik) pénzügyi eszközért cserébe visszaadja kibocsátójának, vagy bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkeztekor, illetve az instrumentum birtokosának elhalálozásakor vagy nyugalomba vonulásakor automatikusan visszakerül a kibocsátóhoz.

A 15. és 16. bekezdések előtti fejezetcím módosul. A 16. bekezdés után egy fejezetcím következik, ezt a 16A. és 16B. bekezdések követik, majd ismét egy fejezetcím, azután a 16C. és 16D. bekezdések, majd ismét egy fejezetcím, végül a 16E. és 16F. bekezdések következnek.

ISMERTETÉS

Kötelezettségek és saját tőke (lásd még az AG13–AG14J. és az AG25–AG29A. bekezdéseket)

| ... | |
| --- | --- |

...

| 16. | Amikor a kibocsátó a 11. bekezdésben megadott fogalommeghatározásokat alkalmazza annak megállapítására, hogy az adott pénzügyi instrumentum tőkeinstrumentum-e, nem pedig pénzügyi kötelezettség, az adott instrumentum akkor és csak akkor tőkeinstrumentum, ha az alábbi (a) és (b) feltételek egyaránt teljesülnek.






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

16.

Amikor a kibocsátó a 11. bekezdésben megadott fogalommeghatározásokat alkalmazza annak megállapítására, hogy az adott pénzügyi instrumentum tőkeinstrumentum-e, nem pedig pénzügyi kötelezettség, az adott instrumentum akkor és csak akkor tőkeinstrumentum, ha az alábbi (a) és (b) feltételek egyaránt teljesülnek.

a)

...

| b) | Ha az instrumentumot a kibocsátó saját tőkeinstrumentumaiban fogják teljesíteni vagy azokban teljesíthető, az instrumentum:






  i. | ... |
| --- | --- | --- |

b)

Ha az instrumentumot a kibocsátó saját tőkeinstrumentumaiban fogják teljesíteni vagy azokban teljesíthető, az instrumentum:

i.

...

| ii. | olyan származékos termék, amelyet kizárólag oly módon teljesítenek, hogy a kibocsátó fix összegű készpénzt vagy egyéb pénzügyi eszközt cserél saját tőkeinstrumentumai meghatározott darabszámára. E meghatározás céljára a kibocsátó saját tőkeinstrumentumaiba nem tartoznak bele azok az instrumentumok, amelyek rendelkeznek a 16A. és 16B. vagy a 16C. és 16D. bekezdésekben előírt összes tulajdonsággal és megfelelnek az azokban foglalt összes feltételnek, vagy olyan instrumentumok, amelyek önmagukban szerződést keletkeztetnek a kibocsátó saját tőkeinstrumentumainak jövőbeni átvételére vagy átadására. |
| --- | --- |

ii.

olyan származékos termék, amelyet kizárólag oly módon teljesítenek, hogy a kibocsátó fix összegű készpénzt vagy egyéb pénzügyi eszközt cserél saját tőkeinstrumentumai meghatározott darabszámára. E meghatározás céljára a kibocsátó saját tőkeinstrumentumaiba nem tartoznak bele azok az instrumentumok, amelyek rendelkeznek a 16A. és 16B. vagy a 16C. és 16D. bekezdésekben előírt összes tulajdonsággal és megfelelnek az azokban foglalt összes feltételnek, vagy olyan instrumentumok, amelyek önmagukban szerződést keletkeztetnek a kibocsátó saját tőkeinstrumentumainak jövőbeni átvételére vagy átadására.

Az olyan szerződéses kötelem, beleértve a származékos pénzügyi instrumentumból keletkezőt is, amely a kibocsátó saját tőkeinstrumentumainak jövőbeni átvételét vagy átadását eredményezi vagy eredményezheti, de nem felel meg a fenti a) és b) albekezdésekben foglalt feltételeknek, nem tőkeinstrumentum. Ez alól kivételt képez az az instrumentum, amely megfelel a tőkeinstrumentumként meghatározott pénzügyi kötelezettség fogalmának, ha rendelkezik a 16A. és 16B. vagy a 16C. és 16D. bekezdésekben szereplő összes tulajdonsággal és megfelel az azokban foglalt valamennyi feltételnek.

Visszaadható instrumentumok

| 16A. | A visszaadható pénzügyi instrumentum a kibocsátó szerződéses kötelezettsége adott instrumentum készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért történő visszavásárlására vagy visszaváltására, amikor az eladási opciós joggal élnek. A pénzügyi kötelezettség fogalma alóli kivételként az az instrumentum, amely ilyen kötelezettséget keletkeztet, tőkeinstrumentumnak minősül, ha rendelkezik a következő tulajdonságokkal:






  a) | Feljogosítja tulajdonosát a gazdálkodó egység nettó eszközeinek arányos részére abban az esetben, ha a gazdálkodó egység felszámolás alá kerül. A gazdálkodó egység nettó eszközei az eszközökkel szemben támasztott követelések levonása után maradó eszközök. Az arányos rész meghatározása:






  i. | a gazdálkodó egység nettó eszközeit felszámoláskor egyenlő összegű részekre osztjuk, majd |
| --- | --- | --- | --- |

16A.

A visszaadható pénzügyi instrumentum a kibocsátó szerződéses kötelezettsége adott instrumentum készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért történő visszavásárlására vagy visszaváltására, amikor az eladási opciós joggal élnek. A pénzügyi kötelezettség fogalma alóli kivételként az az instrumentum, amely ilyen kötelezettséget keletkeztet, tőkeinstrumentumnak minősül, ha rendelkezik a következő tulajdonságokkal:

a)

Feljogosítja tulajdonosát a gazdálkodó egység nettó eszközeinek arányos részére abban az esetben, ha a gazdálkodó egység felszámolás alá kerül. A gazdálkodó egység nettó eszközei az eszközökkel szemben támasztott követelések levonása után maradó eszközök. Az arányos rész meghatározása:

i.

a gazdálkodó egység nettó eszközeit felszámoláskor egyenlő összegű részekre osztjuk, majd

| ii. | megszorozzuk a kapott összeget a pénzügyi instrumentum tulajdonosának birtokában lévő egységek számával, |
| --- | --- |

ii.

megszorozzuk a kapott összeget a pénzügyi instrumentum tulajdonosának birtokában lévő egységek számával,

| b) | Az instrumentum az összes többi instrumentumosztály alá rendelt instrumentumosztályba tartozik. Az instrumentum akkor tartozik ebbe az osztályba, ha






  i. | nem tartozik hozzá a gazdálkodó egységgel szemben felszámoláskor támasztott többi követeléssel szembeni elsőbbségi jog, és |
| --- | --- | --- |

b)

Az instrumentum az összes többi instrumentumosztály alá rendelt instrumentumosztályba tartozik. Az instrumentum akkor tartozik ebbe az osztályba, ha

i.

nem tartozik hozzá a gazdálkodó egységgel szemben felszámoláskor támasztott többi követeléssel szembeni elsőbbségi jog, és

| ii. | nem szükséges más instrumentummá alakítani mielőtt az instrumentumoknak abba az osztályába kerülne, amely az összes többi instrumentumosztály alá rendelt. |
| --- | --- |

ii.

nem szükséges más instrumentummá alakítani mielőtt az instrumentumoknak abba az osztályába kerülne, amely az összes többi instrumentumosztály alá rendelt.

| c) | Az összes többi instrumentumosztály alá rendelt instrumentumosztályba tartozó valamennyi instrumentum azonos tulajdonságokkal rendelkezik.. Például valamennyien visszaadhatónak kell lenniük, és ebben az osztályban az összes instrumentum visszavásárlási vagy visszaváltási árát azonos képlettel vagy egyéb módszerrel számítjuk ki. |
| --- | --- |

c)

Az összes többi instrumentumosztály alá rendelt instrumentumosztályba tartozó valamennyi instrumentum azonos tulajdonságokkal rendelkezik.. Például valamennyien visszaadhatónak kell lenniük, és ebben az osztályban az összes instrumentum visszavásárlási vagy visszaváltási árát azonos képlettel vagy egyéb módszerrel számítjuk ki.

| d) | Eltekintve a kibocsátónak az adott instrumentum készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért történő visszavásárlására vagy visszaváltására vállalt szerződéses kötelezettségétől, az instrumentum nem tartalmaz olyan szerződéses kötelezettséget, amely szerint valamely más gazdálkodó egység részére készpénzt vagy egyéb pénzügyi eszközt kellene átadni, pénzügyi eszközöket vagy pénzügyi kötelezettségeket kellene egy másik gazdálkodó egységgel cserélni a gazdálkodó egység számára potenciálisan előnytelen feltételek mellett, és nem is olyan szerződés, amely a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiban egyenlítendő vagy egyenlíthető ki a pénzügyi kötelezettség meghatározásának b) pontja szerint. |
| --- | --- |

d)

Eltekintve a kibocsátónak az adott instrumentum készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért történő visszavásárlására vagy visszaváltására vállalt szerződéses kötelezettségétől, az instrumentum nem tartalmaz olyan szerződéses kötelezettséget, amely szerint valamely más gazdálkodó egység részére készpénzt vagy egyéb pénzügyi eszközt kellene átadni, pénzügyi eszközöket vagy pénzügyi kötelezettségeket kellene egy másik gazdálkodó egységgel cserélni a gazdálkodó egység számára potenciálisan előnytelen feltételek mellett, és nem is olyan szerződés, amely a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiban egyenlítendő vagy egyenlíthető ki a pénzügyi kötelezettség meghatározásának b) pontja szerint.

| e) | Az instrumentum élettartama alatt az instrumentumnak tulajdonítható összes várható cash-flow alapvetően az eredménykimutatáson, a könyvelt nettó eszközök változásain, illetve a gazdálkodó egység elszámolt és el nem számolt nettó eszközeinek valós értékében az instrumentum élettartama alatt bekövetkező (az instrumentum hatásain kívüli) változásokon alapul. |
| --- | --- |

e)

Az instrumentum élettartama alatt az instrumentumnak tulajdonítható összes várható cash-flow alapvetően az eredménykimutatáson, a könyvelt nettó eszközök változásain, illetve a gazdálkodó egység elszámolt és el nem számolt nettó eszközeinek valós értékében az instrumentum élettartama alatt bekövetkező (az instrumentum hatásain kívüli) változásokon alapul.

| 16B. | Egy instrumentum akkor tőkeinstrumentum, ha – azon kívül, hogy az összes fenti tulajdonsággal rendelkezik – kibocsátójának nincs más olyan pénzügyi instrumentuma, illetve szerződése:






  a) | amelynek összes cash-flow-i lényegében az eredményen, az elszámolt nettó eszközök változásán, illetve a gazdálkodó egység elszámolt vagy el nem számolt nettó eszközei valós értékének változásán alapulnak (az ilyen instrumentum vagy szerződés hatásainak kivételével), valamint |
| --- | --- | --- |

16B.

Egy instrumentum akkor tőkeinstrumentum, ha – azon kívül, hogy az összes fenti tulajdonsággal rendelkezik – kibocsátójának nincs más olyan pénzügyi instrumentuma, illetve szerződése:

a)

amelynek összes cash-flow-i lényegében az eredményen, az elszámolt nettó eszközök változásán, illetve a gazdálkodó egység elszámolt vagy el nem számolt nettó eszközei valós értékének változásán alapulnak (az ilyen instrumentum vagy szerződés hatásainak kivételével), valamint

| b) | amely lényegében a visszaadható instrumentumok tulajdonosainak járó maradék megtérülést korlátozza vagy rögzíti. |
| --- | --- |

b)

amely lényegében a visszaadható instrumentumok tulajdonosainak járó maradék megtérülést korlátozza vagy rögzíti.

A jelen feltétel alkalmazásának céljára a gazdálkodó egység nem vehet figyelembe a 16A. bekezdésben leírt instrumentum tulajdonosával kötött olyan nem pénzügyi szerződéseket, amelyekben az instrumentumot nem birtokló partner és a kibocsátó egység között létrejött egyenértékű szerződéshez hasonló szerződéses feltételek szerepelnek. Amennyiben a gazdálkodó egység nem képes meghatározni, hogy ez a feltétel teljesül-e, nem sorolhatja a visszaadható instrumentumot a tőkeinstrumentumok közé.

Olyan instrumentumok, illetve instrumentumrészek, amelyek arra kötelezik a gazdálkodó egységet, hogy nettó eszközeinek arányos részét más fél részére adja át

| 16C. | Egyes pénzügyi instrumentumok szerződéses kötelmet jelentenek arra, hogy a kibocsátó gazdálkodó egység felszámoláskor adja át nettó eszközeinek arányos részét egy másik gazdálkodó egységnek. Ez a kötelezettség vagy azért merül fel, mert a felszámolás a gazdálkodó egység hatáskörén kívül (pl. korlátozott élettartamú gazdálkodó egységek esetén) bizonyosan bekövetkezik, vagy azért, mert bekövetkezése ugyan nem bizonyos, de az instrumentum tulajdonosának szabad döntésén múlik. A pénzügyi kötelezettség fogalma alóli kivételként az az instrumentum, amely ilyen kötelezettséget keletkeztet, tőkeinstrumentumnak minősül, ha rendelkezik a következő tulajdonságokkal:






  a) | Feljogosítja tulajdonosát a gazdálkodó egység nettó eszközeinek arányos részére abban az esetben, ha a gazdálkodó egység felszámolás alá kerül. A gazdálkodó egység nettó eszközei az eszközökkel szemben támasztott követelések levonása után maradó eszközök. Az arányos rész meghatározása:






  i. | a gazdálkodó egység nettó eszközeit felszámoláskor egyenlő összegű részekre osztjuk, majd |
| --- | --- | --- | --- |

16C.

Egyes pénzügyi instrumentumok szerződéses kötelmet jelentenek arra, hogy a kibocsátó gazdálkodó egység felszámoláskor adja át nettó eszközeinek arányos részét egy másik gazdálkodó egységnek. Ez a kötelezettség vagy azért merül fel, mert a felszámolás a gazdálkodó egység hatáskörén kívül (pl. korlátozott élettartamú gazdálkodó egységek esetén) bizonyosan bekövetkezik, vagy azért, mert bekövetkezése ugyan nem bizonyos, de az instrumentum tulajdonosának szabad döntésén múlik. A pénzügyi kötelezettség fogalma alóli kivételként az az instrumentum, amely ilyen kötelezettséget keletkeztet, tőkeinstrumentumnak minősül, ha rendelkezik a következő tulajdonságokkal:

a)

Feljogosítja tulajdonosát a gazdálkodó egység nettó eszközeinek arányos részére abban az esetben, ha a gazdálkodó egység felszámolás alá kerül. A gazdálkodó egység nettó eszközei az eszközökkel szemben támasztott követelések levonása után maradó eszközök. Az arányos rész meghatározása:

i.

a gazdálkodó egység nettó eszközeit felszámoláskor egyenlő összegű részekre osztjuk, majd

| ii. | megszorozzuk a kapott összeget a pénzügyi instrumentum tulajdonosának birtokában lévő egységek számával, |
| --- | --- |

ii.

megszorozzuk a kapott összeget a pénzügyi instrumentum tulajdonosának birtokában lévő egységek számával,

| b) | Az instrumentum az összes többi instrumentumosztály alá rendelt instrumentumosztályba tartozik. Az instrumentum akkor tartozik ebbe az osztályba, ha






  i. | nem tartozik hozzá a gazdálkodó egységgel szemben felszámoláskor támasztott többi követeléssel szembeni elsőbbségi jog, és |
| --- | --- | --- |

b)

Az instrumentum az összes többi instrumentumosztály alá rendelt instrumentumosztályba tartozik. Az instrumentum akkor tartozik ebbe az osztályba, ha

i.

nem tartozik hozzá a gazdálkodó egységgel szemben felszámoláskor támasztott többi követeléssel szembeni elsőbbségi jog, és

| ii. | nem szükséges más instrumentummá alakítani mielőtt az instrumentumoknak abba az osztályába kerülne, amely az összes többi instrumentumosztály alá rendelt. |
| --- | --- |

ii.

nem szükséges más instrumentummá alakítani mielőtt az instrumentumoknak abba az osztályába kerülne, amely az összes többi instrumentumosztály alá rendelt.

| c) | Az összes többi instrumentumosztály alá rendelt instrumentumosztályba tartozó valamennyi instrumentum egyöntetű szerződéses kötelezettséget keletkeztet arra, hogy a kibocsátó gazdálkodó egység felszámoláskor nettó eszközeinek arányos részét átadja. |
| --- | --- |

c)

Az összes többi instrumentumosztály alá rendelt instrumentumosztályba tartozó valamennyi instrumentum egyöntetű szerződéses kötelezettséget keletkeztet arra, hogy a kibocsátó gazdálkodó egység felszámoláskor nettó eszközeinek arányos részét átadja.

| 16D. | Egy instrumentum akkor tőkeinstrumentum, ha – azon kívül, hogy az összes fenti tulajdonsággal rendelkezik – kibocsátójának nincs más olyan pénzügyi instrumentuma, illetve szerződése:






  a) | amelynek összes cash-flow-i lényegében az eredményen, az elszámolt nettó eszközök változásán, illetve a gazdálkodó egység elszámolt vagy el nem számolt nettó eszközei valós értékének változásán alapulnak (az ilyen instrumentum vagy szerződés hatásainak kivételével), valamint |
| --- | --- | --- |

16D.

Egy instrumentum akkor tőkeinstrumentum, ha – azon kívül, hogy az összes fenti tulajdonsággal rendelkezik – kibocsátójának nincs más olyan pénzügyi instrumentuma, illetve szerződése:

a)

amelynek összes cash-flow-i lényegében az eredményen, az elszámolt nettó eszközök változásán, illetve a gazdálkodó egység elszámolt vagy el nem számolt nettó eszközei valós értékének változásán alapulnak (az ilyen instrumentum vagy szerződés hatásainak kivételével), valamint

| b) | lényegében a visszaadható instrumentumok tulajdonosainak járó maradék megtérülést korlátozza vagy rögzíti. |
| --- | --- |

b)

lényegében a visszaadható instrumentumok tulajdonosainak járó maradék megtérülést korlátozza vagy rögzíti.

A jelen feltétel alkalmazásának céljára a gazdálkodó egység nem vehet figyelembe a 16C. bekezdésben leírt instrumentum tulajdonosával kötött olyan nem pénzügyi szerződéseket, amelyekben az instrumentumot nem birtokló partner és a kibocsátó egység között létrejött egyenértékű szerződéshez hasonló szerződéses feltételek szerepelnek. Amennyiben a gazdálkodó egység nem képes meghatározni, hogy ez a feltétel teljesül-e, nem sorolhatja az instrumentumot a tőkeinstrumentumok közé.

Olyan visszaadható instrumentumok, illetve instrumentumrészek átsorolása, amelyek a gazdálkodó egységet csak felszámolás esetén kötelezik arra, hogy nettó eszközeinek arányos részét más félnek adja át

| 16E. | Egy gazdálkodó egység a 16A. és 16B. vagy a 16C. és 16D. bekezdésekkel összhangban akkortól kezdve sorolhat egy pénzügyi instrumentumot a tőkeinstrumentumok közé, amikor az instrumentum rendelkezik valamennyi tulajdonsággal és megfelel az e bekezdésekben megállapított valamennyi feltételnek. A gazdálkodó egység akkortól kezdve sorolhat át egy pénzügyi instrumentumot, amikor az instrumentum többé nem rendelkezik az összes olyan tulajdonsággal, illetve már nem felel meg az összes olyan feltételnek, amelyeket ezek a bekezdések felsorolnak. Ha például egy gazdálkodó egység valamennyi kibocsátott, vissza nem váltható instrumentumát visszaváltja és mindegyik maradék kinnlevő instrumentuma rendelkezik a 16A. és 16B. bekezdésekben szereplő összes tulajdonsággal, illetve megfelel az összes ott felsorolt feltételnek, a gazdálkodó egység akkortól kezdve sorolhatja át a visszaadható instrumentumokat a tőkeinstrumentumok közé, amikor a vissza nem váltható instrumentumokat visszaváltja. |
| --- | --- |

16E.

Egy gazdálkodó egység a 16A. és 16B. vagy a 16C. és 16D. bekezdésekkel összhangban akkortól kezdve sorolhat egy pénzügyi instrumentumot a tőkeinstrumentumok közé, amikor az instrumentum rendelkezik valamennyi tulajdonsággal és megfelel az e bekezdésekben megállapított valamennyi feltételnek. A gazdálkodó egység akkortól kezdve sorolhat át egy pénzügyi instrumentumot, amikor az instrumentum többé nem rendelkezik az összes olyan tulajdonsággal, illetve már nem felel meg az összes olyan feltételnek, amelyeket ezek a bekezdések felsorolnak. Ha például egy gazdálkodó egység valamennyi kibocsátott, vissza nem váltható instrumentumát visszaváltja és mindegyik maradék kinnlevő instrumentuma rendelkezik a 16A. és 16B. bekezdésekben szereplő összes tulajdonsággal, illetve megfelel az összes ott felsorolt feltételnek, a gazdálkodó egység akkortól kezdve sorolhatja át a visszaadható instrumentumokat a tőkeinstrumentumok közé, amikor a vissza nem váltható instrumentumokat visszaváltja.

| 16F. | A gazdálkodó egység az alábbiak szerint köteles elszámolni egy instrumentumot a 16E. bekezdéssel összhangban:






  a) | A tőkeinstrumentumot köteles a pénzügyi kötelezettségek közé sorolni attól a naptól fogva, amikor az instrumentum többé nem rendelkezik a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdések szerinti valamennyi tulajdonsággal, illetve már nem felel meg az azokban foglalt feltételeknek. A pénzügyi kötelezettséget az instrumentum átsorolás napján mért valós értékén kell figyelembe venni. A gazdálkodó egység a tőkében köteles elszámolni minden olyan különbözetet, amely a tőkeinstrumentum könyv szerinti értéke és a pénzügyi kötelezettség valós értéke között az átsorolás napján fennáll. |
| --- | --- | --- |

16F.

A gazdálkodó egység az alábbiak szerint köteles elszámolni egy instrumentumot a 16E. bekezdéssel összhangban:

a)

A tőkeinstrumentumot köteles a pénzügyi kötelezettségek közé sorolni attól a naptól fogva, amikor az instrumentum többé nem rendelkezik a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdések szerinti valamennyi tulajdonsággal, illetve már nem felel meg az azokban foglalt feltételeknek. A pénzügyi kötelezettséget az instrumentum átsorolás napján mért valós értékén kell figyelembe venni. A gazdálkodó egység a tőkében köteles elszámolni minden olyan különbözetet, amely a tőkeinstrumentum könyv szerinti értéke és a pénzügyi kötelezettség valós értéke között az átsorolás napján fennáll.

| b) | Egy pénzügyi kötelezettséget attól a naptól fogva köteles a tőke körébe sorolni, amikor az instrumentum rendelkezik a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdések szerinti valamennyi tulajdonsággal, illetve megfelel az azokban foglalt feltételeknek. Egy tőkeinstrumentumot a pénzügyi kötelezettség átsorolás napján mért valós értékén kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

b)

Egy pénzügyi kötelezettséget attól a naptól fogva köteles a tőke körébe sorolni, amikor az instrumentum rendelkezik a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdések szerinti valamennyi tulajdonsággal, illetve megfelel az azokban foglalt feltételeknek. Egy tőkeinstrumentumot a pénzügyi kötelezettség átsorolás napján mért valós értékén kell figyelembe venni.

A 17–19. bekezdések módosulnak.

Nincs szerződéses kötelem készpénz vagy egyéb pénzügyi eszköz átadására (a 16. bekezdés a) albekezdése)

| 17. | A fenti 16A. és 16B., illetve 16C. és 16D. bekezdésekben leírt körülmények kivételével a pénzügyi kötelezettségek és a tőkeinstrumentumok közötti különbségtételben az játszik kritikus szerepet, hogy fennáll-e a pénzügyi instrumentum kapcsán az egyik fél (a kibocsátó) számára szerződéses kötelem készpénz vagy más pénzügyi eszköz átadására a másik fél (az instrumentum tulajdonosa) részére pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek cseréjére az instrumentum tulajdonosával a kibocsátó szempontjából potenciálisan előnytelen feltételek mellett. ... |
| --- | --- |

17.

A fenti 16A. és 16B., illetve 16C. és 16D. bekezdésekben leírt körülmények kivételével a pénzügyi kötelezettségek és a tőkeinstrumentumok közötti különbségtételben az játszik kritikus szerepet, hogy fennáll-e a pénzügyi instrumentum kapcsán az egyik fél (a kibocsátó) számára szerződéses kötelem készpénz vagy más pénzügyi eszköz átadására a másik fél (az instrumentum tulajdonosa) részére pénzügyi eszközök vagy pénzügyi kötelezettségek cseréjére az instrumentum tulajdonosával a kibocsátó szempontjából potenciálisan előnytelen feltételek mellett. ...

| 18. | A gazdálkodó egység pénzügyi helyzetének kimutatásában a besorolást a pénzügyi instrumentum tartalma, nem pedig annak jogi formája határozza meg. A tartalom és a jogi forma többnyire összhangban vannak egymással, de nem minden esetben. Néhány pénzügyi instrumentum a tőke jogi formáját ölti, de tartalmukban kötelezettségek, más instrumentumok pedig ötvözhetik a tőkeinstrumentumok jegyeit a pénzügyi kötelezettségek jellemzőivel. Például:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

18.

A gazdálkodó egység pénzügyi helyzetének kimutatásában a besorolást a pénzügyi instrumentum tartalma, nem pedig annak jogi formája határozza meg. A tartalom és a jogi forma többnyire összhangban vannak egymással, de nem minden esetben. Néhány pénzügyi instrumentum a tőke jogi formáját ölti, de tartalmukban kötelezettségek, más instrumentumok pedig ötvözhetik a tőkeinstrumentumok jegyeit a pénzügyi kötelezettségek jellemzőivel. Például:

a)

...

| b) | az a pénzügyi instrumentum, amely tulajdonosa számára lehetővé teszi a készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért történő visszaváltást („visszaadható instrumentum”) pénzügyi kötelezettség, azoknak az instrumentumoknak a kivételével, amelyek a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdésekkel összhangban a tőkeinstrumentumok közé sorolhatók. A pénzügyi instrumentum akkor is pénzügyi kötelezettség, ha a készpénz összegének vagy egyéb pénzügyi eszköz mennyiségének meghatározása index vagy egyéb olyan tétel alapján történik, amely növekedhet vagy csökkenhet. A pénzügyi instrumentum készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért történő visszaváltásának a birtokos számára biztosított lehetősége azt jelenti, hogy a visszaadható instrumentum megfelel a pénzügyi kötelezettség fogalmának, eltekintve azoktól az instrumentumoktól, amelyek a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdésekkel összhangban a tőkeinstrumentumok közé sorolhatók. A nyílt végű befektetési alapok, zártvégű befektetési alapok, társulások és egyes szövetkezeti gazdálkodó egységek például felruházhatják befektetési jegyeik tulajdonosait vagy tagjaikat azzal a joggal, hogy a kibocsátóban fennálló érdekeltségeiket bármikor készpénzért visszaváltsák, aminek eredményeképpen a jegytulajdonosok, illetve tagok érdekeltségei pénzügyi kötelezettségeknek minősülnek, azok kivételével, amelyek a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdések értelmében tőkeinstrumentumoknak minősülnek. A pénzügyi kötelezettségként történő besorolás azonban nem zárja ki az olyan megnevezések alkalmazását, mint pl. „a tagok rendelkezésére álló nettó eszközérték”, valamint „a tagok rendelkezésére álló nettó eszközértékben bekövetkezett változás” magukban a pénzügyi kimutatásokban egy olyan gazdálkodó egység esetében, amely nem rendelkezik tőkével (pl. egyes befektetési alapok és zártvégű alapok, lásd a 7. szemléltető példát), vagy nem zárja ki további közzétételek alkalmazását annak bemutatására, hogy a tagok részesedéseinek összessége olyan tételeket is tartalmaz, mint pl. a tartalékok, amelyek megfelelnek a tőke fogalmának, és olyan eladható instrumentumokat, amelyek nem felelnek meg (lásd a 8. szemléltető példát). |
| --- | --- |

b)

az a pénzügyi instrumentum, amely tulajdonosa számára lehetővé teszi a készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért történő visszaváltást („visszaadható instrumentum”) pénzügyi kötelezettség, azoknak az instrumentumoknak a kivételével, amelyek a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdésekkel összhangban a tőkeinstrumentumok közé sorolhatók. A pénzügyi instrumentum akkor is pénzügyi kötelezettség, ha a készpénz összegének vagy egyéb pénzügyi eszköz mennyiségének meghatározása index vagy egyéb olyan tétel alapján történik, amely növekedhet vagy csökkenhet. A pénzügyi instrumentum készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért történő visszaváltásának a birtokos számára biztosított lehetősége azt jelenti, hogy a visszaadható instrumentum megfelel a pénzügyi kötelezettség fogalmának, eltekintve azoktól az instrumentumoktól, amelyek a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdésekkel összhangban a tőkeinstrumentumok közé sorolhatók. A nyílt végű befektetési alapok, zártvégű befektetési alapok, társulások és egyes szövetkezeti gazdálkodó egységek például felruházhatják befektetési jegyeik tulajdonosait vagy tagjaikat azzal a joggal, hogy a kibocsátóban fennálló érdekeltségeiket bármikor készpénzért visszaváltsák, aminek eredményeképpen a jegytulajdonosok, illetve tagok érdekeltségei pénzügyi kötelezettségeknek minősülnek, azok kivételével, amelyek a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdések értelmében tőkeinstrumentumoknak minősülnek. A pénzügyi kötelezettségként történő besorolás azonban nem zárja ki az olyan megnevezések alkalmazását, mint pl. „a tagok rendelkezésére álló nettó eszközérték”, valamint „a tagok rendelkezésére álló nettó eszközértékben bekövetkezett változás” magukban a pénzügyi kimutatásokban egy olyan gazdálkodó egység esetében, amely nem rendelkezik tőkével (pl. egyes befektetési alapok és zártvégű alapok, lásd a 7. szemléltető példát), vagy nem zárja ki további közzétételek alkalmazását annak bemutatására, hogy a tagok részesedéseinek összessége olyan tételeket is tartalmaz, mint pl. a tartalékok, amelyek megfelelnek a tőke fogalmának, és olyan eladható instrumentumokat, amelyek nem felelnek meg (lásd a 8. szemléltető példát).

| 19. | Ha egy gazdálkodó egységnek nincs feltétlen joga arra, hogy készpénzzel vagy egyéb pénzügyi eszközzel egyenlítsen ki egy szerződéses kötelezettséget, a kötelezettség kimeríti a pénzügyi kötelezettség fogalmát, azoknak az instrumentumoknak a kivételével, amelyek a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdések szerint tőkeinstrumentumoknak minősülnek. Például:
  ... |
| --- | --- |

19.

Ha egy gazdálkodó egységnek nincs feltétlen joga arra, hogy készpénzzel vagy egyéb pénzügyi eszközzel egyenlítsen ki egy szerződéses kötelezettséget, a kötelezettség kimeríti a pénzügyi kötelezettség fogalmát, azoknak az instrumentumoknak a kivételével, amelyek a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdések szerint tőkeinstrumentumoknak minősülnek. Például:

...

A 22., 23. és 25. bekezdések módosulnak. A 22. bekezdés után a standard a 22A. bekezdéssel egészül ki.

A gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaiban végzett teljesítés (a 16. bekezdés b) albekezdése)

| 22. | A 22A. bekezdésben foglaltakon kívül, tőkeinstrumentum az a szerződés, amelyet a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumai fix darabszámának (átvételével vagy) átadásával teljesít fix összegű készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért cserébe. Például: ... |
| --- | --- |

22.

A 22A. bekezdésben foglaltakon kívül, tőkeinstrumentum az a szerződés, amelyet a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumai fix darabszámának (átvételével vagy) átadásával teljesít fix összegű készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért cserébe. Például: ...

| 22A. | Ha a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumai, amelyeket a gazdálkodó egység egy szerződés teljesítésekor kap vagy ad át, a 16A. és 16B. bekezdéseiben leírt összes tulajdonsággal rendelkező és azokban foglalt összes feltételnek megfelelő visszaadható pénzügyi instrumentumok, vagy olyan instrumentumok, amelyek a gazdálkodó egységet arra kötelezik, hogy kizárólag felszámoláskor adja át másnak a gazdálkodó egység nettó eszközeinek arányos részét, rendelkezik a 16C. és 16D. bekezdésekben leírt összes tulajdonsággal és megfelel az azokban foglalt összes feltételnek, az ilyen szerződés pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség. Ezek közé tartoznak az olyan szerződések is, amelyeket fix összegű készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért cserébe a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumai közül fix darabszám átvételével vagy átadásával teljesít. |
| --- | --- |

22A.

Ha a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumai, amelyeket a gazdálkodó egység egy szerződés teljesítésekor kap vagy ad át, a 16A. és 16B. bekezdéseiben leírt összes tulajdonsággal rendelkező és azokban foglalt összes feltételnek megfelelő visszaadható pénzügyi instrumentumok, vagy olyan instrumentumok, amelyek a gazdálkodó egységet arra kötelezik, hogy kizárólag felszámoláskor adja át másnak a gazdálkodó egység nettó eszközeinek arányos részét, rendelkezik a 16C. és 16D. bekezdésekben leírt összes tulajdonsággal és megfelel az azokban foglalt összes feltételnek, az ilyen szerződés pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség. Ezek közé tartoznak az olyan szerződések is, amelyeket fix összegű készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért cserébe a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumai közül fix darabszám átvételével vagy átadásával teljesít.

| 23. | A 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdésekben leírt körülmények kivételével az a szerződés, amely arra kötelezi a gazdálkodó egységet, hogy saját tőkeinstrumentumait készpénzért vagy valamely pénzügyi eszközért cserébe vásárolja meg, a visszaváltási összeg jelenértékére (pl. a határidős visszavásárlási ár, az opció lehívási ára, vagy egyéb visszaváltási összeg jelenértékére) vonatkozóan pénzügyi kötelezettséget keletkeztet. Ez a helyzet akkor is, amikor a szerződés maga tőkeinstrumentum. Példa. ... |
| --- | --- |

23.

A 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdésekben leírt körülmények kivételével az a szerződés, amely arra kötelezi a gazdálkodó egységet, hogy saját tőkeinstrumentumait készpénzért vagy valamely pénzügyi eszközért cserébe vásárolja meg, a visszaváltási összeg jelenértékére (pl. a határidős visszavásárlási ár, az opció lehívási ára, vagy egyéb visszaváltási összeg jelenértékére) vonatkozóan pénzügyi kötelezettséget keletkeztet. Ez a helyzet akkor is, amikor a szerződés maga tőkeinstrumentum. Példa. ...

Függő teljesítési rendelkezések

| 25. | Egyes esetekben a pénzügyi instrumentum alapján a gazdálkodó egység kötelezett lehet készpénz vagy egyéb pénzügyi eszköz átadására vagy más olyan módon történő teljesítésére, mintha az pénzügyi kötelezettség lenne, meghatározott bizonytalan jövőbeni események bekövetkezésétől vagy be nem következésétől (vagy bizonytalan körülmények kimenetelétől) függően, amelyek mind a kibocsátó, mind pedig az instrumentum tulajdonosának ellenőrzési körén kívül esnek, mint pl. tőzsdeindex alakulása, infláció, kamatláb, adószabályok, a kibocsátó jövőbeni bevételei, nettó nyeresége vagy hitel/saját tőke aránya. Az ilyen instrumentum kibocsátójának nincs feltétel nélküli joga arra, hogy elkerülhesse készpénz vagy egyéb pénzügyi eszköz átadását (vagy olyan egyéb módon végzett teljesítést, amely miatt az pénzügyi kötelezettség lenne). Emiatt az ilyen instrumentum a kibocsátó pénzügyi kötelezettsége, kivéve ha:






  a) | a függő teljesítési rendelkezés azon része, amely a készpénzben vagy egyéb pénzügyi eszközben való teljesítést írná elő (vagy más olyan módon végzett teljesítést, amely miatt az pénzügyi kötelezettség lenne), nem kezdettől fogva létezett; |
| --- | --- | --- |

25.

Egyes esetekben a pénzügyi instrumentum alapján a gazdálkodó egység kötelezett lehet készpénz vagy egyéb pénzügyi eszköz átadására vagy más olyan módon történő teljesítésére, mintha az pénzügyi kötelezettség lenne, meghatározott bizonytalan jövőbeni események bekövetkezésétől vagy be nem következésétől (vagy bizonytalan körülmények kimenetelétől) függően, amelyek mind a kibocsátó, mind pedig az instrumentum tulajdonosának ellenőrzési körén kívül esnek, mint pl. tőzsdeindex alakulása, infláció, kamatláb, adószabályok, a kibocsátó jövőbeni bevételei, nettó nyeresége vagy hitel/saját tőke aránya. Az ilyen instrumentum kibocsátójának nincs feltétel nélküli joga arra, hogy elkerülhesse készpénz vagy egyéb pénzügyi eszköz átadását (vagy olyan egyéb módon végzett teljesítést, amely miatt az pénzügyi kötelezettség lenne). Emiatt az ilyen instrumentum a kibocsátó pénzügyi kötelezettsége, kivéve ha:

a)

a függő teljesítési rendelkezés azon része, amely a készpénzben vagy egyéb pénzügyi eszközben való teljesítést írná elő (vagy más olyan módon végzett teljesítést, amely miatt az pénzügyi kötelezettség lenne), nem kezdettől fogva létezett;

| b) | a kibocsátó kizárólag a kibocsátó felszámolása esetén kötelezhető a kötelem készpénzben vagy egyéb pénzügyi eszközben történő teljesítésére (vagy más olyan módon végzett teljesítésére, amely miatt az pénzügyi kötelezettség lenne), vagy |
| --- | --- |

b)

a kibocsátó kizárólag a kibocsátó felszámolása esetén kötelezhető a kötelem készpénzben vagy egyéb pénzügyi eszközben történő teljesítésére (vagy más olyan módon végzett teljesítésére, amely miatt az pénzügyi kötelezettség lenne), vagy

| c) | az instrumentum rendelkezik a 16A. és 16B. bekezdésekben leírt valamennyi tulajdonsággal, és megfelel az azokban foglalt valamennyi feltételnek. |
| --- | --- |

c)

az instrumentum rendelkezik a 16A. és 16B. bekezdésekben leírt valamennyi tulajdonsággal, és megfelel az azokban foglalt valamennyi feltételnek.

A 96. bekezdés előtti fejezetcím módosul. A 96. bekezdés után a standard a 96A–96C. bekezdésekkel egészül ki. A 97B. bekezdés után a standard a 97C. bekezdéssel egészül ki.

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS

| 96A. | A 2008 februárjában kihirdetett „Visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor felmerülő kötelezettségek” (az IAS 32 és az IAS 1 standard módosításait tartalmazó) standard, amely előírta, hogy az olyan pénzügyi instrumentumokat, amelyek tartalmazzák a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdésekben leírt valamennyi tulajdonságot és megfelelnek az azokban foglalt feltételeknek, tőkeinstrumentumoknak minősüljenek, módosította a 11., 16., 17–19., 22., 23., 25., AG13., AG14. és AG27. bekezdéseket, valamint kiegészült a 16A.–16F., 22A., 96B., 96C., 97C., AG14A.–AG14J. és az AG29A. bekezdésekkel. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. Ennél korábbi alkalmazás is megengedett. Amennyiben egy gazdálkodó egység ezeket a változtatásokat korábbi időszakra vonatkoztatja, köteles erről értesítést közölni, és a vonatkozó módosításokat egyúttal az IAS 1, IAS 39 és IAS 7, illetve az IFRIC 2 standardjaiban is átvezetni. |
| --- | --- |

96A.

A 2008 februárjában kihirdetett „Visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor felmerülő kötelezettségek” (az IAS 32 és az IAS 1 standard módosításait tartalmazó) standard, amely előírta, hogy az olyan pénzügyi instrumentumokat, amelyek tartalmazzák a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdésekben leírt valamennyi tulajdonságot és megfelelnek az azokban foglalt feltételeknek, tőkeinstrumentumoknak minősüljenek, módosította a 11., 16., 17–19., 22., 23., 25., AG13., AG14. és AG27. bekezdéseket, valamint kiegészült a 16A.–16F., 22A., 96B., 96C., 97C., AG14A.–AG14J. és az AG29A. bekezdésekkel. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. Ennél korábbi alkalmazás is megengedett. Amennyiben egy gazdálkodó egység ezeket a változtatásokat korábbi időszakra vonatkoztatja, köteles erről értesítést közölni, és a vonatkozó módosításokat egyúttal az IAS 1, IAS 39 és IAS 7, illetve az IFRIC 2 standardjaiban is átvezetni.

| 96B. | Mivel a „Visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor felmerülő kötelezettségek” korlátozott körben vezette be a kivételt, a gazdálkodó egységek nem alkalmazzák a kivételt analógia alapján. |
| --- | --- |

96B.

Mivel a „Visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor felmerülő kötelezettségek” korlátozott körben vezette be a kivételt, a gazdálkodó egységek nem alkalmazzák a kivételt analógia alapján.

| 96C. | A kivételt képező instrumentumok osztályba sorolása az instrumentum IAS 1, IAS 32, IAS 39 és az IFRS 7 standard szerinti elszámolására korlátozódik. Más szerkezetben, például az IFRS 2 Részvényalapú fizetések standard szerint, az instrumentum nem minősül tőkeinstrumentumnak. |
| --- | --- |

96C.

A kivételt képező instrumentumok osztályba sorolása az instrumentum IAS 1, IAS 32, IAS 39 és az IFRS 7 standard szerinti elszámolására korlátozódik. Más szerkezetben, például az IFRS 2 Részvényalapú fizetések standard szerint, az instrumentum nem minősül tőkeinstrumentumnak.

| 97C. | A 96A. bekezdésben leírt módosítások alkalmazása során a gazdálkodó egység köteles az összetett pénzügyi instrumentumot és a gazdálkodó egység nettó eszközeinek kizárólag felszámolás esetén másik fél számára átadandó arányos részét különálló, kötelezettség és tőke összetevőkre felosztani. Ha a kötelezettség elem a továbbiakban már nem áll fenn, az IAS 32 standard visszamenőleges alkalmazása a saját tőke két részének elkülönítését igényli. Az első összetevő a felhalmozott eredménybe tartozik és azt a felhalmozott kamatot képviseli, amely a kötelezettség-elemmel kapcsolatban halmozódott fel. A másik összetevő az eredeti tőkeelemet képviseli. Ezért a gazdálkodó egységnek nem szükséges ezt a két elemet elkülönítenie, ha a kötelezettség többé nem áll fenn a módosítások alkalmazásának időpontjában. |
| --- | --- |

97C.

A 96A. bekezdésben leírt módosítások alkalmazása során a gazdálkodó egység köteles az összetett pénzügyi instrumentumot és a gazdálkodó egység nettó eszközeinek kizárólag felszámolás esetén másik fél számára átadandó arányos részét különálló, kötelezettség és tőke összetevőkre felosztani. Ha a kötelezettség elem a továbbiakban már nem áll fenn, az IAS 32 standard visszamenőleges alkalmazása a saját tőke két részének elkülönítését igényli. Az első összetevő a felhalmozott eredménybe tartozik és azt a felhalmozott kamatot képviseli, amely a kötelezettség-elemmel kapcsolatban halmozódott fel. A másik összetevő az eredeti tőkeelemet képviseli. Ezért a gazdálkodó egységnek nem szükséges ezt a két elemet elkülönítenie, ha a kötelezettség többé nem áll fenn a módosítások alkalmazásának időpontjában.

Az „Alkalmazási útmutató” című mellékletben az AG13. és AG14. bekezdések módosulnak. Az AG14., AG14A–AG14D., AG14E., AG14F–AG14I., és AG14J. bekezdések után egy-egy fejezetcím illesztendő be.

Tőkeinstrumentumok

| AG13. | A tőkeinstrumentumok körébe tartoznak a törzsrészvények, egyes visszaadható instrumentumok (ld. a 16A. és 16B. bekezdéseket), némely olyan instrumentum, amely a gazdálkodó egységet arra kötelezi, hogy kizárólag felszámoláskor adja át más fél részére a gazdálkodó egység nettó eszközeinek arányos részét (ld. a 16C. és 16D. bekezdéseket), bizonyos fajta elsőbbségi részvények (ld. az AG25. és AG26. bekezdéseket), valamint az opciószelvények, illetve egyéb írásbeli vételi opciós ügyletek, amelyek lehetővé teszik tulajdonosuk számára, hogy adott készpénzösszeg vagy egyéb pénzügyi eszköz fejében meghatározott számú vissza nem váltható törzsrészvényt jegyezzenek vagy vásároljanak a kibocsátó gazdálkodó egységben. Az a gazdálkodó egységre vonatkozó kötelezettség, amely szerint fix összegű készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért cserébe fix darabszámú saját tőkeinstrumentumot köteles kibocsátani vagy megvásárolni, a gazdálkodó egység tőkeinstrumentuma (a 22A. bekezdés rendelkezései alá tartozók kivételével). Ha azonban (a 16A. vagy 16B., illetve a 16C. vagy 16D. bekezdések szerint tőkének minősülő szerződések kivételével) az ilyen szerződés készpénz vagy egyéb pénzügyi eszköz megfizetésére vonatkozó kötelmet tartalmaz a gazdálkodó egységre nézve, ez a visszaváltási összeg jelenértékére nézve is kötelezettséget keletkeztet (lásd az AG27. bekezdés a) albekezdését). A vissza nem váltható törzsrészvények kibocsátója akkor vállal kötelezettséget, amikor hivatalosan kezdeményez felosztást, és a részvényesekkel szemben jogilag kötelezetté válik. Ez az eset állhat elő az osztalékokra vonatkozó nyilatkozatot követően, vagy amikor a gazdálkodó egységet felszámolják, és a kötelezettségek kielégítése után fennmaradó eszközöket fel kell osztani a részvényesek között. |
| --- | --- |

AG13.

A tőkeinstrumentumok körébe tartoznak a törzsrészvények, egyes visszaadható instrumentumok (ld. a 16A. és 16B. bekezdéseket), némely olyan instrumentum, amely a gazdálkodó egységet arra kötelezi, hogy kizárólag felszámoláskor adja át más fél részére a gazdálkodó egység nettó eszközeinek arányos részét (ld. a 16C. és 16D. bekezdéseket), bizonyos fajta elsőbbségi részvények (ld. az AG25. és AG26. bekezdéseket), valamint az opciószelvények, illetve egyéb írásbeli vételi opciós ügyletek, amelyek lehetővé teszik tulajdonosuk számára, hogy adott készpénzösszeg vagy egyéb pénzügyi eszköz fejében meghatározott számú vissza nem váltható törzsrészvényt jegyezzenek vagy vásároljanak a kibocsátó gazdálkodó egységben. Az a gazdálkodó egységre vonatkozó kötelezettség, amely szerint fix összegű készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért cserébe fix darabszámú saját tőkeinstrumentumot köteles kibocsátani vagy megvásárolni, a gazdálkodó egység tőkeinstrumentuma (a 22A. bekezdés rendelkezései alá tartozók kivételével). Ha azonban (a 16A. vagy 16B., illetve a 16C. vagy 16D. bekezdések szerint tőkének minősülő szerződések kivételével) az ilyen szerződés készpénz vagy egyéb pénzügyi eszköz megfizetésére vonatkozó kötelmet tartalmaz a gazdálkodó egységre nézve, ez a visszaváltási összeg jelenértékére nézve is kötelezettséget keletkeztet (lásd az AG27. bekezdés a) albekezdését). A vissza nem váltható törzsrészvények kibocsátója akkor vállal kötelezettséget, amikor hivatalosan kezdeményez felosztást, és a részvényesekkel szemben jogilag kötelezetté válik. Ez az eset állhat elő az osztalékokra vonatkozó nyilatkozatot követően, vagy amikor a gazdálkodó egységet felszámolják, és a kötelezettségek kielégítése után fennmaradó eszközöket fel kell osztani a részvényesek között.

| AG14. | A gazdálkodó egység által megvásárolt vételi opció vagy megszerzett más hasonló szerződés, amely jogot biztosít fix darabszámú saját tőkeinstrumentum fix összegű készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért cserébe történő visszavásárlására, (hacsak a 22A. bekezdés másként nem rendelkezik,) nem minősül a gazdálkodó egység pénzügyi eszközének. Ehelyett az ilyen szerződés fejében fizetett ellenértéket a saját tőkéből vonjuk le. |
| --- | --- |

AG14.

A gazdálkodó egység által megvásárolt vételi opció vagy megszerzett más hasonló szerződés, amely jogot biztosít fix darabszámú saját tőkeinstrumentum fix összegű készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért cserébe történő visszavásárlására, (hacsak a 22A. bekezdés másként nem rendelkezik,) nem minősül a gazdálkodó egység pénzügyi eszközének. Ehelyett az ilyen szerződés fejében fizetett ellenértéket a saját tőkéből vonjuk le.

Az összes többi osztálynak alárendelt instrumentumosztály (a 16A. bekezdés b) albekezdése és a 16C. bekezdés b) albekezdése)

| AG14A. | A 16A. és 16C. bekezdésekben leírt egyik tulajdonság az, hogy a pénzügyi instrumentum olyan instrumentumosztályba tartozzon, amely minden egyéb osztálynak alárendelt. |
| --- | --- |

AG14A.

A 16A. és 16C. bekezdésekben leírt egyik tulajdonság az, hogy a pénzügyi instrumentum olyan instrumentumosztályba tartozzon, amely minden egyéb osztálynak alárendelt.

| AG14B. | Annak meghatározásakor, hogy egy instrumentum az alárendelt osztályba tartozik-e, a gazdálkodó egység úgy értékeli az instrumentumban a felszámoláskor fennálló követelést, mintha a felszámolása az instrumentum besorolásának napján történne. Amennyiben a releváns körülményekben változás áll be, a gazdálkodó egység köteles átértékelni a besorolást. Ha például a gazdálkodó egység más pénzügyi instrumentumot bocsát ki vagy vált vissza, ez befolyással lehet arra, hogy a kérdéses instrumentum az összes többi osztálynak alárendelt instrumentumosztályba tartozik-e. |
| --- | --- |

AG14B.

Annak meghatározásakor, hogy egy instrumentum az alárendelt osztályba tartozik-e, a gazdálkodó egység úgy értékeli az instrumentumban a felszámoláskor fennálló követelést, mintha a felszámolása az instrumentum besorolásának napján történne. Amennyiben a releváns körülményekben változás áll be, a gazdálkodó egység köteles átértékelni a besorolást. Ha például a gazdálkodó egység más pénzügyi instrumentumot bocsát ki vagy vált vissza, ez befolyással lehet arra, hogy a kérdéses instrumentum az összes többi osztálynak alárendelt instrumentumosztályba tartozik-e.

| AG14C. | Az az instrumentum, amely a gazdálkodó egység felszámolásakor elsőbbségi jogot biztosít, nem a gazdálkodó egység nettó eszközeinek arányos részére jogosító instrumentum. Az az instrumentum például, amely felszámoláskor elsőbbségi jogot biztosít, felszámoláskor a gazdálkodó egység nettó eszközeinek egy részén felül fix összegű osztalékra jogosítja fel tulajdonosát, míg az alárendelt osztályba tartozó, a gazdálkodó egység nettó eszközeinek arányos részére jogot biztosító instrumentumok felszámoláskor nem biztosítják ugyanezt a jogot. |
| --- | --- |

AG14C.

Az az instrumentum, amely a gazdálkodó egység felszámolásakor elsőbbségi jogot biztosít, nem a gazdálkodó egység nettó eszközeinek arányos részére jogosító instrumentum. Az az instrumentum például, amely felszámoláskor elsőbbségi jogot biztosít, felszámoláskor a gazdálkodó egység nettó eszközeinek egy részén felül fix összegű osztalékra jogosítja fel tulajdonosát, míg az alárendelt osztályba tartozó, a gazdálkodó egység nettó eszközeinek arányos részére jogot biztosító instrumentumok felszámoláskor nem biztosítják ugyanezt a jogot.

| AG14D. | Ha egy gazdálkodó egységnek csak egyetlen osztályba tartozó pénzügyi instrumentumai vannak, ez az osztály úgy kezelendő, mint amely az összes többinek alárendelt. |
| --- | --- |

AG14D.

Ha egy gazdálkodó egységnek csak egyetlen osztályba tartozó pénzügyi instrumentumai vannak, ez az osztály úgy kezelendő, mint amely az összes többinek alárendelt.

Az instrumentum élettartama során az instrumentumnak tulajdonítható összes várható pénzáramlás (a 16A. bekezdés e) albekezdése)

| AG14E. | Az instrumentum élettartama alatt az instrumentum összes várható cash-flow-inak alapvetően az eredményen, a könyvelt nettó eszközök változásain, illetve a gazdálkodó egység elszámolt és el nem számolt nettó eszközeiben vagy valós értékében az instrumentum élettartama alatt bekövetkező változásokon kell alapulniuk. Az eredményt és az elszámolt nettó eszközök változását a vonatkozó IFRS-előírásokkal összhangban kell megállapítani. |
| --- | --- |

AG14E.

Az instrumentum élettartama alatt az instrumentum összes várható cash-flow-inak alapvetően az eredményen, a könyvelt nettó eszközök változásain, illetve a gazdálkodó egység elszámolt és el nem számolt nettó eszközeiben vagy valós értékében az instrumentum élettartama alatt bekövetkező változásokon kell alapulniuk. Az eredményt és az elszámolt nettó eszközök változását a vonatkozó IFRS-előírásokkal összhangban kell megállapítani.

Olyan instrumentum-tulajdonos ügyletei, aki nem a gazdálkodó egység tulajdonosa (a 16A. és a 16C. bekezdés)

| AG14F. | Egy visszaadható pénzügyi instrumentum vagy olyan instrumentum tulajdonosa, amely a gazdálkodó egységet arra kötelezi, hogy kizárólag felszámolás esetén nettó eszközeinek arányos részét más félnek adja át, kizárólag nem tulajdonosi minőségében köthet ügyleteket a gazdálkodó egységgel. A ilyen instrumentum-tulajdonos lehet például a gazdálkodó egység egyik alkalmazottja. Az instrumentumnak csak a gazdálkodó egység tulajdonjogával rendelkező tulajdonosával kapcsolatos cash-flow-i és szerződéses feltételei vehetők figyelembe amikor azt mérjük fel, hogy az instrumentum a 16A. és 16C. bekezdések szerint tőkének minősül-e. |
| --- | --- |

AG14F.

Egy visszaadható pénzügyi instrumentum vagy olyan instrumentum tulajdonosa, amely a gazdálkodó egységet arra kötelezi, hogy kizárólag felszámolás esetén nettó eszközeinek arányos részét más félnek adja át, kizárólag nem tulajdonosi minőségében köthet ügyleteket a gazdálkodó egységgel. A ilyen instrumentum-tulajdonos lehet például a gazdálkodó egység egyik alkalmazottja. Az instrumentumnak csak a gazdálkodó egység tulajdonjogával rendelkező tulajdonosával kapcsolatos cash-flow-i és szerződéses feltételei vehetők figyelembe amikor azt mérjük fel, hogy az instrumentum a 16A. és 16C. bekezdések szerint tőkének minősül-e.

| AG14G. | Erre példa lehet egy olyan betéti társaság, amelynek korlátozottan felelős kül- és korlátlanul felelős beltagja is van. Egyes korlátlanul felelős beltagok nyújthatnak garanciát a gazdálkodó egységnek és díjazásban is részesülhetnek a garancia nyújtásáért. Ilyen helyzetekben a garancia és az azzal összefüggő cash-flowk az instrumentum tulajdonosaihoz garanciavállalói szerepükben, nem pedig a gazdálkodó egység tulajdonosaiként ellátott szerepükben kapcsolódnak. Ezért az ilyen garancia és az azzal összefüggő cash-flowk eredményeképpen a korlátlanul felelős tag nem tekinthető a korlátozottan felelős tag alá rendeltnek, és figyelmen kívül kell hagyni őket, amikor azt mérjük fel, hogy a korlátozottan felelős és a korlátlanul felelős tagok instrumentumai azonosak-e. |
| --- | --- |

AG14G.

Erre példa lehet egy olyan betéti társaság, amelynek korlátozottan felelős kül- és korlátlanul felelős beltagja is van. Egyes korlátlanul felelős beltagok nyújthatnak garanciát a gazdálkodó egységnek és díjazásban is részesülhetnek a garancia nyújtásáért. Ilyen helyzetekben a garancia és az azzal összefüggő cash-flowk az instrumentum tulajdonosaihoz garanciavállalói szerepükben, nem pedig a gazdálkodó egység tulajdonosaiként ellátott szerepükben kapcsolódnak. Ezért az ilyen garancia és az azzal összefüggő cash-flowk eredményeképpen a korlátlanul felelős tag nem tekinthető a korlátozottan felelős tag alá rendeltnek, és figyelmen kívül kell hagyni őket, amikor azt mérjük fel, hogy a korlátozottan felelős és a korlátlanul felelős tagok instrumentumai azonosak-e.

| AG14H. | Egy másik példa az olyan eredménymegosztó konstrukció lehet, amelyben az instrumentum tulajdonosához a folyó vagy korábbi évek során nyújtott szolgáltatások vagy bonyolított üzlet alapján helyezik ki a nyereséget vagy veszteséget. Az ilyen konstrukciók az instrumentumok tulajdonosaival nem cégtulajdonosi minőségükben bonyolított ügyletek, ezért nem szabad őket figyelembe venni a 16A. és 16C. bekezdésekben felsorolt tulajdonságok értékelése során. Azok az eredménymegosztó konstrukciók azonban, amelyek során az instrumentumok tulajdonosaihoz nyereséget vagy veszteséget helyeznek ki instrumentumaiknak a többi osztályhoz képest mért névleges összege alapján, olyan ügyleteket képviselnek, amelyeket az instrumentumok tulajdonosaival cégtulajdonosi minőségükben bonyolítanak, és amelyeket figyelembe kell venni a 16A. vagy 16C. bekezdésekben felsorolt tulajdonságok értékelése során. |
| --- | --- |

AG14H.

Egy másik példa az olyan eredménymegosztó konstrukció lehet, amelyben az instrumentum tulajdonosához a folyó vagy korábbi évek során nyújtott szolgáltatások vagy bonyolított üzlet alapján helyezik ki a nyereséget vagy veszteséget. Az ilyen konstrukciók az instrumentumok tulajdonosaival nem cégtulajdonosi minőségükben bonyolított ügyletek, ezért nem szabad őket figyelembe venni a 16A. és 16C. bekezdésekben felsorolt tulajdonságok értékelése során. Azok az eredménymegosztó konstrukciók azonban, amelyek során az instrumentumok tulajdonosaihoz nyereséget vagy veszteséget helyeznek ki instrumentumaiknak a többi osztályhoz képest mért névleges összege alapján, olyan ügyleteket képviselnek, amelyeket az instrumentumok tulajdonosaival cégtulajdonosi minőségükben bonyolítanak, és amelyeket figyelembe kell venni a 16A. vagy 16C. bekezdésekben felsorolt tulajdonságok értékelése során.

| AG14I. | A kibocsátó gazdálkodó egység és az instrumentum tulajdonosa között (az utóbbi nem cégtulajdonosi minőségében) kötött ügyletek cash-flowjainak és szerződéses feltételeinek meg kell egyezniük az instrumentummal nem rendelkező fél és a kibocsátó gazdálkodó egység között esetleg zajló ügyletekéivel. |
| --- | --- |

AG14I.

A kibocsátó gazdálkodó egység és az instrumentum tulajdonosa között (az utóbbi nem cégtulajdonosi minőségében) kötött ügyletek cash-flowjainak és szerződéses feltételeinek meg kell egyezniük az instrumentummal nem rendelkező fél és a kibocsátó gazdálkodó egység között esetleg zajló ügyletekéivel.

A visszaadható instrumentumok tulajdonosainak járó maradék megtérülést lényegében korlátozó vagy rögzítő cash-flowjú egyéb pénzügyi instrumentumok, illetve szerződések kizárása (a 16B. és a 16D. bekezdés)

| AG14J. | A 16A. vagy 16C. bekezdés szerinti kritériumoknak egyébként megfelelő pénzügyi instrumentum tőke körébe sorolásának feltétele, hogy a gazdálkodó egységnek ne legyen egyéb olyan pénzügyi instrumentuma vagy szerződése, amelynek (a) az összes cash-flowjai alapvetően a nyereségen vagy a veszteségen, az elszámolt nettó eszközeinek változásán, vagy a gazdálkodó egység elszámolt és el nem számolt nettó eszközeinek valósérték-változásán, valamint (b) a maradék megtérülést lényegében korlátozó vagy rögzítő hatásán alapulnak. Nem valószínű, hogy az alábbi rendes kereskedelmi feltételek mellett független felekkel kötött instrumentumok megakadályoznák azoknak az instrumentumoknak a tőkeként történő besorolását, amelyek megfelelnek a 16A. vagy 16C. bekezdéseknek:






  a) | lényegében a gazdálkodó egység konkrét eszközein alapuló összes cash-flow instrumentumai, |
| --- | --- | --- |

AG14J.

A 16A. vagy 16C. bekezdés szerinti kritériumoknak egyébként megfelelő pénzügyi instrumentum tőke körébe sorolásának feltétele, hogy a gazdálkodó egységnek ne legyen egyéb olyan pénzügyi instrumentuma vagy szerződése, amelynek (a) az összes cash-flowjai alapvetően a nyereségen vagy a veszteségen, az elszámolt nettó eszközeinek változásán, vagy a gazdálkodó egység elszámolt és el nem számolt nettó eszközeinek valósérték-változásán, valamint (b) a maradék megtérülést lényegében korlátozó vagy rögzítő hatásán alapulnak. Nem valószínű, hogy az alábbi rendes kereskedelmi feltételek mellett független felekkel kötött instrumentumok megakadályoznák azoknak az instrumentumoknak a tőkeként történő besorolását, amelyek megfelelnek a 16A. vagy 16C. bekezdéseknek:

a)

lényegében a gazdálkodó egység konkrét eszközein alapuló összes cash-flow instrumentumai,

| b) | a százalékos bevételeken alapuló cash-flow-k instrumentumai, |
| --- | --- |

b)

a százalékos bevételeken alapuló cash-flow-k instrumentumai,

| c) | a gazdálkodó egységnek nyújtott szolgáltatásokra alkalmazott egyének jutalmazására tervezett szerződések, |
| --- | --- |

c)

a gazdálkodó egységnek nyújtott szolgáltatásokra alkalmazott egyének jutalmazására tervezett szerződések,

| d) | nyújtott szolgáltatásokból vagy biztosított javakból származó nyereség jelentéktelen százalékának kifizetését előíró szerződések. |
| --- | --- |

d)

nyújtott szolgáltatásokból vagy biztosított javakból származó nyereség jelentéktelen százalékának kifizetését előíró szerződések.

Az AG27. bekezdés módosul, és az AG29. bekezdés után a standard az AG29A. bekezdéssel egészül ki.

| AG27. | Az alábbi példák a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaira vonatkozó egyes szerződéstípusok besorolását szemléltetik:






  a) | Az a szerződés, amelyet a gazdálkodó egység saját részvényei közül előre meghatározott darabszám jövőbeni ellenérték nélküli átvételével vagy átadásával teljesítenek, vagy amely saját részvényei meghatározott darabszámának fix összegű készpénzre vagy egyéb pénzügyi eszközre történő cseréjére szól, tőkeinstrumentum (hacsak a 22A. bekezdés másként nem rendelkezik). Ennek megfelelően az ilyen szerződésért kapott vagy fizetett bármilyen ellenértéket közvetlenül a saját tőke javára vagy terhére kell elszámolni. Erre példa az olyan kibocsátott részvényopció, amely a másik félnek jogot biztosít arra, hogy a gazdálkodó egység előre meghatározott darabszámú részvényét előre meghatározott pénzösszegért megvásárolhassa. Ha azonban a szerződés előírja, hogy a gazdálkodó egység valamely előre meghatározott, vagy meghatározandó időpontban vagy kérésre, saját részvényeit készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért megvásárolja (visszaváltja), a gazdálkodó egység a visszaváltási érték jelenértékére vonatkozóan egy pénzügyi kötelezettséget is kimutat (azoknak az instrumentumoknak a kivételével, amelyek rendelkeznek a 16A. és 16B. vagy a 16C. és 16D. bekezdésekben előírt összes tulajdonsággal és megfelelnek az azokban foglalt összes feltételnek). Erre szolgál példaképpen az az eset, amikor a gazdálkodó egység egy forward szerződés alapján köteles visszavásárolni saját részvényeinek adott darabszámát fix összegű készpénzért cserébe. |
| --- | --- | --- |

AG27.

Az alábbi példák a gazdálkodó egység saját tőkeinstrumentumaira vonatkozó egyes szerződéstípusok besorolását szemléltetik:

a)

Az a szerződés, amelyet a gazdálkodó egység saját részvényei közül előre meghatározott darabszám jövőbeni ellenérték nélküli átvételével vagy átadásával teljesítenek, vagy amely saját részvényei meghatározott darabszámának fix összegű készpénzre vagy egyéb pénzügyi eszközre történő cseréjére szól, tőkeinstrumentum (hacsak a 22A. bekezdés másként nem rendelkezik). Ennek megfelelően az ilyen szerződésért kapott vagy fizetett bármilyen ellenértéket közvetlenül a saját tőke javára vagy terhére kell elszámolni. Erre példa az olyan kibocsátott részvényopció, amely a másik félnek jogot biztosít arra, hogy a gazdálkodó egység előre meghatározott darabszámú részvényét előre meghatározott pénzösszegért megvásárolhassa. Ha azonban a szerződés előírja, hogy a gazdálkodó egység valamely előre meghatározott, vagy meghatározandó időpontban vagy kérésre, saját részvényeit készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért megvásárolja (visszaváltja), a gazdálkodó egység a visszaváltási érték jelenértékére vonatkozóan egy pénzügyi kötelezettséget is kimutat (azoknak az instrumentumoknak a kivételével, amelyek rendelkeznek a 16A. és 16B. vagy a 16C. és 16D. bekezdésekben előírt összes tulajdonsággal és megfelelnek az azokban foglalt összes feltételnek). Erre szolgál példaképpen az az eset, amikor a gazdálkodó egység egy forward szerződés alapján köteles visszavásárolni saját részvényeinek adott darabszámát fix összegű készpénzért cserébe.

| b) | A gazdálkodó egység saját részvényeinek készpénzért történő visszavásárlására vonatkozó kötelme a visszaváltási érték jelenértékére vonatkozóan még akkor is pénzügyi kötelezettséget keletkeztet, ha a gazdálkodó egység által visszavásárolandó részvények száma nem előre meghatározott, vagy a kötelem a másik fél visszaváltási jogának gyakorlásától függ (hacsak a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdések másként nem rendelkeznek). A feltételes kötelemre példa az olyan kibocsátott opció, amely előírja a gazdálkodó egység számára, hogy készpénzért vásárolja vissza saját részvényeit, amennyiben a másik fél lehívja az opciót. |
| --- | --- |

b)

A gazdálkodó egység saját részvényeinek készpénzért történő visszavásárlására vonatkozó kötelme a visszaváltási érték jelenértékére vonatkozóan még akkor is pénzügyi kötelezettséget keletkeztet, ha a gazdálkodó egység által visszavásárolandó részvények száma nem előre meghatározott, vagy a kötelem a másik fél visszaváltási jogának gyakorlásától függ (hacsak a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdések másként nem rendelkeznek). A feltételes kötelemre példa az olyan kibocsátott opció, amely előírja a gazdálkodó egység számára, hogy készpénzért vásárolja vissza saját részvényeit, amennyiben a másik fél lehívja az opciót.

| c) | Az olyan szerződés, amelyet készpénzben vagy egyéb pénzügyi eszközben teljesítenek, pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség még akkor is, ha a kapott vagy adott készpénz vagy egyéb pénzügyi eszköz összege a gazdálkodó egység saját tőkéje piaci árának változásán alapul (hacsak a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdések másként nem rendelkeznek). Erre példa a nettó módon készpénzben kiegyenlített részvényopció. |
| --- | --- |

c)

Az olyan szerződés, amelyet készpénzben vagy egyéb pénzügyi eszközben teljesítenek, pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség még akkor is, ha a kapott vagy adott készpénz vagy egyéb pénzügyi eszköz összege a gazdálkodó egység saját tőkéje piaci árának változásán alapul (hacsak a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdések másként nem rendelkeznek). Erre példa a nettó módon készpénzben kiegyenlített részvényopció.

| d) | ... |
| --- | --- |

d)

...

| AG29A. | A 16A. és 16B. bekezdések, illetve a 16C. és 16D. bekezdések értelmében az instrumentum egyes olyan típusai, amelyek szerződéses kötelezettséget rónak a gazdálkodó egységre, tőkeinstrumentumoknak minősülnek. A fenti bekezdések szerinti besorolás kivételt képez a jelen standardban az instrumentum besorolására egyébként alkalmazott elvek alól. Ez a kivétel nem terjed ki azonban a konszolidált pénzügyi kimutatásokban szereplő nem ellenőrző részesedések besorolására. Ezért a különálló vagy egyedi pénzügyi kimutatásokban azok a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdéssel összhangban tőkeinstrumentumként besorolt instrumentumok, amelyek nem ellenőrző részesedések, kötelezettségként kerülnek besorolásra a csoport konszolidált pénzügyi kimutatásaiban. |
| --- | --- |

AG29A.

A 16A. és 16B. bekezdések, illetve a 16C. és 16D. bekezdések értelmében az instrumentum egyes olyan típusai, amelyek szerződéses kötelezettséget rónak a gazdálkodó egységre, tőkeinstrumentumoknak minősülnek. A fenti bekezdések szerinti besorolás kivételt képez a jelen standardban az instrumentum besorolására egyébként alkalmazott elvek alól. Ez a kivétel nem terjed ki azonban a konszolidált pénzügyi kimutatásokban szereplő nem ellenőrző részesedések besorolására. Ezért a különálló vagy egyedi pénzügyi kimutatásokban azok a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdéssel összhangban tőkeinstrumentumként besorolt instrumentumok, amelyek nem ellenőrző részesedések, kötelezettségként kerülnek besorolásra a csoport konszolidált pénzügyi kimutatásaiban.

A (2007-ben átdolgozott) IAS 1

Pénzügyi kimutatások prezentációja standard módosításai

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

A 8. bekezdés után a standard a 8A. bekezdéssel egészül ki.

| 8A. | A következő kifejezéseket az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Bemutatás standard határozza meg, a jelen standard pedig az IAS 39 standardban meghatározott jelentéssel használja.






  a) | tőkeinstrumentumként besorolt visszaadható pénzügyi instrumentum (amelyet az IAS 32 standard 16A. és 16B. bekezdései ismertetnek) |
| --- | --- | --- |

8A.

A következő kifejezéseket az IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Bemutatás standard határozza meg, a jelen standard pedig az IAS 39 standardban meghatározott jelentéssel használja.

a)

tőkeinstrumentumként besorolt visszaadható pénzügyi instrumentum (amelyet az IAS 32 standard 16A. és 16B. bekezdései ismertetnek)

| b) | olyan instrumentum, amely a gazdálkodó egységet arra kötelezi, hogy kizárólag felszámolás esetén nettó eszközeinek arányos részét más fél részére adja át, és amely tőkeinstrumentumként besorolt (az IAS 32 standard 16C. és 16D. bekezdései szerint). |
| --- | --- |

b)

olyan instrumentum, amely a gazdálkodó egységet arra kötelezi, hogy kizárólag felszámolás esetén nettó eszközeinek arányos részét más fél részére adja át, és amely tőkeinstrumentumként besorolt (az IAS 32 standard 16C. és 16D. bekezdései szerint).

A pénzügyi helyzetre vonatkozó kimutatásban vagy a megjegyzésekben ismertetett információk

A 80. bekezdés után a standard a 80A. bekezdéssel egészül ki.

| 80A. | Amennyiben egy gazdálkodó egység átsorolt






  a) | egy tőkeinstrumentumként besorolt visszaadható pénzügyi instrumentumot, vagy |
| --- | --- | --- |

80A.

Amennyiben egy gazdálkodó egység átsorolt

a)

egy tőkeinstrumentumként besorolt visszaadható pénzügyi instrumentumot, vagy

| b) | egy olyan tőkeinstrumentumnak minősülő instrumentumot, amely a gazdálkodó egységet arra kötelezi, hogy kizárólag felszámolás esetén nettó eszközeinek arányos részét másnak adja át |
| --- | --- |

b)

egy olyan tőkeinstrumentumnak minősülő instrumentumot, amely a gazdálkodó egységet arra kötelezi, hogy kizárólag felszámolás esetén nettó eszközeinek arányos részét másnak adja át

a pénzügyi kötelezettségek közül a tőkeinstrumentumok közé, akkor köteles közölni valamennyi összeget, amelyeket az egyes kategóriákból, illetve kategóriákba átsorolt (pénzügyi kötelezettség vagy tőke), és indokolni az átsorolást.

A 136. bekezdés után a standard egy fejezetcímmel és a 136A. bekezdéssel egészül ki. A 138. bekezdés módosul.

A tőke körébe sorolt visszaadható pénzügyi instrumentumok

| 136A. | A tőkeinstrumentumok körébe sorolt visszaadható pénzügyi instrumentumokkal kapcsolatban a gazdálkodó egység köteles közölni (feltéve, hogy másutt még nem tették közzé):






  a) | a tőke körébe sorolt összegre vonatkozó összefoglaló mennyiségi adatokat; |
| --- | --- | --- |

136A.

A tőkeinstrumentumok körébe sorolt visszaadható pénzügyi instrumentumokkal kapcsolatban a gazdálkodó egység köteles közölni (feltéve, hogy másutt még nem tették közzé):

a)

a tőke körébe sorolt összegre vonatkozó összefoglaló mennyiségi adatokat;

| b) | azokat a célkitűzéseiket, irányelveiket és folyamatokat, amelyek az instrumentum tulajdonosainak felhívására vállalt visszavásárlási vagy visszaváltási kötelezettséggel függenek össze, ideértve a korábbi időszakokban bekövetkezett változásokat is; |
| --- | --- |

b)

azokat a célkitűzéseiket, irányelveiket és folyamatokat, amelyek az instrumentum tulajdonosainak felhívására vállalt visszavásárlási vagy visszaváltási kötelezettséggel függenek össze, ideértve a korábbi időszakokban bekövetkezett változásokat is;

| c) | a pénzügyi instrumentumok adott osztályának visszaváltásával, illetve visszavásárlásával kapcsolatos várható pénzkiáramlást, valamint |
| --- | --- |

c)

a pénzügyi instrumentumok adott osztályának visszaváltásával, illetve visszavásárlásával kapcsolatos várható pénzkiáramlást, valamint

| d) | a visszaváltással, illetve visszavásárlással kapcsolatban várható pénzkiáramlás meghatározási módszerére vonatkozó tájékoztatást. |
| --- | --- |

d)

a visszaváltással, illetve visszavásárlással kapcsolatban várható pénzkiáramlás meghatározási módszerére vonatkozó tájékoztatást.

Egyéb közzétételi kötelezettségek

| 138. | A gazdálkodó egység köteles közzétenni az alábbiakat, ha azok a pénzügyi kimutatásokkal együtt nyilvánosságra hozott információk között másutt még nincsenek közzétéve:






  a) | a gazdálkodó egység címét és jogi formáját, bejegyzésének országát, és bejegyzett székhelyének (vagy ha ez a székhelytől eltérő, tevékenysége elsődleges helyének) címét; |
| --- | --- | --- |

138.

A gazdálkodó egység köteles közzétenni az alábbiakat, ha azok a pénzügyi kimutatásokkal együtt nyilvánosságra hozott információk között másutt még nincsenek közzétéve:

a)

a gazdálkodó egység címét és jogi formáját, bejegyzésének országát, és bejegyzett székhelyének (vagy ha ez a székhelytől eltérő, tevékenysége elsődleges helyének) címét;

| b) | a gazdálkodó egység működéseinek és főbb tevékenységeinek leírását; |
| --- | --- |

b)

a gazdálkodó egység működéseinek és főbb tevékenységeinek leírását;

| c) | az anyavállalat és a csoport legfőbb anyavállalatának a nevét, valamint |
| --- | --- |

c)

az anyavállalat és a csoport legfőbb anyavállalatának a nevét, valamint

| d) | amennyiben határozott időre létrehozott gazdálkodó egységről van szó, az időtartamra vonatkozó információt. |
| --- | --- |

d)

amennyiben határozott időre létrehozott gazdálkodó egységről van szó, az időtartamra vonatkozó információt.

A 139A. bekezdés után a standard a 139B. bekezdéssel egészül ki.

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK ÉS A HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

| 139B. | A 2008 februárjában kihirdetett Visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor felmerülő kötelezettségek (az IAS 32 és az IAS 1 standard módosításait tartalmazó) standard módosította a 138. bekezdést és beiktatta a 8A., 80A. és 136A. bekezdéseket. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. Ennél korábbi alkalmazás is megengedett. Amennyiben egy gazdálkodó egység ezeket a változtatásokat korábbi időszakra vonatkoztatja, köteles erről értesítést közzétenni, és a vonatkozó módosításokat egyúttal az IAS 32, IAS 39, valamint az IFRS 7 és IFRIC 2 Tagok üzletrészei szövetkezeti gazdálkodó egységekben és hasonló instrumentumok standardokban is átvezetni. |
| --- | --- |

139B.

A 2008 februárjában kihirdetett Visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor felmerülő kötelezettségek (az IAS 32 és az IAS 1 standard módosításait tartalmazó) standard módosította a 138. bekezdést és beiktatta a 8A., 80A. és 136A. bekezdéseket. A gazdálkodó egységnek ezeket a módosításokat a 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. Ennél korábbi alkalmazás is megengedett. Amennyiben egy gazdálkodó egység ezeket a változtatásokat korábbi időszakra vonatkoztatja, köteles erről értesítést közzétenni, és a vonatkozó módosításokat egyúttal az IAS 32, IAS 39, valamint az IFRS 7 és IFRIC 2 Tagok üzletrészei szövetkezeti gazdálkodó egységekben és hasonló instrumentumok standardokban is átvezetni.

Az IFRS 7, az IAS 39 és az IFRIC 2 standard módosításai

Amikor a gazdálkodó egységek az IAS 1 és az IAS 32 standard módosulásait alkalmazzák, kötelesek alkalmazni az IFRS 7, IAS 39 és az IFRIC 2 standard alábbiakban következő módosításait is.

Az IFRS 7

Pénzügyi instrumentumok: közzétételek standard

A 3. bekezdés módosul.

ALKALMAZÁSI TERÜLET

| 3. | Alkalmazási terület






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

3.

Alkalmazási terület

a)

...

| f) | azokat az instrumentumokat, amelyeket a 16A. és 16B. bekezdések, illetve a 16C. és 16D. bekezdések szerint a tőkeinstrumentumok közé kell sorolni. |
| --- | --- |

f)

azokat az instrumentumokat, amelyeket a 16A. és 16B. bekezdések, illetve a 16C. és 16D. bekezdések szerint a tőkeinstrumentumok közé kell sorolni.

A 44B. bekezdés után a standard a 44C. bekezdéssel egészül ki.

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS

| 44C. | A gazdálkodó egységek a 3. bekezdésben szereplő módosítást a 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kötelesek alkalmazni. Amennyiben egy gazdálkodó egység a 2008 februárjában kihirdetett „Visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor felmerülő kötelezettségek” (az IAS 32 és az IAS 1 standard módosításait tartalmazó) standard módosulásait korábbi időszakra alkalmazza, a 3. bekezdésben szereplő módosítást is köteles az adott korábbi időszakra alkalmazni. |
| --- | --- |

44C.

A gazdálkodó egységek a 3. bekezdésben szereplő módosítást a 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kötelesek alkalmazni. Amennyiben egy gazdálkodó egység a 2008 februárjában kihirdetett „Visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor felmerülő kötelezettségek” (az IAS 32 és az IAS 1 standard módosításait tartalmazó) standard módosulásait korábbi időszakra alkalmazza, a 3. bekezdésben szereplő módosítást is köteles az adott korábbi időszakra alkalmazni.

IAS 39

Pénzügyi instrumentumok: megjelenítés és értékelés standard

A 2. bekezdés d) albekezdése módosul.

ALKALMAZÁSI TERÜLET

| 2. | A jelen standardot kell alkalmaznia valamennyi gazdálkodó egységnek valamennyi típusú pénzügyi instrumentumára, kivéve:






  d) | azokat a pénzügyi instrumentumokat, amelyeket a gazdálkodó egység bocsát ki, és megfelelnek a tőkeinstrumentum IAS 32 standardja szerinti meghatározásának (ideértve az opciókat és opciószelvényeket), vagy az IAS 32 standard 16A. és 16B, illetve 16C. és 16D. bekezdései szerint a tőkeinstrumentumok közé sorolandók. Az ilyen tőkeinstrumentumok tulajdonosának azonban a jelen standardot ezekre az instrumentumokra is alkalmaznia kell, kivéve, ha azok megfelelnek a fenti a) albekezdésben meghatározott kivételnek. |
| --- | --- | --- |

2.

A jelen standardot kell alkalmaznia valamennyi gazdálkodó egységnek valamennyi típusú pénzügyi instrumentumára, kivéve:

d)

azokat a pénzügyi instrumentumokat, amelyeket a gazdálkodó egység bocsát ki, és megfelelnek a tőkeinstrumentum IAS 32 standardja szerinti meghatározásának (ideértve az opciókat és opciószelvényeket), vagy az IAS 32 standard 16A. és 16B, illetve 16C. és 16D. bekezdései szerint a tőkeinstrumentumok közé sorolandók. Az ilyen tőkeinstrumentumok tulajdonosának azonban a jelen standardot ezekre az instrumentumokra is alkalmaznia kell, kivéve, ha azok megfelelnek a fenti a) albekezdésben meghatározott kivételnek.

A 103E. bekezdés után a standard a 103F. bekezdéssel egészül ki.

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA ÉS ÁTTÉRÉS

| 103F. | A gazdálkodó egységek a 2. bekezdésben szereplő módosítást a 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kötelesek alkalmazni. Amennyiben egy gazdálkodó egység a 2008 februárjában kihirdetett Visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor felmerülő kötelezettségek (az IAS 32 és az IAS 1 standard módosításait tartalmazó) standard módosulásait korábbi időszakra alkalmazza, a 2. bekezdésben szereplő módosítást is köteles az adott korábbi időszakra alkalmazni. |
| --- | --- |

103F.

A gazdálkodó egységek a 2. bekezdésben szereplő módosítást a 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kötelesek alkalmazni. Amennyiben egy gazdálkodó egység a 2008 februárjában kihirdetett Visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor felmerülő kötelezettségek (az IAS 32 és az IAS 1 standard módosításait tartalmazó) standard módosulásait korábbi időszakra alkalmazza, a 2. bekezdésben szereplő módosítást is köteles az adott korábbi időszakra alkalmazni.

IFRIC 2

Tagok üzletrészei szövetkezeti gazdálkodó egységekben és hasonló instrumentumok standard

A „Hivatkozások” című részben a lábjegyzet módosul.

| (*) | 2005 augusztusában az IAS 32 standard elnevezése IAS 32 Pénzügyi instrumentumok bemutatása elnevezésre változott. 2008 februárjában az IASB módosította az IAS 32 standardot. A módosítással előírta, hogy a tőkeinstrumentumok körébe sorolandók azok az instrumentumok, amelyek rendelkeznek az IAS 32 standard 16A. és 16B., illetve 16C. és 16D. bekezdése szerinti valamennyi tulajdonsággal és megfelelnek az azokban foglalt valamennyi feltételnek. |
| --- | --- |

(*)

2005 augusztusában az IAS 32 standard elnevezése IAS 32 Pénzügyi instrumentumok bemutatása elnevezésre változott. 2008 februárjában az IASB módosította az IAS 32 standardot. A módosítással előírta, hogy a tőkeinstrumentumok körébe sorolandók azok az instrumentumok, amelyek rendelkeznek az IAS 32 standard 16A. és 16B., illetve 16C. és 16D. bekezdése szerinti valamennyi tulajdonsággal és megfelelnek az azokban foglalt valamennyi feltételnek.

A 6. és a 9. bekezdés módosul, a standard a 14A. bekezdéssel egészül ki.

KONSZENZUS

| 6. | A tagoknak azok az üzletrészei, amelyek saját tőkének minősülnének, ha a tagoknak nem lenne joguk a visszaváltásra, saját tőkének számítanak abban az esetben, ha a 7. és 8. bekezdésben foglalt feltételek bármelyike fennáll, vagy a tagok üzletrészei rendelkeznek az IAS 32 standard 16A. és 16B., illetve 16C. és 16D. bekezdése szerinti valamennyi tulajdonsággal és megfelelnek az azokban foglalt valamennyi feltételnek. A látra szóló betétek, ezek között a folyószámlák, a letéti számlák és a tagok vevőként folytatott tevékenysége során létrejövő hasonló szerződések, a gazdálkodó egység pénzügyi kötelezettségei. |
| --- | --- |

6.

A tagoknak azok az üzletrészei, amelyek saját tőkének minősülnének, ha a tagoknak nem lenne joguk a visszaváltásra, saját tőkének számítanak abban az esetben, ha a 7. és 8. bekezdésben foglalt feltételek bármelyike fennáll, vagy a tagok üzletrészei rendelkeznek az IAS 32 standard 16A. és 16B., illetve 16C. és 16D. bekezdése szerinti valamennyi tulajdonsággal és megfelelnek az azokban foglalt valamennyi feltételnek. A látra szóló betétek, ezek között a folyószámlák, a letéti számlák és a tagok vevőként folytatott tevékenysége során létrejövő hasonló szerződések, a gazdálkodó egység pénzügyi kötelezettségei.

| 9. | A feltétel nélküli tilalom lehet abszolút érvényű, ha mindennemű visszaváltást tilt. A feltétel nélküli tilalom lehet részleges, ha tiltja a tagok üzletrészeinek visszaváltását abban az esetben, ha a visszaváltás a tagsági üzletrészek darabszámának vagy a tagok üzletrészeiből befizetett tőke összegének meghatározott szint alá esését okozná. A tagok üzletrészeinek a visszaváltási tilalom alá eső részt meghaladó része kötelezettség, kivéve, ha a gazdálkodó egységnek a 7. bekezdésben meghatározott feltétel nélküli joga van a visszaváltás visszautasítására, vagy a tagok üzletrésze rendelkezik z IAS 32 standard 16A. és 16B., illetve 16C. és 16D. bekezdése szerinti valamennyi tulajdonsággal és megfelelnek az azokban foglalt valamennyi feltételnek. Bizonyos esetekben a visszaváltási tilalom alá eső üzletrészek száma vagy a tagok üzletrészeiből befizetett tőke összege időről időre változhat. A visszaváltási tilalom ilyen változása a pénzügyi kötelezettségek és a saját tőke közötti átsoroláshoz vezet. |
| --- | --- |

9.

A feltétel nélküli tilalom lehet abszolút érvényű, ha mindennemű visszaváltást tilt. A feltétel nélküli tilalom lehet részleges, ha tiltja a tagok üzletrészeinek visszaváltását abban az esetben, ha a visszaváltás a tagsági üzletrészek darabszámának vagy a tagok üzletrészeiből befizetett tőke összegének meghatározott szint alá esését okozná. A tagok üzletrészeinek a visszaváltási tilalom alá eső részt meghaladó része kötelezettség, kivéve, ha a gazdálkodó egységnek a 7. bekezdésben meghatározott feltétel nélküli joga van a visszaváltás visszautasítására, vagy a tagok üzletrésze rendelkezik z IAS 32 standard 16A. és 16B., illetve 16C. és 16D. bekezdése szerinti valamennyi tulajdonsággal és megfelelnek az azokban foglalt valamennyi feltételnek. Bizonyos esetekben a visszaváltási tilalom alá eső üzletrészek száma vagy a tagok üzletrészeiből befizetett tőke összege időről időre változhat. A visszaváltási tilalom ilyen változása a pénzügyi kötelezettségek és a saját tőke közötti átsoroláshoz vezet.

A HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

| 14A. | A gazdálkodó egység a 6., 9., A1. és A12. bekezdés módosításait a 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra köteles alkalmazni. Amennyiben egy gazdálkodó egység a 2008 februárjában kihirdetett (az IAS 32 és az IAS 1 standard módosításait tartalmazó) Visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor felmerülő kötelezettségek standard módosulásait korábbi időszakra alkalmazza, a 6., 9., A1. és A12. bekezdésben szereplő módosítást is köteles az adott korábbi időszakra alkalmazni. |
| --- | --- |

14A.

A gazdálkodó egység a 6., 9., A1. és A12. bekezdés módosításait a 2009. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra köteles alkalmazni. Amennyiben egy gazdálkodó egység a 2008 februárjában kihirdetett (az IAS 32 és az IAS 1 standard módosításait tartalmazó) Visszaadható pénzügyi instrumentumok és felszámoláskor felmerülő kötelezettségek standard módosulásait korábbi időszakra alkalmazza, a 6., 9., A1. és A12. bekezdésben szereplő módosítást is köteles az adott korábbi időszakra alkalmazni.

A („Példák a konszenzus alkalmazására” című) mellékletben az A1. és A12. bekezdések módosulnak.

PÉLDÁK A KONSZENZUS ALKALMAZÁSÁRA

| A1. | A jelen függelék az IFRIC-konszenzus alkalmazásának hét példáját mutatja be. Ezek a példák nem alkotnak kimerítő körű listát; más tényállások is előfordulhatnak. Minden példa arra a feltételezésre épül, hogy a példában szereplő tényeken kívül nincsenek olyan egyéb feltételek, amelyek értelmében a pénzügyi instrumentumot a pénzügyi kötelezettségek közé kellene sorolni, valamint hogy a pénzügyi instrumentum nem rendelkezik az IAS 32 standard 16A. és 16B., illetve 16C. és 16D. bekezdései szerinti összes tulajdonsággal és nem felel meg az azokban foglalt összes feltételnek. |
| --- | --- |

A1.

A jelen függelék az IFRIC-konszenzus alkalmazásának hét példáját mutatja be. Ezek a példák nem alkotnak kimerítő körű listát; más tényállások is előfordulhatnak. Minden példa arra a feltételezésre épül, hogy a példában szereplő tényeken kívül nincsenek olyan egyéb feltételek, amelyek értelmében a pénzügyi instrumentumot a pénzügyi kötelezettségek közé kellene sorolni, valamint hogy a pénzügyi instrumentum nem rendelkezik az IAS 32 standard 16A. és 16B., illetve 16C. és 16D. bekezdései szerinti összes tulajdonsággal és nem felel meg az azokban foglalt összes feltételnek.

4.   példa

Osztályozás

| A12. | Ebben az esetben 750 000 CU saját tőkének minősülne, 150 000 CU pedig pénzügyi kötelezettségnek. A már idézett bekezdéseken felül az IAS 32 standard 18. bekezdésének b) albekezdése részben kimondja a következőt:
  ... az a pénzügyi instrumentum, amely tulajdonosa számára lehetővé teszi a készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért történő visszaváltást („visszaadható instrumentum”) pénzügyi kötelezettség, azoknak az instrumentumoknak a kivételével, amelyek a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdésekkel összhangban a tőkeinstrumentumok közé sorolhatók. A pénzügyi instrumentum akkor is pénzügyi kötelezettség, ha a készpénz összegének vagy egyéb pénzügyi eszköz mennyiségének meghatározása index vagy egyéb olyan tétel alapján történik, amely növekedhet vagy csökkenhet. A pénzügyi instrumentum készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért történő visszaváltásának a birtokos számára biztosított lehetősége azt jelenti, hogy a visszaadható instrumentum megfelel a pénzügyi kötelezettség fogalmának, eltekintve azoktól az instrumentumoktól, amelyek a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdésekkel összhangban a tőkeinstrumentumok közé sorolhatók. |
| --- | --- |

A12.

Ebben az esetben 750 000 CU saját tőkének minősülne, 150 000 CU pedig pénzügyi kötelezettségnek. A már idézett bekezdéseken felül az IAS 32 standard 18. bekezdésének b) albekezdése részben kimondja a következőt:

... az a pénzügyi instrumentum, amely tulajdonosa számára lehetővé teszi a készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért történő visszaváltást („visszaadható instrumentum”) pénzügyi kötelezettség, azoknak az instrumentumoknak a kivételével, amelyek a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdésekkel összhangban a tőkeinstrumentumok közé sorolhatók. A pénzügyi instrumentum akkor is pénzügyi kötelezettség, ha a készpénz összegének vagy egyéb pénzügyi eszköz mennyiségének meghatározása index vagy egyéb olyan tétel alapján történik, amely növekedhet vagy csökkenhet. A pénzügyi instrumentum készpénzért vagy egyéb pénzügyi eszközért történő visszaváltásának a birtokos számára biztosított lehetősége azt jelenti, hogy a visszaadható instrumentum megfelel a pénzügyi kötelezettség fogalmának, eltekintve azoktól az instrumentumoktól, amelyek a 16A. és 16B., illetve a 16C. és 16D. bekezdésekkel összhangban a tőkeinstrumentumok közé sorolhatók.

---

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 17/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 17/37

---

A BIZOTTSÁG 54/2009/EK RENDELETE

(2009. január 21.)

a 669/97/EK tanácsi rendeletnek a Feröer-szigetekről származó egyes hal- és halászati termékekre vonatkozó közösségi vámkontingensek megnyitása és kezelése tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Feröer-szigetekről származó egyes hal- és halászati termékekre vonatkozó közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről, az ezen intézkedések módosítására és elfogadására irányuló részletes rendelkezések meghatározásáról, valamint az 1983/95/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1997. április 14-i 669/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az EK–Dánia/Feröer-szigetek vegyes bizottság 2/2008 (2008/957/EK) határozata (2) módosította az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia kormánya és a Feröer-szigetek helyi kormánya között létrejött megállapodás 1. jegyzőkönyvének mellékletében szereplő I. és II. táblázatot. |
| --- | --- |

(1)

Az EK–Dánia/Feröer-szigetek vegyes bizottság 2/2008 (2008/957/EK) határozata (2) módosította az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Dánia kormánya és a Feröer-szigetek helyi kormánya között létrejött megállapodás 1. jegyzőkönyvének mellékletében szereplő I. és II. táblázatot.

| (2) | A megállapodás módosított 1. jegyzőkönyve három új éves vámkontingensről rendelkezik a Feröer-szigetekről származó egyes hal- és halászati termékeknek a Közösségbe való behozatalára vonatkozóan. Az új vámkontingenseket 2008. szeptember 1-jétől kell alkalmazni. Ezeknek az új vámkontingenseknek az érvényesítéséhez ki kell igazítani a 669/97/EK rendeletben megállapított vámkontingensekbe tartozó hal- és halászati termékek jegyzékét. |
| --- | --- |

(2)

A megállapodás módosított 1. jegyzőkönyve három új éves vámkontingensről rendelkezik a Feröer-szigetekről származó egyes hal- és halászati termékeknek a Közösségbe való behozatalára vonatkozóan. Az új vámkontingenseket 2008. szeptember 1-jétől kell alkalmazni. Ezeknek az új vámkontingenseknek az érvényesítéséhez ki kell igazítani a 669/97/EK rendeletben megállapított vámkontingensekbe tartozó hal- és halászati termékek jegyzékét.

| (3) | A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) a vámkontingensek kezelésének a vámáru-nyilatkozatok elfogadásának időpontja szerinti rendszeréről rendelkezik. Egyszerűsítési céllal, valamint a Feröer-szigetek hatóságai, a tagállamok vámhatóságai és a Bizottság szoros együttműködésében megvalósuló vámkontingens-kezelés hatékonyságának biztosítására ezt a kezelési rendszert indokolt alkalmazni a 669/97/EK rendeletben szereplő vámkontingensekre is. |
| --- | --- |

(3)

A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) a vámkontingensek kezelésének a vámáru-nyilatkozatok elfogadásának időpontja szerinti rendszeréről rendelkezik. Egyszerűsítési céllal, valamint a Feröer-szigetek hatóságai, a tagállamok vámhatóságai és a Bizottság szoros együttműködésében megvalósuló vámkontingens-kezelés hatékonyságának biztosítására ezt a kezelési rendszert indokolt alkalmazni a 669/97/EK rendeletben szereplő vámkontingensekre is.

| (4) | A 2008-as évre vonatkozóan az e rendeletben szereplő vámkontingensek mennyiségeit a 2/2008 (2008/957/EK) határozatban megállapított alapmennyiségekhez viszonyítva indokolt kiszámítani, az évnek a vámkontingens alkalmazását megelőzően eltelt részével arányban. |
| --- | --- |

(4)

A 2008-as évre vonatkozóan az e rendeletben szereplő vámkontingensek mennyiségeit a 2/2008 (2008/957/EK) határozatban megállapított alapmennyiségekhez viszonyítva indokolt kiszámítani, az évnek a vámkontingens alkalmazását megelőzően eltelt részével arányban.

| (5) | A 669/97/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 669/97/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | A 2/2008 (2008/957/EK) határozattal összhangban az új vámkontingenseket 2008. szeptember 1-jétől kell alkalmazni. Ezért ez a rendelet ugyanezen naptól kezdődően alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

A 2/2008 (2008/957/EK) határozattal összhangban az új vámkontingenseket 2008. szeptember 1-jétől kell alkalmazni. Ezért ez a rendelet ugyanezen naptól kezdődően alkalmazandó.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 669/97/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  Az e rendeletben szereplő vámkontingenseket a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. és 308c. cikkével összhangban kell kezelni.” |
| --- | --- |

(1)

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Az e rendeletben szereplő vámkontingenseket a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. és 308c. cikkével összhangban kell kezelni.”

| (2) | A melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

(2)

A melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Rendelkezéseit 2008. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. január 21-én.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 101., 1997.4.18., 1. o.

1

(2)  HL L 338., 2008.12.17., 72. o.

2

(3)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

A 669/97/EK rendelet melléklete a következő sorokkal egészül ki:

| Tételszám | KN-kód | TARIC-albontás | Árumegnevezés | Vámtétel | Kontingensmennyiség
  (tonna) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0672 | ex 0305 59 80 | 80 | Fekete tőkehal (Pollachius Virens), sózva és szárítva | 0 | 2008.9.1-jétől2008.12.31-ig: 250
  2009.1.1-jétől2009.12.31-ig és ezután minden év 1.1-jétől 12. 31-ig: 750 |
| 09.0674 | ex 0307 91 00
  ex 0307 99 18
  ex 1605 90 30 | 10
  10
  30 | Közönséges kürtcsiga (Buccinum Undatum), élve, frissen vagy hűtve, fagyasztva, elkészítve vagy tartósítva | 0 | 2008.9.1-jétől2008.12.31-ig: 400
  2009.1.1-jétől2009.12.31-ig és ezután minden év 1.1-jétől 12. 31-ig: 1 200 |
| 09.0676 | ex 0306 14 90 | 10 | A Geryon affinis fajhoz tartozó rák, fagyasztva | 0 | 2008.9.1-jétől2008.12.31-ig: 250
  2009.1.1-jétől2009.12.31-ig és ezután minden év 1.1-jétől 12. 31-ig: 750 |

Tételszám

KN-kód

TARIC-albontás

Árumegnevezés

Vámtétel

Kontingensmennyiség

(tonna)

09.0672

ex 0305 59 80

80

Fekete tőkehal (Pollachius Virens), sózva és szárítva

0

2008.9.1-jétől2008.12.31-ig: 250

2009.1.1-jétől2009.12.31-ig és ezután minden év 1.1-jétől 12. 31-ig: 750

09.0674

ex 0307 91 00

ex 0307 99 18

ex 1605 90 30

10

10

30

Közönséges kürtcsiga (Buccinum Undatum), élve, frissen vagy hűtve, fagyasztva, elkészítve vagy tartósítva

0

2008.9.1-jétől2008.12.31-ig: 400

2009.1.1-jétől2009.12.31-ig és ezután minden év 1.1-jétől 12. 31-ig: 1 200

09.0676

ex 0306 14 90

10

A Geryon affinis fajhoz tartozó rák, fagyasztva

0

2008.9.1-jétől2008.12.31-ig: 250

2009.1.1-jétől2009.12.31-ig és ezután minden év 1.1-jétől 12. 31-ig: 750

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS V. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 17/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 17/39

---

A TANÁCS 2009/42/KKBP HATÁROZATA

(2009. január 19.)

a fegyverkereskedelmi szerződés létrejöttéhez vezető folyamat harmadik országok körében történő előmozdítására irányuló, az Európai Biztonsági Stratégia keretében végzett uniós tevékenységek támogatásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére és 23. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta az Európai Biztonsági Stratégiát, amely a hatékony többoldalúságon alapuló nemzetközi rendre hívott fel. Az Európai Biztonsági Stratégia az ENSZ Alapokmányát a nemzetközi kapcsolatok alapvető kereteként ismeri el. Az ENSZ megerősítése és a feladatainak ellátásához és a hatékony fellépéshez szükséges eszközökkel való ellátása kiemelt kérdés az Európai Unió számára. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2003. december 12-én elfogadta az Európai Biztonsági Stratégiát, amely a hatékony többoldalúságon alapuló nemzetközi rendre hívott fel. Az Európai Biztonsági Stratégia az ENSZ Alapokmányát a nemzetközi kapcsolatok alapvető kereteként ismeri el. Az ENSZ megerősítése és a feladatainak ellátásához és a hatékony fellépéshez szükséges eszközökkel való ellátása kiemelt kérdés az Európai Unió számára.

| (2) | Az ENSZ Közgyűlése 2006. december 6-án elfogadta az „Egy fegyverkereskedelmi szerződés felé: a hagyományos fegyverek behozatalára, kivitelére és továbbadására vonatkozó közös nemzetközi normák megállapítása” című, 61/89. sz. határozatot. |
| --- | --- |

(2)

Az ENSZ Közgyűlése 2006. december 6-án elfogadta az „Egy fegyverkereskedelmi szerződés felé: a hagyományos fegyverek behozatalára, kivitelére és továbbadására vonatkozó közös nemzetközi normák megállapítása” című, 61/89. sz. határozatot.

| (3) | A Tanács 2006. december 11-i következtetéseiben üdvözölte, hogy hivatalosan megkezdődött a jogilag kötelező erejű nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződés kidolgozására irányuló folyamat, és elismeréssel vette tudomásul, hogy az ENSZ tagállamainak egyértelmű többsége – beleértve az EU valamennyi tagállamát is – támogatta a fent említett határozatot. A Tanács ismételten megerősítette, hogy az EU és tagállamai tevékeny részt vállalnak e folyamatban, továbbá kiemelte a más államokkal és a regionális szervezetekkel való együttműködés fontosságát. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2006. december 11-i következtetéseiben üdvözölte, hogy hivatalosan megkezdődött a jogilag kötelező erejű nemzetközi fegyverkereskedelmi szerződés kidolgozására irányuló folyamat, és elismeréssel vette tudomásul, hogy az ENSZ tagállamainak egyértelmű többsége – beleértve az EU valamennyi tagállamát is – támogatta a fent említett határozatot. A Tanács ismételten megerősítette, hogy az EU és tagállamai tevékeny részt vállalnak e folyamatban, továbbá kiemelte a más államokkal és a regionális szervezetekkel való együttműködés fontosságát.

| (4) | Az ENSZ főtitkára egy 28 tagot számláló kormányzati szakértői csoportot hozott létre az esetleges jövőbeli fegyverkereskedelmi szerződés további mérlegelésére. A kormányzati szakértői csoport 2008 folyamán többször is összeült, és következtetéseit az ENSZ-közgyűlés 63. ülésszakának miniszteri hete során terjesztette elő. A csoport arra a következtetésre jutott, hogy további megfontolásokra van szükség, és lépésről lépésre haladva, nyílt és átlátható módon, az Egyesült Nemzetek égisze alatt kell folytatni az ezirányú erőfeszítéseket. A kormányzati szakértői csoport arra biztatta a megfelelő helyzetben lévő államokat, hogy az arra rászoruló államoknak – azok kérésére – nyújtsanak segítséget. |
| --- | --- |

(4)

Az ENSZ főtitkára egy 28 tagot számláló kormányzati szakértői csoportot hozott létre az esetleges jövőbeli fegyverkereskedelmi szerződés további mérlegelésére. A kormányzati szakértői csoport 2008 folyamán többször is összeült, és következtetéseit az ENSZ-közgyűlés 63. ülésszakának miniszteri hete során terjesztette elő. A csoport arra a következtetésre jutott, hogy további megfontolásokra van szükség, és lépésről lépésre haladva, nyílt és átlátható módon, az Egyesült Nemzetek égisze alatt kell folytatni az ezirányú erőfeszítéseket. A kormányzati szakértői csoport arra biztatta a megfelelő helyzetben lévő államokat, hogy az arra rászoruló államoknak – azok kérésére – nyújtsanak segítséget.

| (5) | 2007. december 10-i következtetéseiben a Tanács kiemelte az ENSZ által kinevezett kormányzati szakértői csoport fontosságát, és a csoportot a folyamat előmozdítására ösztönözte. A Tanács kifejezte azon szilárd meggyőződését, hogy egy, a hagyományos fegyverek behozatalára, kivitelére és továbbadására vonatkozó közös nemzetközi normákat megállapító, az államoknak a vonatkozó nemzetközi jogból eredő, meglévő felelősségével összhangban lévő, átfogó, jogilag kötelező erejű okmány nagymértékben hozzájárulna ahhoz, hogy kezelni lehessen a hagyományos fegyverek elterjedését, amely nem kívánatos és felelőtlen folyamat. |
| --- | --- |

(5)

2007. december 10-i következtetéseiben a Tanács kiemelte az ENSZ által kinevezett kormányzati szakértői csoport fontosságát, és a csoportot a folyamat előmozdítására ösztönözte. A Tanács kifejezte azon szilárd meggyőződését, hogy egy, a hagyományos fegyverek behozatalára, kivitelére és továbbadására vonatkozó közös nemzetközi normákat megállapító, az államoknak a vonatkozó nemzetközi jogból eredő, meglévő felelősségével összhangban lévő, átfogó, jogilag kötelező erejű okmány nagymértékben hozzájárulna ahhoz, hogy kezelni lehessen a hagyományos fegyverek elterjedését, amely nem kívánatos és felelőtlen folyamat.

| (6) | Az ENSZ Közgyűlés Első Bizottsága 2008 októberében elfogadta az „Egy fegyverkereskedelmi szerződés felé: a hagyományos fegyverek behozatalára, kivitelére és továbbadására vonatkozó közös nemzetközi normák megállapítása” című határozatot. A szöveget valamennyi EU tagállam társtámogatásban részesítette. |
| --- | --- |

(6)

Az ENSZ Közgyűlés Első Bizottsága 2008 októberében elfogadta az „Egy fegyverkereskedelmi szerződés felé: a hagyományos fegyverek behozatalára, kivitelére és továbbadására vonatkozó közös nemzetközi normák megállapítása” című határozatot. A szöveget valamennyi EU tagállam társtámogatásban részesítette.

| (7) | Az ENSZ Leszerelési Kutatóintézete (UNIDIR) az ENSZ-tagállamoknak a fegyverkereskedelmi szerződés megvalósíthatóságával, hatályával és tervezett paramétereivel kapcsolatos nézeteinek részletes elemzését tartalmazó kétrészes tanulmány elkészítésével támogatta e folyamatot. Az UNIDIR elemzései – azáltal, hogy meghatározták azon területeket, amelyek tekintetében egyeznek, illetve eltérnek a vélemények, valamint azáltal, hogy azonosították a figyelmen kívül hagyott területeket – hozzájárultak a fegyverkereskedelmi szerződésről folytatott megbeszélések előbbre viteléhez. Ezek az elemzések hasznos hozzájárulást jelentettek a kormányzati szakértői csoport számára. Ennélfogva célszerű az UNIDIR-re bízni az e határozat szerinti tevékenységek gyakorlati megvalósítását. |
| --- | --- |

(7)

Az ENSZ Leszerelési Kutatóintézete (UNIDIR) az ENSZ-tagállamoknak a fegyverkereskedelmi szerződés megvalósíthatóságával, hatályával és tervezett paramétereivel kapcsolatos nézeteinek részletes elemzését tartalmazó kétrészes tanulmány elkészítésével támogatta e folyamatot. Az UNIDIR elemzései – azáltal, hogy meghatározták azon területeket, amelyek tekintetében egyeznek, illetve eltérnek a vélemények, valamint azáltal, hogy azonosították a figyelmen kívül hagyott területeket – hozzájárultak a fegyverkereskedelmi szerződésről folytatott megbeszélések előbbre viteléhez. Ezek az elemzések hasznos hozzájárulást jelentettek a kormányzati szakértői csoport számára. Ennélfogva célszerű az UNIDIR-re bízni az e határozat szerinti tevékenységek gyakorlati megvalósítását.

| (8) | A fenti tanácsi következtetésekből kiindulva, az EU-nak támogatnia kell ezt a folyamatot az eddig elvégzett munka megerősítése érdekében, úgy, hogy a vitába a kormányzati szakértői csoportban tagsággal nem rendelkező államokat, valamint egyéb szereplőket – mint például a civil társadalmat és az ipart – is bevonja a kérdés mélyebb megértése és a kormányzati szakértői csoport ajánlásainak kiterjesztéséhez való hozzájárulás érdekében, |
| --- | --- |

(8)

A fenti tanácsi következtetésekből kiindulva, az EU-nak támogatnia kell ezt a folyamatot az eddig elvégzett munka megerősítése érdekében, úgy, hogy a vitába a kormányzati szakértői csoportban tagsággal nem rendelkező államokat, valamint egyéb szereplőket – mint például a civil társadalmat és az ipart – is bevonja a kérdés mélyebb megértése és a kormányzati szakértői csoport ajánlásainak kiterjesztéséhez való hozzájárulás érdekében,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

(1)   A fegyverkereskedelmi szerződés létrejöttéhez vezető folyamat harmadik országok körében történő előmozdítása céljából az Európai Unió támogatja a következő célkitűzések elősegítésére irányuló tevékenységeket:

| a) | a fegyverkereskedelmi szerződéssel kapcsolatos aktuális nemzetközi megbeszélésekre vonatkozó ismeretek növelése a nemzeti és regionális szereplők, az ENSZ-tagállamok, a civil társadalom és az ipar körében; |
| --- | --- |

a)

a fegyverkereskedelmi szerződéssel kapcsolatos aktuális nemzetközi megbeszélésekre vonatkozó ismeretek növelése a nemzeti és regionális szereplők, az ENSZ-tagállamok, a civil társadalom és az ipar körében;

| b) | az ENSZ főtitkára által létrehozott, a fegyverkereskedelmi szerződéssel foglalkozó kormányzati szakértői csoport rendeltetésének határozottabb körülírása, valamint az Egyesült Nemzetek erősítése, mivel ez az egyetlen fórum, amely képes egy valóban egyetemes okmány létrehozására; |
| --- | --- |

b)

az ENSZ főtitkára által létrehozott, a fegyverkereskedelmi szerződéssel foglalkozó kormányzati szakértői csoport rendeltetésének határozottabb körülírása, valamint az Egyesült Nemzetek erősítése, mivel ez az egyetlen fórum, amely képes egy valóban egyetemes okmány létrehozására;

| c) | az ENSZ valamennyi tagállamának és regionális szervezetének a fegyverkereskedelmi szerződés kidolgozási folyamatába való erőteljesebb bevonásának elősegítése; |
| --- | --- |

c)

az ENSZ valamennyi tagállamának és regionális szervezetének a fegyverkereskedelmi szerződés kidolgozási folyamatába való erőteljesebb bevonásának elősegítése;

| d) | a kormányzati szakértői csoportban részt vevő és nem részt vevő államok közötti véleménycsere ösztönzése; |
| --- | --- |

d)

a kormányzati szakértői csoportban részt vevő és nem részt vevő államok közötti véleménycsere ösztönzése;

| e) | az ENSZ tagállamai közötti vita előmozdítása, különösen azon tagállamok között, amelyek nem tagjai a kormányzati szakértői csoportnak; |
| --- | --- |

e)

az ENSZ tagállamai közötti vita előmozdítása, különösen azon tagállamok között, amelyek nem tagjai a kormányzati szakértői csoportnak;

| f) | az ENSZ-tagállamok, a regionális szervezetek, a civil társadalom és az ipar közötti véleménycsere elősegítése; |
| --- | --- |

f)

az ENSZ-tagállamok, a regionális szervezetek, a civil társadalom és az ipar közötti véleménycsere elősegítése;

| g) | a fegyverkereskedelmi szerződés lehetséges elemeinek, hatályának és következményeinek meghatározása; valamint |
| --- | --- |

g)

a fegyverkereskedelmi szerződés lehetséges elemeinek, hatályának és következményeinek meghatározása; valamint

| h) | az említett viták és vélemények tartalmának a teljes nemzetközi közösséggel való megosztása. |
| --- | --- |

h)

az említett viták és vélemények tartalmának a teljes nemzetközi közösséggel való megosztása.

(2)   A fenti célkitűzések elérése érdekében az EU a következő projektet valósítja meg:

| — | egy projektindító rendezvény, hat regionális szeminárium, és egy záró szeminárium, ideértve az eredményekről való tájékoztatást is, valamint egy, az Első Bizottság ülésének alkalmával (az ENSZ Közgyűlésének 64. ülésszakán) tartott rendezvény megszervezése. |
| --- | --- |

—

egy projektindító rendezvény, hat regionális szeminárium, és egy záró szeminárium, ideértve az eredményekről való tájékoztatást is, valamint egy, az Első Bizottság ülésének alkalmával (az ENSZ Közgyűlésének 64. ülésszakán) tartott rendezvény megszervezése.

A részletes leírást a melléklet tartalmazza.

2. cikk

(1)   Ezen határozat végrehajtásáért az elnökség felelős, amelynek munkáját a Tanács főtitkára/a KKBP főképviselője segíti. A Bizottság teljes mértékben együttműködik az elnökséggel ezirányú munkájában.

(2)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekt gyakorlati megvalósítását az ENSZ Leszerelési Kutatóintézete (UNIDIR) végzi. Ezt a feladatot az elnökség munkáját segítő főtitkár/főképviselő ellenőrzése mellett végzi. A főtitkár/főképviselő ebből a célból megköti a szükséges megállapodásokat az UNIDIR-rel.

(3)   Az elnökség, a főtitkár/főképviselő és a Bizottság hatáskörüknek megfelelően rendszeresen tájékoztatják egymást a projektről.

3. cikk

(1)   Az 1. cikk (2) bekezdésében említett tevékenységek végrehajtását szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 836 260 EUR, amelyet az Európai Unió általános költségvetéséből kell finanszírozni.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összeggel finanszírozott kiadásokat az Európai Unió általános költségvetésére vonatkozó közösségi eljárások és szabályok szerint kell kezelni.

(3)   A (2) bekezdésben említett, támogatás formájában megvalósuló kiadások megfelelő kezelését a Bizottság felügyeli. E célból finanszírozási megállapodást köt az UNIDIR-rel. A finanszírozási megállapodás rendelkezik arról, hogy az UNIDIR-nek biztosítania kell az uniós hozzájárulás láthatóságát, annak nagyságához mérten.

(4)   A Bizottság e határozat hatálybalépését követően a (3) bekezdésben említett finanszírozási megállapodás mihamarabbi megkötésére törekszik. Tájékoztatja a Tanácsot az eljárás során felmerülő esetleges nehézségekről, valamint a finanszírozási megállapodás megkötésének időpontjáról.

4. cikk

Az elnökség – amelynek munkáját a Tanács főtitkára/a KKBP főképviselője segíti – e határozat végrehajtásáról jelentést tesz a Tanácsnak az egyes regionális szemináriumok és a záró szeminárium megrendezését követően az ENSZ Leszerelési Kutatóintézete (UNIDIR) által készített rendszeres beszámolók alapján. A Bizottságot teljes mértékben be kell vonni, és annak az 1. cikk (2) bekezdésében említett projekt végrehajtásának pénzügyi vonatkozásairól információkat szolgáltatnia.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Ez a határozat a 3. cikk (3) bekezdésében említett finanszírozási megállapodás megkötését követően 15 hónappal vagy – amennyiben finanszírozási megállapodás megkötésére azon időszak alatt nem kerül sor – 6 hónappal az elfogadását követően hatályát veszti.

6. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2009. január 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GANDALOVIČ

---

MELLÉKLET

1.   Célkitűzés

E határozat általános célja valamennyi érdekelt részvételének előmozdítása a fegyverkereskedelmi szerződésről folytatott megbeszélésekben, a nemzeti és regionális hozzájárulások integrálása a nemzetközi folyamatba, valamint az esetleges fegyverkereskedelmi szerződés hatályának és vonatkozásainak meghatározása.

2.   A projekt

2.1.   A projekt célja

A projekt

| a) | növelni fogja a nemzeti és regionális szereplőknek, az ENSZ-tagállamoknak, a civil társadalomnak és az iparnak a fegyverkereskedelmi szerződéssel kapcsolatosan folyó nemzetközi megbeszélésekre vonatkozó ismereteit; |
| --- | --- |

a)

növelni fogja a nemzeti és regionális szereplőknek, az ENSZ-tagállamoknak, a civil társadalomnak és az iparnak a fegyverkereskedelmi szerződéssel kapcsolatosan folyó nemzetközi megbeszélésekre vonatkozó ismereteit;

| b) | határozottabban körül fogja írni az ENSZ főtitkára által létrehozott, a fegyverkereskedelmi szerződéssel foglalkozó kormányzati szakértői csoport rendeltetését, valamint erősíteni fogja az Egyesült Nemzeteket, mivel ez az egyetlen fórum, amely képes egy valóban egyetemes okmány létrehozására; |
| --- | --- |

b)

határozottabban körül fogja írni az ENSZ főtitkára által létrehozott, a fegyverkereskedelmi szerződéssel foglalkozó kormányzati szakértői csoport rendeltetését, valamint erősíteni fogja az Egyesült Nemzeteket, mivel ez az egyetlen fórum, amely képes egy valóban egyetemes okmány létrehozására;

| c) | elő fogja segíteni az ENSZ valamennyi tagállamának és regionális szervezetének a fegyverkereskedelmi szerződés kidolgozási folyamatába való erőteljesebb bevonását; |
| --- | --- |

c)

elő fogja segíteni az ENSZ valamennyi tagállamának és regionális szervezetének a fegyverkereskedelmi szerződés kidolgozási folyamatába való erőteljesebb bevonását;

| d) | ösztönözni fogja a kormányzati szakértői csoportban részt vevő és nem részt vevő államok közötti véleménycserét; |
| --- | --- |

d)

ösztönözni fogja a kormányzati szakértői csoportban részt vevő és nem részt vevő államok közötti véleménycserét;

| e) | elő fogja mozdítani az ENSZ tagállamai közötti vitát, különösen azon tagállamok között, amelyek nem tagjai a kormányzati szakértői csoportnak; |
| --- | --- |

e)

elő fogja mozdítani az ENSZ tagállamai közötti vitát, különösen azon tagállamok között, amelyek nem tagjai a kormányzati szakértői csoportnak;

| f) | elő fogja segíteni az ENSZ-tagállamok, a regionális szervezetek, a civil társadalom és az ipar közötti véleménycserét; |
| --- | --- |

f)

elő fogja segíteni az ENSZ-tagállamok, a regionális szervezetek, a civil társadalom és az ipar közötti véleménycserét;

| g) | meg fogja határozni a fegyverkereskedelmi szerződés lehetséges elemeit, hatályát és következményeit; valamint |
| --- | --- |

g)

meg fogja határozni a fegyverkereskedelmi szerződés lehetséges elemeit, hatályát és következményeit; valamint

| h) | tájékoztatni fogja az említett viták és vélemények tartalmáról a teljes nemzetközi közösséget. |
| --- | --- |

h)

tájékoztatni fogja az említett viták és vélemények tartalmáról a teljes nemzetközi közösséget.

2.2.   A projekt eredményei

A projekt

| a) | növelni fogja a fegyverkereskedelmi szerződés kidolgozási folyamatának ismertségét, az azzal kapcsolatos ismereteket, valamint annak megértését; |
| --- | --- |

a)

növelni fogja a fegyverkereskedelmi szerződés kidolgozási folyamatának ismertségét, az azzal kapcsolatos ismereteket, valamint annak megértését;

| b) | új szereplőket fog bevonni a vitába; |
| --- | --- |

b)

új szereplőket fog bevonni a vitába;

| c) | lehetővé fogja tenni a nemzeti és regionális szempontok és elképzelések nemzetközi szintű megvitatását; valamint |
| --- | --- |

c)

lehetővé fogja tenni a nemzeti és regionális szempontok és elképzelések nemzetközi szintű megvitatását; valamint

| d) | elképzeléseket és javaslatokat épít be a fegyverkereskedelmi szerződésbe, különösen annak hatályával és vonzataival kapcsolatban. |
| --- | --- |

d)

elképzeléseket és javaslatokat épít be a fegyverkereskedelmi szerződésbe, különösen annak hatályával és vonzataival kapcsolatban.

2.3.   A projekt leírása

A projekt egy projektindító rendezvényt, hat regionális szemináriumot és az eredmények összességét bemutató záró szeminárium, valamint egy, az Első Bizottság ülésének alkalmával (az ENSZ Közgyűlésének 64. ülésszakán) tartott rendezvény megszervezését irányozza elő. A záró szeminárium a következőképpen épül fel: egynapos regionális szeminárium az EBESZ-országok részvételével, majd egy egynapos záró szeminárium.

2.3.1.   Projektindító rendezvény

Az egynapos projektindító rendezvény ismerteti a projekt céljait, és annak támogatottságát biztosítandó kikéri a civil társadalom, a kutatók és a nem kormányzati szervezetek véleményét.

2.3.2.   Regionális szemináriumok

| 1. | A kétnapos regionális szemináriumok célrégiókon belüli helyszínének meghatározására a későbbiekben kerül sor. A szemináriumok az alábbiak ismertetését és megvitatását lehetővé tevő négy részből fognak állni:






  a) | a fegyverkereskedelmi szerződés általános áttekintése, háttere, szereplői stb.; |
| --- | --- | --- |

1.

A kétnapos regionális szemináriumok célrégiókon belüli helyszínének meghatározására a későbbiekben kerül sor. A szemináriumok az alábbiak ismertetését és megvitatását lehetővé tevő négy részből fognak állni:

a)

a fegyverkereskedelmi szerződés általános áttekintése, háttere, szereplői stb.;

| b) | a jelenleg zajló nemzetközi folyamat konkrét bemutatása; |
| --- | --- |

b)

a jelenleg zajló nemzetközi folyamat konkrét bemutatása;

| c) | egy esetleges fegyverkereskedelmi szerződés hatályának és vonzatainak megvitatása; valamint |
| --- | --- |

c)

egy esetleges fegyverkereskedelmi szerződés hatályának és vonzatainak megvitatása; valamint

| d) | a fegyverkereskedelmi szerződéssel kapcsolatos folyamatot előbbre vivő, további intézkedésekre vonatkozó elképzelések, ajánlások és javaslatok összegyűjtése. |
| --- | --- |

d)

a fegyverkereskedelmi szerződéssel kapcsolatos folyamatot előbbre vivő, további intézkedésekre vonatkozó elképzelések, ajánlások és javaslatok összegyűjtése.

| 2. | A regionális szemináriumok résztvevői többek között az alábbiak:






  a) | a régióbeli országok képviselői; |
| --- | --- | --- |

2.

A regionális szemináriumok résztvevői többek között az alábbiak:

a)

a régióbeli országok képviselői;

| b) | regionális szervezetek, köztük nem kormányzati szervezetek képviselői; |
| --- | --- |

b)

regionális szervezetek, köztük nem kormányzati szervezetek képviselői;

| c) | a helyi/regionális ipar képviselői; |
| --- | --- |

c)

a helyi/regionális ipar képviselői;

| d) | az UNIDIR és az ENSZ Leszerelésügyi Hivatala (UNODA) képviselői (a hagyományos fegyverekkel foglalkozó ág és a regionális ág, adott esetben a regionális központok is); |
| --- | --- |

d)

az UNIDIR és az ENSZ Leszerelésügyi Hivatala (UNODA) képviselői (a hagyományos fegyverekkel foglalkozó ág és a regionális ág, adott esetben a regionális központok is);

| e) | az EU tagállamok technikai szakértői, beleértve az ipar képviselőit is; |
| --- | --- |

e)

az EU tagállamok technikai szakértői, beleértve az ipar képviselőit is;

| f) | partnerszervezetek, többek között például a Stockholmi Nemzetközi Békekutató Intézet (Svédország) vagy a Stratégiai Kutatási Alapítvány (Franciaország) képviselői. |
| --- | --- |

f)

partnerszervezetek, többek között például a Stockholmi Nemzetközi Békekutató Intézet (Svédország) vagy a Stratégiai Kutatási Alapítvány (Franciaország) képviselői.

| 3. | Az egyes szemináriumok résztvevőinek létszáma a régió nagyságától függően 30 és 40 fő között lesz. |
| --- | --- |

3.

Az egyes szemináriumok résztvevőinek létszáma a régió nagyságától függően 30 és 40 fő között lesz.

| 4. | Az egyes szemináriumokat követően összefoglaló beszámoló készül a megbeszéltekről és az ajánlásokról. Az összefoglaló beszámoló online módon és elektronikus adattároló eszközökön lesz elérhető. |
| --- | --- |

4.

Az egyes szemináriumokat követően összefoglaló beszámoló készül a megbeszéltekről és az ajánlásokról. Az összefoglaló beszámoló online módon és elektronikus adattároló eszközökön lesz elérhető.

| 5. | A regionális szemináriumokra az alábbi csoportosításban fog sor kerülni:






  a) | egy szeminárium Közép-, Észak- és Nyugat-Afrika számára; |
| --- | --- | --- |

5.

A regionális szemináriumokra az alábbi csoportosításban fog sor kerülni:

a)

egy szeminárium Közép-, Észak- és Nyugat-Afrika számára;

| b) | egy szeminárium Kelet- és Dél-Afrika számára; |
| --- | --- |

b)

egy szeminárium Kelet- és Dél-Afrika számára;

| c) | egy szeminárium Latin-Amerika és a Karib-térség számára; |
| --- | --- |

c)

egy szeminárium Latin-Amerika és a Karib-térség számára;

| d) | egy szeminárium Ázsia és a Csendes-óceáni térség számára; |
| --- | --- |

d)

egy szeminárium Ázsia és a Csendes-óceáni térség számára;

| e) | egy szeminárium az EBESZ-országok számára; |
| --- | --- |

e)

egy szeminárium az EBESZ-országok számára;

| f) | egy szeminárium a Közel-Kelet számára. |
| --- | --- |

f)

egy szeminárium a Közel-Kelet számára.

| 6. | A tervezett helyszínek között szerepelnek a következők:






  a) | Dakar és Nairobi vagy Addisz-Abeba (mindkét afrikai szeminárium tekintetében); |
| --- | --- | --- |

6.

A tervezett helyszínek között szerepelnek a következők:

a)

Dakar és Nairobi vagy Addisz-Abeba (mindkét afrikai szeminárium tekintetében);

| b) | Mexikó vagy Rio de Janeiro (Latin-Amerika és a Karib-térség tekintetében); |
| --- | --- |

b)

Mexikó vagy Rio de Janeiro (Latin-Amerika és a Karib-térség tekintetében);

| c) | Phnom Pehn vagy Új-Delhi (Ázsia és a Csendes-óceáni térség tekintetében); |
| --- | --- |

c)

Phnom Pehn vagy Új-Delhi (Ázsia és a Csendes-óceáni térség tekintetében);

| d) | Amman vagy Kairó (a Közel-Kelet tekintetében); |
| --- | --- |

d)

Amman vagy Kairó (a Közel-Kelet tekintetében);

| e) | Brüsszel vagy Bécs (az EBESZ-országok tekintetében). |
| --- | --- |

e)

Brüsszel vagy Bécs (az EBESZ-országok tekintetében).

| 7. | A végleges helyszínek meghatározásakor a fő szempont a források és a helyi szinten rendelkezésre álló segítség maximalizálása. A helyszíneknek az UNIDIR ajánlásai alapján történő véglegesítéséért a főtitkár/főképviselő által segített elnökség felel. |
| --- | --- |

7.

A végleges helyszínek meghatározásakor a fő szempont a források és a helyi szinten rendelkezésre álló segítség maximalizálása. A helyszíneknek az UNIDIR ajánlásai alapján történő véglegesítéséért a főtitkár/főképviselő által segített elnökség felel.

2.3.3.   Záró szeminárium

A hat regionális szeminárium megrendezését követően záró szeminárium megrendezésére kerül sor, amelyen a nemzetközi közösséggel ismertetik a fegyverkereskedelmi szerződés kidolgozási folyamatával kapcsolatos megbeszéléseket, ajánlásokat és elképzeléseket. A záró szeminárium a következőképpen épül fel: egynapos regionális szeminárium az EBESZ-országok részvételével, majd egy egynapos záró szeminárium.

2.3.4.   Az Első Bizottság ülésének alkalmával tartott rendezvény (az ENSZ Közgyűlésének 64. ülésszakán)

Az Első Bizottság ülésének alkalmával (az ENSZ Közgyűlésének 64. ülésszakán) kerül sor arra a rendezvényre, amelyen a New Yorkban összegyűlt érdekelteket tájékoztatják a projekt aktuális eredményeiről.

2.3.5.   Eredmények – közzététel

Minden szeminárium során rövid összefoglaló beszámoló készül a fegyverkereskedelmi szerződéssel kapcsolatban folytatott megbeszélésekről, valamint az előterjesztett ajánlásokról és elképzelésekről. Az összefoglaló beszámolók terjesztése online módon és elektronikus adattároló eszközökön történik.

A záró szemináriumon elkészítik és észrevételezik a hat regionális találkozó összefoglaló beszámolóit tartalmazó végső jelentést, melyet ezt követően online módon és elektronikus adattároló eszközökön terjesztenek.

3.   Időtartam

E projekt végrehajtásának becsült időtartama 15 hónap.

4.   Kedvezményezettek

A projekt kedvezményezettjei a következők:

| a) | az ENSZ valamennyi tagállama, különös figyelemmel azokra, melyek a kormányzati szakértői csoportnak nem tagjai; |
| --- | --- |

a)

az ENSZ valamennyi tagállama, különös figyelemmel azokra, melyek a kormányzati szakértői csoportnak nem tagjai;

| b) | a civil társadalom és az ipar; |
| --- | --- |

b)

a civil társadalom és az ipar;

| c) | az érintett regionális szervezetek. |
| --- | --- |

c)

az érintett regionális szervezetek.

5.   Végrehajtó szerv

Az elnökség – amelynek munkáját a főtitkár/főképviselő segíti – felelős e határozat végrehajtásáért és felügyeletéért. Az elnökség a gyakorlati megvalósítással az ENSZ Leszerelési Kutatóintézetét (UNIDIR) bízza meg.

A projekt megvalósításában az UNIDIR együttműködik az UNODA-val, a Stockholmi Nemzetközi Békekutató Intézettel (Svédország), illetve a Stratégiai Kutatási Alapítvánnyal (Franciaország). Az UNIDIR adott esetben más szervezetekkel, így például regionális szervezetekkel, nem kormányzati szervezetekkel és az iparral is együttműködik.

Az UNIDIR biztosítja az európai uniós hozzájárulás láthatóságát, annak nagyságához mérten.

6.   A projekt költségeinek fedezéséhez szükséges pénzügyi referenciaösszeg

A projekt összköltsége 836 260 EUR.

---

22.1.2009

| 22.1.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 17/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 17/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---