# Официален вестник L 276/2008

| | ISSN 1830-3617 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 276 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5117 октомври 2008 г. |

ISSN 1830-3617

Официален вестник

на Европейския съюз

L 276

Издание на български език

Законодателство

Година 5117 октомври 2008 г.

---

| Съдържание | | I   Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване е задължително | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Регламент (ЕО) No 1009/2008 на Съвета от 9 октомври 2008 година за изменение на Регламент (ЕО) No 1782/2003 относно установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски производители | 1 |
| | * | Регламент (ЕО) No 1010/2008 на Съвета от 13 октомври 2008 година за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 18 от Регламент (ЕО) No 2026/97 и на частично междинно преразглеждане съгласно член 19 от Регламент (ЕО) No 2026/97 и за изменение на Регламент (ЕО) No 1000/2008 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 384/96 | 3 |
| | | Регламент (ЕО) No 1011/2008 на Комисията от 16 октомври 2008 година за определяне на фиксирани стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци | 21 |
| | * | Регламент (ЕО) No 1012/2008 на Комисията от 14 октомври 2008 година за забрана на риболова на атлантическа треска в подучастъци 25—32 на Балтийско море (води на ЕО) от страна на съдове под флага на Полша | 23 |
| | * | Регламент (ЕО) No 1013/2008 на Комисията от 15 октомври 2008 година за забрана на риболова на морски език в зони VIIf и VIIg от страна на съдове под флага на Ирландия | 25 |
| | * | Регламент (ЕО) No 1014/2008 на Комисията от 16 октомври 2008 година за вписване на някои названия в Регистъра на защитените наименования за произход и защитените географски указания (České pivo (ЗГУ), Cebreiro (ЗНП)) | 27 |
| | | Регламент (ЕО) No 1015/2008 на Комисията от 16 октомври 2008 година за изменение на Регламент (ЕО) No 1003/2008 за определяне на вносните мита в сектора на зърнените култури, считано от 16 октомври 2008 година | 29 |

Съдържание

I   Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване е задължително

Страница

РЕГЛАМЕНТИ

*

Регламент (ЕО) No 1009/2008 на Съвета от 9 октомври 2008 година за изменение на Регламент (ЕО) No 1782/2003 относно установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски производители

1

*

Регламент (ЕО) No 1010/2008 на Съвета от 13 октомври 2008 година за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 18 от Регламент (ЕО) No 2026/97 и на частично междинно преразглеждане съгласно член 19 от Регламент (ЕО) No 2026/97 и за изменение на Регламент (ЕО) No 1000/2008 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 384/96

3

Регламент (ЕО) No 1011/2008 на Комисията от 16 октомври 2008 година за определяне на фиксирани стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

21

*

Регламент (ЕО) No 1012/2008 на Комисията от 14 октомври 2008 година за забрана на риболова на атлантическа треска в подучастъци 25—32 на Балтийско море (води на ЕО) от страна на съдове под флага на Полша

23

*

Регламент (ЕО) No 1013/2008 на Комисията от 15 октомври 2008 година за забрана на риболова на морски език в зони VIIf и VIIg от страна на съдове под флага на Ирландия

25

*

Регламент (ЕО) No 1014/2008 на Комисията от 16 октомври 2008 година за вписване на някои названия в Регистъра на защитените наименования за произход и защитените географски указания (České pivo (ЗГУ), Cebreiro (ЗНП))

27

Регламент (ЕО) No 1015/2008 на Комисията от 16 октомври 2008 година за изменение на Регламент (ЕО) No 1003/2008 за определяне на вносните мита в сектора на зърнените култури, считано от 16 октомври 2008 година

29

| | | II   Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително |
| --- | --- | --- |
| | | НАСОКИ |
| | | Европейска централна банка |
| | | 2008/802/ЕО |
| | * | Насоки на Европейската централна банка от 5 септември 2008 година за изменение на Насоки ЕЦБ/2005/5 от 17 февруари 2005 г. относно изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка и процедурите за обмен на статистическа информация в рамките на Европейската система на централните банки в областта на статистиката на държавните финанси (ЕЦБ/2008/7) | 32 |

II   Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително

НАСОКИ

Европейска централна банка

2008/802/ЕО

*

Насоки на Европейската централна банка от 5 септември 2008 година за изменение на Насоки ЕЦБ/2005/5 от 17 февруари 2005 г. относно изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка и процедурите за обмен на статистическа информация в рамките на Европейската система на централните банки в областта на статистиката на държавните финанси (ЕЦБ/2008/7)

(ЕЦБ/2008/7)

32

| | | Поправки |
| --- | --- | --- |
| | * | Поправка на Решение 2007/777/ЕО на Комисията от 29 ноември 2007 г. за определяне на ветеринарно-санитарни и здравни изисквания и образци на сертификати за внос от трети страни на определени месни продукти и обработени стомаси, пикочни мехури и черва за консумация от човека и за отмяна на Решение 2005/432/ЕО (ОВ L 312, 30.11.2007 г.) | 50 |

Поправки

*

Поправка на Решение 2007/777/ЕО на Комисията от 29 ноември 2007 г. за определяне на ветеринарно-санитарни и здравни изисквания и образци на сертификати за внос от трети страни на определени месни продукти и обработени стомаси, пикочни мехури и черва за консумация от човека и за отмяна на Решение 2005/432/ЕО (ОВ L 312, 30.11.2007 г.)

50

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Съобщение за читателите (Виж стр. 3 от корицата) | s3 |

*

Съобщение за читателите (Виж стр. 3 от корицата)

Съобщение за читателите

s3

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

I Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване е задължително

РЕГЛАМЕНТИ

| 17.10.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 276/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 276/1

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 1009/2008 НА СЪВЕТА

от 9 октомври 2008 година

за изменение на Регламент (ЕО) No 1782/2003 относно установяване на общи правила за схеми за директно подпомагане в рамките на Общата селскостопанска политика и за установяване на някои схеми за подпомагане на земеделски производители

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 37 от него,

като взе предвид предложението на Комисията,

като взе предвид становището на Европейския парламент (1),

като има предвид, че

| (1) | Член 68 от Регламент (ЕО) No 1782/2003 (2) предвижда, че в случаите, засягащи плащанията за телешко и говеждо месо, допълнителното плащане от държавите-членки за земеделските производители се отпуска при условията, посочени в глава 12 на дял IV от посочения регламент. |
| --- | --- |

(1)

Член 68 от Регламент (ЕО) No 1782/2003 (2) предвижда, че в случаите, засягащи плащанията за телешко и говеждо месо, допълнителното плащане от държавите-членки за земеделските производители се отпуска при условията, посочени в глава 12 на дял IV от посочения регламент.

| (2) | Член 138 от Регламент (ЕО) No 1782/2003 предвижда, че за да възникне право на преки плащания съгласно глава 12 на дял IV от посочения регламент, животното трябва да е идентифицирано и регистрирано в съответствие с Регламент (ЕО) No 1760/2000 на Европейския парламент и на Съвета от 17 юли 2000 г. за създаване на система за идентификация и регистрация на едър рогат добитък и относно етикетирането на говеждо месо и продукти от говеждо месо (3). |
| --- | --- |

(2)

Член 138 от Регламент (ЕО) No 1782/2003 предвижда, че за да възникне право на преки плащания съгласно глава 12 на дял IV от посочения регламент, животното трябва да е идентифицирано и регистрирано в съответствие с Регламент (ЕО) No 1760/2000 на Европейския парламент и на Съвета от 17 юли 2000 г. за създаване на система за идентификация и регистрация на едър рогат добитък и относно етикетирането на говеждо месо и продукти от говеждо месо (3).

| (3) | Съгласно член 7, параграф 1, второ тире от Регламент (ЕО) No 1760/2000, всеки животновъд трябва да докладва на компетентния орган всяко преместване до и от стопанството и всички раждания и смъртни случаи на животни в стопанството, заедно с датите на тези събития, в рамките на фиксиран от държавата-членка срок между три до седем дни от настъпване на събитието. |
| --- | --- |

(3)

Съгласно член 7, параграф 1, второ тире от Регламент (ЕО) No 1760/2000, всеки животновъд трябва да докладва на компетентния орган всяко преместване до и от стопанството и всички раждания и смъртни случаи на животни в стопанството, заедно с датите на тези събития, в рамките на фиксиран от държавата-членка срок между три до седем дни от настъпване на събитието.

| (4) | Необходимо е обаче да се уточни обхватът на задължението, определено в член 138 от Регламент (ЕО) No 1782/2003. Това не означава, че ако датата на раждане, смърт или всяко преместване на животното не е докладвана на компетентния орган в срока, определен в член 7, параграф 1, второ тире от Регламент (ЕО) No 1760/2000, за него автоматично се губи правото на плащане. Началото на периода на задържане на животното също може да се смята за подходящо време за проверка дали животното е идентифицирано и регистрирано с цел предоставяне на плащанията съгласно глава 12 на дял IV от Регламент (ЕО) No 1782/2003. |
| --- | --- |

(4)

Необходимо е обаче да се уточни обхватът на задължението, определено в член 138 от Регламент (ЕО) No 1782/2003. Това не означава, че ако датата на раждане, смърт или всяко преместване на животното не е докладвана на компетентния орган в срока, определен в член 7, параграф 1, второ тире от Регламент (ЕО) No 1760/2000, за него автоматично се губи правото на плащане. Началото на периода на задържане на животното също може да се смята за подходящо време за проверка дали животното е идентифицирано и регистрирано с цел предоставяне на плащанията съгласно глава 12 на дял IV от Регламент (ЕО) No 1782/2003.

| (5) | Член 138 от Регламент (ЕО) No 1782/2003 следва да бъде съответно изменен. |
| --- | --- |

(5)

Член 138 от Регламент (ЕО) No 1782/2003 следва да бъде съответно изменен.

| (6) | Обхватът на настоящото изменение се ограничава до установяването на наличие на право за получаване на плащания. Настоящото изменение не променя възможността за проследяване на животните, тъй като земеделските производители са задължени да изпълняват всички изисквания за идентификация и регистрация, установени в Регламент (ЕО) No 1760/2000. |
| --- | --- |

(6)

Обхватът на настоящото изменение се ограничава до установяването на наличие на право за получаване на плащания. Настоящото изменение не променя възможността за проследяване на животните, тъй като земеделските производители са задължени да изпълняват всички изисквания за идентификация и регистрация, установени в Регламент (ЕО) No 1760/2000.

| (7) | Задължението, определено в член 138 от Регламент (ЕО) No 1782/2003, следва да се прилага за всички плащания съгласно глава 12 на дял IV от посочения регламент. Тъй като установеният референтен период за управлението на тези плащания е календарната година, настоящото изменение следва да се прилага, считано от 1 януари 2008 г., за да може да се прилага за всички плащания през календарната 2008 година, |
| --- | --- |

(7)

Задължението, определено в член 138 от Регламент (ЕО) No 1782/2003, следва да се прилага за всички плащания съгласно глава 12 на дял IV от посочения регламент. Тъй като установеният референтен период за управлението на тези плащания е календарната година, настоящото изменение следва да се прилага, считано от 1 януари 2008 г., за да може да се прилага за всички плащания през календарната 2008 година,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

В член 138 от Регламент (ЕО) No 1782/2003 се добавя следната алинея:

„Независимо от това, се счита, че възниква право на плащане и всяко животно, за което информацията, определена в член 7, параграф 1, второ тире от Регламент (ЕО) No 1760/2000, е съобщена на компетентния орган на първия ден от периода на задържане на животното, както е определен в съответствие с процедурата, посочена в член 144, параграф 2 от настоящия регламент.“

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Официален вестник на Европейския съюз

Прилага от 1 януари 2008 г.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Люксембург на 9 октомври 2008 година.

За Съвета

Председател

D. BUSSEREAU

---

(1)  Становище от 8 юли 2008 г. (все още непубликувано в Официален вестник).

1

(2)  ОВ L 270, 21.10.2003 г., стр. 1.

2

(3)  ОВ L 204, 11.8.2000 г., стр. 1.

3

---

| 17.10.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 276/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 276/3

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 1010/2008 НА СЪВЕТА

от 13 октомври 2008 година

за налагане на окончателно изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 18 от Регламент (ЕО) No 2026/97 и на частично междинно преразглеждане съгласно член 19 от Регламент (ЕО) No 2026/97 и за изменение на Регламент (ЕО) No 1000/2008 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и от Индия след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 384/96

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 г. относно защитата срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално членове 15, 18 и 19 от него,

като взе предвид предложението на Комисията след консултация с Консултативния комитет,

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

1.1.   Предишни разследвания и действащи мерки

| (1) | През юли 2002 г. с Регламент (ЕО) No 1338/2002 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито („съществуващите мерки“) от 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина, попадаща под код по КН ex 2921 42 10 (код по ТАРИК 2921421060), с произход от Индия. Наложените мерки са били основани на констатациите от процедурата по антисубсидиране, започната съгласно член 10 от основния регламент („първоначалното разследване“). |
| --- | --- |

(1)

През юли 2002 г. с Регламент (ЕО) No 1338/2002 (2) Съветът наложи окончателно изравнително мито („съществуващите мерки“) от 7,1 % върху вноса на сулфанилова киселина, попадаща под код по КН ex 2921 42 10 (код по ТАРИК 2921421060), с произход от Индия. Наложените мерки са били основани на констатациите от процедурата по антисубсидиране, започната съгласно член 10 от основния регламент („първоначалното разследване“).

| (2) | Същевременно с Регламент (ЕО) No 1339/2002 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито от 18,3 % върху вноса на същия продукт с произход от Индия. |
| --- | --- |

(2)

Същевременно с Регламент (ЕО) No 1339/2002 (3) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито от 18,3 % върху вноса на същия продукт с произход от Индия.

| (3) | В рамките на посочените по-горе изравнителна и антидъмпингова процедура Комисията с Решение 2002/611/ЕО (4) прие ценова гаранция, предложена от индийския производител износител Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd („Kokan“). |
| --- | --- |

(3)

В рамките на посочените по-горе изравнителна и антидъмпингова процедура Комисията с Решение 2002/611/ЕО (4) прие ценова гаранция, предложена от индийския производител износител Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd („Kokan“).

| (4) | През декември 2003 г. Kokan информира Комисията, че желае доброволно да оттегли гаранцията си. В съответствие с това решението на Комисията за приемане на гаранцията бе отменено с Решение 2004/255/ЕО (5). |
| --- | --- |

(4)

През декември 2003 г. Kokan информира Комисията, че желае доброволно да оттегли гаранцията си. В съответствие с това решението на Комисията за приемане на гаранцията бе отменено с Решение 2004/255/ЕО (5).

| (5) | През април 2005 г. вследствие на искане, внесено от Kokan, Комисията започна (6) частично междинно преразглеждане съгласно член 19 от основния регламент и член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 384/96 (7) (наричан по-долу „основния антидъмпингов регламент“), ограничено по обхват до проверка на възможността да бъде приета гаранция, която ще бъде предложена от дружеството. |
| --- | --- |

(5)

През април 2005 г. вследствие на искане, внесено от Kokan, Комисията започна (6) частично междинно преразглеждане съгласно член 19 от основния регламент и член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 384/96 (7) (наричан по-долу „основния антидъмпингов регламент“), ограничено по обхват до проверка на възможността да бъде приета гаранция, която ще бъде предложена от дружеството.

| (6) | През декември 2005 г. след разследване Комисията прие с Решение 2006/37/ЕО (8) гаранция, предложена от Kokan във връзка с антидъмпинговата и изравнителната процедура относно вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия. |
| --- | --- |

(6)

През декември 2005 г. след разследване Комисията прие с Решение 2006/37/ЕО (8) гаранция, предложена от Kokan във връзка с антидъмпинговата и изравнителната процедура относно вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия.

| (7) | През януари 2006 г., в резултат от посоченото в съображение 6 разследване, Регламент (ЕО) No 1338/2002 за налагане на окончателно изравнително мито и окончателно събиране на временното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и Регламент (ЕО) No 1339/2002 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход, inter alia, от Индия бяха изменени с Регламент (ЕО) No 123/2006 на Съвета (9), за да се вземе предвид приемането на посочената гаранция. |
| --- | --- |

(7)

През януари 2006 г., в резултат от посоченото в съображение 6 разследване, Регламент (ЕО) No 1338/2002 за налагане на окончателно изравнително мито и окончателно събиране на временното изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия и Регламент (ЕО) No 1339/2002 за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход, inter alia, от Индия бяха изменени с Регламент (ЕО) No 123/2006 на Съвета (9), за да се вземе предвид приемането на посочената гаранция.

| (8) | Вследствие на преразглеждане в съответствие с разпоредбите на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 384/96 Съветът с Регламент (ЕО) No 1000/2008 (10) наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и Индия. |
| --- | --- |

(8)

Вследствие на преразглеждане в съответствие с разпоредбите на член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 384/96 Съветът с Регламент (ЕО) No 1000/2008 (10) наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на сулфанилова киселина с произход от Китайската народна република и Индия.

1.2.   Искане за преразглеждане

| (9) | След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (11) на съществуващите мерки Комисията получи на 24 април 2007 г. искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент. Това искане бе внесено от двама производители от Общността („заявителите“), които представляват 100 % от продукцията на сулфанилова киселина в Общността. |
| --- | --- |

(9)

След публикуването на известие за предстоящото изтичане на срока на действие (11) на съществуващите мерки Комисията получи на 24 април 2007 г. искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент. Това искане бе внесено от двама производители от Общността („заявителите“), които представляват 100 % от продукцията на сулфанилова киселина в Общността.

| (10) | Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките се основава на това, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност би довело до продължаване или до повтаряне на субсидирането и на вредата за производството на Общността. |
| --- | --- |

(10)

Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките се основава на това, че изтичането на срока на действие на мерките по всяка вероятност би довело до продължаване или до повтаряне на субсидирането и на вредата за производството на Общността.

| (11) | Комисията разгледа доказателствата, представени от заявителите, и прецени, че те са достатъчни, за да обосноват започването на преразглеждане в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент. След консултация с Консултативния комитет, на 24 юли 2007 г. Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент чрез публикуване на известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз
   (12). |
| --- | --- |

(11)

Комисията разгледа доказателствата, представени от заявителите, и прецени, че те са достатъчни, за да обосноват започването на преразглеждане в съответствие с разпоредбите на член 18 от основния регламент. След консултация с Консултативния комитет, на 24 юли 2007 г. Комисията обяви започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките в съответствие с член 18 от основния регламент чрез публикуване на известие за започване в Официален вестник на Европейския съюз
   (12).

| (12) | Следва да се отбележи, че преди започването на преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките и в съответствие с член 10, параграф 9 и член 22, параграф 1 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия, че е получила надлежно документирано искане за преразглеждане и му отправи покана за консултации с цел изясняване на положението по отношение на съдържанието на жалбата и достигане до взаимноприемливо решение. Правителството на Индия не отговори на това предложение за консултации. Освен това, в контекста на частичното междинно преразглеждане, представено по-долу, бяха предложени и проведени консултации с индийските органи. По време на тези консултации не се стигна до взаимноприемливо решение, което би дало основание да не се започва преразглеждането. |
| --- | --- |

(12)

Следва да се отбележи, че преди започването на преразглеждането с оглед изтичането на срока на действие на мерките и в съответствие с член 10, параграф 9 и член 22, параграф 1 от основния регламент Комисията уведоми правителството на Индия, че е получила надлежно документирано искане за преразглеждане и му отправи покана за консултации с цел изясняване на положението по отношение на съдържанието на жалбата и достигане до взаимноприемливо решение. Правителството на Индия не отговори на това предложение за консултации. Освен това, в контекста на частичното междинно преразглеждане, представено по-долу, бяха предложени и проведени консултации с индийските органи. По време на тези консултации не се стигна до взаимноприемливо решение, което би дало основание да не се започва преразглеждането.

1.3.   Частично междинно преразглеждане

| (13) | С известие за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 29 септември 2007 г. (13) („известието за започване съгласно член 19“), Комисията започна по собствена инициатива, съгласно член 19 от основния регламент, частично междинно преразглеждане, ограничено до нивото на субсидиране, тъй като тя разполагаше с достатъчни prima facie доказателства, че обстоятелствата по субсидирането, въз основа на които са били установени мерките, са се променили и че тази промяна е с дълготраен характер. |
| --- | --- |

(13)

С известие за започване, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз на 29 септември 2007 г. (13) („известието за започване съгласно член 19“), Комисията започна по собствена инициатива, съгласно член 19 от основния регламент, частично междинно преразглеждане, ограничено до нивото на субсидиране, тъй като тя разполагаше с достатъчни prima facie доказателства, че обстоятелствата по субсидирането, въз основа на които са били установени мерките, са се променили и че тази промяна е с дълготраен характер.

| (14) | Преразглеждането бе ограничено до нивото на субсидиране на дружеството Kokan, посочено в приложението към известието за започване съгласно член 19, както и до другите износители, които са били поканени да заявят своя интерес съгласно условията и срока, определени в известието за започване. |
| --- | --- |

(14)

Преразглеждането бе ограничено до нивото на субсидиране на дружеството Kokan, посочено в приложението към известието за започване съгласно член 19, както и до другите износители, които са били поканени да заявят своя интерес съгласно условията и срока, определени в известието за започване.

1.4.   Разследване

1.4.1.   Период на разследване

| (15) | Разследването за продължаване или повтаряне на субсидирането обхвана периода от 1 април 2006 г. до 31 март 2007 г. („периода на разследването за преразглеждане“ или „ПРП“). Този период бе използван и за проверка на изтъкнатата промяна в обстоятелствата, довела до започването на частичното междинно преразглеждане. Изследването на тенденциите, от значение за оценката на вероятността от продължаване или повтарянето на вредата, обхвана периода от 2003 г. до края на периода на разследването за преразглеждане („разглеждания период“). |
| --- | --- |

(15)

Разследването за продължаване или повтаряне на субсидирането обхвана периода от 1 април 2006 г. до 31 март 2007 г. („периода на разследването за преразглеждане“ или „ПРП“). Този период бе използван и за проверка на изтъкнатата промяна в обстоятелствата, довела до започването на частичното междинно преразглеждане. Изследването на тенденциите, от значение за оценката на вероятността от продължаване или повтарянето на вредата, обхвана периода от 2003 г. до края на периода на разследването за преразглеждане („разглеждания период“).

1.4.2.   Засегнати от разследването страни

| (16) | Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите и потребителите, за които се знае, че са засегнати, както и техните асоциации, представителите на държавата износител, заявителя и производителите от Общността за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките и за частичното междинно преразглеждане. На заинтересованите страни бе предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на срока, определен в известието за започване. |
| --- | --- |

(16)

Комисията официално уведоми производителите износители, вносителите и потребителите, за които се знае, че са засегнати, както и техните асоциации, представителите на държавата износител, заявителя и производителите от Общността за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките и за частичното междинно преразглеждане. На заинтересованите страни бе предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в рамките на срока, определен в известието за започване.

| (17) | Всички заинтересовани страни, които поискаха това и показаха, че съществуват конкретни причини да бъдат изслушани, получиха тази възможност. |
| --- | --- |

(17)

Всички заинтересовани страни, които поискаха това и показаха, че съществуват конкретни причини да бъдат изслушани, получиха тази възможност.

| (18) | По време на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките бяха изпратени въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, а именно до двамата производители от Общността, до производителя износител от Индия, до известните износители и потребители и до правителството на Индия. По отношение на частичното междинно преразглеждане въпросници бяха изпратени до производителя износител от Индия и до правителството на Индия. |
| --- | --- |

(18)

По време на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките бяха изпратени въпросници до всички страни, за които беше известно, че са засегнати, а именно до двамата производители от Общността, до производителя износител от Индия, до известните износители и потребители и до правителството на Индия. По отношение на частичното междинно преразглеждане въпросници бяха изпратени до производителя износител от Индия и до правителството на Индия.

| (19) | Отговори на въпросниците бяха получени от правителството на Индия, от двамата производители от Общността, от производителя износител от разглежданата държава, както и от четирима потребители. Нито един от вносителите не отговори на въпросника и в процеса на разследване нямаше други вносители, които да представят информация на Комисията или да заявят интереса си. |
| --- | --- |

(19)

Отговори на въпросниците бяха получени от правителството на Индия, от двамата производители от Общността, от производителя износител от разглежданата държава, както и от четирима потребители. Нито един от вносителите не отговори на въпросника и в процеса на разследване нямаше други вносители, които да представят информация на Комисията или да заявят интереса си.

| (20) | Комисията потърси и провери цялата информация, която сметна за необходима, за да определи вероятността от продължаване или повтаряне на субсидирането и произтичащата от него вреда и интереса на Общността, както и твърдяната промяна в нивото на субсидиране. В тази връзка Комисията проведе проверки на място в сградите на правителството на Индия в Делхи, правителството на Махаращра в Мумбай, Банката по резерва на Индия в Мумбай, както и в следните дружества:






  а) | производител износител в Индия:






  — | Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, Индия; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

Комисията потърси и провери цялата информация, която сметна за необходима, за да определи вероятността от продължаване или повтаряне на субсидирането и произтичащата от него вреда и интереса на Общността, както и твърдяната промяна в нивото на субсидиране. В тази връзка Комисията проведе проверки на място в сградите на правителството на Индия в Делхи, правителството на Махаращра в Мумбай, Банката по резерва на Индия в Мумбай, както и в следните дружества:

а)

производител износител в Индия:

—

Kokan Synthetics & Chemicals Pvt Ltd., Mumbai, Индия;

| б) | производители от Общността:






  — | Ardenity, Givet, Франция, |
| --- | --- | --- |

б)

производители от Общността:

—

Ardenity, Givet, Франция,

| — | CUF Químicos Industriais, Estarreja, Португалия; |
| --- | --- |

—

CUF Químicos Industriais, Estarreja, Португалия;

| в) | потребители:






  — | Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Германия, |
| --- | --- | --- |

в)

потребители:

—

Kemira Germany GmbH, Leverkusen, Германия,

| — | Robama SA, Palafolls, Испания. |
| --- | --- |

—

Robama SA, Palafolls, Испания.

2.   РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ

2.1.   Разглеждан продукт

| (21) | Подлежащият на преразглеждане продукт е сулфанилова киселина с произход от Индия („разглеждания продукт“), понастоящем класирана под код по КН ex 2921 42 10 (код по ТАРИК 2921421060). По принцип сулфаниловата киселина е с две различни качества, които се определят от чистотата ѝ: техническа сулфанилова киселина и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина се пуска понякога на пазара под формата на сол на сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, оцветители за храни и специализирани багрила. Независимо от това, че сулфаниловата киселина може да бъде използвана за различни цели, потребителите възприемат отделните качества и форми като взаимнозаменяеми и ги използват по този начин в повечето случаи, вследствие на което те биват разглеждани като един-единствен продукт, както това беше и по време на първоначалното разследване. |
| --- | --- |

(21)

Подлежащият на преразглеждане продукт е сулфанилова киселина с произход от Индия („разглеждания продукт“), понастоящем класирана под код по КН ex 2921 42 10 (код по ТАРИК 2921421060). По принцип сулфаниловата киселина е с две различни качества, които се определят от чистотата ѝ: техническа сулфанилова киселина и пречистена сулфанилова киселина. Освен това пречистената сулфанилова киселина се пуска понякога на пазара под формата на сол на сулфанилова киселина. Сулфаниловата киселина се използва като суровина в производството на оптични полиращи средства, добавки към бетон, оцветители за храни и специализирани багрила. Независимо от това, че сулфаниловата киселина може да бъде използвана за различни цели, потребителите възприемат отделните качества и форми като взаимнозаменяеми и ги използват по този начин в повечето случаи, вследствие на което те биват разглеждани като един-единствен продукт, както това беше и по време на първоначалното разследване.

2.2.   Сходен продукт

| (22) | Както бе установено по време на първоначалното разследване, настоящото разследване за преразглеждане потвърди, че сулфаниловата киселина и нейните соли са чисти продукти за широко потребление и техните качества и основни физически характеристики са идентични, независимо от държавата на произход. Разглежданият продукт и продуктите, произведени и продадени от разглеждания производител износител на вътрешния му пазар и изнесени в трети държави, както и продуктите, произведени и продадени от производителите на Общността на пазара на Общността, се оказаха със същите основни физически и химически характеристики и като цяло с една и съща употреба и следователно се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 5 от основния регламент. |
| --- | --- |

(22)

Както бе установено по време на първоначалното разследване, настоящото разследване за преразглеждане потвърди, че сулфаниловата киселина и нейните соли са чисти продукти за широко потребление и техните качества и основни физически характеристики са идентични, независимо от държавата на произход. Разглежданият продукт и продуктите, произведени и продадени от разглеждания производител износител на вътрешния му пазар и изнесени в трети държави, както и продуктите, произведени и продадени от производителите на Общността на пазара на Общността, се оказаха със същите основни физически и химически характеристики и като цяло с една и съща употреба и следователно се смятат за сходни продукти по смисъла на член 1, параграф 5 от основния регламент.

3.   ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА СУБСИДИРАНЕТО

3.1.   Въведение

| (23) | Въз основа на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускане на субсидии.






  — | Схеми за субсидиране, разследвани по време на първоначалното разследване,






  — | Схеми на национално равнище:






  а) | Схема за зоните за експортна преработка („EPZS“)/Схема за специалните икономически зони („SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(23)

Въз основа на информацията, съдържаща се в искането за преразглеждане и в отговорите на въпросника на Комисията, бяха разследвани следните схеми, за които се твърди, че включват отпускане на субсидии.

—

Схеми за субсидиране, разследвани по време на първоначалното разследване,

—

Схеми на национално равнище:

а)

Схема за зоните за експортна преработка („EPZS“)/Схема за специалните икономически зони („SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“);

| б) | Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ („DEPBS“); |
| --- | --- |

б)

Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ („DEPBS“);

| в) | Схема за насърчаване на износа на производствено оборудване („EPCGS“); |
| --- | --- |

в)

Схема за насърчаване на износа на производствено оборудване („EPCGS“);

| г) | Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“); |
| --- | --- |

г)

Схема за освобождаване от данък върху доходите („ITES“);

| д) | Схема с предварителни лицензи („ALS“)/Схема с предварителни разрешителни („AAS“); |
| --- | --- |

д)

Схема с предварителни лицензи („ALS“)/Схема с предварителни разрешителни („AAS“);

| — | регионални схеми:






  е) | Схема с пакет от насърчителни мерки („PSI“) на правителството на Махаращра. |
| --- | --- | --- |

—

регионални схеми:

е)

Схема с пакет от насърчителни мерки („PSI“) на правителството на Махаращра.

| — | Схеми за субсидиране, които не са разследвани по време на първоначалното разследване,






  — | схеми на национално равнище:






  ж) | Схема с експортни кредити (преди и след експедиране) („ECS“). |
| --- | --- | --- | --- |

—

Схеми за субсидиране, които не са разследвани по време на първоначалното разследване,

—

схеми на национално равнище:

ж)

Схема с експортни кредити (преди и след експедиране) („ECS“).

| (24) | Схемите, посочените по-горе в букви а), б), в) и д), се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (No 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия правителството на Индия се упълномощава да издава уведомления относно политиката на износ и внос. Тези уведомления се обобщават в документ с наименование „Политика по износа и вноса“, преименуван от 1 септември 2004 г. на „Външнотърговска политика“, и се издават от Министерството на търговията на всеки пет години и се актуализират редовно. Един от документите „Политика по износа и вноса“ е относим към периода на разследването за преразглеждане по настоящия случай, а именно петгодишният план за периода от 1 септември 2004 г. до 31 март 2009 г. („Политика по износа и вноса за 2004—2009 г.“). Освен това правителството на Индия определя и процедурите, които уреждат политиката по износа и вноса за 2004—2009 г. в „Процедурен наръчник — от 1 септември 2004 г. до 31 март 2009 г., том I“ („ПН I 2004—2009 г.“). |
| --- | --- |

(24)

Схемите, посочените по-горе в букви а), б), в) и д), се основават на Закона за външната търговия (развитие и регулиране) от 1992 г. (No 22 от 1992 г.), който влезе в сила на 7 август 1992 г. („Закон за външната търговия“). Със Закона за външната търговия правителството на Индия се упълномощава да издава уведомления относно политиката на износ и внос. Тези уведомления се обобщават в документ с наименование „Политика по износа и вноса“, преименуван от 1 септември 2004 г. на „Външнотърговска политика“, и се издават от Министерството на търговията на всеки пет години и се актуализират редовно. Един от документите „Политика по износа и вноса“ е относим към периода на разследването за преразглеждане по настоящия случай, а именно петгодишният план за периода от 1 септември 2004 г. до 31 март 2009 г. („Политика по износа и вноса за 2004—2009 г.“). Освен това правителството на Индия определя и процедурите, които уреждат политиката по износа и вноса за 2004—2009 г. в „Процедурен наръчник — от 1 септември 2004 г. до 31 март 2009 г., том I“ („ПН I 2004—2009 г.“).

| (25) | Схемата за освобождаване от данъка върху доходите, посочена по-горе в буква г), се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., изменян ежегодно със Закона за финансите. |
| --- | --- |

(25)

Схемата за освобождаване от данъка върху доходите, посочена по-горе в буква г), се основава на Закона за данъка върху доходите от 1961 г., изменян ежегодно със Закона за финансите.

| (26) | Схемата, посочена в буква е), се управлява от щата Махаращра и се основава на резолюциите на Службата по промишлеността, енергетиката и заетостта към правителството на Махаращра. |
| --- | --- |

(26)

Схемата, посочена в буква е), се управлява от щата Махаращра и се основава на резолюциите на Службата по промишлеността, енергетиката и заетостта към правителството на Махаращра.

| (27) | Схемата с експортни кредити, посочена по-горе в буква ж), се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банките (от 1949 г., с който се позволява на Банката по резерва на Индия (наричана по-долу „БРИ“) да насочва търговските банки в областта на експортните кредити. |
| --- | --- |

(27)

Схемата с експортни кредити, посочена по-горе в буква ж), се основава на раздели 21 и 35А от Закона за регулиране на банките (от 1949 г., с който се позволява на Банката по резерва на Индия (наричана по-долу „БРИ“) да насочва търговските банки в областта на експортните кредити.

3.2.   Схема за зоните за експортна преработка („EPZS“)/Схема за специалните икономически зони („SEZS“)/Схема за експортно ориентираните единици („EOUS“)

| (28) | Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил разположен нито в SEZS, нито в EPZS. Той обаче е бил установен в рамките на EOUS и е получавал субсидии, подлежащи на изравнителни мерки по време на ПРП. Следователно описанието и оценката по-долу са ограничени само до EOUS. |
| --- | --- |

(28)

Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил разположен нито в SEZS, нито в EPZS. Той обаче е бил установен в рамките на EOUS и е получавал субсидии, подлежащи на изравнителни мерки по време на ПРП. Следователно описанието и оценката по-долу са ограничени само до EOUS.

3.2.1.   Правно основание

| (29) | Подробно описание на схемата EOUS се съдържа в глава 6 от „Политика по износа и вноса за 2004—2009 г.“ и в ПН I 2004—2009 г. |
| --- | --- |

(29)

Подробно описание на схемата EOUS се съдържа в глава 6 от „Политика по износа и вноса за 2004—2009 г.“ и в ПН I 2004—2009 г.

3.2.2.   Условия за допускане до участие

| (30) | С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип осъществяват износ на цялата си продукция от стоки или услуги, могат да бъдат учредени по EOUS. Предприятията от промишлените сектори трябва да достигнат минимално ниво на инвестиции в дълготрайни активи (10 милиона индийски рупии), за да отговарят на условията за допускане до участие в EOUS. |
| --- | --- |

(30)

С изключение на чисто търговските дружества, всички предприятия, които по принцип осъществяват износ на цялата си продукция от стоки или услуги, могат да бъдат учредени по EOUS. Предприятията от промишлените сектори трябва да достигнат минимално ниво на инвестиции в дълготрайни активи (10 милиона индийски рупии), за да отговарят на условията за допускане до участие в EOUS.

3.2.3.   Практическо прилагане

| (31) | EOUS може да бъде разположена и установена навсякъде в Индия. |
| --- | --- |

(31)

EOUS може да бъде разположена и установена навсякъде в Индия.

| (32) | Заявленията за статут EOUS следва да включват подробна информация за следващите пет години относно, inter alia, планираните продуктови количества, прогнозираната стойност на износа, изискванията на вноса и местните изисквания. Когато органите одобрят заявлението на дружеството, свързаните с одобрението условия се съобщават на дружеството. Споразумението да се признае дружество по EOUS е валидно за период пет години. Споразумението може да бъде подновявано за допълнителни периоди. |
| --- | --- |

(32)

Заявленията за статут EOUS следва да включват подробна информация за следващите пет години относно, inter alia, планираните продуктови количества, прогнозираната стойност на износа, изискванията на вноса и местните изисквания. Когато органите одобрят заявлението на дружеството, свързаните с одобрението условия се съобщават на дружеството. Споразумението да се признае дружество по EOUS е валидно за период пет години. Споразумението може да бъде подновявано за допълнителни периоди.

| (33) | Ключово задължение на EOUS, както е посочено в „Политика по износа и вноса за 2004—2009 г.“, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. за референтен период (пет години) общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки. |
| --- | --- |

(33)

Ключово задължение на EOUS, както е посочено в „Политика по износа и вноса за 2004—2009 г.“, е постигането на нетни външнотърговски (НВТ) приходи, т.е. за референтен период (пет години) общата стойност на износа трябва да е по-висока от общата стойност на внесените стоки.

| (34) | Единиците по EOUS имат право на следните отстъпки:






  — | освобождаване от вносни мита върху всички видове стоки (включително производствено оборудване, суровини и консумативи), необходими за изработката, производството, преработката или свързани с тях, |
| --- | --- | --- |

(34)

Единиците по EOUS имат право на следните отстъпки:

—

освобождаване от вносни мита върху всички видове стоки (включително производствено оборудване, суровини и консумативи), необходими за изработката, производството, преработката или свързани с тях,

| — | освобождаване от акциз върху стоки, закупени от местни източници, |
| --- | --- |

—

освобождаване от акциз върху стоки, закупени от местни източници,

| — | възстановяване на централния данък върху продажбите, платен за стоки, закупени на вътрешния пазар, |
| --- | --- |

—

възстановяване на централния данък върху продажбите, платен за стоки, закупени на вътрешния пазар,

| — | възможност за продажба на част от продукцията на вътрешния пазар на цена до 50 % от стойността франко борд на износа, ако са налице положителни НВТ приходи след плащането на преференциалните мита, т.е. акциз върху готовата продукция, |
| --- | --- |

—

възможност за продажба на част от продукцията на вътрешния пазар на цена до 50 % от стойността франко борд на износа, ако са налице положителни НВТ приходи след плащането на преференциалните мита, т.е. акциз върху готовата продукция,

| — | частично възстановяване на платен данък върху гориво, добито от местни нефтени компании, |
| --- | --- |

—

частично възстановяване на платен данък върху гориво, добито от местни нефтени компании,

| — | освобождаване от обичайно дължимия данък върху печалбите, реализирани при продажби от износ в съответствие с раздел 10Б от Закона за данъка върху доходите, за десетгодишен период, считано от започването на дейността до 2010 г. най-късно, |
| --- | --- |

—

освобождаване от обичайно дължимия данък върху печалбите, реализирани при продажби от износ в съответствие с раздел 10Б от Закона за данъка върху доходите, за десетгодишен период, считано от започването на дейността до 2010 г. най-късно,

| — | възможност за 100 % чуждестранно дялово участие. |
| --- | --- |

—

възможност за 100 % чуждестранно дялово участие.

| (35) | Единиците, осъществяващи дейност по тези схеми, са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 от Закона за митниците. |
| --- | --- |

(35)

Единиците, осъществяващи дейност по тези схеми, са поставени под надзора на митническите служители в съответствие с раздел 65 от Закона за митниците.

| (36) | Тези единици са правно задължени да водят точен отчет за целия внос, за потреблението и използването на всички вносни материали и за осъществения износ в съответствие с раздел 6.11.1 от ПН 2004—2009 г. Тези документи следва да се предават периодично на компетентните органи в тримесечни или годишни доклади за постигнатия напредък. |
| --- | --- |

(36)

Тези единици са правно задължени да водят точен отчет за целия внос, за потреблението и използването на всички вносни материали и за осъществения износ в съответствие с раздел 6.11.1 от ПН 2004—2009 г. Тези документи следва да се предават периодично на компетентните органи в тримесечни или годишни доклади за постигнатия напредък.

| (37) | Въпреки това „в нито един момент от [експортно ориентирана единица (EOU)] не може да се изисква да свърже всяка вносна партида със своя износ, прехвърляния към други единици, продажби във вътрешна тарифна зона или запаси“, както е посочено в раздел 6.11.2 от ПН I 2004—2009 г. |
| --- | --- |

(37)

Въпреки това „в нито един момент от [експортно ориентирана единица (EOU)] не може да се изисква да свърже всяка вносна партида със своя износ, прехвърляния към други единици, продажби във вътрешна тарифна зона или запаси“, както е посочено в раздел 6.11.2 от ПН I 2004—2009 г.

| (38) | Вътрешните продажби се експедират и регистрират на основата на самоудостоверяване. Процесът на експедиране на експортни партиди на EOU се наблюдава от митнически/акцизен служител на постоянна работа в EOU. |
| --- | --- |

(38)

Вътрешните продажби се експедират и регистрират на основата на самоудостоверяване. Процесът на експедиране на експортни партиди на EOU се наблюдава от митнически/акцизен служител на постоянна работа в EOU.

| (39) | В конкретния случай оказалият съдействие производител износител е използвал схемата с цел закупуване на стоки на вътрешния пазар без акцизи, възстановяване на централния данък върху продажбите и частично възстановяване на платения данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании. Разследването показа, че разглежданият производител износител не е реализирал ползи в рамките на разпоредбите по EOUS за освобождаване от данъка върху доходите. |
| --- | --- |

(39)

В конкретния случай оказалият съдействие производител износител е използвал схемата с цел закупуване на стоки на вътрешния пазар без акцизи, възстановяване на централния данък върху продажбите и частично възстановяване на платения данък върху горивото, набавено от местни нефтени компании. Разследването показа, че разглежданият производител износител не е реализирал ползи в рамките на разпоредбите по EOUS за освобождаване от данъка върху доходите.

3.2.4.   Заключения относно EOUS

| (40) | В случая на освобождаване от акциз върху стоки, закупени от местни източници, бе установено, че митото, платено при покупки от единица, която не е част от EOUS, може да бъде използвано като кредит за собствени бъдещи митнически задължения, например за плащане на акциз върху вътрешните продажби (т.нар. механизъм на централизиран ДДС — CENVAT). Следователно платимият върху покупките акциз не е окончателен. Посредством кредита по CENVAT окончателно мито се налага единствено върху добавената стойност, но не върху суровините. Така освобождаването от акциз върху извършените покупки от единица по EOUS не лишава правителството от допълнителни приходи и следователно не увеличава допълнително печалбата по EOUS. |
| --- | --- |

(40)

В случая на освобождаване от акциз върху стоки, закупени от местни източници, бе установено, че митото, платено при покупки от единица, която не е част от EOUS, може да бъде използвано като кредит за собствени бъдещи митнически задължения, например за плащане на акциз върху вътрешните продажби (т.нар. механизъм на централизиран ДДС — CENVAT). Следователно платимият върху покупките акциз не е окончателен. Посредством кредита по CENVAT окончателно мито се налага единствено върху добавената стойност, но не върху суровините. Така освобождаването от акциз върху извършените покупки от единица по EOUS не лишава правителството от допълнителни приходи и следователно не увеличава допълнително печалбата по EOUS.

| (41) | Възстановяването на централния данък върху продажбите и частичното възстановяване на платения данък върху горивото, добито от местни нефтени компании, представляват субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се отказва от приходи, които биха били дължими, ако тази схема не съществуваше, като по този начин облагодетелства EOUS по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент, тъй като възстановяването на централния данък върху продажбите и на обичайно дължимите данъци върху горивото подобрява нейната ликвидност. Тези субсидии зависят по закон от извършването на износ и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент. Осъществяването на износ по EOUS е цел, уредена в параграф 6.1 от „Политика по износа и вноса за 2002—2007 г.“, която е conditio sine qua non за получаване на пакета от насърчителни мерки. |
| --- | --- |

(41)

Възстановяването на централния данък върху продажбите и частичното възстановяване на платения данък върху горивото, добито от местни нефтени компании, представляват субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент. Правителството се отказва от приходи, които биха били дължими, ако тази схема не съществуваше, като по този начин облагодетелства EOUS по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент, тъй като възстановяването на централния данък върху продажбите и на обичайно дължимите данъци върху горивото подобрява нейната ликвидност. Тези субсидии зависят по закон от извършването на износ и следователно се разглеждат като специфични и подлежащи на изравнителни мерки съгласно член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент. Осъществяването на износ по EOUS е цел, уредена в параграф 6.1 от „Политика по износа и вноса за 2002—2007 г.“, която е conditio sine qua non за получаване на пакета от насърчителни мерки.

3.2.5.   Изчисляване на размера на субсидията

| (42) | Размерът на субсидията е бил изчислен въз основа на централния данък върху продажбите, възстановен за стоки, закупени на вътрешния пазар, и на частичното възстановяване на данъците, платени върху закупено на вътрешния пазар гориво по време на периода на разследване за преразглеждане. Таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от тази сума в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент, за да се получи размера на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към съответния експортен оборот, натрупан през периода на разследването за преразглеждане, като знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така полученият марж на субсидията е 3,2 %. |
| --- | --- |

(42)

Размерът на субсидията е бил изчислен въз основа на централния данък върху продажбите, възстановен за стоки, закупени на вътрешния пазар, и на частичното възстановяване на данъците, платени върху закупено на вътрешния пазар гориво по време на периода на разследване за преразглеждане. Таксите, чието плащане е било необходимо за получаването на субсидията, бяха приспаднати от тази сума в съответствие с член 7, параграф 1, буква a) от основния регламент, за да се получи размера на субсидията като числител. В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент този размер на субсидията бе отнесен към съответния експортен оборот, натрупан през периода на разследването за преразглеждане, като знаменател, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Така полученият марж на субсидията е 3,2 %.

3.3.   Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ (DEPBS)

3.3.1.   Правно основание

| (43) | Подробно описание на DEPBS се съдържа в раздел 4.3 от „Политика по износа и вноса за 2004—2009 г.“ и в раздел 4.37—4.53 от ПН I 2004—2009 г. |
| --- | --- |

(43)

Подробно описание на DEPBS се съдържа в раздел 4.3 от „Политика по износа и вноса за 2004—2009 г.“ и в раздел 4.37—4.53 от ПН I 2004—2009 г.

3.3.2.   Констатации

| (44) | Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил облагодетелстван от DEPBS по време на ПРП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим. |
| --- | --- |

(44)

Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил облагодетелстван от DEPBS по време на ПРП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.

3.4.   Схема за насърчаване на износа на производствено оборудване (EPCGS)

3.4.1.   Правно основание

| (45) | Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от „Политика по износа и вноса за 2004—2009 г.“ и в глава 5 от ПН I 2004—2009 г. |
| --- | --- |

(45)

Подробно описание на EPCGS се съдържа в глава 5 от „Политика по износа и вноса за 2004—2009 г.“ и в глава 5 от ПН I 2004—2009 г.

3.4.2.   Констатации

| (46) | Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил облагодетелстван от EPCGS по време на ПРП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим. |
| --- | --- |

(46)

Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил облагодетелстван от EPCGS по време на ПРП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.

3.5.   Схема за освобождаване от данък върху доходите (ITES)

| (47) | Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил облагодетелстван от ITES по време на ПРП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим. |
| --- | --- |

(47)

Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил облагодетелстван от ITES по време на ПРП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.

3.6.   Схема с предварителни лицензи (ALS)/Схема с предварителни разрешителни (AAS)

3.6.1.   Правно основание

| (48) | Подробно описание на схемата се съдържа в раздели от 4.1 до 4.1.14 от „Политика по износа и вноса за 2004—2009 г.“ и в глави от 4.1 до 4.30 от ПН I 2004—2009 г. Считано от 1 април 2006 г. името на схемата бе променено на „Схема с предварителни разрешителни“. |
| --- | --- |

(48)

Подробно описание на схемата се съдържа в раздели от 4.1 до 4.1.14 от „Политика по износа и вноса за 2004—2009 г.“ и в глави от 4.1 до 4.30 от ПН I 2004—2009 г. Считано от 1 април 2006 г. името на схемата бе променено на „Схема с предварителни разрешителни“.

3.6.2.   Констатации

| (49) | Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил облагодетелстван от AAS по време на ПРП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим. |
| --- | --- |

(49)

Бе установено, че оказалият съдействие производител износител не е бил облагодетелстван от AAS по време на ПРП. Следователно по-нататъшен анализ на тази схема в рамките на настоящото разследване не бе необходим.

3.7.   Схема с пакет от насърчителни мерки на правителството на Махаращра

3.7.1.   Правно основание

| (50) | За да насърчи установяването на промишлени предприятия в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. правителството на Махаращра стимулира новоразгръщащите се единици, създадени в развиващите се региони на щата, с помощта на мерки в рамките на схема, известна като „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (PSI). От въвеждането ѝ схемата е била изменяна многократно; „Схема 2001“ е била в действие от 1 април 2001 г. до 31 март 2006 г., след което действието ѝ е удължено с една година — до 31 март 2007 г. PSI на правителството на Махаращра се състои от няколко подсхеми, основните сред които са: i) възстановяване на данък октроа/входен данък, ii) освобождаване от данък върху електроенергията, и iii) освобождаване от местни данъци върху продажбите/отлагане плащането на местни данъци върху продажбите. Според правителството на Махаращра схемата от 2001 г. не е включвала последната подсхема, а именно нито освобождаването от данъци върху продажбите, нито отлагането на тяхното плащане. От разследването обаче стана ясно, че правото на дружеството да бъде облагодетелствано по схемата е определено в „Сертификата за правото на допускане до участие“. С разследването се установи, че единствената подсхема, използвана от оказалия съдействие производител износител по време на ПРП, е всъщност тази за отлагане плащането на данъци върху продажбите (част от подточка iii) по-горе). |
| --- | --- |

(50)

За да насърчи установяването на промишлени предприятия в по-слабо развитите области на щата Махаращра, от 1964 г. правителството на Махаращра стимулира новоразгръщащите се единици, създадени в развиващите се региони на щата, с помощта на мерки в рамките на схема, известна като „Схема с пакет от насърчителни мерки“ (PSI). От въвеждането ѝ схемата е била изменяна многократно; „Схема 2001“ е била в действие от 1 април 2001 г. до 31 март 2006 г., след което действието ѝ е удължено с една година — до 31 март 2007 г. PSI на правителството на Махаращра се състои от няколко подсхеми, основните сред които са: i) възстановяване на данък октроа/входен данък, ii) освобождаване от данък върху електроенергията, и iii) освобождаване от местни данъци върху продажбите/отлагане плащането на местни данъци върху продажбите. Според правителството на Махаращра схемата от 2001 г. не е включвала последната подсхема, а именно нито освобождаването от данъци върху продажбите, нито отлагането на тяхното плащане. От разследването обаче стана ясно, че правото на дружеството да бъде облагодетелствано по схемата е определено в „Сертификата за правото на допускане до участие“. С разследването се установи, че единствената подсхема, използвана от оказалия съдействие производител износител по време на ПРП, е всъщност тази за отлагане плащането на данъци върху продажбите (част от подточка iii) по-горе).

3.7.2.   Условия за допускане до участие

| (51) | За да могат да вземат участие в схемата, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слаборазвити региони от щата (които, в зависимост от икономическото си развитие, са класирани в различни категории, а именно слаборазвити области, по-слаборазвити области и най-слаборазвити области), като създават нови промишлени предприятия или правят широкомащабни капиталовложения в разгръщане и разнообразяване на съществуващи промишлени предприятия. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на областта, в която предприятието е или ще се разположи, и размерът на инвестицията. |
| --- | --- |

(51)

За да могат да вземат участие в схемата, по правило дружествата трябва да инвестират в по-слаборазвити региони от щата (които, в зависимост от икономическото си развитие, са класирани в различни категории, а именно слаборазвити области, по-слаборазвити области и най-слаборазвити области), като създават нови промишлени предприятия или правят широкомащабни капиталовложения в разгръщане и разнообразяване на съществуващи промишлени предприятия. Основните критерии за установяване на размера на насърчителните мерки са класификацията на областта, в която предприятието е или ще се разположи, и размерът на инвестицията.

3.7.3.   Практическо прилагане

| (52) | Сертификатът за право на участие, издаден от правителството на Махаращра на оказалия съдействие производител износител, предвижда, че в рамките на подсхемата за отлагане плащането на данъци върху продажбите дружеството има право да отлага плащането на щатските данъци върху продажбите, дължими за продажбите му на вътрешния пазар за 12-годишен период, считано от датата на събиране на данъка. |
| --- | --- |

(52)

Сертификатът за право на участие, издаден от правителството на Махаращра на оказалия съдействие производител износител, предвижда, че в рамките на подсхемата за отлагане плащането на данъци върху продажбите дружеството има право да отлага плащането на щатските данъци върху продажбите, дължими за продажбите му на вътрешния пазар за 12-годишен период, считано от датата на събиране на данъка.

3.7.4.   Заключение

| (53) | Подсхемата за отлагане плащането на данъците върху продажбата в рамките на схемата PSI на правителството на Махаращра предоставя субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Разгледаната подсхема представлява финансово участие на правителството на Махаращра, тъй като тази преференция отлага събирането на иначе дължимите на правителството на Махаращра суми. Това отлагане на плащането облагодетелства дружеството, тъй като подобрява неговата ликвидност. |
| --- | --- |

(53)

Подсхемата за отлагане плащането на данъците върху продажбата в рамките на схемата PSI на правителството на Махаращра предоставя субсидии по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка ii) и член 2, параграф 2 от основния регламент. Разгледаната подсхема представлява финансово участие на правителството на Махаращра, тъй като тази преференция отлага събирането на иначе дължимите на правителството на Махаращра суми. Това отлагане на плащането облагодетелства дружеството, тъй като подобрява неговата ликвидност.

| (54) | В подсхемата могат да участват единствено дружества, които са инвестирали в определени географски области под юрисдикцията на щата Махаращра. Тя не се прилага за дружества извън тези области. Размерът на ползите е различен в различните области. Схемата е специфична съгласно член 3, параграф 2, буква а) и член 3, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки. |
| --- | --- |

(54)

В подсхемата могат да участват единствено дружества, които са инвестирали в определени географски области под юрисдикцията на щата Махаращра. Тя не се прилага за дружества извън тези области. Размерът на ползите е различен в различните области. Схемата е специфична съгласно член 3, параграф 2, буква а) и член 3, параграф 3 от основния регламент и следователно подлежи на изравнителни мерки.

3.7.5.   Изчисляване на размера на субсидията

| (55) | Смята се, че отложените суми от щатските данъци върху продажбите, събрани по време на ПРП, които попадат в рамките на отсрочките по схемата, се равняват по размер на безлихвен заем, предоставен от правителството на Махаращра. Ползата за оказалия съдействие производител износител е била изчислена на базата на лихвата, платена от дружеството за подобен търговски заем по време на ПРП. |
| --- | --- |

(55)

Смята се, че отложените суми от щатските данъци върху продажбите, събрани по време на ПРП, които попадат в рамките на отсрочките по схемата, се равняват по размер на безлихвен заем, предоставен от правителството на Махаращра. Ползата за оказалия съдействие производител износител е била изчислена на базата на лихвата, платена от дружеството за подобен търговски заем по време на ПРП.

| (56) | В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе след това отнесен към общия оборот на дружеството по време на ПРП (знаменател), тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана по принцип с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. |
| --- | --- |

(56)

В съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент размерът на субсидията (числител) бе след това отнесен към общия оборот на дружеството по време на ПРП (знаменател), тъй като субсидията не зависи от осъществяването на износ и не е обвързана по принцип с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества.

| (57) | Предвид изложеното по-горе размерът на субсидията, от която се е възползвало дружеството в рамките на схемата, се равнява на 0,6 %. |
| --- | --- |

(57)

Предвид изложеното по-горе размерът на субсидията, от която се е възползвало дружеството в рамките на схемата, се равнява на 0,6 %.

3.8.   Схема с експортни кредити (ECS)

3.8.1.   Правно основание

| (58) | Подробно описание на схемата се съдържа в ръководен циркуляр IECD No 02/04.02.02/2006-07 (Експортен кредит в чуждестранна валута) и в ръководен циркуляр IECD No 01/04.02.02/2006-07 (Експортен кредит в рупии) на Банката по резерва на Индия (БРИ), адресирани до всички търговски банки в Индия. |
| --- | --- |

(58)

Подробно описание на схемата се съдържа в ръководен циркуляр IECD No 02/04.02.02/2006-07 (Експортен кредит в чуждестранна валута) и в ръководен циркуляр IECD No 01/04.02.02/2006-07 (Експортен кредит в рупии) на Банката по резерва на Индия (БРИ), адресирани до всички търговски банки в Индия.

3.8.2.   Условия за допускане до участие

| (59) | В схемата могат да бъдат допускани до участие производители износители и търговци износители. Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е извлякъл ползи в рамките на ECS. |
| --- | --- |

(59)

В схемата могат да бъдат допускани до участие производители износители и търговци износители. Бе установено, че оказалият съдействие производител износител е извлякъл ползи в рамките на ECS.

3.8.3.   Практическо прилагане

| (60) | В рамките на тази схема БРИ определя задължителни максимални лихвени проценти, приложими за експортните кредити в индийски рупии или в чуждестранна валута, които търговските банки могат да налагат на износителя „с цел на износителите да се предостави кредит при лихви, които са конкурентни на международно равнище“. ECS се състои от две подсхеми — „Схема за експортен кредит преди експедиране“ („кредит за опаковане“), покриващ кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на закупуването, обработката, изработването, опаковането и/или превоза на стоки преди износа, и „Схема за експортен кредит след експедиране“, осигуряваща кредити за оборотен капитал с цел финансиране на експортните вземания. Също така БРИ нарежда на банките да предоставят известна част от техните нетни банкови кредити за финансиране на износа. |
| --- | --- |

(60)

В рамките на тази схема БРИ определя задължителни максимални лихвени проценти, приложими за експортните кредити в индийски рупии или в чуждестранна валута, които търговските банки могат да налагат на износителя „с цел на износителите да се предостави кредит при лихви, които са конкурентни на международно равнище“. ECS се състои от две подсхеми — „Схема за експортен кредит преди експедиране“ („кредит за опаковане“), покриващ кредитите, предоставени на даден износител за финансиране на закупуването, обработката, изработването, опаковането и/или превоза на стоки преди износа, и „Схема за експортен кредит след експедиране“, осигуряваща кредити за оборотен капитал с цел финансиране на експортните вземания. Също така БРИ нарежда на банките да предоставят известна част от техните нетни банкови кредити за финансиране на износа.

| (61) | От ръководните циркуляри на БРИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти за обикновените търговски кредити („парични кредити“), които се подчиняват изцяло на пазарните условия. |
| --- | --- |

(61)

От ръководните циркуляри на БРИ става ясно, че износителите могат да получат експортни кредити с преференциални лихвени проценти в сравнение с лихвените проценти за обикновените търговски кредити („парични кредити“), които се подчиняват изцяло на пазарните условия.

3.8.4.   Заключение относно схема ECS

| (62) | На първо място, преференциалните лихвени проценти на кредита по ECS, определени от ръководните циркуляри на БРИ, могат да доведат до намаление на лихвените разходи на даден износител за разлика от разходите по кредит, който се подчинява изцяло на пазарните условия, като по този начин износителят реализира полза по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент. Стига се до заключението, че е била реализирана полза единствено в случаите, при които подобни разлики в лихвените проценти са били налице. Лихвените разлики за кредитите, отпускани съгласно ръководните циркуляри на БРИ, и тези за търговски „парични кредити“ не могат да се обяснят единствено с пазарното поведение на търговската банка. |
| --- | --- |

(62)

На първо място, преференциалните лихвени проценти на кредита по ECS, определени от ръководните циркуляри на БРИ, могат да доведат до намаление на лихвените разходи на даден износител за разлика от разходите по кредит, който се подчинява изцяло на пазарните условия, като по този начин износителят реализира полза по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент. Стига се до заключението, че е била реализирана полза единствено в случаите, при които подобни разлики в лихвените проценти са били налице. Лихвените разлики за кредитите, отпускани съгласно ръководните циркуляри на БРИ, и тези за търговски „парични кредити“ не могат да се обяснят единствено с пазарното поведение на търговската банка.

| (63) | На второ място, независимо от факта, че преференциалните кредити в рамките на ECS се отпускат от търговски банки, предоставената полза представлява финансово участие на правителството по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. БРИ е държавен орган и следователно попада в определението за „правителство“, както е посочено в член 1, параграф 3 от основния регламент. Тя е със 100 % държавно участие, преследва цели на държавната политика, напр. паричната политика, и нейното ръководство се назначава от правителството на Индия. БРИ насочва частни органи по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са длъжни да спазват условията, които тя налага, inter alia, максималните лихвени проценти за експортни кредити, указани в разпоредбите и ръководните циркуляри на БРИ, според които търговските банки трябва да отделят известна част от своето нетно банково кредитиране за финансиране на износа. Тези насоки задължават търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 2, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай — отпускане на заеми под формата на преференциално финансиране на износа. Подобен директен трансфер на средства под формата на заеми при определени условия обикновено е от компетенцията на правителството, като практиката по никакъв начин не се отличава от практиките, които обичайно се следват от правителствата по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти се прилагат единствено за финансирането на експортни сделки и следователно зависят от извършването на износ в съответствие с член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент. |
| --- | --- |

(63)

На второ място, независимо от факта, че преференциалните кредити в рамките на ECS се отпускат от търговски банки, предоставената полза представлява финансово участие на правителството по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. БРИ е държавен орган и следователно попада в определението за „правителство“, както е посочено в член 1, параграф 3 от основния регламент. Тя е със 100 % държавно участие, преследва цели на държавната политика, напр. паричната политика, и нейното ръководство се назначава от правителството на Индия. БРИ насочва частни органи по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка iv), второ тире от основния регламент, тъй като търговските банки са длъжни да спазват условията, които тя налага, inter alia, максималните лихвени проценти за експортни кредити, указани в разпоредбите и ръководните циркуляри на БРИ, според които търговските банки трябва да отделят известна част от своето нетно банково кредитиране за финансиране на износа. Тези насоки задължават търговските банки да изпълняват функциите, посочени в член 2, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент, в конкретния случай — отпускане на заеми под формата на преференциално финансиране на износа. Подобен директен трансфер на средства под формата на заеми при определени условия обикновено е от компетенцията на правителството, като практиката по никакъв начин не се отличава от практиките, които обичайно се следват от правителствата по смисъла на член 2, параграф 1, буква а), подточка iv) от основния регламент. Тази субсидия се разглежда като специфична и подлежаща на изравнителни мерки, тъй като преференциалните лихвени проценти се прилагат единствено за финансирането на експортни сделки и следователно зависят от извършването на износ в съответствие с член 3, параграф 4, буква а) от основния регламент.

3.8.5.   Изчисляване на размера на субсидията

| (64) | Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между лихвата, платена по експортни кредити, използвани по време на ПРП, и лихвата, която би била дължима по обикновени търговски кредити, използвани от конкретното дружество. Размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общия експортен оборот по време на ПРП (знаменател) в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Оказалият съдействие производител износител е реализирал ползи в рамките на ECS и е получил субсидия от 0,9 %. |
| --- | --- |

(64)

Размерът на субсидията бе изчислен въз основа на разликата между лихвата, платена по експортни кредити, използвани по време на ПРП, и лихвата, която би била дължима по обикновени търговски кредити, използвани от конкретното дружество. Размерът на субсидията (числител) бе отнесен към общия експортен оборот по време на ПРП (знаменател) в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, тъй като субсидията зависи от извършването на износ и не е обвързана с изработените, произведените, изнесените или транспортираните количества. Оказалият съдействие производител износител е реализирал ползи в рамките на ECS и е получил субсидия от 0,9 %.

3.9.   Размер на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки

| (65) | Стойността на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки, установена по време на ПРП в съответствие с разпоредбите на основния регламент и изразена ad valorem по отношение на разследвания производител износител, се равнява на 4,7 %. |
| --- | --- |

(65)

Стойността на субсидиите, подлежащи на изравнителни мерки, установена по време на ПРП в съответствие с разпоредбите на основния регламент и изразена ad valorem по отношение на разследвания производител износител, се равнява на 4,7 %.

| (66) | От наличната информация става ясно, че по време на ПРП оказалият съдействие производител износител е реализирал 100 % от износа на сулфанилова киселина от Индия към Общността. Не е била налице информация, която да доказва, че нивото на евентуалното субсидиране на други производители износители би било на по-ниско равнище.













  СХЕМА
  ДРУЖЕСТВО | EOU (14) | DEPBS | EPCGS | ITES | ALS | Схема на щат Махаращра | ECS (14) | Общо |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % | % | % |
| Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited | 3,2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,6 | 0,9 | 4,7 |

(66)

От наличната информация става ясно, че по време на ПРП оказалият съдействие производител износител е реализирал 100 % от износа на сулфанилова киселина от Индия към Общността. Не е била налице информация, която да доказва, че нивото на евентуалното субсидиране на други производители износители би било на по-ниско равнище.

СХЕМА

ДРУЖЕСТВО

EOU (14)

DEPBS

EPCGS

ITES

ALS

Схема на щат Махаращра

ECS (14)

Общо

%

%

%

%

%

%

%

%

Kokan Synthetics and Chemicals Private Limited

3,2

0

0

0

0

0,6

0,9

4,7

3.10.   Заключения във връзка с продължаването или повтарянето на субсидирането

| (67) | В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали има вероятност изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането. |
| --- | --- |

(67)

В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент бе проучено дали има вероятност изтичането на срока на действие на съществуващите мерки да доведе до продължаване или повтаряне на субсидирането.

| (68) | Бе установено, че независимо от това, че маржът на субсидиите, установен по време на разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, е по-нисък от установения по време на първоначалното разследване, оказалият съдействие индийски износител на разглеждания продукт е продължил да се облагодетелства от подлежащи на изравняване субсидии от страна на индийските органи. По отношение на основната схема, разследвана по време на ПРП, т.е. EOUS, присъждането на статут на експортно ориентирана единица в съответствие с Политиката по износа и вноса осигурява постоянни ползи и няма признаци тези схеми да бъдат преустановени в близко бъдеще. При тези условия е ясно, че и в бъдеще износителят на разглеждания продукт ще продължи да получава субсидии, подлежащи на изравнителни мерки. |
| --- | --- |

(68)

Бе установено, че независимо от това, че маржът на субсидиите, установен по време на разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, е по-нисък от установения по време на първоначалното разследване, оказалият съдействие индийски износител на разглеждания продукт е продължил да се облагодетелства от подлежащи на изравняване субсидии от страна на индийските органи. По отношение на основната схема, разследвана по време на ПРП, т.е. EOUS, присъждането на статут на експортно ориентирана единица в съответствие с Политиката по износа и вноса осигурява постоянни ползи и няма признаци тези схеми да бъдат преустановени в близко бъдеще. При тези условия е ясно, че и в бъдеще износителят на разглеждания продукт ще продължи да получава субсидии, подлежащи на изравнителни мерки.

| (69) | След като бе показано, че субсидирането е продължило по време на преразглеждането и че е вероятно да продължи и за в бъдеще, въпросът за вероятното повтаряне на субсидирането вече не е релевантен. |
| --- | --- |

(69)

След като бе показано, че субсидирането е продължило по време на преразглеждането и че е вероятно да продължи и за в бъдеще, въпросът за вероятното повтаряне на субсидирането вече не е релевантен.

3.11.   Дълготраен характер на промяната в обстоятелствата

| (70) | В съответствие с член 19, параграф 2 от основния регламент беше проучено също дали има основание промяната в обстоятелствата относно субсидирането, констатирано при първоначалното разследване, да бъде сметната за дълготрайна. |
| --- | --- |

(70)

В съответствие с член 19, параграф 2 от основния регламент беше проучено също дали има основание промяната в обстоятелствата относно субсидирането, констатирано при първоначалното разследване, да бъде сметната за дълготрайна.

| (71) | Припомня се, че поради липса на сътрудничество от страна на други индийски износители обхватът на междинното преразглеждане е ограничен до нивото на субсидиране на Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. |
| --- | --- |

(71)

Припомня се, че поради липса на сътрудничество от страна на други индийски износители обхватът на междинното преразглеждане е ограничен до нивото на субсидиране на Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd.

| (72) | Във връзка с дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата, както и предвид констатациите, изложени в съображение 68 по-горе, се стигна до заключението, че няма причина да се смята, че промяната в нивото на субсидиране не е с дълготраен характер. |
| --- | --- |

(72)

Във връзка с дълготрайния характер на промяната в обстоятелствата, както и предвид констатациите, изложени в съображение 68 по-горе, се стигна до заключението, че няма причина да се смята, че промяната в нивото на субсидиране не е с дълготраен характер.

4.   ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА

| (73) | В рамките на Общността сходният продукт се произвежда от двама производители, за чиято продукция се счита, че съставлява общата продукция на Общността на сходния продукт по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент. |
| --- | --- |

(73)

В рамките на Общността сходният продукт се произвежда от двама производители, за чиято продукция се счита, че съставлява общата продукция на Общността на сходния продукт по смисъла на член 9, параграф 1 от основния регламент.

| (74) | Следва да се отбележи, че в сравнение с първоначалното разследване дружествата „Sorochimie Chimie Fine“ и „Quimigal SA“ бяха преименувани съответно на „Ardenity“ и „CUF Químicos Industriais“. |
| --- | --- |

(74)

Следва да се отбележи, че в сравнение с първоначалното разследване дружествата „Sorochimie Chimie Fine“ и „Quimigal SA“ бяха преименувани съответно на „Ardenity“ и „CUF Químicos Industriais“.

| (75) | Тези двама производители оказаха съдействие при разследването и подкрепиха искането за преразглеждане. Следователно те представляват производството на Общността по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент. |
| --- | --- |

(75)

Тези двама производители оказаха съдействие при разследването и подкрепиха искането за преразглеждане. Следователно те представляват производството на Общността по смисъла на член 9, параграф 1 и член 10, параграф 8 от основния регламент.

5.   ПОЛОЖЕНИЕ НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА

5.1.   Потребление на пазара на Общността

| (76) | Видимото потребление в рамките на Общността бе установено въз основа на:






  — | вноса на разглеждания продукт на пазара на Общността, на базата на данни на Евростат, |
| --- | --- | --- |

(76)

Видимото потребление в рамките на Общността бе установено въз основа на:

—

вноса на разглеждания продукт на пазара на Общността, на базата на данни на Евростат,

| — | общите продажби на производството на Общността, реализирани на пазара на Общността, на базата на отговорите на въпросниците. |
| --- | --- |

—

общите продажби на производството на Общността, реализирани на пазара на Общността, на базата на отговорите на въпросниците.

| (77) | Потреблението на сулфанилова киселина в рамките на Общността по време на ПРП е възлизало на 10 000 t. По време на разглеждания период се е наблюдавал спад от 6 процента в потреблението.
  Таблица 1
  Потребление на пазара на Общността | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Потребление (в тонове) | 10 684 | 10 443 | 10 899 | 9 939 | 9 997 |
| Индекс | 100 | 98 | 102 | 93 | 94 |

(77)

Потреблението на сулфанилова киселина в рамките на Общността по време на ПРП е възлизало на 10 000 t. По време на разглеждания период се е наблюдавал спад от 6 процента в потреблението.

Таблица 1

Потребление на пазара на Общността

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

ПРП

Потребление (в тонове)

10 684

10 443

10 899

9 939

9 997

Индекс

100

98

102

93

94

5.1.1.   Текущ внос от разглежданата държава

| (78) | За да се запази поверителният характер на търговската информация предвид факта, че Kokan представлява 100 % от вноса с произход от Индия, както и че производството на Общността се състои от само двама производители, се наложи сведенията в таблици 2—5 по-долу да се представят под формата на индекси. |
| --- | --- |

(78)

За да се запази поверителният характер на търговската информация предвид факта, че Kokan представлява 100 % от вноса с произход от Индия, както и че производството на Общността се състои от само двама производители, се наложи сведенията в таблици 2—5 по-долу да се представят под формата на индекси.

5.1.2.   Обем на вноса и пазарен дял на разглеждания внос по време на ПРП

| (79) | Динамиката на обема и пазарните дялове на вноса от Индия е изложена в таблиците по-долу.
  Таблица 2
  Внос от разглежданата държава










  Внос () | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Индекс | 100 | 54 | 59 | 56 | 60 |
| Източник: Евростат. |

(79)

Динамиката на обема и пазарните дялове на вноса от Индия е изложена в таблиците по-долу.

Таблица 2

Внос от разглежданата държава

Внос ()

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

ПРП

Индекс

100

54

59

56

60

Източник: Евростат.

Таблица 3

Пазарен дял на разглежданата държава

| Пазарен дял | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Индекс | 100 | 55 | 58 | 60 | 64 |

Пазарен дял

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

ПРП

Индекс

100

55

58

60

64

| (80) | Вносът от разглежданата държава намаля с 40 % между 2003 г. и ПРП, а пазарният дял на индийския внос намаля с 36 %. |
| --- | --- |

(80)

Вносът от разглежданата държава намаля с 40 % между 2003 г. и ПРП, а пазарният дял на индийския внос намаля с 36 %.

5.2.   Развитие на цените и ценово поведение във връзка с вноса на разглеждания продукт

Таблица 4

Цени на разглеждания внос

| Единични цени | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Индекс | 100 | 85 | 96 | 110 | 111 |
| Източник: Евростат. |

Единични цени

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

ПРП

Индекс

100

85

96

110

111

Източник: Евростат.

| (81) | Средната цена на разглеждания внос с произход от Индия се увеличи с 11 % за разглеждания период. |
| --- | --- |

(81)

Средната цена на разглеждания внос с произход от Индия се увеличи с 11 % за разглеждания период.

| (82) | С цел изчисляване равнището на подбиване на цените по време на ПРП цените франко завода на производството на Общността за несвързани потребители бяха сравнени с вносните цени CIF на границата на Общността на разглежданата държава, коригирани надлежно, за да отразят крайната цена на разтоварената стока. Цените бяха коригирани, като към тях бяха добавени обичайните мита и разходите след осъществяването на вноса. Сравнението показа, че коригираните индийски цени не са подбивали цените на производството на Общността. Наблюдаваното повишение на цената и отсъствието на подбиване на цените следва да се разглеждат предвид различните ценови гаранции, предложени от индийския износител след налагането на мерките през 2002 г. |
| --- | --- |

(82)

С цел изчисляване равнището на подбиване на цените по време на ПРП цените франко завода на производството на Общността за несвързани потребители бяха сравнени с вносните цени CIF на границата на Общността на разглежданата държава, коригирани надлежно, за да отразят крайната цена на разтоварената стока. Цените бяха коригирани, като към тях бяха добавени обичайните мита и разходите след осъществяването на вноса. Сравнението показа, че коригираните индийски цени не са подбивали цените на производството на Общността. Наблюдаваното повишение на цената и отсъствието на подбиване на цените следва да се разглеждат предвид различните ценови гаранции, предложени от индийския износител след налагането на мерките през 2002 г.

5.3.   Внос от други трети държави

Таблица 5

Внос от други трети държави

| Останалата част от света | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Внос (индекс) | 100 | 93 | 114 | 91 | 91 |
| Пазарен дял (индекс) | 100 | 95 | 112 | 98 | 97 |
| Средни цени (евро/t) | 855 | 930 | 1 077 | 1 059 | 1 018 |
| Индекс | 100 | 109 | 126 | 124 | 119 |
| Източник: Евростат. |

Останалата част от света

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

ПРП

Внос (индекс)

100

93

114

91

91

Пазарен дял (индекс)

100

95

112

98

97

Средни цени (евро/t)

855

930

1 077

1 059

1 018

Индекс

100

109

126

124

119

Източник: Евростат.

| (83) | Обемът на вноса от други трети държави намаля с 9 % през разглеждания период. Техният пазарен дял претърпя слабо понижение от 3 %. По време на разглеждания период основните държави износителки, и по-специално Съединените американски щати (САЩ) и КНР, са осигурявали 100 % от този внос. |
| --- | --- |

(83)

Обемът на вноса от други трети държави намаля с 9 % през разглеждания период. Техният пазарен дял претърпя слабо понижение от 3 %. По време на разглеждания период основните държави износителки, и по-специално Съединените американски щати (САЩ) и КНР, са осигурявали 100 % от този внос.

| (84) | Средно цените на сулфаниловата киселина от други трети държави са по-ниски от цените на производството на Общността, както и от индийските цени. Припомня се, че през 2002 г. вносът на сулфанилова киселина с произход от КНР е бил предмет на антидъмпингово мито в размер 21 %, което вследствие на антиабсорбционно разследване достигна през 2004 г. 33,7 %. |
| --- | --- |

(84)

Средно цените на сулфаниловата киселина от други трети държави са по-ниски от цените на производството на Общността, както и от индийските цени. Припомня се, че през 2002 г. вносът на сулфанилова киселина с произход от КНР е бил предмет на антидъмпингово мито в размер 21 %, което вследствие на антиабсорбционно разследване достигна през 2004 г. 33,7 %.

5.4.   Икономическо положение на производството на Общността

5.4.1.   Предварителни бележки

| (85) | За да се спази поверителният характер на търговската информация, се наложи данните за двете дружества, които съставляват производството на Общността, да се представят под формата на индекси. |
| --- | --- |

(85)

За да се спази поверителният характер на търговската информация, се наложи данните за двете дружества, които съставляват производството на Общността, да се представят под формата на индекси.

| (86) | В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент бяха разгледани всички релевантни икономически фактори и показатели, свързани с производството на Общността. |
| --- | --- |

(86)

В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент бяха разгледани всички релевантни икономически фактори и показатели, свързани с производството на Общността.

5.4.2.   Данни, свързани с производството на Общността

а)   Продукция, наличен производствен капацитет и коефициент на използване на производствения капацитет

Таблица 6

Продукция, наличен производствен капацитет, използване на капацитета

| | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Капацитет в тонове (индекс) | 100 | 100 | 100 | 105 | 112 |
| Продукция в тонове (индекс) | 100 | 119 | 115 | 115 | 117 |
| Използване на капацитета (индекс) | 100 | 119 | 115 | 109 | 105 |
| Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността. |

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

ПРП

Капацитет в тонове (индекс)

100

100

100

105

112

Продукция в тонове (индекс)

100

119

115

115

117

Използване на капацитета (индекс)

100

119

115

109

105

Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността.

| (87) | Равнището на продукция на производството на Общността по време на ПРП бе 17 % по-високо от равнището, регистрирано в началото на разглеждания период. Наред с това през разглеждания период и производственият капацитет на производството на Общността нарасна с 12 %, тъй като един от производителите на Общността увеличи своя капацитет, като инвестира в оборудване за производство на чиста сулфанилова киселина. Комбинирането на тези два фактора доведе до цялостно повишение на коефициента на използване на производствения капацитет на производството на Общността през разглеждания период. Следва да се отбележи и това, че по време на ПРП производството на Общността достигна задоволително ниво на използване на капацитета (от порядъка на 75—80 %). |
| --- | --- |

(87)

Равнището на продукция на производството на Общността по време на ПРП бе 17 % по-високо от равнището, регистрирано в началото на разглеждания период. Наред с това през разглеждания период и производственият капацитет на производството на Общността нарасна с 12 %, тъй като един от производителите на Общността увеличи своя капацитет, като инвестира в оборудване за производство на чиста сулфанилова киселина. Комбинирането на тези два фактора доведе до цялостно повишение на коефициента на използване на производствения капацитет на производството на Общността през разглеждания период. Следва да се отбележи и това, че по време на ПРП производството на Общността достигна задоволително ниво на използване на капацитета (от порядъка на 75—80 %).

б)   Запаси

| (88) | По време на разглеждания период равнището на запасите на производството на Общността в края на годината намаля с 22 %. През 2004 и 2005 г. равнището на запасите намаля значително, но през 2006 г. и по време на ПРП то постепенно нарасна.
  Таблица 7
  Крайни запаси (обем) | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Запаси в тонове (индекс) | 100 | 35 | 38 | 64 | 78 |
| Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността. |

(88)

По време на разглеждания период равнището на запасите на производството на Общността в края на годината намаля с 22 %. През 2004 и 2005 г. равнището на запасите намаля значително, но през 2006 г. и по време на ПРП то постепенно нарасна.

Таблица 7

Крайни запаси (обем)

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

ПРП

Запаси в тонове (индекс)

100

35

38

64

78

Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността.

в)   Обем на продажбите, пазарен дял и растеж

| (89) | По време на ПРП обемът на продажбите на производството на Общността бе с 5 % по-висок от този в началото на разглеждания период. По време на разглеждания период потреблението на Общността се понижи с 6 % (вж. съображение 77 по-горе) и вследствие на това пазарният дял на производството на Общността се повиши с 12 % за същия период. По-конкретно през разглеждания период производството на Общността увеличи пазарния си дял с приблизително 7 процентни пункта. През разглеждания период нивото на пазарния дял на производството на Общността се запази над 50 %.
  Таблица 8
  Обем на продажбите и пазарен дял | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Обем на продажбите в тонове (индекс) | 100 | 114 | 107 | 105 | 105 |
| Пазарен дял в проценти (индекс) | 100 | 116 | 105 | 113 | 112 |
| Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността. |

(89)

По време на ПРП обемът на продажбите на производството на Общността бе с 5 % по-висок от този в началото на разглеждания период. По време на разглеждания период потреблението на Общността се понижи с 6 % (вж. съображение 77 по-горе) и вследствие на това пазарният дял на производството на Общността се повиши с 12 % за същия период. По-конкретно през разглеждания период производството на Общността увеличи пазарния си дял с приблизително 7 процентни пункта. През разглеждания период нивото на пазарния дял на производството на Общността се запази над 50 %.

Таблица 8

Обем на продажбите и пазарен дял

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

ПРП

Обем на продажбите в тонове (индекс)

100

114

107

105

105

Пазарен дял в проценти (индекс)

100

116

105

113

112

Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността.

| (90) | Уместно е да се отбележи, че понижението на потреблението в Общността през 2006 г. и по време на ПРП засегна до известна степен растежа на производството на Общността. Повишението на пазарния дял се обяснява почти равностойно с повишаването на обема на продажбите и с понижаването на потреблението към края на разглеждания период. |
| --- | --- |

(90)

Уместно е да се отбележи, че понижението на потреблението в Общността през 2006 г. и по време на ПРП засегна до известна степен растежа на производството на Общността. Повишението на пазарния дял се обяснява почти равностойно с повишаването на обема на продажбите и с понижаването на потреблението към края на разглеждания период.

г)   Фактори, оказващи влияние върху цените на Общността

| (91) | Средните продажни цени на производството на Общността се увеличиха съществено (с 26 %) през разглеждания период. Наблюдаваното от 2005 г. развитие изглежда се обяснява по-специално с действието на антиабсорбционните мерки, предприети през 2004 г. срещу китайския внос. Между 2004 и 2005 г. средните продажни цени на производството на Общността нараснаха съществено и след това останаха доста стабилни. Това повишение обаче бе по-слабо от повишението на цената на анилина, който е основната суровина за производството на сулфанилова киселина. В действителност цената на анилина, който е производен на бензена и по време на ПРП представлява около 50 % от общите производствени разходи, се покачи с приблизително 45 % между 2003 г. и ПРП.
  Таблица 9
  Продажни цени | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Средна продажна цена (индекс) | 100 | 104 | 124 | 125 | 126 |
| Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността. |

(91)

Средните продажни цени на производството на Общността се увеличиха съществено (с 26 %) през разглеждания период. Наблюдаваното от 2005 г. развитие изглежда се обяснява по-специално с действието на антиабсорбционните мерки, предприети през 2004 г. срещу китайския внос. Между 2004 и 2005 г. средните продажни цени на производството на Общността нараснаха съществено и след това останаха доста стабилни. Това повишение обаче бе по-слабо от повишението на цената на анилина, който е основната суровина за производството на сулфанилова киселина. В действителност цената на анилина, който е производен на бензена и по време на ПРП представлява около 50 % от общите производствени разходи, се покачи с приблизително 45 % между 2003 г. и ПРП.

Таблица 9

Продажни цени

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

ПРП

Средна продажна цена (индекс)

100

104

124

125

126

Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността.

д)   Заетост и производителност

| (92) | Между 2003 г. и ПРП равнището на заетост спадна с 9 %, а продукцията се увеличи, което представлява свидетелство за повишаване на производителността и конкурентоспособността на производството на Общността. Въпреки това през същия период от време средният разход за служител се покачи с 15 %.
  Таблица 10
  Заетост и производителност | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Заетост (индекс) | 100 | 96 | 96 | 98 | 91 |
| Производителност (индекс) | 100 | 125 | 120 | 117 | 129 |
| Среден разход за труд (индекс) | 100 | 82 | 94 | 106 | 115 |
| Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността. |

(92)

Между 2003 г. и ПРП равнището на заетост спадна с 9 %, а продукцията се увеличи, което представлява свидетелство за повишаване на производителността и конкурентоспособността на производството на Общността. Въпреки това през същия период от време средният разход за служител се покачи с 15 %.

Таблица 10

Заетост и производителност

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

ПРП

Заетост (индекс)

100

96

96

98

91

Производителност (индекс)

100

125

120

117

129

Среден разход за труд (индекс)

100

82

94

106

115

Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността.

е)   Доходност

Таблица 11

Доходност

| | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Индекс | 100 | -1 286 | 1 519 | 335 | 191 |
| Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността. |

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

ПРП

Индекс

100

-1 286

1 519

335

191

Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността.

| (93) | С изключение на 2005 г. доходността за производството на Общността бе приблизително 1 % от нейния оборот или под тази стойност. През 2004 г. бяха регистрирани значителни загуби, но през 2005 и 2006 г. и по време на ПРП производството на Общността отбеляза печалба. Предвид това, че през 2003 г. доходността на производството на Общността бе подчертано ниска, наблюдаваното през разглеждания период видимо повишение доведе до ниво на доходност, отново далеч под нивото, което би било приемливо за този вид производство. |
| --- | --- |

(93)

С изключение на 2005 г. доходността за производството на Общността бе приблизително 1 % от нейния оборот или под тази стойност. През 2004 г. бяха регистрирани значителни загуби, но през 2005 и 2006 г. и по време на ПРП производството на Общността отбеляза печалба. Предвид това, че през 2003 г. доходността на производството на Общността бе подчертано ниска, наблюдаваното през разглеждания период видимо повишение доведе до ниво на доходност, отново далеч под нивото, което би било приемливо за този вид производство.

| (94) | Отбелязва се също така, че доходността на производството на Общността бе повлияна от промяната в цените на суровините. Средната производствена цена се увеличи с 25 % между 2003 г. и ПРП. Както бе посочено в съображение 91 по-горе, анилинът е основната суровина за производството на сулфанилова киселина и представлява приблизително половината от производствените разходи. Предвид факта, че цената на анилина нарасна значително през 2004 г., производството на Общността не бе в състояние да компенсира това повишение с увеличение на потребителските цени и понесе загуби. През 2005 г. положението на производството на Общността се подобри, тъй като цената на анилина се стабилизира и производството на Общността успя да повиши цените на сулфаниловата киселина до степен, която да компенсира повишението на цената на суровините. През 2006 г. и по време на ПРП, изправена пред ново повишение на цената на анилина, доходността на производството на Общността спадна до нива под 1 % от оборота. |
| --- | --- |

(94)

Отбелязва се също така, че доходността на производството на Общността бе повлияна от промяната в цените на суровините. Средната производствена цена се увеличи с 25 % между 2003 г. и ПРП. Както бе посочено в съображение 91 по-горе, анилинът е основната суровина за производството на сулфанилова киселина и представлява приблизително половината от производствените разходи. Предвид факта, че цената на анилина нарасна значително през 2004 г., производството на Общността не бе в състояние да компенсира това повишение с увеличение на потребителските цени и понесе загуби. През 2005 г. положението на производството на Общността се подобри, тъй като цената на анилина се стабилизира и производството на Общността успя да повиши цените на сулфаниловата киселина до степен, която да компенсира повишението на цената на суровините. През 2006 г. и по време на ПРП, изправена пред ново повишение на цената на анилина, доходността на производството на Общността спадна до нива под 1 % от оборота.

ж)   Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитали

Таблица 12

Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите

| | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Инвестиции (индекс) | 100 | 39 | 57 | 255 | 305 |
| Възвръщаемост на инвестициите (индекс) | 100 | -1 779 | 2 498 | 420 | 224 |
| Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността. |

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

ПРП

Инвестиции (индекс)

100

39

57

255

305

Възвръщаемост на инвестициите (индекс)

100

-1 779

2 498

420

224

Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността.

| (95) | През разглеждания период производството на Общността продължи да инвестира в свързани със сулфаниловата киселина дейности. През 2006 г. и по време на ПРП наред с инвестициите, свързани основно с поддръжката на съществуващите капиталови активи, един производител от Общността инвестира в повишаването на капацитета си за производството на чиста сулфанилова киселина. Следва обаче да се отбележи, че се очаква този нов капацитет да бъде напълно оперативен едва от 2008 г. |
| --- | --- |

(95)

През разглеждания период производството на Общността продължи да инвестира в свързани със сулфаниловата киселина дейности. През 2006 г. и по време на ПРП наред с инвестициите, свързани основно с поддръжката на съществуващите капиталови активи, един производител от Общността инвестира в повишаването на капацитета си за производството на чиста сулфанилова киселина. Следва обаче да се отбележи, че се очаква този нов капацитет да бъде напълно оперативен едва от 2008 г.

| (96) | Предвид на това, че през разглеждания период производството на Общността отбеляза слаби приходи, цифрите за възвръщаемостта на инвестициите, които отразяват резултата преди облагането като процент от средната отчетна стойност в началото и в края на периода на активите, използвани за производството на сулфанилова киселина, също са останали твърде ниски, а именно приблизително 2 %, по време на ПРП. |
| --- | --- |

(96)

Предвид на това, че през разглеждания период производството на Общността отбеляза слаби приходи, цифрите за възвръщаемостта на инвестициите, които отразяват резултата преди облагането като процент от средната отчетна стойност в началото и в края на периода на активите, използвани за производството на сулфанилова киселина, също са останали твърде ниски, а именно приблизително 2 %, по време на ПРП.

| (97) | Разследването показа, че капиталовите изисквания на производството на Общността са били сериозно засегнати от трудното финансово положение. Макар и един от производителите на Общността да е част от голяма група, капиталовите му изисквания не винаги се удовлетворяват до желаната степен, тъй като в тази група финансовите средства обикновено се предоставят на най-печелившите единици. |
| --- | --- |

(97)

Разследването показа, че капиталовите изисквания на производството на Общността са били сериозно засегнати от трудното финансово положение. Макар и един от производителите на Общността да е част от голяма група, капиталовите му изисквания не винаги се удовлетворяват до желаната степен, тъй като в тази група финансовите средства обикновено се предоставят на най-печелившите единици.

з)   Паричен поток

| (98) | Между 2003 г. и ПРП паричният поток намаля значително — с 85 %, но остана положителен. Паричният поток не следва същата тенденция като доходността, тъй като бе повлиян от непарични аспекти, като амортизацията и движенията на запасите.
  Таблица 13
  Паричен поток










  Паричен поток | 2003 г. | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. | ПРП |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Индекс | 100 | 41 | 64 | 32 | 15 |
| Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността. |

(98)

Между 2003 г. и ПРП паричният поток намаля значително — с 85 %, но остана положителен. Паричният поток не следва същата тенденция като доходността, тъй като бе повлиян от непарични аспекти, като амортизацията и движенията на запасите.

Таблица 13

Паричен поток

Паричен поток

2003 г.

2004 г.

2005 г.

2006 г.

ПРП

Индекс

100

41

64

32

15

Източник: Отговори на въпросника на производството на Общността.

5.5.   Заключение

| (99) | В периода между 2003 г. и ПРП повечето показатели, свързани с производството на Общността, отбелязаха положителен напредък: обем на продажбите, използване на капацитета, производствен обем, крайни запаси, производителност, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите. Въпреки това по време на ПРП доходността на производството на Общността остана под 1 % от оборота. |
| --- | --- |

(99)

В периода между 2003 г. и ПРП повечето показатели, свързани с производството на Общността, отбелязаха положителен напредък: обем на продажбите, използване на капацитета, производствен обем, крайни запаси, производителност, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите. Въпреки това по време на ПРП доходността на производството на Общността остана под 1 % от оборота.

| (100) | Производството на Общността реализира печалби от повишаването на единичната цена на сулфаниловата киселина, особено през периода от 2004 г. до края на ПРП. Въпреки това увеличението на производствената цена не успя да компенсира напълно повишението в производствените разходи, вследствие на което маржът на печалбата се понижи. |
| --- | --- |

(100)

Производството на Общността реализира печалби от повишаването на единичната цена на сулфаниловата киселина, особено през периода от 2004 г. до края на ПРП. Въпреки това увеличението на производствената цена не успя да компенсира напълно повишението в производствените разходи, вследствие на което маржът на печалбата се понижи.

| (101) | Освен това понижението на потреблението в Общността през 2006 г. и по време на ПРП засегна до известна степен възстановяването на производството на Общността. |
| --- | --- |

(101)

Освен това понижението на потреблението в Общността през 2006 г. и по време на ПРП засегна до известна степен възстановяването на производството на Общността.

| (102) | Като цяло е ясно, че въвеждането на антисубсидийните мерки позволи на производството на Общността да стабилизира своето положение, но не и да се възстанови напълно от нанесените му вреди заради повишението на цената на суровините, което производството на Общността не успя да компенсира с увеличение на потребителските цени. Независимо от това разследването показа, че през разглеждания период производството на Общността е започнало да инвестира в ново оборудване. |
| --- | --- |

(102)

Като цяло е ясно, че въвеждането на антисубсидийните мерки позволи на производството на Общността да стабилизира своето положение, но не и да се възстанови напълно от нанесените му вреди заради повишението на цената на суровините, което производството на Общността не успя да компенсира с увеличение на потребителските цени. Независимо от това разследването показа, че през разглеждания период производството на Общността е започнало да инвестира в ново оборудване.

| (103) | Предвид изложения по-горе анализ става ясно, от една страна, че по време на разглеждания период показателите за обем са претърпели положително развитие. От друга страна, свързаните с производството на Общността финансови показатели, такива като доходност и паричен поток, показаха, че производството на Общността продължава да се намира в уязвимо от икономическа гледна точка положение. Вследствие на това се заключава, че то не се е възстановило напълно от последиците от вредоносното субсидиране. |
| --- | --- |

(103)

Предвид изложения по-горе анализ става ясно, от една страна, че по време на разглеждания период показателите за обем са претърпели положително развитие. От друга страна, свързаните с производството на Общността финансови показатели, такива като доходност и паричен поток, показаха, че производството на Общността продължава да се намира в уязвимо от икономическа гледна точка положение. Вследствие на това се заключава, че то не се е възстановило напълно от последиците от вредоносното субсидиране.

6.   ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ВРЕДАТА

6.1.   Общи положения

| (104) | В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент се пристъпи към анализ на вероятността от повтаряне на вредата, в случай че сегашните мерки бъдат отменени. Във връзка с това бяха разгледани по-специално вероятното разгръщане на обема на вноса и възможното повишение на експортните цени от разглежданата държава, както и тяхното евентуално отражение върху положението на производството на Общността при отсъствието на мерки. |
| --- | --- |

(104)

В съответствие с член 18, параграф 2 от основния регламент се пристъпи към анализ на вероятността от повтаряне на вредата, в случай че сегашните мерки бъдат отменени. Във връзка с това бяха разгледани по-специално вероятното разгръщане на обема на вноса и възможното повишение на експортните цени от разглежданата държава, както и тяхното евентуално отражение върху положението на производството на Общността при отсъствието на мерки.

6.2.   Развитие на обема и на цените на вноса от разглежданата държава в случай на отмяна на мерките

| (105) | Припомня се, че и при действащи антисубсидийни мерки вносът от разглежданата държава по време на ПРП е имал пазарен дял в размер 9,7 %. |
| --- | --- |

(105)

Припомня се, че и при действащи антисубсидийни мерки вносът от разглежданата държава по време на ПРП е имал пазарен дял в размер 9,7 %.

| (106) | Разследването разкри, че оказалият съдействие индийски производител износител е със значителен неизползван производствен капацитет, който представлява над 30 % от потреблението на Общността. Този неизползван капацитет показва, че посоченият производител износител има възможност да увеличи настоящото си производство и съответно износа си на сулфанилова киселина към Общността. |
| --- | --- |

(106)

Разследването разкри, че оказалият съдействие индийски производител износител е със значителен неизползван производствен капацитет, който представлява над 30 % от потреблението на Общността. Този неизползван капацитет показва, че посоченият производител износител има възможност да увеличи настоящото си производство и съответно износа си на сулфанилова киселина към Общността.

| (107) | Отбелязва се също, че потреблението на Общността показва слабо понижение по време на разглеждания период и не се очаква търсенето през идните години да достигне ниво, което да компенсира евентуалното повишение на вноса от Индия, ако мерките бъдат преустановени. При този сценарий е твърде вероятно вносът на сулфанилова киселина от Индия да измести основен дял от продажбите, реализирани от производството на Общността, тъй като е възможно вносните цени да бъдат евентуално по-ниски от цените на производството на Общността. |
| --- | --- |

(107)

Отбелязва се също, че потреблението на Общността показва слабо понижение по време на разглеждания период и не се очаква търсенето през идните години да достигне ниво, което да компенсира евентуалното повишение на вноса от Индия, ако мерките бъдат преустановени. При този сценарий е твърде вероятно вносът на сулфанилова киселина от Индия да измести основен дял от продажбите, реализирани от производството на Общността, тъй като е възможно вносните цени да бъдат евентуално по-ниски от цените на производството на Общността.

| (108) | При разследването стана ясно, че пазарът на Общността остава привлекателен за индийския производител износител. В действителност се установи, че средната експортна цена на продажбите му към други трети държави е била значително под средната експортна цена към Общността. Фактът, че не бе установено подбиване на цените от индийските износни цени, се обяснява с ценовата гаранция, а следователно и с действащите за Индия мерки. Въпреки това обаче се прецени, че индийските износни цени CIF са били като цяло по-ниски от средната цена на производството на Общността (с приблизително 7 %). |
| --- | --- |

(108)

При разследването стана ясно, че пазарът на Общността остава привлекателен за индийския производител износител. В действителност се установи, че средната експортна цена на продажбите му към други трети държави е била значително под средната експортна цена към Общността. Фактът, че не бе установено подбиване на цените от индийските износни цени, се обяснява с ценовата гаранция, а следователно и с действащите за Индия мерки. Въпреки това обаче се прецени, че индийските износни цени CIF са били като цяло по-ниски от средната цена на производството на Общността (с приблизително 7 %).

| (109) | По тази причина е вероятно при отсъствието на действащи мерки индийският производител износител да има стимул да използва значително количество от своя неизползван капацитет и да пренасочи своя износ за други трети държави към по-привлекателния пазар на Общността, на ценови нива, които са далеч под текущите ценови нива на производството на Общността. |
| --- | --- |

(109)

По тази причина е вероятно при отсъствието на действащи мерки индийският производител износител да има стимул да използва значително количество от своя неизползван капацитет и да пренасочи своя износ за други трети държави към по-привлекателния пазар на Общността, на ценови нива, които са далеч под текущите ценови нива на производството на Общността.

6.3.   Заключение относно вероятността от повтаряне на вредата

| (110) | Въз основа на изложеното по-горе може да се заключи, че при отпадане на мерките е много вероятно вносът на пазара на Общността от разглежданата държава да бъде в значителни обеми и на субсидирани цени, които биха били по-ниски от цените на производството на Общността. Това най-вероятно би довело до тенденция за понижение на цените на пазара на Общността, с очаквано негативно въздействие върху икономическото положение на производството на Общността. Това по-специално би възпрепятствало възстановяването, което бе частично постигнато през разглеждания период, и би предизвикало вероятно повтаряне на вредата. |
| --- | --- |

(110)

Въз основа на изложеното по-горе може да се заключи, че при отпадане на мерките е много вероятно вносът на пазара на Общността от разглежданата държава да бъде в значителни обеми и на субсидирани цени, които биха били по-ниски от цените на производството на Общността. Това най-вероятно би довело до тенденция за понижение на цените на пазара на Общността, с очаквано негативно въздействие върху икономическото положение на производството на Общността. Това по-специално би възпрепятствало възстановяването, което бе частично постигнато през разглеждания период, и би предизвикало вероятно повтаряне на вредата.

7.   ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА

7.1.   Въведение

| (111) | В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите антисубсидийни мерки не е в противоречие с интереса на Общността като цяло. Определянето на интереса на Общността бе основано на оценката на различните засегнати интереси. |
| --- | --- |

(111)

В съответствие с член 31 от основния регламент бе проучено дали запазването на съществуващите антисубсидийни мерки не е в противоречие с интереса на Общността като цяло. Определянето на интереса на Общността бе основано на оценката на различните засегнати интереси.

| (112) | Фактът, че настоящото разследване е преразглеждане и следователно с него се анализира положение, при което вече има въведени антисубсидийни мерки, следва да даде възможност да се направи оценка на всеки неоправдан отрицателен ефект от настоящите антисубсидийни мерки върху разглежданите страни. |
| --- | --- |

(112)

Фактът, че настоящото разследване е преразглеждане и следователно с него се анализира положение, при което вече има въведени антисубсидийни мерки, следва да даде възможност да се направи оценка на всеки неоправдан отрицателен ефект от настоящите антисубсидийни мерки върху разглежданите страни.

| (113) | Въз основа на това бе проучено дали въпреки заключенията относно вероятността от повтаряне на вредоносно субсидиране съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да продължи прилагането на мерките в този конкретен случай. |
| --- | --- |

(113)

Въз основа на това бе проучено дали въпреки заключенията относно вероятността от повтаряне на вредоносно субсидиране съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да продължи прилагането на мерките в този конкретен случай.

7.2.   Интерес на производството на Общността

| (114) | Разумно е да се очаква, че настоящите действащи мерки ще продължат да имат благотворно влияние върху производството на Общността, което ще продължи да се възстановява, като увеличава пазарния си дял и подобрява доходността си. Ако мерките не бъдат запазени, вероятно производството на Общността отново ще започне да понася вреди от увеличаването на вноса на субсидирани цени от разглежданата държава, а сегашното му крехко финансово положение ще се влоши. |
| --- | --- |

(114)

Разумно е да се очаква, че настоящите действащи мерки ще продължат да имат благотворно влияние върху производството на Общността, което ще продължи да се възстановява, като увеличава пазарния си дял и подобрява доходността си. Ако мерките не бъдат запазени, вероятно производството на Общността отново ще започне да понася вреди от увеличаването на вноса на субсидирани цени от разглежданата държава, а сегашното му крехко финансово положение ще се влоши.

| (115) | Въз основа на това може да се заключи, че продължаването на мерките би било в интерес на производството на Общността. |
| --- | --- |

(115)

Въз основа на това може да се заключи, че продължаването на мерките би било в интерес на производството на Общността.

7.3.   Интерес на вносителите

| (116) | Припомня се, че при първоначалното разследване бе установено, че налагането на мерките няма да окаже сериозно въздействие върху вносителите на сулфанилова киселина от Общността. Това изглежда се потвърждава от липсата на съдействие по време на настоящото разследване. Следователно не бяха представени убедителни доводи, че налагането на мерките не би било в интерес на вносителите. |
| --- | --- |

(116)

Припомня се, че при първоначалното разследване бе установено, че налагането на мерките няма да окаже сериозно въздействие върху вносителите на сулфанилова киселина от Общността. Това изглежда се потвърждава от липсата на съдействие по време на настоящото разследване. Следователно не бяха представени убедителни доводи, че налагането на мерките не би било в интерес на вносителите.

7.4.   Интерес на потребителите

| (117) | Комисията изпрати въпросници до всички 31 известни потребители; от тях само четирима изпратиха отговори. Три от получените отговори бяха на дружества от Общността, произвеждащи оптични полиращи средства, а един — от дружество производител на багрила. Въпреки това информацията, предоставена от всички тези потребители във връзка с въздействието на мерките и на дела на сулфаниловата киселина в производствените им разходи, не бе съдържателна. |
| --- | --- |

(117)

Комисията изпрати въпросници до всички 31 известни потребители; от тях само четирима изпратиха отговори. Три от получените отговори бяха на дружества от Общността, произвеждащи оптични полиращи средства, а един — от дружество производител на багрила. Въпреки това информацията, предоставена от всички тези потребители във връзка с въздействието на мерките и на дела на сулфаниловата киселина в производствените им разходи, не бе съдържателна.

| (118) | Обемът на разглеждания продукт, внесен от тези четирима потребители, е представлявал 47,3 % от общия внос в Общността. Освен това поради факта, че тези четирима потребители закупуват съществено количество сулфанилова киселина от производството на Общността, по време на ПРП те са представлявали близо 40 % от потреблението на Общността. |
| --- | --- |

(118)

Обемът на разглеждания продукт, внесен от тези четирима потребители, е представлявал 47,3 % от общия внос в Общността. Освен това поради факта, че тези четирима потребители закупуват съществено количество сулфанилова киселина от производството на Общността, по време на ПРП те са представлявали близо 40 % от потреблението на Общността.

| (119) | Трима потребителите са заели една и съща позиция срещу продължаването на мерките с мотива, че производственият капацитет на производството на Общността е недостатъчен да покрие вътрешното търсене и че мерките вредят на тяхната конкурентоспособност за продуктите в края на производствената верига. Четвъртият потребител не е посочил дали е за или против запазването на мерките. |
| --- | --- |

(119)

Трима потребителите са заели една и съща позиция срещу продължаването на мерките с мотива, че производственият капацитет на производството на Общността е недостатъчен да покрие вътрешното търсене и че мерките вредят на тяхната конкурентоспособност за продуктите в края на производствената верига. Четвъртият потребител не е посочил дали е за или против запазването на мерките.

| (120) | По отношение на снабдяването на пазара на Общността трябва да се отбележи, че настоящият производствен капацитет на производството на Общността би задоволил около 80 % от потреблението на Общността. Тук следва да се подчертае и че производството на Общността инвестира в нови инсталации, за да повиши производството си на чиста сулфанилова киселина. Мерките по никакъв начин не целят да попречат на вноса от разглежданата държава на пазара на Общността, а да гарантират осъществяването му на цени, които не са субсидирани и вредоносни. Вследствие на това се очаква вносът от разглежданата държава да продължи, както това стана след налагането на мерките през 2002 г. |
| --- | --- |

(120)

По отношение на снабдяването на пазара на Общността трябва да се отбележи, че настоящият производствен капацитет на производството на Общността би задоволил около 80 % от потреблението на Общността. Тук следва да се подчертае и че производството на Общността инвестира в нови инсталации, за да повиши производството си на чиста сулфанилова киселина. Мерките по никакъв начин не целят да попречат на вноса от разглежданата държава на пазара на Общността, а да гарантират осъществяването му на цени, които не са субсидирани и вредоносни. Вследствие на това се очаква вносът от разглежданата държава да продължи, както това стана след налагането на мерките през 2002 г.

| (121) | Следва също да се отбележи, че производството на сулфанилова киселина извън Общността е ограничено понастоящем до малък брой държави, сред които Индия, КНР и САЩ. Следователно е важно производството на Общността да може да действа в реални условия на конкуренция, така че вътрешните доставки на продукта да продължат да бъдат на разположение на всички потребители в Общността. |
| --- | --- |

(121)

Следва също да се отбележи, че производството на сулфанилова киселина извън Общността е ограничено понастоящем до малък брой държави, сред които Индия, КНР и САЩ. Следователно е важно производството на Общността да може да действа в реални условия на конкуренция, така че вътрешните доставки на продукта да продължат да бъдат на разположение на всички потребители в Общността.

| (122) | Във връзка с конкурентоспособността на потребителите следва да се отбележи, че въпреки липсата на информация от страна на потребителите в рамките на настоящото разследване, по време на първоначалното разследване стана ясно, че антисубсидийните мерки биха повишили пълните разходи за оптични полиращи средства и багрила, които съдържат сулфанилова киселина, с по-малко от 1 %. |
| --- | --- |

(122)

Във връзка с конкурентоспособността на потребителите следва да се отбележи, че въпреки липсата на информация от страна на потребителите в рамките на настоящото разследване, по време на първоначалното разследване стана ясно, че антисубсидийните мерки биха повишили пълните разходи за оптични полиращи средства и багрила, които съдържат сулфанилова киселина, с по-малко от 1 %.

| (123) | Въз основа на изложеното по-горе и подобно на заключението от първоначалното разследване, в рамките на разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките се счита също така, че запазването на мерките няма да окаже съществено отрицателно въздействие върху положението на потребителите. |
| --- | --- |

(123)

Въз основа на изложеното по-горе и подобно на заключението от първоначалното разследване, в рамките на разследването за преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките се счита също така, че запазването на мерките няма да окаже съществено отрицателно въздействие върху положението на потребителите.

7.5.   Заключение относно интереса на Общността

| (124) | Предвид казаното по-горе се стига до заключението, че няма наложителни причини срещу запазването на сегашните антисубсидийни мерки. |
| --- | --- |

(124)

Предвид казаното по-горе се стига до заключението, че няма наложителни причини срещу запазването на сегашните антисубсидийни мерки.

8.   ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ

| (125) | Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване и изменение на съществуващите мерки. Беше им предоставен също така срок, в рамките на който да изложат своите становища и коментари. Не бяха получени коментари, които да доведат до промяна на направените по-горе заключения. |
| --- | --- |

(125)

Всички страни бяха информирани за съществените факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча запазване и изменение на съществуващите мерки. Беше им предоставен също така срок, в рамките на който да изложат своите становища и коментари. Не бяха получени коментари, които да доведат до промяна на направените по-горе заключения.

| (126) | Предвид заключенията, направени в контекста на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, във връзка с вероятността от продължаване на субсидирането, както и тази от повтаряне на вредите и интереса на Общността, изравнителните мерки при вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия следва да бъдат запазени с цел да се избегне повтарянето на вредите, причинявани от субсидирания внос върху производството на Общността. |
| --- | --- |

(126)

Предвид заключенията, направени в контекста на преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие на мерките, във връзка с вероятността от продължаване на субсидирането, както и тази от повтаряне на вредите и интереса на Общността, изравнителните мерки при вноса на сулфанилова киселина с произход от Индия следва да бъдат запазени с цел да се избегне повтарянето на вредите, причинявани от субсидирания внос върху производството на Общността.

| (127) | По отношение на констатациите от частичното междинно преразглеждане, ограничено до нивото на субсидиране на оказалия съдействие производител износител от Индия, се счита за целесъобразно ставката на изравнителното мито да се коригира от 7,1 % на 4,7 %. Предвид че по време на ПРП оказалият съдействие производител износител е реализирал 100 % от износа на сулфанилова киселина от Индия към Общността, се счита за целесъобразно тази митническа ставка да се прилага и за вноса на други индийски производители. Митническата ставка няма да се прилага за вноса на разглеждания продукт, произвеждан и продаван за износ в Общността от оказалия съдействие производител износител, от който с Решение 2006/37/ЕО бе приета ценова гаранция. Във връзка с това следва да се отбележи, че минималните вносни цени на гаранцията, приети от индийското дружество, бяха коригирани, за да се отрази понижението на комбинираната обща митническа ставка (антидъмпингова и изравнителна), приложима за това дружество. |
| --- | --- |

(127)

По отношение на констатациите от частичното междинно преразглеждане, ограничено до нивото на субсидиране на оказалия съдействие производител износител от Индия, се счита за целесъобразно ставката на изравнителното мито да се коригира от 7,1 % на 4,7 %. Предвид че по време на ПРП оказалият съдействие производител износител е реализирал 100 % от износа на сулфанилова киселина от Индия към Общността, се счита за целесъобразно тази митническа ставка да се прилага и за вноса на други индийски производители. Митническата ставка няма да се прилага за вноса на разглеждания продукт, произвеждан и продаван за износ в Общността от оказалия съдействие производител износител, от който с Решение 2006/37/ЕО бе приета ценова гаранция. Във връзка с това следва да се отбележи, че минималните вносни цени на гаранцията, приети от индийското дружество, бяха коригирани, за да се отрази понижението на комбинираната обща митническа ставка (антидъмпингова и изравнителна), приложима за това дружество.

| (128) | Промяната в изравнителната митническа ставка ще окаже въздействие върху окончателното антидъмпингово мито от 18,3 %, наложено с Регламент (ЕО) No 1000/2008 върху вноса на сулфанилова киселина от Индия, тъй като това антидъмпингово мито бе коригирано, за да се избегне двойно отчитане на ползите от износни субсидии (припомня се, че окончателното антидъмпингово мито се е основавало на дъмпинговия марж поради установеното ниво на този марж, по-ниско от степента на отстраняване на вредите). В член 24, параграф 1 от основния регламент и в член 14, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент се посочва, че нито един продукт не може да бъде едновременно подложен на антидъмпингови и на изравнителни мерки за целите на справяне с една и съща ситуация, която произлиза от дъмпинг или от експортно субсидиране. По време на първоначалното разследване бе установено, че някои от разследваните схеми на субсидиране, подлежащи на изравнителни мерки, са представлявали експортни субсидии по смисъла на член 3, параграф 4, буква а) от основния антисубсидиен регламент. Като такива, тези субсидии са оказали въздействие върху експортната цена на индийския производител износител и следователно са довели до повишаване на дъмпинговия марж. Поради това съгласно член 24, параграф 1 от основния регламент окончателното антидъмпингово мито бе коригирано, така че да отразява реалния дъмпингов марж, оставащ след налагането на окончателно изравнително мито, предназначено да неутрализира последиците от експортните субсидии (вж. съображение 46 от Регламент (ЕО) No 1339/2002). |
| --- | --- |

(128)

Промяната в изравнителната митническа ставка ще окаже въздействие върху окончателното антидъмпингово мито от 18,3 %, наложено с Регламент (ЕО) No 1000/2008 върху вноса на сулфанилова киселина от Индия, тъй като това антидъмпингово мито бе коригирано, за да се избегне двойно отчитане на ползите от износни субсидии (припомня се, че окончателното антидъмпингово мито се е основавало на дъмпинговия марж поради установеното ниво на този марж, по-ниско от степента на отстраняване на вредите). В член 24, параграф 1 от основния регламент и в член 14, параграф 1 от основния антидъмпингов регламент се посочва, че нито един продукт не може да бъде едновременно подложен на антидъмпингови и на изравнителни мерки за целите на справяне с една и съща ситуация, която произлиза от дъмпинг или от експортно субсидиране. По време на първоначалното разследване бе установено, че някои от разследваните схеми на субсидиране, подлежащи на изравнителни мерки, са представлявали експортни субсидии по смисъла на член 3, параграф 4, буква а) от основния антисубсидиен регламент. Като такива, тези субсидии са оказали въздействие върху експортната цена на индийския производител износител и следователно са довели до повишаване на дъмпинговия марж. Поради това съгласно член 24, параграф 1 от основния регламент окончателното антидъмпингово мито бе коригирано, така че да отразява реалния дъмпингов марж, оставащ след налагането на окончателно изравнително мито, предназначено да неутрализира последиците от експортните субсидии (вж. съображение 46 от Регламент (ЕО) No 1339/2002).

| (129) | Вследствие на това окончателната антидъмпингова митническа ставка за Индия трябва понастоящем да бъде коригирана, за да отрази преразгледаното ниво на ползите, получени от износни субсидии по време на ПРП на настоящото антисубсидийно разследване. Предвид това, че ползите от износни субсидии възлизаха на 4,1 % през този ПРП, както и че нивото на дъмпинговия марж, определен първоначално с Регламент (ЕО) No 1339/2002 на Съвета, бе в размер 24,6 %, преразгледаното ниво на антидъмпинговото мито следва да бъде 20,5 %. Регламент (ЕО) No 1000/2008 следва да бъде съответно изменен, |
| --- | --- |

(129)

Вследствие на това окончателната антидъмпингова митническа ставка за Индия трябва понастоящем да бъде коригирана, за да отрази преразгледаното ниво на ползите, получени от износни субсидии по време на ПРП на настоящото антисубсидийно разследване. Предвид това, че ползите от износни субсидии възлизаха на 4,1 % през този ПРП, както и че нивото на дъмпинговия марж, определен първоначално с Регламент (ЕО) No 1339/2002 на Съвета, бе в размер 24,6 %, преразгледаното ниво на антидъмпинговото мито следва да бъде 20,5 %. Регламент (ЕО) No 1000/2008 следва да бъде съответно изменен,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

1.   Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на сулфанилова киселина, попадаща под код по КН ex 2921 42 10 (код по ТАРИК 2921421060) и с произход от Индия.

2.   Ставката на окончателното изравнително мито, приложимо към нетната цена франко граница на Общността преди обмитяване, е 4,7 %.

3.   Без да се засягат разпоредбите на параграф 1, окончателното мито не се прилага за вноса на продукти, допуснати за свободно обращение в съответствие с член 2.

4.   Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.

Член 2

1.   Внесените продукти, декларирани за допускане за свободно обращение, които са фактурирани от дружествата, чиито гаранции са приети от Комисията и чиито наименования са изброени в Решение 2006/37/ЕО, периодично изменяно, се освобождават от изравнителното мито, налагано по силата на член 1, при условие че:

| — | са произведени, транспортирани и фактурирани пряко от упоменатите дружества на първия независим потребител в Общността, и |
| --- | --- |

—

са произведени, транспортирани и фактурирани пряко от упоменатите дружества на първия независим потребител в Общността, и

| — | се придружават от фактура по ценовата гаранция, която представлява търговска фактура, съдържаща най-малкото елементите и декларацията, определени в приложението към настоящия регламент, и |
| --- | --- |

—

се придружават от фактура по ценовата гаранция, която представлява търговска фактура, съдържаща най-малкото елементите и декларацията, определени в приложението към настоящия регламент, и

| — | декларираните и представени на митницата стоки съответстват точно на описанието във фактурата по ценовата гаранция. |
| --- | --- |

—

декларираните и представени на митницата стоки съответстват точно на описанието във фактурата по ценовата гаранция.

2.   Митническо задължение възниква в момента на приемане на декларацията за допускане за свободно обращение, когато се установи, че по отношение на стоките, описани в член 1 и освободени от митата при условията, изброени в параграф 1, едно или няколко от условията не са изпълнени. Условието, определено параграф 1, второ тире, се счита за неизпълнено, когато се установи, че фактурата по ценовата гаранция не отговаря на разпоредбите на приложението или че не е автентична, или когато Комисията е оттеглила приемането на гаранцията съгласно член 8, параграф 9 от Регламент (ЕО) No 384/96 или член 13, параграф 9 от основния антисубсидиен регламент с регламент или решение, което се отнася за конкретна(и) сделка(и), и обяви съответната(ите) фактура(и) по гаранцията за невалидна(и).

3.   Вносителите приемат като обичаен търговски риск факта, че неизпълнението от която и да е от страните на едно или няколко от условията, изброени в параграф 1 и допълнително определени в параграф 2, може да доведе до възникване на митническо задължение съгласно член 201 от Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. за създаване на Митнически кодекс на Общността (15). Възникналото митническо задължение се възстановява, когато Комисията оттегли приемането на ценовата гаранция.

Член 3

Член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1000/2008 се заменя със следното:

„2.   Ставката на окончателното антидъмпингово мито, приложимо преди обмитяване към нетната цена франко границата на Общността на продуктите, описани в параграф 1, е, както следва:

| Държава | Окончателно мито (%) |
| --- | --- |
| Китайската народна република | 33,7 |
| Индия | 20,5“ |

Държава

Окончателно мито (%)

Китайската народна република

33,7

Индия

20,5“

Член 4

Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Официален вестник на Европейския съюз

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Люксембург на 13 октомври 2008 година.

За Съвета

Председател

B. KOUCHNER

---

(1)  ОВ L 288, 21.10.1997 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 196, 25.7.2002 г., стр. 1.

2

(3)  ОВ L 196, 25.7.2002 г., стp. 11.

3

(4)  ОВ L 196, 25.7.2002 г., стp. 36.

4

(5)  ОВ L 80, 18.3.2004 г., стp. 29.

5

(6)  ОВ C 101, 27.4.2005 г., стp. 34.

6

(7)  ОВ L 56, 6.3.1996 г., стр. 1.

7

(8)  ОВ L 22, 26.1.2006 г., стp. 52.

8

(9)  ОВ L 22, 26.1.2006 г., стp. 5.

9

(10)  ОВ L 275, 16.10.2008 г., стр. 1.

10

(11)  ОВ C 272, 9.11.2006 г., стp. 18.

11

(12)  ОВ C 171, 24.7.2007 г., стp. 14.

12

(13)  ОВ C 229, 29.9.2007 г., стp. 9.

13

(14)  Отбелязаните със звездичка субсидии са експортни субсидии.

14

(15)  ОВ L 302, 19.10.1992 г., стр. 1.

15

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

В търговската фактура, придружаваща продажбите на сулфанилова киселина на дружеството за Общността, които са предмет на ценова гаранция, се посочват следните елементи:

| 1. | Заглавие „ТЪРГОВСКА ФАКТУРА, ПРИДРУЖАВАЩА СТОКИТЕ, ПРЕДМЕТ НА ЦЕНОВА ГАРАНЦИЯ“. |
| --- | --- |

1.

Заглавие „ТЪРГОВСКА ФАКТУРА, ПРИДРУЖАВАЩА СТОКИТЕ, ПРЕДМЕТ НА ЦЕНОВА ГАРАНЦИЯ“.

| 2. | Наименованието на дружеството, издаващо търговската фактура, посочено в член 1 от Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранция. |
| --- | --- |

2.

Наименованието на дружеството, издаващо търговската фактура, посочено в член 1 от Решение 2006/37/ЕО на Комисията за приемане на гаранция.

| 3. | Номер на търговската фактура. |
| --- | --- |

3.

Номер на търговската фактура.

| 4. | Дата на издаване на търговската фактура. |
| --- | --- |

4.

Дата на издаване на търговската фактура.

| 5. | Допълнителен код по ТАРИК, съгласно който фактурираните стоки се освобождават от митница на границата на Общността. |
| --- | --- |

5.

Допълнителен код по ТАРИК, съгласно който фактурираните стоки се освобождават от митница на границата на Общността.

| 6. | Точно описание на стоките, включително:






  — | код на продукта (PCN), използван за целите на гаранцията (например „PA99“, „PS85“ или „TA98“), |
| --- | --- | --- |

6.

Точно описание на стоките, включително:

—

код на продукта (PCN), използван за целите на гаранцията (например „PA99“, „PS85“ или „TA98“),

| — | техническите/физическите характеристики на PCN, т.е. за „PA99“ и „PS85“ — свободно подвижен бял прах, и за „TA98“ — свободно подвижен сив прах, |
| --- | --- |

—

техническите/физическите характеристики на PCN, т.е. за „PA99“ и „PS85“ — свободно подвижен бял прах, и за „TA98“ — свободно подвижен сив прах,

| — | код на продукта на дружеството (CPC) (ако има такъв), |
| --- | --- |

—

код на продукта на дружеството (CPC) (ако има такъв),

| — | код по КН, |
| --- | --- |

—

код по КН,

| — | количество (посочва се в тонове). |
| --- | --- |

—

количество (посочва се в тонове).

| 7. | Описание на условията на продажбата, включително:






  — | цена за тон, |
| --- | --- | --- |

7.

Описание на условията на продажбата, включително:

—

цена за тон,

| — | приложимите условия на плащане, |
| --- | --- |

—

приложимите условия на плащане,

| — | приложимите условия на доставка, |
| --- | --- |

—

приложимите условия на доставка,

| — | общ размер на отстъпките и намаленията. |
| --- | --- |

—

общ размер на отстъпките и намаленията.

| 8. | Наименование на дружеството, което действа като вносител в Общността и на което търговската фактура, придружаваща стоките, предмет на гаранция, е издадена пряко от дружеството. |
| --- | --- |

8.

Наименование на дружеството, което действа като вносител в Общността и на което търговската фактура, придружаваща стоките, предмет на гаранция, е издадена пряко от дружеството.

| 9. | Име на служителя на дружеството, издал търговската фактура, и следната подписана декларация:
  „Аз, долуподписаният, удостоверявам, че продажбата за директен износ за Европейската общност на стоките, включени във фактурата, се осъществява в рамките на обхвата и съгласно условията на гаранцията, предложена от [ДРУЖЕСТВО] и приета от Европейската комисия с Решение 2006/37/ЕО. Декларирам, че информацията в настоящата фактура е пълна и вярна.“ |
| --- | --- |

9.

Име на служителя на дружеството, издал търговската фактура, и следната подписана декларация:

„Аз, долуподписаният, удостоверявам, че продажбата за директен износ за Европейската общност на стоките, включени във фактурата, се осъществява в рамките на обхвата и съгласно условията на гаранцията, предложена от [ДРУЖЕСТВО] и приета от Европейската комисия с Решение 2006/37/ЕО. Декларирам, че информацията в настоящата фактура е пълна и вярна.“

---

| 17.10.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 276/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 276/21

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 1011/2008 НА КОМИСИЯТА

от 16 октомври 2008 година

за определяне на фиксирани стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (1),

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1580/2007 на Комисията от 21 декември 2007 г. за определяне на правила за прилагане на регламенти (ЕО) No 2200/96, (ЕО) No 2201/96 и (ЕО) No 1182/2007 на Съвета в сектора на плодовете и зеленчуците (2), и по-специално член 138, параграф 1 от него,

като има предвид, че:

в изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг от многостранните търговски преговори Регламент (ЕО) No 1580/2007 посочва критерии за определяне от Комисията на фиксирани стойности при внос от трети страни за продуктите и периодите, посочени в приложение XV, част A от посочения регламент,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Фиксираните стойности при внос, посочени в член 138 от Регламент (ЕО) No 1580/2007, са определени в приложението към настоящия регламент.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила на 17 октомври 2008 година.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 16 октомври 2008 година.

За Комисията

Jean-Luc DEMARTY

Генерален директор на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“

---

(1)  ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 350, 31.12.2007 г., стр. 1.

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Фиксирани стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Код по КН | Кодове на трети страни (1) | Фиксирана вносна стойност |
| 0702 00 00 | IL | 107,3 |
| MA | 73,0 |
| MK | 53,7 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 79,2 |
| 0707 00 05 | MK | 81,9 |
| TR | 122,7 |
| ZZ | 102,3 |
| 0709 90 70 | TR | 137,1 |
| ZZ | 137,1 |
| 0805 50 10 | AR | 81,4 |
| TR | 105,2 |
| UY | 95,7 |
| ZA | 93,0 |
| ZZ | 93,8 |
| 0806 10 10 | BR | 222,2 |
| TR | 102,5 |
| US | 199,3 |
| ZZ | 174,7 |
| 0808 10 80 | AR | 67,2 |
| AU | 161,1 |
| CL | 69,4 |
| CN | 53,8 |
| MK | 37,6 |
| NZ | 98,9 |
| US | 141,3 |
| ZA | 84,1 |
| ZZ | 89,2 |
| 0808 20 50 | CL | 60,3 |
| CN | 93,7 |
| TR | 134,2 |
| ZA | 83,4 |
| ZZ | 92,9 |

(EUR/100 kg)

Код по КН

Кодове на трети страни (1)

Фиксирана вносна стойност

0702 00 00

IL

107,3

MA

73,0

MK

53,7

TR

82,9

ZZ

79,2

0707 00 05

MK

81,9

TR

122,7

ZZ

102,3

0709 90 70

TR

137,1

ZZ

137,1

0805 50 10

AR

81,4

TR

105,2

UY

95,7

ZA

93,0

ZZ

93,8

0806 10 10

BR

222,2

TR

102,5

US

199,3

ZZ

174,7

0808 10 80

AR

67,2

AU

161,1

CL

69,4

CN

53,8

MK

37,6

NZ

98,9

US

141,3

ZA

84,1

ZZ

89,2

0808 20 50

CL

60,3

CN

93,7

TR

134,2

ZA

83,4

ZZ

92,9

---

(1)  Номенклатура на страните, определена с Регламент (ЕО) No 1833/2006 на Комисията (ОВ L 354, 14.12.2006 г., стр. 19). Код „ZZ“ означава „друг произход“.

---

| 17.10.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 276/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 276/23

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 1012/2008 НА КОМИСИЯТА

от 14 октомври 2008 година

за забрана на риболова на атлантическа треска в подучастъци 25—32 на Балтийско море (води на ЕО) от страна на съдове под флага на Полша

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1), и по-специално член 26, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕИО) No 2847/93 на Съвета от 12 октомври 1993 г. относно установяването на система за контрол, приложима към общата политика в областта на рибарството (2), и по-специално член 21, параграф 3 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕО) No 1404/2007 на Съвета от 26 ноември 2007 г. за определяне на риболовните възможности и съответните условия по отношение на някои рибни запаси и групи рибни запаси в Балтийско море за 2008 г. (3), определя квотите за 2008 година. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕО) No 1404/2007 на Съвета от 26 ноември 2007 г. за определяне на риболовните възможности и съответните условия по отношение на някои рибни запаси и групи рибни запаси в Балтийско море за 2008 г. (3), определя квотите за 2008 година.

| (2) | Съгласно получената от Комисията информация с улова на посочения в приложението към настоящия регламент рибен запас от страна на риболовни съдове, плаващи под флага на или регистрирани в посочената в същото приложение държава-членка, е изчерпана отпуснатата за 2008 г. квота. |
| --- | --- |

(2)

Съгласно получената от Комисията информация с улова на посочения в приложението към настоящия регламент рибен запас от страна на риболовни съдове, плаващи под флага на или регистрирани в посочената в същото приложение държава-членка, е изчерпана отпуснатата за 2008 г. квота.

| (3) | Следователно е необходимо да се забрани риболовът на този рибен запас, както и неговото задържане на борда, трансбордиране и разтоварване на суша, |
| --- | --- |

(3)

Следователно е необходимо да се забрани риболовът на този рибен запас, както и неговото задържане на борда, трансбордиране и разтоварване на суша,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Изчерпване на квотата

Квотата за риболов на посочения в приложението към настоящия регламент рибен запас, отпусната за 2008 г. на определената в същото приложение държава-членка, се счита за изчерпана към датата, посочена в същото приложение.

Член 2

Забрани

Забранява се риболовът на посочения в приложението към настоящия регламент рибен запас от страна на риболовни съдове, плаващи под флага на или регистрирани в посочената в същото приложение държава-членка, считано от указаната в приложението дата. Забраняват се също и задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на суша на този рибен запас, уловен от горепосочените риболовни съдове след тази дата.

Член 3

Влизане в сила

Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 14 октомври 2008 година.

За Комисията

Fokion FOTIADIS

Генерален директор на Генерална дирекция „Морско дело и рибарство“

---

(1)  ОВ L 358, 31.12.2002 г., стр. 59.

1

(2)  ОВ L 261, 20.10.1993 г., стp. 1.

2

(3)  ОВ L 312, 30.11.2007 г., стp. 1.

3

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

| No | 01/BAL |
| --- | --- |
| Държава-членка | Полша |
| Ресурс | COD/3DX32. |
| Вид | Атлантическа треска (Gadus morhua) |
| Зона | Води на Общността от подучастъци 25—32 |
| Дата | 26.9.2008 г. |

No

01/BAL

Държава-членка

Полша

Ресурс

COD/3DX32.

Вид

Атлантическа треска (Gadus morhua)

Зона

Води на Общността от подучастъци 25—32

Дата

26.9.2008 г.

---

| 17.10.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 276/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 276/25

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 1013/2008 НА КОМИСИЯТА

от 15 октомври 2008 година

за забрана на риболова на морски език в зони VIIf и VIIg от страна на съдове под флага на Ирландия

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1), и по-специално член 26, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕИО) No 2847/93 на Съвета от 12 октомври 1993 г. относно установяването на система за контрол, приложима към общата политика в областта на рибарството (2), и по-специално член 21, параграф 3 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕО) No 40/2008 на Съвета от 16 януари 2008 г. относно установяване на възможностите за риболов за 2008 г. и свързаните с тях условия на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, приложими във водите на Общността и за корабите на Общността във води, които подлежат на ограничения на улова (3), определя квотите за 2008 година. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕО) No 40/2008 на Съвета от 16 януари 2008 г. относно установяване на възможностите за риболов за 2008 г. и свързаните с тях условия на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, приложими във водите на Общността и за корабите на Общността във води, които подлежат на ограничения на улова (3), определя квотите за 2008 година.

| (2) | Съгласно получената от Комисията информация с улова на посочения в приложението към настоящия регламент рибен запас от страна на риболовни съдове, плаващи под флага на или регистрирани в посочената в същото приложение държава-членка, е изчерпана отпуснатата за 2008 г. квота. |
| --- | --- |

(2)

Съгласно получената от Комисията информация с улова на посочения в приложението към настоящия регламент рибен запас от страна на риболовни съдове, плаващи под флага на или регистрирани в посочената в същото приложение държава-членка, е изчерпана отпуснатата за 2008 г. квота.

| (3) | Следователно е необходимо да се забрани риболовът на този рибен запас, както и неговото задържане на борда, трансбордиране и разтоварване на суша, |
| --- | --- |

(3)

Следователно е необходимо да се забрани риболовът на този рибен запас, както и неговото задържане на борда, трансбордиране и разтоварване на суша,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Изчерпване на квотата

Квотата за риболов на посочения в приложението към настоящия регламент рибен запас, отпусната за 2008 г. на определената в същото приложение държава-членка, се счита за изчерпана към датата, посочена в същото приложение.

Член 2

Забрани

Забранява се риболовът на посочения в приложението към настоящия регламент рибен запас от страна на риболовни съдове, плаващи под флага на или регистрирани в посочената в същото приложение държава-членка, считано от указаната в приложението дата. Забраняват се също и задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на суша на този рибен запас, уловен от горепосочените риболовни съдове след тази дата.

Член 3

Влизане в сила

Настоящият регламент влиза в сила в деня след датата на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 15 октомври 2008 година.

За Комисията

Fokion FOTIADIS

Генерален директор на Генерална дирекция „Морско дело и рибарство“

---

(1)  ОВ L 358, 31.12.2002 г., стp. 59.

1

(2)  ОВ L 261, 20.10.1993 г., стp. 1.

2

(3)  ОВ L 19, 23.1.2008 г., стp. 1.

3

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

| No | 45/T&Q |
| --- | --- |
| Държава-членка | ИРЛАНДИЯ |
| Запас | SOL/7FG. |
| Вид | Морски език (Solea solea) |
| Зона | VIIf и VIIg |
| Дата | 1.8.2008 г. |

No

45/T&Q

Държава-членка

ИРЛАНДИЯ

Запас

SOL/7FG.

Вид

Морски език (Solea solea)

Зона

VIIf и VIIg

Дата

1.8.2008 г.

---

| 17.10.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 276/27 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 276/27

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 1014/2008 НА КОМИСИЯТА

от 16 октомври 2008 година

за вписване на някои названия в Регистъра на защитените наименования за произход и защитените географски указания (České pivo (ЗГУ), Cebreiro (ЗНП))

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета от 20 март 2006 г. относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни (1), и по-специално член 7, параграф 4, първа алинея от него,

като има предвид, че:

| (1) | В съответствие с член 6, параграф 2, първа алинея и при прилагане на член 17, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 заявката за регистрация на названието „České pivo“, подадена от Чешката република, и заявката за регистрация на названието „Cebreiro“, подадена от Испания, бяха публикувани в Официален вестник на Европейския съюз
   (2). |
| --- | --- |

(1)

В съответствие с член 6, параграф 2, първа алинея и при прилагане на член 17, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 заявката за регистрация на названието „České pivo“, подадена от Чешката република, и заявката за регистрация на названието „Cebreiro“, подадена от Испания, бяха публикувани в Официален вестник на Европейския съюз
   (2).

| (2) | Тъй като Комисията не получи никакви възражения съгласно член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006, тези названия следва да бъдат регистрирани, |
| --- | --- |

(2)

Тъй като Комисията не получи никакви възражения съгласно член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006, тези названия следва да бъдат регистрирани,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Регистрират се названията, посочени в приложението към настоящия регламент.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 16 октомври 2008 година.

За Комисията

Mariann FISCHER BOEL

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

1

(2)  ОВ C 16, 23.1.2008 г., стр. 14 (České pivo), ОВ C 16, 23.1.2008 г., стр. 23 (Cebreiro).

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

| 1. | Земеделски продукти, предназначени за консумация от човека, посочени в приложение I към Договора:






  Клас 1.3. | Сирена |
| --- | --- | --- |

1.

Земеделски продукти, предназначени за консумация от човека, посочени в приложение I към Договора:

Клас 1.3.

Сирена

ИСПАНИЯ

Cebreiro (ЗНП)

| 2. | Хранителни продукти, посочени в приложение I към регламента:






  Клас 2.1. | Бира |
| --- | --- | --- |

2.

Хранителни продукти, посочени в приложение I към регламента:

Клас 2.1.

Бира

ЧЕШКА РЕПУБЛИКА

České pivo (ЗГУ)

---

| 17.10.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 276/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 276/29

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 1015/2008 НА КОМИСИЯТА

от 16 октомври 2008 година

за изменение на Регламент (ЕО) No 1003/2008 за определяне на вносните мита в сектора на зърнените култури, считано от 16 октомври 2008 година

КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти (Общ регламент за ООП) (1),

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1249/96 на Комисията от 28 юни 1996 г. относно правилата за прилагане на Регламент (ЕИО) No 1766/92 на Съвета по отношение на вносните мита в сектора на зърнените култури (2), и по-специално член 2, параграф 1 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Вносните мита в сектора на зърнените култури, приложими от 16 октомври 2008 година, са определени в Регламент (ЕО) No 1003/2008 на Комисията (3). |
| --- | --- |

(1)

Вносните мита в сектора на зърнените култури, приложими от 16 октомври 2008 година, са определени в Регламент (ЕО) No 1003/2008 на Комисията (3).

| (2) | Тъй като изчислената средна стойност на вносните мита се различава с 5 EUR/t от определеното мито, следва да се извърши съответно индексиране на вносните мита, определени с Регламент (ЕО) No 1003/2008. |
| --- | --- |

(2)

Тъй като изчислената средна стойност на вносните мита се различава с 5 EUR/t от определеното мито, следва да се извърши съответно индексиране на вносните мита, определени с Регламент (ЕО) No 1003/2008.

| (3) | Следователно е необходимо Регламент (ЕО) No 1003/2008 да бъде съответно изменен, |
| --- | --- |

(3)

Следователно е необходимо Регламент (ЕО) No 1003/2008 да бъде съответно изменен,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Приложения I и II към Регламент (ЕО) No 1003/2008 се заменят с текста в приложението към настоящия регламент.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Той се прилага от 17 октомври 2008 година.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 16 октомври 2008 година.

За Комисията

Jean-Luc DEMARTY

Генерален директор на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“

---

(1)  ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 161, 29.6.1996 г., стр. 125.

2

(3)  ОВ L 275, 16.10.2008 г., стр. 34.

3

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

Вносни мита за продуктите, посочени в член 136, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1234/2007, приложими от 17 октомври 2008 година

| Код по КН | Описание на стоките | Вносно мито (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | ПШЕНИЦА твърда висококачествена | 0,00 (2) |
| със средно качество | 0,00 (2) |
| с ниско качество | 0,00 (2) |
| 1001 90 91 | ПШЕНИЦА мека, за посев | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | ПШЕНИЦА мека висококачествена, различна от тази за посев | 0,00 (2) |
| 1002 00 00 | РЪЖ | 19,11 (2) |
| 1005 10 90 | ЦАРЕВИЦА за посев, различна от хибридна | 8,68 |
| 1005 90 00 | ЦАРЕВИЦА, различна от тази за посев (3) | 8,68 (2) |
| 1007 00 90 | СОРГО на зърна, различно от хибрид за посев | 19,11 (2) |

Код по КН

Описание на стоките

Вносно мито (1)

(EUR/t)

1001 10 00

ПШЕНИЦА твърда висококачествена

0,00 (2)

със средно качество

0,00 (2)

с ниско качество

0,00 (2)

1001 90 91

ПШЕНИЦА мека, за посев

0,00

ex 1001 90 99

ПШЕНИЦА мека висококачествена, различна от тази за посев

0,00 (2)

1002 00 00

РЪЖ

19,11 (2)

1005 10 90

ЦАРЕВИЦА за посев, различна от хибридна

8,68

1005 90 00

ЦАРЕВИЦА, различна от тази за посев (3)

8,68 (2)

1007 00 90

СОРГО на зърна, различно от хибрид за посев

19,11 (2)

---

(1)  За стоките, пристигащи в Общността през Атлантическия океан или през Суецкия канал, вносителят може, прилагайки член 2, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1249/96, да се ползва от намаление на митата със:

| — | 3 EUR/t, ако пристанището на разтоварване се намира в Средиземно море, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ако пристанището на разтоварване се намира в Средиземно море,

| — | 2 EUR/t, ако пристанището на разтоварване се намира в Дания, Естония, Ирландия, Литва, Латвия, Полша, Финландия, Швеция, Обединеното кралство или на атлантическия бряг на Иберийския полуостров. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ако пристанището на разтоварване се намира в Дания, Естония, Ирландия, Литва, Латвия, Полша, Финландия, Швеция, Обединеното кралство или на атлантическия бряг на Иберийския полуостров.

(2)  Съгласно Регламент (ЕО) No 608/2008 прилагането на това мито се отменя.

(3)  Вносителят може да ползва фиксирано намаление от 24 EUR/t, когато са изпълнени условията, установени в член 2, параграф 5 от Регламент (ЕО) No 1249/96.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

Елементи за изчисляване на митата, определени в приложение I

15 октомври 2008 година

| 1. | Средни стойности за референтния период, посочен в член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Мека пшеница (1) | Царевица | Твърда пшеница, висококачествена | Твърда пшеница със средно качество (2) | Твърда пшеница с ниско качество (3) | Ечемик |
| Борса | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Котировка | 195,25 | 112,11 | — | — | — | — |
| Цена CAF САЩ | — | — | 281,83 | 271,83 | 251,83 | 116,56 |
| Премия за Залива | — | 16,98 | — | — | — | — |
| Премия за Големите езера | 4,76 | — | — | — | — | — |

1.

Средни стойности за референтния период, посочен в член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1249/96:

(EUR/t)

Мека пшеница (1)

Царевица

Твърда пшеница, висококачествена

Твърда пшеница със средно качество (2)

Твърда пшеница с ниско качество (3)

Ечемик

Борса

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Котировка

195,25

112,11

—

—

—

—

Цена CAF САЩ

—

—

281,83

271,83

251,83

116,56

Премия за Залива

—

16,98

—

—

—

—

Премия за Големите езера

4,76

—

—

—

—

—

| 2. | Средни стойности за референтния период, посочен в член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1249/96:






  Разходи за навло: Мексикански залив–Ротердам: | 19,27 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Разходи за навло: Големите езера–Ротердам: | 17,80 EUR/t |

2.

Средни стойности за референтния период, посочен в член 2, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1249/96:

Разходи за навло: Мексикански залив–Ротердам:

19,27 EUR/t

Разходи за навло: Големите езера–Ротердам:

17,80 EUR/t

---

(1)  Позитивна премия от 14 EUR/t инкорпорирано (член 4, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1249/96).

(2)  Негативна премия от 10 EUR/t (член 4, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1249/96).

(3)  Негативна премия от 30 EUR/t (член 4, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1249/96).

---

II Актове, приети по силата на Договорите за ЕО/Евратом, чието публикуване не е задължително

НАСОКИ

Европейска централна банка

| 17.10.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 276/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 276/32

---

НАСОКИ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

от 5 септември 2008 година

за изменение на Насоки ЕЦБ/2005/5 от 17 февруари 2005 г. относно изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка и процедурите за обмен на статистическа информация в рамките на Европейската система на централните банки в областта на статистиката на държавните финанси

(ЕЦБ/2008/7)

(2008/802/ЕО)

УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,

като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално членове 5.1, 5.2, 12.1 и 14.3 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Насоки ЕЦБ/2005/5 от 17 февруари 2005 г. относно изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка и процедурите за обмен на статистическа информация в рамките на Европейската система на централните банки в областта на статистиката на държавните финанси (1) изисква да се събират данни за държавния дълг, притежаван от нерезиденти на дадена държава-членка, разбити по дълг, притежаван от нерезиденти в рамките на или извън еврозоната. Така става възможно целият държавен дълг на еврозоната, притежаван от резиденти извън еврозоната, да се състави, като се консолидират вътрешните за еврозоната позиции. Това повече не е необходимо, защото от март 2008 г. в резултат на въвеждането на системи за събиране на данни „ценна книга по ценна книга“, заедно с използването на Централизираната база данни за ценни книжа (ЦБДЦК), целият държавен дълг на еврозоната, притежаван от резиденти извън еврозоната, се публикува като част от международната инвестиционна позиция на еврозоната. Насоки ЕЦБ/2004/15 от 16 юли 2004 г. относно изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка в областта на статистиката на платежния баланс и международната инвестиционна позиция и на рамката на международните резерви (2) осигуряват необходимите за тази статистика данни. Освен това предвиденото по-нататъшно развитие на системите за събиране на информация „ценна книга по ценна книга“ и ЦБДЦК ще позволи своевременното съставяне на допълнителни данни за притежаваните ценни книжа по държава и сектор. Тъй като позоваванията към „Дълг, притежаван от нерезиденти в рамките на еврозоната“ и „Дълг, притежаван от нерезиденти извън еврозоната“ вече не са необходими, те следва да отпаднат от приложения I и II към Насоки ЕЦБ/2005/5, за да се намалят разходите по отчитането. |
| --- | --- |

(1)

Насоки ЕЦБ/2005/5 от 17 февруари 2005 г. относно изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка и процедурите за обмен на статистическа информация в рамките на Европейската система на централните банки в областта на статистиката на държавните финанси (1) изисква да се събират данни за държавния дълг, притежаван от нерезиденти на дадена държава-членка, разбити по дълг, притежаван от нерезиденти в рамките на или извън еврозоната. Така става възможно целият държавен дълг на еврозоната, притежаван от резиденти извън еврозоната, да се състави, като се консолидират вътрешните за еврозоната позиции. Това повече не е необходимо, защото от март 2008 г. в резултат на въвеждането на системи за събиране на данни „ценна книга по ценна книга“, заедно с използването на Централизираната база данни за ценни книжа (ЦБДЦК), целият държавен дълг на еврозоната, притежаван от резиденти извън еврозоната, се публикува като част от международната инвестиционна позиция на еврозоната. Насоки ЕЦБ/2004/15 от 16 юли 2004 г. относно изискванията за статистическа отчетност на Европейската централна банка в областта на статистиката на платежния баланс и международната инвестиционна позиция и на рамката на международните резерви (2) осигуряват необходимите за тази статистика данни. Освен това предвиденото по-нататъшно развитие на системите за събиране на информация „ценна книга по ценна книга“ и ЦБДЦК ще позволи своевременното съставяне на допълнителни данни за притежаваните ценни книжа по държава и сектор. Тъй като позоваванията към „Дълг, притежаван от нерезиденти в рамките на еврозоната“ и „Дълг, притежаван от нерезиденти извън еврозоната“ вече не са необходими, те следва да отпаднат от приложения I и II към Насоки ЕЦБ/2005/5, за да се намалят разходите по отчитането.

| (2) | Дерогациите, изброени в приложение IV, изтичат в края на месец септември 2008 г. и с това приложение IV става излишно, |
| --- | --- |

(2)

Дерогациите, изброени в приложение IV, изтичат в края на месец септември 2008 г. и с това приложение IV става излишно,

ПРИЕ НАСТОЯЩИТЕ НАСОКИ:

Член 1

Насоки ЕЦБ/2005/5 се изменят, както следва:

| 1. | Приложения I и II се заменят с приложенията към настоящите насоки. |
| --- | --- |

1.

Приложения I и II се заменят с приложенията към настоящите насоки.

| 2. | Приложение IV се заличава. |
| --- | --- |

2.

Приложение IV се заличава.

Член 2

Настоящите насоки влизат в сила на 1 октомври 2008 г.

Член 3

Настоящите насоки се прилагат за всички централни банки на Евросистемата.

Съставено във Франкфурт на Майн на 5 септември 2008 година.

За управителния съвет на ЕЦБ

Председател на ЕЦБ

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ОВ L 109, 29.4.2005 г., стр. 81.

1

(2)  ОВ L 354, 30.11.2004 г., стр. 34.

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

„ПРИЛОЖЕНИЕ I

ИЗИСКВАНИЯ ЗА ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ДАННИ

Пълният набор от данни съдържа статистика на приходите и разходите (таблици 1А, 1Б и 1В), статистика на корекциите на дефицита и дълга (таблици 2А и 2Б) и статистика на дълга (таблици 3А и 3Б). Основните категории са отбелязани с получер шрифт, а останалите категории са второстепенни. Минималното съдържание на частичния набор от данни обхваща основните категории на статистиката на приходите и разходите, статистиката на корекциите на дефицита и дълга или на статистиката на дълга. Категориите се отнасят за сектор „Държавно управление“, освен ако не е посочено друго.

СТАТИСТИКА НА ПРИХОДИТЕ И РАЗХОДИТЕ

Таблица 1А

| Категория | Номер и линейна връзка |
| --- | --- |
| Дефицит (–) или излишък (+) | 1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Дефицит (–) или излишък (+) на централното държавно управление | 2 |
| Дефицит (–) или излишък (+) на федералното държавно управление | 3 |
| Дефицит (–) или излишък (+) на местното държавно управление | 4 |
| Дефицит (–) или излишък (+) на социалноосигурителните фондове | 5 |
| Първичен дефицит (–) или излишък (+) | 6 = 1 + 26 |
| Общо приходи | 7 = 9 + 31 |
| Общо разходи | 8 = 21 + 33 |
| Текущи приходи | 9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 |
| Преки данъци | 10 |
| в т.ч. дължими от предприятията | 11 |
| в т.ч. дължими от домакинствата | 12 |
| Косвени данъци | 13 |
| в т.ч. данък добавена стойност | 14 |
| Социалноосигурителни вноски | 15 |
| в т.ч. действителни социалноосигурителни вноски за сметка на работодателите | 16 |
| в т.ч. социалноосигурителни вноски на заетите лица | 17 |
| Други текущи приходи | 18 |
| в т.ч. вземания по лихви | 19 |
| Продажби | 20 |
| Текущи разходи | 21 = 22 + 26 + 27 + 29 |
| Текущи трансфери | 22 = 23 + 24 + 25 |
| Социални плащания | 23 |
| Дължими субсидии | 24 |
| Други дължими текущи трансфери | 25 |
| Дължими лихви | 26 |
| Компенсации на заетите лица | 27 |
| в т.ч. надници и заплати | 28 |
| Междинно потребление | 29 |
| Спестявания, бруто | 30 = 9 – 21 |
| Капиталови приходи | 31 |
| в т.ч. капиталови данъци | 32 |
| Капиталови разходи | 33 = 34 + 35 + 36 |
| Инвестиции | 34 |
| Други придобивания на нефинансови активи, нето | 35 |
| Дължими капиталови трансфери | 36 |
| Допълнителни показатели |
| Процедура при ППД дефицит (–) или излишък (+) | 37 |
| Дължими лихви по процедура при прекомерен дефицит | 38 |
| Постъпления от продажби на лицензи за Универсални мобилни телекомуникационни системи (UMTS) | 39 |
| Действителни социалноосигурителни вноски | 40 |
| Социални помощи, различни от социални трансфери в натура | 41 |
| Брутен вътрешен продукт | 42 |
| Брутен вътрешен продукт по постоянни цени | 43 |
| Държавни инвестиции по постоянни цени | 44 |

Категория

Номер и линейна връзка

Дефицит (–) или излишък (+)

1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5

Дефицит (–) или излишък (+) на централното държавно управление

2

Дефицит (–) или излишък (+) на федералното държавно управление

3

Дефицит (–) или излишък (+) на местното държавно управление

4

Дефицит (–) или излишък (+) на социалноосигурителните фондове

5

Първичен дефицит (–) или излишък (+)

6 = 1 + 26

Общо приходи

7 = 9 + 31

Общо разходи

8 = 21 + 33

Текущи приходи

9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20

Преки данъци

10

в т.ч. дължими от предприятията

11

в т.ч. дължими от домакинствата

12

Косвени данъци

13

в т.ч. данък добавена стойност

14

Социалноосигурителни вноски

15

в т.ч. действителни социалноосигурителни вноски за сметка на работодателите

16

в т.ч. социалноосигурителни вноски на заетите лица

17

Други текущи приходи

18

в т.ч. вземания по лихви

19

Продажби

20

Текущи разходи

21 = 22 + 26 + 27 + 29

Текущи трансфери

22 = 23 + 24 + 25

Социални плащания

23

Дължими субсидии

24

Други дължими текущи трансфери

25

Дължими лихви

26

Компенсации на заетите лица

27

в т.ч. надници и заплати

28

Междинно потребление

29

Спестявания, бруто

30 = 9 – 21

Капиталови приходи

31

в т.ч. капиталови данъци

32

Капиталови разходи

33 = 34 + 35 + 36

Инвестиции

34

Други придобивания на нефинансови активи, нето

35

Дължими капиталови трансфери

36

Допълнителни показатели

Процедура при ППД дефицит (–) или излишък (+)

37

Дължими лихви по процедура при прекомерен дефицит

38

Постъпления от продажби на лицензи за Универсални мобилни телекомуникационни системи (UMTS)

39

Действителни социалноосигурителни вноски

40

Социални помощи, различни от социални трансфери в натура

41

Брутен вътрешен продукт

42

Брутен вътрешен продукт по постоянни цени

43

Държавни инвестиции по постоянни цени

44

Таблица 1Б

| Категория | Номер и линейна връзка |
| --- | --- |
| Плащания от държава-членка към бюджета на Европейския съюз | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| Косвени данъци, дължими към бюджета на ЕС | 2 |
| в т.ч. ДДС, получаван от бюджета на ЕС | 3 |
| Текущи средства, свързани с международното сътрудничество, дължими от правителствата на бюджета на ЕС | 4 |
| Други текущи трансфери, дължими от правителствата на бюджета на ЕС | 5 |
| в т.ч. собствен четвърти ресурс на ЕС | 6 |
| Капиталови трансфери, дължими от правителствата на бюджета на ЕС | 7 |
| Разходи на ЕС в държавите-членки | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| Субсидии, дължими от бюджета на ЕС | 9 |
| Текущи трансфери от бюджета на ЕС за правителства | 10 |
| Текущи трансфери от бюджета на ЕС към неправителствени единици | 11 |
| Капиталови трансфери, дължими от бюджета на ЕС на правителства | 12 |
| Капиталови трансфери, дължими от бюджета на ЕС на неправителствени единици | 13 |
| Нетни постъпления от бюджета на ЕС (нетен получател +, нетен платец –) | 14 = 8 – 1 |
| Допълнителни показатели |
| Разходи за събиране на собствени ресурси | 15 |

Категория

Номер и линейна връзка

Плащания от държава-членка към бюджета на Европейския съюз

1 = 2 + 4 + 5 + 7

Косвени данъци, дължими към бюджета на ЕС

2

в т.ч. ДДС, получаван от бюджета на ЕС

3

Текущи средства, свързани с международното сътрудничество, дължими от правителствата на бюджета на ЕС

4

Други текущи трансфери, дължими от правителствата на бюджета на ЕС

5

в т.ч. собствен четвърти ресурс на ЕС

6

Капиталови трансфери, дължими от правителствата на бюджета на ЕС

7

Разходи на ЕС в държавите-членки

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

Субсидии, дължими от бюджета на ЕС

9

Текущи трансфери от бюджета на ЕС за правителства

10

Текущи трансфери от бюджета на ЕС към неправителствени единици

11

Капиталови трансфери, дължими от бюджета на ЕС на правителства

12

Капиталови трансфери, дължими от бюджета на ЕС на неправителствени единици

13

Нетни постъпления от бюджета на ЕС (нетен получател +, нетен платец –)

14 = 8 – 1

Допълнителни показатели

Разходи за събиране на собствени ресурси

15

Таблица 1В

| Категория | Номер и линейна връзка |
| --- | --- |
| Разходи за крайно потребление | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Разходи за индивидуално потребление | 2 |
| Разходи за колективно потребление | 3 |
| Компенсации на заетите лица | 4 = [1A.27]
   (1) |
| Междинно потребление | 5 = [1A.29] |
| Социални трансфери в натура, извършвани чрез пазарни производители | 6 |
| Потребление на основен капитал | 7 |
| Платени данъци върху производството минус получени субсидии | 8 |
| Оперативен излишък, нето | 9 |
| Продажби | 10 = [1A.20] |
| Допълнителни показатели |
| Разходи за крайно потребление по постоянни цени | 11 |

Категория

Номер и линейна връзка

Разходи за крайно потребление

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Разходи за индивидуално потребление

2

Разходи за колективно потребление

3

Компенсации на заетите лица

4 = [1A.27]
   (1)

Междинно потребление

5 = [1A.29]

Социални трансфери в натура, извършвани чрез пазарни производители

6

Потребление на основен капитал

7

Платени данъци върху производството минус получени субсидии

8

Оперативен излишък, нето

9

Продажби

10 = [1A.20]

Допълнителни показатели

Разходи за крайно потребление по постоянни цени

11

СТАТИСТИКА НА КОРЕКЦИИТЕ НА ДЕФИЦИТА И ДЪЛГА

Таблица 2А

| Категория | Номер и линейна връзка |
| --- | --- |
| Дефицит (–) или излишък (+) | 1=[1A.1] |
| Корекция между финансови и нефинансови сметки | 2 = 1 – 3 |
| Нетни транзакции с финансови активи и пасиви | 3 = 4 – 15 |
| Транзакции с финансови активи (консолидирани) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Транзакции с валута и депозити | 5 |
| Транзакции с ценни книжа, различни от акции — краткосрочни и дългосрочни ценни книжа | 6 |
| Транзакции с финансови деривативи | 7 |
| Транзакции със заеми | 8 |
| Транзакции с акции и други форми на собственост | 9 |
| Приватизации | 10 |
| Капиталови инжекции | 11 |
| Други | 12 |
| Транзакции с други финансови активи | 13 |
| в т.ч. начислени данъци минус данъчни постъпления в брой | 14 |
| Транзакции с пасиви (консолидирани) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Транзакции с валута и депозити | 16 |
| Транзакции с ценни книжа, различни от акции — краткосрочни ценни книжа | 17 |
| Транзакции с ценни книжа, различни от акции — дългосрочни ценни книжа | 18 |
| Транзакции с финансови деривативи | 19 |
| Транзакции със заеми | 20 |
| в т.ч. заеми от централната банка | 21 |
| Транзакции с други пасиви | 22 |
| Транзакции с дългови инструменти (консолидирани)


  = кредитни потребности на сектор „Държавно управление“ (GGBR) | 23 = 16 + 17 + 18 + 20


  23 = 25 + 26 + 27


  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Транзакции с дългосрочни дългови инструменти | 24 |
| Транзакции с дългови инструменти, деноминирани в национална валута | 25 |
| Транзакции с дългови инструменти, деноминирани в чуждестранна валута на участваща държава-членка
   (2) | 26 |
| Транзакции с дългови инструменти, деноминирани в чуждестранна валута на неучастваща държава-членка | 27 |
| Други потоци | 28 = 29 + 32 |
| Влияние на оценката върху дълга | 29 = 30 + 31 |
| Печалби и загуби от валутна позиция | 30 |
| Други влияния на оценката — по номинална стойност | 31 |
| Други изменения в размера на дълга | 32 |
| Изменение на дълга | 33 = 23 + 28


  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Категория

Номер и линейна връзка

Дефицит (–) или излишък (+)

1=[1A.1]

Корекция между финансови и нефинансови сметки

2 = 1 – 3

Нетни транзакции с финансови активи и пасиви

3 = 4 – 15

Транзакции с финансови активи (консолидирани)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Транзакции с валута и депозити

5

Транзакции с ценни книжа, различни от акции — краткосрочни и дългосрочни ценни книжа

6

Транзакции с финансови деривативи

7

Транзакции със заеми

8

Транзакции с акции и други форми на собственост

9

Приватизации

10

Капиталови инжекции

11

Други

12

Транзакции с други финансови активи

13

в т.ч. начислени данъци минус данъчни постъпления в брой

14

Транзакции с пасиви (консолидирани)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Транзакции с валута и депозити

16

Транзакции с ценни книжа, различни от акции — краткосрочни ценни книжа

17

Транзакции с ценни книжа, различни от акции — дългосрочни ценни книжа

18

Транзакции с финансови деривативи

19

Транзакции със заеми

20

в т.ч. заеми от централната банка

21

Транзакции с други пасиви

22

Транзакции с дългови инструменти (консолидирани)

= кредитни потребности на сектор „Държавно управление“ (GGBR)

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Транзакции с дългосрочни дългови инструменти

24

Транзакции с дългови инструменти, деноминирани в национална валута

25

Транзакции с дългови инструменти, деноминирани в чуждестранна валута на участваща държава-членка
   (2)

26

Транзакции с дългови инструменти, деноминирани в чуждестранна валута на неучастваща държава-членка

27

Други потоци

28 = 29 + 32

Влияние на оценката върху дълга

29 = 30 + 31

Печалби и загуби от валутна позиция

30

Други влияния на оценката — по номинална стойност

31

Други изменения в размера на дълга

32

Изменение на дълга

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

Таблица 2Б

| Категория | Номер и линейна връзка |
| --- | --- |
| Транзакции с дългови инструменти — неконсолидирани | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Транзакции с валута и депозити (пасиви) — неконсолидирани | 2 |
| Транзакции с краткосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани | 3 |
| Транзакции с дългосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани | 4 |
| Транзакции със заеми от централната банка | 5 |
| Транзакции с други заеми (пасиви) — неконсолидирани | 6 |
| Консолидиращи транзакции | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Консолидиращи транзакции — валута и депозити | 8 = 2 – [2A.16] |
| Консолидиращи транзакции — краткосрочни ценни книжа | 9 = 3 – [2A.17] |
| Консолидиращи транзакции — дългосрочни ценни книжа | 10 = 4 – [2A.18] |
| Консолидиращи транзакции — заеми | 11 = 6 – [2A.20] – [2A.21] |

Категория

Номер и линейна връзка

Транзакции с дългови инструменти — неконсолидирани

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Транзакции с валута и депозити (пасиви) — неконсолидирани

2

Транзакции с краткосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани

3

Транзакции с дългосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани

4

Транзакции със заеми от централната банка

5

Транзакции с други заеми (пасиви) — неконсолидирани

6

Консолидиращи транзакции

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Консолидиращи транзакции — валута и депозити

8 = 2 – [2A.16]

Консолидиращи транзакции — краткосрочни ценни книжа

9 = 3 – [2A.17]

Консолидиращи транзакции — дългосрочни ценни книжа

10 = 4 – [2A.18]

Консолидиращи транзакции — заеми

11 = 6 – [2A.20] – [2A.21]

СТАТИСТИКА НА ДЪЛГА

Таблица 3А

| Категория | Номер и линейна връзка |
| --- | --- |
| Дълг | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6


  = 7 + 12 = 13 + 14 + 15


  = 16 + 17 = 19 + 20 + 22


  = 24 + 25 + 26 + 27 |
| Дълг — валута и депозити (пасиви) | 2 |
| Дълг — валута и депозити (пасиви) Дълг — краткосрочни ценни книжа (пасиви) | 3 |
| Дълг — дългосрочни ценни книжа (пасиви) | 4 |
| Дълг — заеми от централната банка (пасиви) | 5 |
| Дълг — други заеми (пасиви) | 6 |
| Дълг, притежаван от резиденти на държава-членка | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Дълг, притежаван от централната банка | 8 |
| Дълг, притежаван от други парично-финансови институции | 9 |
| Дълг, притежаван от други финансови институции | 10 |
| Дълг, притежаван от други резиденти на държава-членка | 11 |
| Дълг, притежаван от нерезиденти на държава-членка | 12 |
| Дълг, деноминиран в национална валута | 13 |
| Дълг, деноминиран в чуждестранна валута на участваща държава-членка | 14 |
| Дълг, деноминиран в чуждестранна валута на неучастваща държава-членка | 15 |
| Краткосрочен дълг | 16 |
| Дългосрочен дълг | 17 |
| Краткосрочен дълг | 18 |
| Дългосрочен дълг | 19 |
| в т.ч. с променлив лихвен процент | 20 |
| Дълг с остатъчен матуритет до една година | 21 |
| Дълг с остатъчен матуритет над една и до пет години | 22 |
| в т.ч. с променлив лихвен процент | 23 |
| Дългов компонент на централното държавно управление | 24 = [3B.7] – [3B.15] |
| Дългов компонент на федералното държавно управление | 25 = [3B.9] – [3B.16] |
| Дългов компонент на местното държавно управление | 26 = [3B.11] – [3B.17] |
| Дългов компонент на социалноосигурителните фондове | 27 = [3B.13] – [3B.18] |
| Допълнителни показатели |
| Осреднен остатъчен матуритет на дълга | 28 |
| Дълг — облигации с нулев купон | 29 |

Категория

Номер и линейна връзка

Дълг

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 13 + 14 + 15

= 16 + 17 = 19 + 20 + 22

= 24 + 25 + 26 + 27

Дълг — валута и депозити (пасиви)

2

Дълг — валута и депозити (пасиви) Дълг — краткосрочни ценни книжа (пасиви)

3

Дълг — дългосрочни ценни книжа (пасиви)

4

Дълг — заеми от централната банка (пасиви)

5

Дълг — други заеми (пасиви)

6

Дълг, притежаван от резиденти на държава-членка

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Дълг, притежаван от централната банка

8

Дълг, притежаван от други парично-финансови институции

9

Дълг, притежаван от други финансови институции

10

Дълг, притежаван от други резиденти на държава-членка

11

Дълг, притежаван от нерезиденти на държава-членка

12

Дълг, деноминиран в национална валута

13

Дълг, деноминиран в чуждестранна валута на участваща държава-членка

14

Дълг, деноминиран в чуждестранна валута на неучастваща държава-членка

15

Краткосрочен дълг

16

Дългосрочен дълг

17

Краткосрочен дълг

18

Дългосрочен дълг

19

в т.ч. с променлив лихвен процент

20

Дълг с остатъчен матуритет до една година

21

Дълг с остатъчен матуритет над една и до пет години

22

в т.ч. с променлив лихвен процент

23

Дългов компонент на централното държавно управление

24 = [3B.7] – [3B.15]

Дългов компонент на федералното държавно управление

25 = [3B.9] – [3B.16]

Дългов компонент на местното държавно управление

26 = [3B.11] – [3B.17]

Дългов компонент на социалноосигурителните фондове

27 = [3B.13] – [3B.18]

Допълнителни показатели

Осреднен остатъчен матуритет на дълга

28

Дълг — облигации с нулев купон

29

Таблица 3Б

| Категория | Номер и линейна връзка |
| --- | --- |
| Дълг (неконсолидиран) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Консолидиращи елементи | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Консолидиращи елементи — валута и депозити | 3 |
| Консолидиращи елементи — краткосрочни ценни книжа | 4 |
| Консолидиращи елементи — дългосрочни ценни книжа | 5 |
| Консолидиращи елементи — заеми | 6 |
| Дълг, емитиран от централното държавно управление | 7 |
| в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавното управление“ | 8 |
| Дълг, емитиран от федералното държавно управление | 9 |
| в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавно управление“ | 10 |
| Дълг, емитиран от местното държавно управление | 11 |
| в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавно управление“ | 12 |
| Дълг, емитиран от социалноосигурителните фондове | 13 |
| в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавно управление“ | 14 |
| Допълнителни показатели |
| Притежаван от централното държавно управление дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“ | 15 |
| Притежаван от федералното държавно управление дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“ | 16 |
| Притежаван от местното държавно управление дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“ | 17 |
| Притежаван от социалноосигурителните фондове дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“ | 18“ |

Категория

Номер и линейна връзка

Дълг (неконсолидиран)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Консолидиращи елементи

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Консолидиращи елементи — валута и депозити

3

Консолидиращи елементи — краткосрочни ценни книжа

4

Консолидиращи елементи — дългосрочни ценни книжа

5

Консолидиращи елементи — заеми

6

Дълг, емитиран от централното държавно управление

7

в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавното управление“

8

Дълг, емитиран от федералното държавно управление

9

в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавно управление“

10

Дълг, емитиран от местното държавно управление

11

в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавно управление“

12

Дълг, емитиран от социалноосигурителните фондове

13

в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавно управление“

14

Допълнителни показатели

Притежаван от централното държавно управление дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“

15

Притежаван от федералното държавно управление дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“

16

Притежаван от местното държавно управление дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“

17

Притежаван от социалноосигурителните фондове дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“

18“

---

(1)  [x.y], където с „y“ е обозначен поредният номер от колона „Категория“, а с „x“ — съответната таблица.

1

(2)  Отчитат се за годините преди държавата-членка да стане участваща държава-членка.

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

„ПРИЛОЖЕНИЕ II

МЕТОДОЛОГИЧЕСКИ ДЕФИНИЦИИ

1.   Методологически препратки

Категориите, описани подробно в приложение I, са дефинирани като цяло чрез препращане към приложение А към ESA 95 и/или Регламент (ЕО) No 3605/93 на Съвета от 22 ноември 1993 г. за прилагане на Протокола относно процедурата при прекомерен дефицит, приложен към Договора за създаване на Европейската общност (1). Допълнителни методологически дефиниции са дадени в член 1 от настоящите насоки. По-конкретно, кодовете на секторите и подсекторите са изложени подробно в таблицата по-долу.

Сектори и подсектори съгласно ESA 95

| | | Публични | Национални частни | Контролирани отвън |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Цялата икономика | S.1 | | | |
| Нефинансови предприятия | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Финансови предприятия | S.12 | | | |
| Централна банка | S.121 | | | |
| Други парично-финансови институции | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Други финансови посредници, с изключение на застрахователни компании и пенсионни фондове | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Финансови предприятия, ангажирани със спомагателни финансови дейности | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Застрахователни компании и пенсионни фондове | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Сектор „Държавно управление“ | S.13 | | | |
| Централно държавно управление | S.1311 | | | |
| Федерално държавно управление | S.1312 | | | |
| Местно държавно управление | S.1313 | | | |
| Социалноосигурителни фондове | S.1314 | | | |
| Домакинства | S.14 | | | |
| Нетърговски организации, обслужващи домакинствата (НТООД) | S.15 | | | |
| Останал свят | S.2 | | | |
| ЕС | S.21 | | | |
| Държави-членки на ЕС | S.211 | | | |
| Институции на ЕС | S.212 | | | |
| Трети държави и международни организации | S.22 | | | |

Публични

Национални частни

Контролирани отвън

Цялата икономика

S.1

Нефинансови предприятия

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Финансови предприятия

S.12

Централна банка

S.121

Други парично-финансови институции

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Други финансови посредници, с изключение на застрахователни компании и пенсионни фондове

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Финансови предприятия, ангажирани със спомагателни финансови дейности

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Застрахователни компании и пенсионни фондове

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Сектор „Държавно управление“

S.13

Централно държавно управление

S.1311

Федерално държавно управление

S.1312

Местно държавно управление

S.1313

Социалноосигурителни фондове

S.1314

Домакинства

S.14

Нетърговски организации, обслужващи домакинствата (НТООД)

S.15

Останал свят

S.2

ЕС

S.21

Държави-членки на ЕС

S.211

Институции на ЕС

S.212

Трети държави и международни организации

S.22

2.   Дефиниция на категориите (2)

Таблица 1А

| 1. | Дефицит (–) или излишък (+) [1А.1] се равнява на нетно предоставени кредити (+)/нетно получени кредити (–) (Б.9) по S.13. |
| --- | --- |

1.

Дефицит (–) или излишък (+) [1А.1] се равнява на нетно предоставени кредити (+)/нетно получени кредити (–) (Б.9) по S.13.

| 2. | Дефицит (–) или излишък (+) на централното държавно управление [1А.2] се равнява на нетно предоставени кредити (+)/нетно получени кредити (–) (Б.9) по S.1311. |
| --- | --- |

2.

Дефицит (–) или излишък (+) на централното държавно управление [1А.2] се равнява на нетно предоставени кредити (+)/нетно получени кредити (–) (Б.9) по S.1311.

| 3. | Дефицит (–) или излишък (+) на федералното държавно управление [1А.3] се равнява на нетно предоставени кредити (+)/нетно получени кредити (–) (Б.9) по S.1312. |
| --- | --- |

3.

Дефицит (–) или излишък (+) на федералното държавно управление [1А.3] се равнява на нетно предоставени кредити (+)/нетно получени кредити (–) (Б.9) по S.1312.

| 4. | Дефицит (–) или излишък (+) на местното държавно управление [1А.4] се равнява на нетно предоставени кредити (+)/нетно получени кредити (–) (Б.9) по S.1313. |
| --- | --- |

4.

Дефицит (–) или излишък (+) на местното държавно управление [1А.4] се равнява на нетно предоставени кредити (+)/нетно получени кредити (–) (Б.9) по S.1313.

| 5. | Дефицит (–) или излишък (+) на социалноосигурителните фондове [1А.5] се равнява на нетно предоставени кредити (+)/нетно получени кредити (–) (Б.9) по S.1314. |
| --- | --- |

5.

Дефицит (–) или излишък (+) на социалноосигурителните фондове [1А.5] се равнява на нетно предоставени кредити (+)/нетно получени кредити (–) (Б.9) по S.1314.

| 6. | Първичен дефицит (–) или излишък [1А.6] се равнява на дефицит (–) или излишък (+) [1A.1] плюс дължима лихва [1A.26]. |
| --- | --- |

6.

Първичен дефицит (–) или излишък [1А.6] се равнява на дефицит (–) или излишък (+) [1A.1] плюс дължима лихва [1A.26].

| 7. | Общо приходи [1A.7] се равнява на текущи приходи [1A.9] плюс капиталови приходи [1A.31]. |
| --- | --- |

7.

Общо приходи [1A.7] се равнява на текущи приходи [1A.9] плюс капиталови приходи [1A.31].

| 8. | Общо разходи [1A.8] се равнява на текущи разходи [1A.21] плюс капиталови разходи [1A.33]. |
| --- | --- |

8.

Общо разходи [1A.8] се равнява на текущи разходи [1A.21] плюс капиталови разходи [1A.33].

| 9. | Текущи приходи [1A.9] се равнява на преки данъци [1A.10] плюс косвени данъци [1A.13], плюс социалноосигурителни вноски [1A.15], плюс други текущи приходи [1A.18], плюс приходи от продажби [1A.20]. |
| --- | --- |

9.

Текущи приходи [1A.9] се равнява на преки данъци [1A.10] плюс косвени данъци [1A.13], плюс социалноосигурителни вноски [1A.15], плюс други текущи приходи [1A.18], плюс приходи от продажби [1A.20].

| 10. | Преки данъци [1A.10] се равнява на текущи данъци върху дохода и богатството, и т.н. (D.5), отчетени като ресурс по S.13. |
| --- | --- |

10.

Преки данъци [1A.10] се равнява на текущи данъци върху дохода и богатството, и т.н. (D.5), отчетени като ресурс по S.13.

| 11. | Преки данъци, в т.ч. дължими от предприятията [1A.11], се равнява на текущи данъци върху дохода и богатството и т.н. (D.5), отчетени като ресурс по S.13 и използване по S.11 и S.12. |
| --- | --- |

11.

Преки данъци, в т.ч. дължими от предприятията [1A.11], се равнява на текущи данъци върху дохода и богатството и т.н. (D.5), отчетени като ресурс по S.13 и използване по S.11 и S.12.

| 12. | Преки данъци, в т.ч. дължими от домакинствата [1A.12], се равнява на текущи данъци върху дохода и богатството и т.н. (D.5), отчетени като ресурс по S.13 и използване по S.14. |
| --- | --- |

12.

Преки данъци, в т.ч. дължими от домакинствата [1A.12], се равнява на текущи данъци върху дохода и богатството и т.н. (D.5), отчетени като ресурс по S.13 и използване по S.14.

| 13. | Косвени данъци [1A.13] се равнява на данъци върху производството и вноса (D.2), отчетени като ресурс по S.13, плюс косвени данъци, дължими на бюджета на ЕС [1Б.2]. |
| --- | --- |

13.

Косвени данъци [1A.13] се равнява на данъци върху производството и вноса (D.2), отчетени като ресурс по S.13, плюс косвени данъци, дължими на бюджета на ЕС [1Б.2].

| 14. | Косвени данъци, в т.ч. ДДС [1A.14], се равнява на данъци тип данък върху добавената стойност (D.211), отчетени като ресурс по S.13 и S.212. |
| --- | --- |

14.

Косвени данъци, в т.ч. ДДС [1A.14], се равнява на данъци тип данък върху добавената стойност (D.211), отчетени като ресурс по S.13 и S.212.

| 15. | Социалноосигурителни вноски [1A.15] се равнява на социалноосигурителни вноски (D.61), отчетени като ресурс по S.13. |
| --- | --- |

15.

Социалноосигурителни вноски [1A.15] се равнява на социалноосигурителни вноски (D.61), отчетени като ресурс по S.13.

| 16. | Социалноосигурителни вноски, в т.ч. действителните социалноосигурителни вноски за сметка на работодателите [1A.16], се равнява на действителните социалноосигурителни вноски за сметка на работодателите (D. 6111), отчетени като ресурс по S.13. |
| --- | --- |

16.

Социалноосигурителни вноски, в т.ч. действителните социалноосигурителни вноски за сметка на работодателите [1A.16], се равнява на действителните социалноосигурителни вноски за сметка на работодателите (D. 6111), отчетени като ресурс по S.13.

| 17. | Социалноосигурителни вноски, в т.ч. социалноосигурителните вноски на заетите лица [1A.17], се равнява на социалноосигурителни вноски на заетите лица (D. 6112), отчетени като ресурс по S.13. |
| --- | --- |

17.

Социалноосигурителни вноски, в т.ч. социалноосигурителните вноски на заетите лица [1A.17], се равнява на социалноосигурителни вноски на заетите лица (D. 6112), отчетени като ресурс по S.13.

| 18. | Други текущи приходи [1A.18] се равнява на доход от собственост (D.4), застрахователни вземания за обезщетение, различни от застраховка „Живот“ (D.72), текущи средства, свързани с международно сътрудничество (D.74), и разни текущи трансфери (D.75), отчетени като ресурс по S.13, с изключение на лихвата като ресурс по S.13 (D.41), която също представлява използване по S.13, плюс постъпленията от други субсидии за производството (D.39), които представляват използване по S.13, минус текущи трансфери, дължими от бюджета на ЕС към правителството [1Б.10], плюс нетни постъпления от бюджета на ЕС [1Б.14], ако са положителни. |
| --- | --- |

18.

Други текущи приходи [1A.18] се равнява на доход от собственост (D.4), застрахователни вземания за обезщетение, различни от застраховка „Живот“ (D.72), текущи средства, свързани с международно сътрудничество (D.74), и разни текущи трансфери (D.75), отчетени като ресурс по S.13, с изключение на лихвата като ресурс по S.13 (D.41), която също представлява използване по S.13, плюс постъпленията от други субсидии за производството (D.39), които представляват използване по S.13, минус текущи трансфери, дължими от бюджета на ЕС към правителството [1Б.10], плюс нетни постъпления от бюджета на ЕС [1Б.14], ако са положителни.

| 19. | Други текущи приходи, в т.ч. вземания по лихви [1A.19], се равнява на лихвата (D.41), отчетена като ресурс по S.13 и използване на всички сектори с изключение по S.13. |
| --- | --- |

19.

Други текущи приходи, в т.ч. вземания по лихви [1A.19], се равнява на лихвата (D.41), отчетена като ресурс по S.13 и използване на всички сектори с изключение по S.13.

| 20. | Приходи от продажби [1A.20] се равнява на пазарно производство (P.11) плюс производство за собствено крайно потребление (P.12), плюс плащания за друго непазарно производство (P.131), отчетени като ресурс по S.13. |
| --- | --- |

20.

Приходи от продажби [1A.20] се равнява на пазарно производство (P.11) плюс производство за собствено крайно потребление (P.12), плюс плащания за друго непазарно производство (P.131), отчетени като ресурс по S.13.

| 21. | Текущи разходи [1A.21] се равнява на текущи трансфери [1A.22), плюс дължима лихва (1A.26], плюс компенсации на заетите лица (1A.27], плюс междинно потребление (1A.29]. |
| --- | --- |

21.

Текущи разходи [1A.21] се равнява на текущи трансфери [1A.22), плюс дължима лихва (1A.26], плюс компенсации на заетите лица (1A.27], плюс междинно потребление (1A.29].

| 22. | Текущи трансфери [1A.22] се равнява на социални плащания [1A.23], плюс субсидии [1A.24], плюс други дължими текущи трансфери [1A.25]. |
| --- | --- |

22.

Текущи трансфери [1A.22] се равнява на социални плащания [1A.23], плюс субсидии [1A.24], плюс други дължими текущи трансфери [1A.25].

| 23. | Социални плащания [1A.23] се равнява на социални помощи, различни от социални трансфери в натура (D.62), плюс социални трансфери в натура, свързани с разходите за продуктите, доставяни на домакинствата чрез пазарните производители [D.6311 + D.63121 + D.63131], отчетени като използване по S.13, плюс разни текущи трансфери (D.75), отчетени като използване по S.13 и ресурс по S.15. |
| --- | --- |

23.

Социални плащания [1A.23] се равнява на социални помощи, различни от социални трансфери в натура (D.62), плюс социални трансфери в натура, свързани с разходите за продуктите, доставяни на домакинствата чрез пазарните производители [D.6311 + D.63121 + D.63131], отчетени като използване по S.13, плюс разни текущи трансфери (D.75), отчетени като използване по S.13 и ресурс по S.15.

| 24. | Дължими субсидии [1A.24] се равнява на субсидии (D.3), отчетени като ресурс по S.13, плюс субсидии, дължими от бюджета на ЕС (1Б.9) на национални резиденти. |
| --- | --- |

24.

Дължими субсидии [1A.24] се равнява на субсидии (D.3), отчетени като ресурс по S.13, плюс субсидии, дължими от бюджета на ЕС (1Б.9) на национални резиденти.

| 25. | Други дължими текущи трансфери [1A.25] се равнява на текущи данъци върху дохода и богатството и т.н. (D.5), други данъци върху производството (D.29), доход от собственост (D.4) с изключение на лихви (D.41), нетни премии по общо застраховане (D.71), текущи средства, свързани с международно сътрудничество (D.74), отчетени като използване по S.13, и други текущи трансфери (D.75), отчетени като използване по S.13 и ресурс на всички сектори с изключение на S.15, минус текущи трансфери (D.74 и D.75), дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.4 и 1Б.5], минус нетни постъпления от бюджета на ЕС [1Б.14], ако са отрицателни. |
| --- | --- |

25.

Други дължими текущи трансфери [1A.25] се равнява на текущи данъци върху дохода и богатството и т.н. (D.5), други данъци върху производството (D.29), доход от собственост (D.4) с изключение на лихви (D.41), нетни премии по общо застраховане (D.71), текущи средства, свързани с международно сътрудничество (D.74), отчетени като използване по S.13, и други текущи трансфери (D.75), отчетени като използване по S.13 и ресурс на всички сектори с изключение на S.15, минус текущи трансфери (D.74 и D.75), дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.4 и 1Б.5], минус нетни постъпления от бюджета на ЕС [1Б.14], ако са отрицателни.

| 26. | Дължими лихви [1A.26] се равнява на лихвите (D.41), отчетени като използване по S.13 и ресурс на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

26.

Дължими лихви [1A.26] се равнява на лихвите (D.41), отчетени като използване по S.13 и ресурс на всички сектори, с изключение на S.13.

| 27. | Компенсации на заетите лица [1A.27] се равнява на компенсации на заетите лица (D.1), отчетени като използване по S.13. |
| --- | --- |

27.

Компенсации на заетите лица [1A.27] се равнява на компенсации на заетите лица (D.1), отчетени като използване по S.13.

| 28. | Компенсации на заетите лица, в т.ч. надници и заплати [1A.28], се равнява на надници и заплати (D.11), отчетени като използване по S.13. |
| --- | --- |

28.

Компенсации на заетите лица, в т.ч. надници и заплати [1A.28], се равнява на надници и заплати (D.11), отчетени като използване по S.13.

| 29. | Междинно потребление [1A.29] се равнява на междинно потребление (P.2), отчетено като използване по S.13. |
| --- | --- |

29.

Междинно потребление [1A.29] се равнява на междинно потребление (P.2), отчетено като използване по S.13.

| 30. | Брутно спестяване [1A.30] се равнява на текущи приходи [1A.9], минус текущи разходи [1A.21]. |
| --- | --- |

30.

Брутно спестяване [1A.30] се равнява на текущи приходи [1A.9], минус текущи разходи [1A.21].

| 31. | Капиталови приходи [1A.31] се равнява на капиталови трансфери за получаване (D.9), отчетени като изменения в пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и отчетени като дължими капиталови трансфери от всички сектори с изключение на S.13, минус капиталови трансфери, дължими от бюджета на ЕС към правителството [1Б.12]. |
| --- | --- |

31.

Капиталови приходи [1A.31] се равнява на капиталови трансфери за получаване (D.9), отчетени като изменения в пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и отчетени като дължими капиталови трансфери от всички сектори с изключение на S.13, минус капиталови трансфери, дължими от бюджета на ЕС към правителството [1Б.12].

| 32. | Капиталови приходи, в т.ч. капиталови данъци [1A.32], се равнява на капиталови данъци (D.91), отчетени като изменения в пасивите, и чистата стойност на капитала по S.13. |
| --- | --- |

32.

Капиталови приходи, в т.ч. капиталови данъци [1A.32], се равнява на капиталови данъци (D.91), отчетени като изменения в пасивите, и чистата стойност на капитала по S.13.

| 33. | Капиталови разходи [1A.33] се равнява на инвестиции [1A.34], плюс друго нетно придобиване на нефинансови активи [1A.35], плюс дължими капиталови трансфери [1A.36]. |
| --- | --- |

33.

Капиталови разходи [1A.33] се равнява на инвестиции [1A.34], плюс друго нетно придобиване на нефинансови активи [1A.35], плюс дължими капиталови трансфери [1A.36].

| 34. | Инвестиции [1A.34] се равнява на брутни инвестиции в основен капитал (P.51), отчетени като изменение на активите по S.13. |
| --- | --- |

34.

Инвестиции [1A.34] се равнява на брутни инвестиции в основен капитал (P.51), отчетени като изменение на активите по S.13.

| 35. | Друго нетно придобиване на нефинансови активи [1A.35] се равнява на увеличение на запасите (P.52), нетно придобиване на ценности (P.53) и нетно придобиване на нефинансови непроизведени активи (K.2), отчетени като изменение на активите по S.13. |
| --- | --- |

35.

Друго нетно придобиване на нефинансови активи [1A.35] се равнява на увеличение на запасите (P.52), нетно придобиване на ценности (P.53) и нетно придобиване на нефинансови непроизведени активи (K.2), отчетени като изменение на активите по S.13.

| 36. | Дължими капиталови трансфери [1A.36] се равнява на дължими капиталови трансфери (D.9), отчетени като изменения в пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и отчетени като капиталови трансфери за получаване от всички сектори с изключение на S.13, плюс капиталови трансфери, дължими от бюджета на ЕС към неправителствени единици [1Б.13], минус капиталови трансфери, дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.7]. |
| --- | --- |

36.

Дължими капиталови трансфери [1A.36] се равнява на дължими капиталови трансфери (D.9), отчетени като изменения в пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и отчетени като капиталови трансфери за получаване от всички сектори с изключение на S.13, плюс капиталови трансфери, дължими от бюджета на ЕС към неправителствени единици [1Б.13], минус капиталови трансфери, дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.7].

| 37. | Дефицит (–) или излишък (+) в случай на процедура при прекомерен дефицит (ППД) [1A.37] се равнява на ППД нетно предоставени кредити (+)/нетно получени кредити (–) (EDPB.9) по S.13. |
| --- | --- |

37.

Дефицит (–) или излишък (+) в случай на процедура при прекомерен дефицит (ППД) [1A.37] се равнява на ППД нетно предоставени кредити (+)/нетно получени кредити (–) (EDPB.9) по S.13.

| 38. | Дължими ППД лихви [1A.38] се равнява на ППД лихви (EDPD.41), отчетени като използване по S.13 и ресурс на всички сектори с изключение на S.13. |
| --- | --- |

38.

Дължими ППД лихви [1A.38] се равнява на ППД лихви (EDPD.41), отчетени като използване по S.13 и ресурс на всички сектори с изключение на S.13.

| 39. | Постъпления от продажби на лицензи за универсални мобилни телекомуникационни системи (UMTS) [1A.39] се равнява на постъпленията от продажби на лицензи за трето поколение мобилни телефони, отчетени като разпореждане с нефинансов актив, съгласно решението на Евростат за разпределяне на лицензите за мобилна телефония. |
| --- | --- |

39.

Постъпления от продажби на лицензи за универсални мобилни телекомуникационни системи (UMTS) [1A.39] се равнява на постъпленията от продажби на лицензи за трето поколение мобилни телефони, отчетени като разпореждане с нефинансов актив, съгласно решението на Евростат за разпределяне на лицензите за мобилна телефония.

| 40. | Действителни социалноосигурителни вноски [1A.40] се равнява на действителните социалноосигурителни вноски (D.611], отчетени като ресурс по S.13. |
| --- | --- |

40.

Действителни социалноосигурителни вноски [1A.40] се равнява на действителните социалноосигурителни вноски (D.611], отчетени като ресурс по S.13.

| 41. | Социални помощи, различни от социални трансфери в натура [1A.41], се равнява на социални помощи, различни от социални трансфери в натура (D.62), отчетени като използване по S.13. |
| --- | --- |

41.

Социални помощи, различни от социални трансфери в натура [1A.41], се равнява на социални помощи, различни от социални трансфери в натура (D.62), отчетени като използване по S.13.

| 42. | Брутен вътрешен продукт [1A.42] се равнява на брутния вътрешен продукт (Б.1*g) по пазарни цени. |
| --- | --- |

42.

Брутен вътрешен продукт [1A.42] се равнява на брутния вътрешен продукт (Б.1*g) по пазарни цени.

| 43. | Брутен вътрешен продукт по постоянни цени [1A.43] се равнява на брутния вътрешен продукт (Б.1*g) по постоянни цени. |
| --- | --- |

43.

Брутен вътрешен продукт по постоянни цени [1A.43] се равнява на брутния вътрешен продукт (Б.1*g) по постоянни цени.

| 44. | Държавни инвестиции по постоянни цени [1A.44] се равнява на брутните инвестиции в основен капитал (P.51), отчетени като изменение на активите по S.13 по постоянни цени. |
| --- | --- |

44.

Държавни инвестиции по постоянни цени [1A.44] се равнява на брутните инвестиции в основен капитал (P.51), отчетени като изменение на активите по S.13 по постоянни цени.

Таблица 1Б

| 1. | Плащания от държава-членка към бюджета на ЕС [1Б.1] се равнява на косвени данъци получавани от бюджета на ЕС, плюс текущи средства, свързани с международно сътрудничество (D.74), дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.4], плюс други текущи трансфери (D.75), дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.5], плюс капиталови трансфери (D.9), дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.7]. |
| --- | --- |

1.

Плащания от държава-членка към бюджета на ЕС [1Б.1] се равнява на косвени данъци получавани от бюджета на ЕС, плюс текущи средства, свързани с международно сътрудничество (D.74), дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.4], плюс други текущи трансфери (D.75), дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.5], плюс капиталови трансфери (D.9), дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.7].

| 2. | Косвени данъци, получавани от бюджета на ЕС [1Б.2], се равнява на данъци от производство и внос (D.2), отчетени като ресурс по S.212. |
| --- | --- |

2.

Косвени данъци, получавани от бюджета на ЕС [1Б.2], се равнява на данъци от производство и внос (D.2), отчетени като ресурс по S.212.

| 3. | Косвени данъци, в т.ч. ДДС, получавани от бюджета на ЕС [1Б.3], се равнява на данъци от типа на данък добавена стойност (D.211), отчетени като ресурс по S.212. |
| --- | --- |

3.

Косвени данъци, в т.ч. ДДС, получавани от бюджета на ЕС [1Б.3], се равнява на данъци от типа на данък добавена стойност (D.211), отчетени като ресурс по S.212.

| 4. | Текущи средства, свързани с международно сътрудничество, дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.4], се равнява на текущи средства, свързани с международно сътрудничество (D.74), отчетени като ресурс по S.212 и използване по S.13. |
| --- | --- |

4.

Текущи средства, свързани с международно сътрудничество, дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.4], се равнява на текущи средства, свързани с международно сътрудничество (D.74), отчетени като ресурс по S.212 и използване по S.13.

| 5. | Други текущи трансфери, дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.5], се равнява на други текущи трансфери (D.75), отчетени като ресурс по S.212 и използване по S.13. |
| --- | --- |

5.

Други текущи трансфери, дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.5], се равнява на други текущи трансфери (D.75), отчетени като ресурс по S.212 и използване по S.13.

| 6. | Други текущи трансфери, дължими от правителството към бюджета на ЕС, в т.ч. четвърти собствен ресурс на ЕС [1Б.6], се равнява на брутния национален продукт (БНП) на база четвърти собствен ресурс (ESA 95, параграф 4138), отчетени като други текущи трансфери (D.75), като ресурс по S.212 и използване по S.13. |
| --- | --- |

6.

Други текущи трансфери, дължими от правителството към бюджета на ЕС, в т.ч. четвърти собствен ресурс на ЕС [1Б.6], се равнява на брутния национален продукт (БНП) на база четвърти собствен ресурс (ESA 95, параграф 4138), отчетени като други текущи трансфери (D.75), като ресурс по S.212 и използване по S.13.

| 7. | Капиталови трансфери, дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.7], се равнява на дължими капиталови трансфери (D.9), отчетени като изменения в пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и отчетени като капиталови трансфери за получаване от S.212. |
| --- | --- |

7.

Капиталови трансфери, дължими от правителството към бюджета на ЕС [1Б.7], се равнява на дължими капиталови трансфери (D.9), отчетени като изменения в пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и отчетени като капиталови трансфери за получаване от S.212.

| 8. | Разходи на ЕС в държава-членка [1Б.8] се равнява на субсидии (D.3), дължими от бюджета на ЕС [1Б.9], плюс текущи трансфери (D.7), дължими от бюджета на ЕС към правителството [1Б.10], плюс текущи трансфери (D.7), дължими от бюджета на ЕС към неправителствени единици [1Б.11], плюс капиталови трансфери (D.9), дължими от бюджета на ЕС към правителството [1Б.12], плюс капиталови трансфери (D.9), дължими от бюджета на ЕС към неправителствени единици [1Б.13]. |
| --- | --- |

8.

Разходи на ЕС в държава-членка [1Б.8] се равнява на субсидии (D.3), дължими от бюджета на ЕС [1Б.9], плюс текущи трансфери (D.7), дължими от бюджета на ЕС към правителството [1Б.10], плюс текущи трансфери (D.7), дължими от бюджета на ЕС към неправителствени единици [1Б.11], плюс капиталови трансфери (D.9), дължими от бюджета на ЕС към правителството [1Б.12], плюс капиталови трансфери (D.9), дължими от бюджета на ЕС към неправителствени единици [1Б.13].

| 9. | Субсидии, дължими от бюджета на ЕС [1Б.9], се равнява на субсидии (D.3), отчетени като ресурс по S.212. |
| --- | --- |

9.

Субсидии, дължими от бюджета на ЕС [1Б.9], се равнява на субсидии (D.3), отчетени като ресурс по S.212.

| 10. | Текущи трансфери, дължими от бюджета на ЕС към правителството [1Б.10], се равнява на текущи средства, свързани с международно сътрудничество (D.74), и други текущи трансфери (D.75), отчетени като ресурс по S.13 и използване по S.212. |
| --- | --- |

10.

Текущи трансфери, дължими от бюджета на ЕС към правителството [1Б.10], се равнява на текущи средства, свързани с международно сътрудничество (D.74), и други текущи трансфери (D.75), отчетени като ресурс по S.13 и използване по S.212.

| 11. | Текущи трансфери, дължими от бюджета на ЕС към неправителствени единици [1Б.11], се равнява на други текущи трансфери (D.75), отчетени като използване по S.212 и ресурс на всички сектори с изключение на S.13. |
| --- | --- |

11.

Текущи трансфери, дължими от бюджета на ЕС към неправителствени единици [1Б.11], се равнява на други текущи трансфери (D.75), отчетени като използване по S.212 и ресурс на всички сектори с изключение на S.13.

| 12. | Капиталови трансфери, дължими от бюджета на ЕС към правителството [1Б.12], се равнява на капиталови трансфери за получаване (D.9), отчетени като изменения в пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и като изменение на активите по S.212. |
| --- | --- |

12.

Капиталови трансфери, дължими от бюджета на ЕС към правителството [1Б.12], се равнява на капиталови трансфери за получаване (D.9), отчетени като изменения в пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и като изменение на активите по S.212.

| 13. | Капиталови трансфери, дължими от бюджета на ЕС към неправителствени единици [1Б.13], се равнява на дължими капиталови трансфери (D.9), отчетени като изменение на активите по S.212 и изменение на пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

13.

Капиталови трансфери, дължими от бюджета на ЕС към неправителствени единици [1Б.13], се равнява на дължими капиталови трансфери (D.9), отчетени като изменение на активите по S.212 и изменение на пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13.

| 14. | Нетни постъпления от бюджета на ЕС [1Б.14] се равнява на нетни постъпления за правителството от бюджета на ЕС, плюс нетни постъпления за неправителствени единици от бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

14.

Нетни постъпления от бюджета на ЕС [1Б.14] се равнява на нетни постъпления за правителството от бюджета на ЕС, плюс нетни постъпления за неправителствени единици от бюджета на ЕС.

| 15. | Разходи за събиране на собствени ресурси [1Б.15] е онази част от пазарното производство (P.11), отчетено като ресурс по S.13, която представлява разходите за събиране на собствени ресурси, платени от бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

15.

Разходи за събиране на собствени ресурси [1Б.15] е онази част от пазарното производство (P.11), отчетено като ресурс по S.13, която представлява разходите за събиране на собствени ресурси, платени от бюджета на ЕС.

Таблица 1В

| 1. | Разходи за крайно потребление [1В.1] се равнява на разходи за крайно потребление (P.3), отчетени като използване по S.13. |
| --- | --- |

1.

Разходи за крайно потребление [1В.1] се равнява на разходи за крайно потребление (P.3), отчетени като използване по S.13.

| 2. | Разходи за индивидуално потребление [1В.2] се равнява на разходи за индивидуално потребление (P.31), отчетени като използване по S.13. |
| --- | --- |

2.

Разходи за индивидуално потребление [1В.2] се равнява на разходи за индивидуално потребление (P.31), отчетени като използване по S.13.

| 3. | Разходи за колективно потребление [1В.3] се равнява на разходи за колективно потребление (P.32), отчетени като използване по S.13. |
| --- | --- |

3.

Разходи за колективно потребление [1В.3] се равнява на разходи за колективно потребление (P.32), отчетени като използване по S.13.

| 4. | Компенсации на заетите лица [1В.4] се равнява на [1A.27]. |
| --- | --- |

4.

Компенсации на заетите лица [1В.4] се равнява на [1A.27].

| 5. | Междинно потребление [1В.5] се равнява на [1A.29]. |
| --- | --- |

5.

Междинно потребление [1В.5] се равнява на [1A.29].

| 6. | Социални трансфери в натура, извършвани чрез пазарни производители [1В.6], се равнява на социални трансфери в натура, свързани с разходите за продукти, доставяни на домакинствата чрез пазарни производители [D.6311 + D.63121 + D.63131], отчетени като използване по S.13. |
| --- | --- |

6.

Социални трансфери в натура, извършвани чрез пазарни производители [1В.6], се равнява на социални трансфери в натура, свързани с разходите за продукти, доставяни на домакинствата чрез пазарни производители [D.6311 + D.63121 + D.63131], отчетени като използване по S.13.

| 7. | Потребление на основен капитал [1В.7] се равнява на потребление на основен капитал (K.1), отчетено като изменение на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13. |
| --- | --- |

7.

Потребление на основен капитал [1В.7] се равнява на потребление на основен капитал (K.1), отчетено като изменение на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13.

| 8. | Платени данъци върху производството минус получени субсидии [1В.8] се равнява на плащания на други данъци върху производството (D.29), отчетени като използване по S.13, минус постъпленията от други субсидии за производството (D.39), отчетени като използване по S.13. |
| --- | --- |

8.

Платени данъци върху производството минус получени субсидии [1В.8] се равнява на плащания на други данъци върху производството (D.29), отчетени като използване по S.13, минус постъпленията от други субсидии за производството (D.39), отчетени като използване по S.13.

| 9. | Нетен оперативен излишък [1В.9] се равнява на оперативен излишък без (B.2n) от S.13. |
| --- | --- |

9.

Нетен оперативен излишък [1В.9] се равнява на оперативен излишък без (B.2n) от S.13.

| 10. | Приходи от продажби [1В.10] се равнява на [1A.20]. |
| --- | --- |

10.

Приходи от продажби [1В.10] се равнява на [1A.20].

| 11. | Разходи за крайно потребление по постоянни цени [1В.11] се равнява на разходи за крайно потребление (P.3), отчетени като използване по S.13 по постоянни цени. |
| --- | --- |

11.

Разходи за крайно потребление по постоянни цени [1В.11] се равнява на разходи за крайно потребление (P.3), отчетени като използване по S.13 по постоянни цени.

Таблица 2А

| 1. | Дефицит (–) или излишък (+) [2A.1] се равнява на [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Дефицит (–) или излишък (+) [2A.1] се равнява на [1A.1].

| 2. | Корекция между финансови и нефинансови сметки [2A.2] се равнява на дефицит (–) или излишък (+) [2A.1], минус нетни транзакции с финансови активи и пасиви [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Корекция между финансови и нефинансови сметки [2A.2] се равнява на дефицит (–) или излишък (+) [2A.1], минус нетни транзакции с финансови активи и пасиви [2A.3].

| 3. | Нетни транзакции с финансови активи и пасиви [2A.3] се равнява на транзакции с нетното придобиване на финансови активи [2A.4] минус нетното поемане по транзакции с пасиви [2A.15]. |
| --- | --- |

3.

Нетни транзакции с финансови активи и пасиви [2A.3] се равнява на транзакции с нетното придобиване на финансови активи [2A.4] минус нетното поемане по транзакции с пасиви [2A.15].

| 4. | Транзакции с финансови активи [2A.4] се равнява на транзакции с валута и депозити (F.2) [2A.5], транзакции с ценни книжа, различни от акции (F.33) [2A.6], транзакции с финансови деривативи (F.34) [2A.7], транзакции със заеми (F.4) [2A.8], транзакции с акции и други форми на собственост (F.5) [2A.9] и транзакции с други финансови активи [2A.13], отчетени като изменение на активите по S.13 и изменение на пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

4.

Транзакции с финансови активи [2A.4] се равнява на транзакции с валута и депозити (F.2) [2A.5], транзакции с ценни книжа, различни от акции (F.33) [2A.6], транзакции с финансови деривативи (F.34) [2A.7], транзакции със заеми (F.4) [2A.8], транзакции с акции и други форми на собственост (F.5) [2A.9] и транзакции с други финансови активи [2A.13], отчетени като изменение на активите по S.13 и изменение на пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13.

| 5. | Транзакции с валута и депозити (активи) [2A.5] се равнява на нетното придобиване на валута и депозити (F.2), отчетени като изменение на активите по S.13, и изменение на пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

5.

Транзакции с валута и депозити (активи) [2A.5] се равнява на нетното придобиване на валута и депозити (F.2), отчетени като изменение на активите по S.13, и изменение на пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13.

| 6. | Транзакции с ценни книжа, различни от акции — краткосрочни и дългосрочни ценни книжа (активи) [2A.6], се равнява на нетното придобиване на ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи (F.33), отчетени като изменение на активите по S.13, и изменения в пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

6.

Транзакции с ценни книжа, различни от акции — краткосрочни и дългосрочни ценни книжа (активи) [2A.6], се равнява на нетното придобиване на ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи (F.33), отчетени като изменение на активите по S.13, и изменения в пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13.

| 7. | Транзакции с финансови деривативи (активи) [2A.7] се равнява на нетните плащания по отношение на финансовите деривативи (F.34), отчетени като изменения на активите по S.13, и изменения на пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

7.

Транзакции с финансови деривативи (активи) [2A.7] се равнява на нетните плащания по отношение на финансовите деривативи (F.34), отчетени като изменения на активите по S.13, и изменения на пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13.

| 8. | Транзакции със заеми (активи) [2A.8] се равнява на новите заеми (F.4), отпуснати от правителството, нетирани с плащанията към правителството, отчетени като изменения на активите по S.13 и изменения на пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

8.

Транзакции със заеми (активи) [2A.8] се равнява на новите заеми (F.4), отпуснати от правителството, нетирани с плащанията към правителството, отчетени като изменения на активите по S.13 и изменения на пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13.

| 9. | Транзакции с акции и други капиталови инструменти (активи) [2A.9] се равнява на нетното придобиване на акции и други форми на собственост (F.5), отчетени като изменения на активите по S.13. |
| --- | --- |

9.

Транзакции с акции и други капиталови инструменти (активи) [2A.9] се равнява на нетното придобиване на акции и други форми на собственост (F.5), отчетени като изменения на активите по S.13.

| 10. | Приватизация (нето) [2A.10] се равнява на транзакции с акции и други капиталови инструменти (F.5), отчетени като изменения на активите по S.13, и изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.11 или S.12, които се извършват при освобождаване от или придобиване на контрол [ESA 95, параграф 2.26] (3) върху длъжника от страна на S.13; такива транзакции могат да се извършват пряко от S.13 с длъжника или с друг кредитор с длъжника. |
| --- | --- |

10.

Приватизация (нето) [2A.10] се равнява на транзакции с акции и други капиталови инструменти (F.5), отчетени като изменения на активите по S.13, и изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.11 или S.12, които се извършват при освобождаване от или придобиване на контрол [ESA 95, параграф 2.26] (3) върху длъжника от страна на S.13; такива транзакции могат да се извършват пряко от S.13 с длъжника или с друг кредитор с длъжника.

| 11. | Капиталови инжекции (нето) [2A.11] се равнява на транзакции с акции и други капиталови инструменти (F.5), отчетени като изменения на активите по S.13 и изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.11 или S.12, които не се извършват при освобождаване от или придобиване на контрол от S.13 върху длъжника, а се извършват от S.13 пряко с длъжника. |
| --- | --- |

11.

Капиталови инжекции (нето) [2A.11] се равнява на транзакции с акции и други капиталови инструменти (F.5), отчетени като изменения на активите по S.13 и изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.11 или S.12, които не се извършват при освобождаване от или придобиване на контрол от S.13 върху длъжника, а се извършват от S.13 пряко с длъжника.

| 12. | Други [2A.12] се равнява на транзакции с акции и други капиталови инструменти (F.5), отчетени като изменения на активите по S.13 и изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.11, S.12 или S.14, които не се извършват при освобождаване от или придобиване на контрол от S.13 върху длъжника и не се извършват от S.13 пряко с длъжника, а с друг кредитор. |
| --- | --- |

12.

Други [2A.12] се равнява на транзакции с акции и други капиталови инструменти (F.5), отчетени като изменения на активите по S.13 и изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.11, S.12 или S.14, които не се извършват при освобождаване от или придобиване на контрол от S.13 върху длъжника и не се извършват от S.13 пряко с длъжника, а с друг кредитор.

| 13. | Транзакции с други финансови активи [2A.13] се равнява на нетното придобиване на монетарно злато и специални права на тираж (F.1), отчетени като изменения на активите по S.13, нетно придобиване на застрахователни технически резерви (F.6) и други сметки, подлежащи на получаване/плащане (F.7), отчетени като изменения на активите по S.13 и изменения на пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

13.

Транзакции с други финансови активи [2A.13] се равнява на нетното придобиване на монетарно злато и специални права на тираж (F.1), отчетени като изменения на активите по S.13, нетно придобиване на застрахователни технически резерви (F.6) и други сметки, подлежащи на получаване/плащане (F.7), отчетени като изменения на активите по S.13 и изменения на пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13.

| 14. | Транзакции с други финансови активи, в т.ч. начислени данъци, минус данъчните постъпления в брой [2A.14] се равнява на онази част от другите сметки, подлежащи на получаване/плащане (активи F.7), които се отнасят до данъците и социалноосигурителните вноски, отчетени в D2, D5, D6 и D91, намалени със сумите на действително събраните данъци, отчетени като изменения на активите по S.13 и изменения на пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

14.

Транзакции с други финансови активи, в т.ч. начислени данъци, минус данъчните постъпления в брой [2A.14] се равнява на онази част от другите сметки, подлежащи на получаване/плащане (активи F.7), които се отнасят до данъците и социалноосигурителните вноски, отчетени в D2, D5, D6 и D91, намалени със сумите на действително събраните данъци, отчетени като изменения на активите по S.13 и изменения на пасивите и чистата стойност на капитала на всички сектори, с изключение на S.13.

| 15. | Транзакции с пасиви (консолидирани) [2A.15] се равнява на транзакции с валута и депозити (F.2) [2A.16], транзакции с краткосрочни ценни книжа (F.331) [2A.17], транзакции с дългосрочни ценни книжа (F.332) [2A.18], транзакции с финансови деривативи (F.34) [2A.19], транзакции със заеми (F.4) [2A.20] и транзакции с други пасиви [2A.22], отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и изменения на активите на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

15.

Транзакции с пасиви (консолидирани) [2A.15] се равнява на транзакции с валута и депозити (F.2) [2A.16], транзакции с краткосрочни ценни книжа (F.331) [2A.17], транзакции с дългосрочни ценни книжа (F.332) [2A.18], транзакции с финансови деривативи (F.34) [2A.19], транзакции със заеми (F.4) [2A.20] и транзакции с други пасиви [2A.22], отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и изменения на активите на всички сектори, с изключение на S.13.

| 16. | Транзакции с валута и депозити (пасиви) [2A.16] се равнява на нетното придобиване на валута и депозити (F.2), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13, и изменения на активите на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

16.

Транзакции с валута и депозити (пасиви) [2A.16] се равнява на нетното придобиване на валута и депозити (F.2), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13, и изменения на активите на всички сектори, с изключение на S.13.

| 17. | Транзакции с ценни книжа, различни от акции — краткосрочни ценни книжа (пасиви) [2A.17], се равнява на нетното придобиване на ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи, чийто оригинален матуритет е една година или по-малко (F.331), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и изменения на активите на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

17.

Транзакции с ценни книжа, различни от акции — краткосрочни ценни книжа (пасиви) [2A.17], се равнява на нетното придобиване на ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи, чийто оригинален матуритет е една година или по-малко (F.331), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и изменения на активите на всички сектори, с изключение на S.13.

| 18. | Транзакции с ценни книжа, различни от акции — дългосрочни ценни книжа (пасиви) [2A.18] се равнява на нетното придобиване на ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи, чийто оригинален матуритет е над една година (F.332), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и изменения в активите на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

18.

Транзакции с ценни книжа, различни от акции — дългосрочни ценни книжа (пасиви) [2A.18] се равнява на нетното придобиване на ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи, чийто оригинален матуритет е над една година (F.332), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и изменения в активите на всички сектори, с изключение на S.13.

| 19. | Транзакции с финансови деривативи (пасиви) [2A.19] се равнява на нетните постъпления по отношение на финансови деривативи (F.34), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13, и изменения на активите на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

19.

Транзакции с финансови деривативи (пасиви) [2A.19] се равнява на нетните постъпления по отношение на финансови деривативи (F.34), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13, и изменения на активите на всички сектори, с изключение на S.13.

| 20. | Транзакции със заеми (пасиви) [2A.20] се равнява на взетите нови заеми (F.4), нетирани с плащанията по съществуващите заеми, отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13, и изменения на активите на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

20.

Транзакции със заеми (пасиви) [2A.20] се равнява на взетите нови заеми (F.4), нетирани с плащанията по съществуващите заеми, отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13, и изменения на активите на всички сектори, с изключение на S.13.

| 21. | Транзакции със заеми, в т.ч. заеми от централна банка [2A.21], се равнява на транзакции със заеми (F.4), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13, и изменения на активите по S.121. |
| --- | --- |

21.

Транзакции със заеми, в т.ч. заеми от централна банка [2A.21], се равнява на транзакции със заеми (F.4), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13, и изменения на активите по S.121.

| 22. | Транзакции с други пасиви [2A.22] се равнява на нетното поемане на пасиви в застрахователни технически резерви (F.6) и сметки за плащане (F.7), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13, и изменения на активите на всички сектори, с изключение на S.13. |
| --- | --- |

22.

Транзакции с други пасиви [2A.22] се равнява на нетното поемане на пасиви в застрахователни технически резерви (F.6) и сметки за плащане (F.7), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13, и изменения на активите на всички сектори, с изключение на S.13.

| 23. | Транзакции с дългови инструменти (консолидирани) [2A.23] се равнява на нетното поемане на пасиви във валута и депозити (F.2) [2A.16], ценни книжа, различни от акции, с изключение на деривативи [2A.17 и 2A.18] (F.33) и заеми (F.4) [2A.20]. Тази категория се обозначава още и като кредитни потребности на сектор „Държавно управление“ (GGBR). |
| --- | --- |

23.

Транзакции с дългови инструменти (консолидирани) [2A.23] се равнява на нетното поемане на пасиви във валута и депозити (F.2) [2A.16], ценни книжа, различни от акции, с изключение на деривативи [2A.17 и 2A.18] (F.33) и заеми (F.4) [2A.20]. Тази категория се обозначава още и като кредитни потребности на сектор „Държавно управление“ (GGBR).

| 24. | Транзакции с дългосрочни дългови инструменти [2A.24] се равнява на нетното поемане на пасиви в дългови инструменти [2A.23], чийто оригинален матуритет е повече от година. |
| --- | --- |

24.

Транзакции с дългосрочни дългови инструменти [2A.24] се равнява на нетното поемане на пасиви в дългови инструменти [2A.23], чийто оригинален матуритет е повече от година.

| 25. | Транзакции с дългови инструменти, деноминирани в национална валута [2A.25], се равнява на нетното поемане на пасиви в дългови инструменти [2A.23], деноминирани в законното платежно средство на държавата-членка. |
| --- | --- |

25.

Транзакции с дългови инструменти, деноминирани в национална валута [2A.25], се равнява на нетното поемане на пасиви в дългови инструменти [2A.23], деноминирани в законното платежно средство на държавата-членка.

| 26. | Транзакции с дългови инструменти, деноминирани в чуждестранна валута на участваща държава-членка [2A.26], се равнява на нетното поемане на пасиви в дългови инструменти [2A.23], деноминирани в екю, плюс дългови инструменти, деноминирани в евро, преди държавата-членка да приеме еврото, плюс дългови инструменти, деноминирани в законното платежно средство на участваща държава-членка, преди тя да стане такава. Това изключва национална валута [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Транзакции с дългови инструменти, деноминирани в чуждестранна валута на участваща държава-членка [2A.26], се равнява на нетното поемане на пасиви в дългови инструменти [2A.23], деноминирани в екю, плюс дългови инструменти, деноминирани в евро, преди държавата-членка да приеме еврото, плюс дългови инструменти, деноминирани в законното платежно средство на участваща държава-членка, преди тя да стане такава. Това изключва национална валута [2A.25].

| 27. | Транзакции с дългови инструменти, деноминирани в чуждестранна валута на неучастваща държава-членка [2A.27], се равнява на нетното поемане на пасиви в дългови инструменти [2A.23], невключени в [2A.25] или [2A.26]. |
| --- | --- |

27.

Транзакции с дългови инструменти, деноминирани в чуждестранна валута на неучастваща държава-членка [2A.27], се равнява на нетното поемане на пасиви в дългови инструменти [2A.23], невключени в [2A.25] или [2A.26].

| 28. | Други потоци [2A.28] се равнява на влиянието на оценката върху дълга [2A.29] плюс други изменения в размера на дълга [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Други потоци [2A.28] се равнява на влиянието на оценката върху дълга [2A.29] плюс други изменения в размера на дълга [2A.32].

| 29. | Влиянието на оценката върху дълга [2A.29] се равнява на печалби и загуби от валутната позиция [2A.30] плюс други влияния на оценката — по номинална стойност [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Влиянието на оценката върху дълга [2A.29] се равнява на печалби и загуби от валутната позиция [2A.30] плюс други влияния на оценката — по номинална стойност [2A.31].

| 30. | Печалби и загуби от валутна позиция [2A.30] се равнява на тези номинални печалби/загуби (K.11) от дълга [3A.1], които променят стойността си при конвертиране в национална валута поради промени във валутните обменни курсове. |
| --- | --- |

30.

Печалби и загуби от валутна позиция [2A.30] се равнява на тези номинални печалби/загуби (K.11) от дълга [3A.1], които променят стойността си при конвертиране в национална валута поради промени във валутните обменни курсове.

| 31. | Други влияния на оценката — по номинална стойност [2A.31], се равнява на изменение на дълга [2A.33] минус транзакции с дългови инструменти [2A.23] минус печалби и загуби от валутна позиция [2А.30] минус други изменения в размера на дълга [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Други влияния на оценката — по номинална стойност [2A.31], се равнява на изменение на дълга [2A.33] минус транзакции с дългови инструменти [2A.23] минус печалби и загуби от валутна позиция [2А.30] минус други изменения в размера на дълга [2A.32].

| 32. | Други изменения в размера на дълга [2A.32] се равнява на други изменения в размера (K.7, K.8, K.10 и K.12) на пасивите, класифицирани или като валута и депозити (AF.2) или ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи (AF.33), или като заеми (AF.4), които не са активи по S.13. |
| --- | --- |

32.

Други изменения в размера на дълга [2A.32] се равнява на други изменения в размера (K.7, K.8, K.10 и K.12) на пасивите, класифицирани или като валута и депозити (AF.2) или ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи (AF.33), или като заеми (AF.4), които не са активи по S.13.

| 33. | Изменение на дълга [2A.33] се равнява на дълга (3A.1) през година t минус дълга (3A.1) през година t – 1. |
| --- | --- |

33.

Изменение на дълга [2A.33] се равнява на дълга (3A.1) през година t минус дълга (3A.1) през година t – 1.

Таблица 2Б

| 1. | Транзакции с дългови инструменти — неконсолидирани [2Б.1] се равнява на транзакции с валута и депозити (пасиви) — неконсолидирани [2Б.2] плюс транзакции с краткосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани [2Б.3] плюс транзакции с дългосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани [2Б.4] плюс транзакции със заеми от централната банка [2Б.5] плюс други транзакции с други заеми (пасиви) — неконсолидирани [2Б.6]. |
| --- | --- |

1.

Транзакции с дългови инструменти — неконсолидирани [2Б.1] се равнява на транзакции с валута и депозити (пасиви) — неконсолидирани [2Б.2] плюс транзакции с краткосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани [2Б.3] плюс транзакции с дългосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани [2Б.4] плюс транзакции със заеми от централната банка [2Б.5] плюс други транзакции с други заеми (пасиви) — неконсолидирани [2Б.6].

| 2. | Транзакции с валута и депозити (пасиви) — неконсолидирани [2Б.2] се равнява на транзакции с валута и депозити (F.2), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13. |
| --- | --- |

2.

Транзакции с валута и депозити (пасиви) — неконсолидирани [2Б.2] се равнява на транзакции с валута и депозити (F.2), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13.

| 3. | Транзакции с краткосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани [2Б.3] се равнява на транзакции с ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи (F.33), чийто оригинален матуритет е до една година, отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13. |
| --- | --- |

3.

Транзакции с краткосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани [2Б.3] се равнява на транзакции с ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи (F.33), чийто оригинален матуритет е до една година, отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13.

| 4. | Транзакции с дългосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани [2Б.4] се равнява на транзакции с ценни книжа различни от акции, с изключение на финансови деривативи (F.33), чийто оригинален матуритет е над една година, отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13. |
| --- | --- |

4.

Транзакции с дългосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани [2Б.4] се равнява на транзакции с ценни книжа различни от акции, с изключение на финансови деривативи (F.33), чийто оригинален матуритет е над една година, отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13.

| 5. | Транзакции със заеми от централната банка [2Б.5] се равнява на транзакции със заеми (F.4), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и изменения на активите по S.121. |
| --- | --- |

5.

Транзакции със заеми от централната банка [2Б.5] се равнява на транзакции със заеми (F.4), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и изменения на активите по S.121.

| 6. | Транзакции с други заеми (пасиви) — неконсолидирани [2Б.6] се равнява на транзакции със заеми (F.4), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и изменения на активите на всички сектори, с изключение на S.121. |
| --- | --- |

6.

Транзакции с други заеми (пасиви) — неконсолидирани [2Б.6] се равнява на транзакции със заеми (F.4), отчетени като изменения на пасивите и чистата стойност на капитала по S.13 и изменения на активите на всички сектори, с изключение на S.121.

| 7. | Консолидиращи транзакции [2Б.7] се равнява на транзакции с дългови инструменти — неконсолидирани [2Б.1] минус консолидирани транзакции с дългови инструменти [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Консолидиращи транзакции [2Б.7] се равнява на транзакции с дългови инструменти — неконсолидирани [2Б.1] минус консолидирани транзакции с дългови инструменти [2A.23].

| 8. | Консолидиращи транзакции — валута и депозити [2Б.8] се равнява на транзакции с валута и депозити (пасиви) — неконсолидирани [2Б.2] минус консолидирани транзакции с валута и депозити (пасиви) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Консолидиращи транзакции — валута и депозити [2Б.8] се равнява на транзакции с валута и депозити (пасиви) — неконсолидирани [2Б.2] минус консолидирани транзакции с валута и депозити (пасиви) [2A.16].

| 9. | Консолидиращи транзакции — краткосрочни ценни книжа [2Б.9] се равнява на транзакции с краткосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани (2Б.3] минус консолидирани транзакции с краткосрочни ценни книжа (пасиви) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Консолидиращи транзакции — краткосрочни ценни книжа [2Б.9] се равнява на транзакции с краткосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани (2Б.3] минус консолидирани транзакции с краткосрочни ценни книжа (пасиви) [2A.17].

| 10. | Консолидиращи транзакции — дългосрочни ценни книжа [2Б.10] се равнява на транзакции с дългосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани [2Б.4] минус консолидирани транзакции с дългосрочни ценни книжа (пасиви) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Консолидиращи транзакции — дългосрочни ценни книжа [2Б.10] се равнява на транзакции с дългосрочни ценни книжа (пасиви) — неконсолидирани [2Б.4] минус консолидирани транзакции с дългосрочни ценни книжа (пасиви) [2A.18].

| 11. | Консолидиращи транзакции — заеми [2Б.11] се равнява на транзакции с други заеми (пасиви) — неконсолидирани [2Б.6] минус консолидирани транзакции със заеми (пасиви) [2A.20] минус транзакции със заеми от централната банка [2A.21]. |
| --- | --- |

11.

Консолидиращи транзакции — заеми [2Б.11] се равнява на транзакции с други заеми (пасиви) — неконсолидирани [2Б.6] минус консолидирани транзакции със заеми (пасиви) [2A.20] минус транзакции със заеми от централната банка [2A.21].

Таблица 3А

| 1. | Дълг [3A.1] се равнява на дълг, както е дефиниран в Регламент (ЕО) No 3605/93. |
| --- | --- |

1.

Дълг [3A.1] се равнява на дълг, както е дефиниран в Регламент (ЕО) No 3605/93.

| 2. | Дълг — валута и депозити (пасиви) [3A.2] се равнява на частта от дълга [3A.1] в инструмента валута и депозити [AF.2]. |
| --- | --- |

2.

Дълг — валута и депозити (пасиви) [3A.2] се равнява на частта от дълга [3A.1] в инструмента валута и депозити [AF.2].

| 3. | Дълг — краткосрочни ценни книжа (пасиви) [3A.3] се равнява на частта от дълга [3A.1] в инструмента ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи (AF.33), чийто оригинален матуритет е до една година. |
| --- | --- |

3.

Дълг — краткосрочни ценни книжа (пасиви) [3A.3] се равнява на частта от дълга [3A.1] в инструмента ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи (AF.33), чийто оригинален матуритет е до една година.

| 4. | Дълг — дългосрочни ценни книжа (пасиви) [3A.4] се равнява на частта от дълга [3A.1] в инструмента ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи (AF.33), чийто първоначален матуритет е над една година. |
| --- | --- |

4.

Дълг — дългосрочни ценни книжа (пасиви) [3A.4] се равнява на частта от дълга [3A.1] в инструмента ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи (AF.33), чийто първоначален матуритет е над една година.

| 5. | Дълг — заеми от централната банка (пасиви) [3A.5] се равнява на частта от дълга [3A.1] в инструмента заеми (AF.4), която е актив по S.121. |
| --- | --- |

5.

Дълг — заеми от централната банка (пасиви) [3A.5] се равнява на частта от дълга [3A.1] в инструмента заеми (AF.4), която е актив по S.121.

| 6. | Дълг — други заеми (пасиви) [3A.6], се равнява на частта от дълга [3A.1] в инструмента заеми (AF.4), която не е актив по S.121. |
| --- | --- |

6.

Дълг — други заеми (пасиви) [3A.6], се равнява на частта от дълга [3A.1] в инструмента заеми (AF.4), която не е актив по S.121.

| 7. | Дълг, притежаван от резиденти на държавата-членка [3A.7], се равнява на дълг, притежаван от централната банка (3A.8), дълг, притежаван от други парично-финансови институции (3A.9), дълг, притежаван от други финансови институции [3A.10], и дълг, притежаван от други резиденти на държавата-членка [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

Дълг, притежаван от резиденти на държавата-членка [3A.7], се равнява на дълг, притежаван от централната банка (3A.8), дълг, притежаван от други парично-финансови институции (3A.9), дълг, притежаван от други финансови институции [3A.10], и дълг, притежаван от други резиденти на държавата-членка [3A.11].

| 8. | Дълг, притежаван от централната банка [3A.8], се равнява на частта от дълга [3A.1], която е актив по S.121. |
| --- | --- |

8.

Дълг, притежаван от централната банка [3A.8], се равнява на частта от дълга [3A.1], която е актив по S.121.

| 9. | Дълг, притежаван от други парично-финансови институции [3A.9], се равнява на онази част от дълга [3A.1], която е актив по S.122. |
| --- | --- |

9.

Дълг, притежаван от други парично-финансови институции [3A.9], се равнява на онази част от дълга [3A.1], която е актив по S.122.

| 10. | Дълг, притежаван от други финансови институции [3A.10], се равнява на онази част от дълга [3A.1], която е актив по S.123, S.124 или S.125. |
| --- | --- |

10.

Дълг, притежаван от други финансови институции [3A.10], се равнява на онази част от дълга [3A.1], която е актив по S.123, S.124 или S.125.

| 11. | Дълг, притежаван от други резиденти на държавата-членка [3A.11], се равнява на онази част от дълга [3A.1], която е актив по S.11, S.14 или S.15. |
| --- | --- |

11.

Дълг, притежаван от други резиденти на държавата-членка [3A.11], се равнява на онази част от дълга [3A.1], която е актив по S.11, S.14 или S.15.

| 12. | Дълг, притежаван от нерезиденти на държавата-членка [3A.12], се равнява на онази част от дълга [3A.1], която е актив по S.2. |
| --- | --- |

12.

Дълг, притежаван от нерезиденти на държавата-членка [3A.12], се равнява на онази част от дълга [3A.1], която е актив по S.2.

| 13. | Дълг, деноминиран в национална валута [3A.13], се равнява на онази част от дълга [3A.1], деноминирана в законното платежно средство на държавата-членка. |
| --- | --- |

13.

Дълг, деноминиран в национална валута [3A.13], се равнява на онази част от дълга [3A.1], деноминирана в законното платежно средство на държавата-членка.

| 14. | Дълг, деноминиран в чуждестранна валута на участваща държава-членка [3A.14], се равнява — преди държавата-членка да стане участваща държава-членка — на онази част от дълга [3A.1], деноминирана в законното платежно средство на една от участващите държави-членки (с изключение на националната валута [3A.13]), плюс дълга, деноминиран в екю или евро. |
| --- | --- |

14.

Дълг, деноминиран в чуждестранна валута на участваща държава-членка [3A.14], се равнява — преди държавата-членка да стане участваща държава-членка — на онази част от дълга [3A.1], деноминирана в законното платежно средство на една от участващите държави-членки (с изключение на националната валута [3A.13]), плюс дълга, деноминиран в екю или евро.

| 15. | Дълг, деноминиран в чуждестранна валута на неучастваща държава-членка [3A.15], се равнява на онази част от дълга [3A.1], която не е включена в [3A.13] или [3A.14]. |
| --- | --- |

15.

Дълг, деноминиран в чуждестранна валута на неучастваща държава-членка [3A.15], се равнява на онази част от дълга [3A.1], която не е включена в [3A.13] или [3A.14].

| 16. | Краткосрочен дълг [3A.16] се равнява на онази част от дълга [3A.1], чийто оригинален матуритет е до една година. |
| --- | --- |

16.

Краткосрочен дълг [3A.16] се равнява на онази част от дълга [3A.1], чийто оригинален матуритет е до една година.

| 17. | Дългосрочен дълг [3A.17] се равнява на онази част от дълга [3A.1], чийто оригинален матуритет е над една година. |
| --- | --- |

17.

Дългосрочен дълг [3A.17] се равнява на онази част от дълга [3A.1], чийто оригинален матуритет е над една година.

| 18. | Дългосрочен дълг, в т.ч. с променлив лихвен процент [3A.18], се равнява на онази част от дългосрочния дълг [3A.17], чийто лихвен процент е променлив. |
| --- | --- |

18.

Дългосрочен дълг, в т.ч. с променлив лихвен процент [3A.18], се равнява на онази част от дългосрочния дълг [3A.17], чийто лихвен процент е променлив.

| 19. | Дълг с остатъчен матуритет до една година [3A.19] се равнява на частта от дълга [3A.1] с остатъчен матуритет до една година. |
| --- | --- |

19.

Дълг с остатъчен матуритет до една година [3A.19] се равнява на частта от дълга [3A.1] с остатъчен матуритет до една година.

| 20. | Дълг с остатъчен матуритет над една и до пет години [3A.20] се равнява на частта от дълга [3A.1] с остатъчен матуритет над една и до пет години. |
| --- | --- |

20.

Дълг с остатъчен матуритет над една и до пет години [3A.20] се равнява на частта от дълга [3A.1] с остатъчен матуритет над една и до пет години.

| 21. | Дълг с остатъчен матуритет над една и до пет години, чийто променлив лихвен процент [3A.21] се равнява на частта от дълга [3A.1] с остатъчен матуритет над една и до пет години [3A.20], чийто лихвен процент е променлив. |
| --- | --- |

21.

Дълг с остатъчен матуритет над една и до пет години, чийто променлив лихвен процент [3A.21] се равнява на частта от дълга [3A.1] с остатъчен матуритет над една и до пет години [3A.20], чийто лихвен процент е променлив.

| 22. | Дълг с остатъчен матуритет над пет години [3A.22] се равнява на частта от дълга [3A.1] с остатъчен матуритет над пет години. |
| --- | --- |

22.

Дълг с остатъчен матуритет над пет години [3A.22] се равнява на частта от дълга [3A.1] с остатъчен матуритет над пет години.

| 23. | Дълг с остатъчен матуритет над пет години, в т.ч. с променлив лихвен процент [3A.23), се равнява на частта от дълга с остатъчен матуритет над пет години [3A.22], чийто лихвен процент е променлив. |
| --- | --- |

23.

Дълг с остатъчен матуритет над пет години, в т.ч. с променлив лихвен процент [3A.23), се равнява на частта от дълга с остатъчен матуритет над пет години [3A.22], чийто лихвен процент е променлив.

| 24. | Дългов компонент на централното държавно управление [3A.24] се равнява на пасивите по S.1311, които не са активи по S.1311, минус активите по S.1311, които са пасиви по S.13, различни от тези по S.1311 [3Б.15]. |
| --- | --- |

24.

Дългов компонент на централното държавно управление [3A.24] се равнява на пасивите по S.1311, които не са активи по S.1311, минус активите по S.1311, които са пасиви по S.13, различни от тези по S.1311 [3Б.15].

| 25. | Дългов компонент на федералното държавно управление [3A.25] се равнява на пасивите по S.1312, които не са активи по S.1312, минус активите по S.1312, които са пасиви по S.13, различни от тези по S.1312 [3Б.16]. |
| --- | --- |

25.

Дългов компонент на федералното държавно управление [3A.25] се равнява на пасивите по S.1312, които не са активи по S.1312, минус активите по S.1312, които са пасиви по S.13, различни от тези по S.1312 [3Б.16].

| 26. | Дългов компонент на местното държавно управление [3A.26] се равнява на пасивите по S.1313, които не са активи по S.1313, минус активите по S.1313, които са пасиви по S.13, различни от тези по S.1313 [3Б.17]. |
| --- | --- |

26.

Дългов компонент на местното държавно управление [3A.26] се равнява на пасивите по S.1313, които не са активи по S.1313, минус активите по S.1313, които са пасиви по S.13, различни от тези по S.1313 [3Б.17].

| 27. | Дългов компонент на социалноосигурителните фондове [3A.27] се равнява на пасивите по S.1314, които не са активи по S.1314, минус активите по S.1314, които са пасиви по S.13, различни от тези по S.1314 [3Б.18]. |
| --- | --- |

27.

Дългов компонент на социалноосигурителните фондове [3A.27] се равнява на пасивите по S.1314, които не са активи по S.1314, минус активите по S.1314, които са пасиви по S.13, различни от тези по S.1314 [3Б.18].

| 28. | Осреднен остатъчен матуритет на дълга [3A.28] се равнява на осреднения остатъчен матуритет, претеглен с неиздължените суми, изразен в години. |
| --- | --- |

28.

Осреднен остатъчен матуритет на дълга [3A.28] се равнява на осреднения остатъчен матуритет, претеглен с неиздължените суми, изразен в години.

| 29. | Дълг — облигации с нулев купон [3A.29], се равнява на онази част от дълга (3A.1) под формата на облигации с нулев купон, т.е. облигации без купонни плащания, чийто лихвен процент е на база разликата между цените при погасяване и при емитиране. |
| --- | --- |

29.

Дълг — облигации с нулев купон [3A.29], се равнява на онази част от дълга (3A.1) под формата на облигации с нулев купон, т.е. облигации без купонни плащания, чийто лихвен процент е на база разликата между цените при погасяване и при емитиране.

Таблица 3Б

| 1. | Дълг — неконсолидиран [3Б.1] се равнява на пасивите по S.13, включително онези, които са активи по S.13, в същите инструменти като дълга [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Дълг — неконсолидиран [3Б.1] се равнява на пасивите по S.13, включително онези, които са активи по S.13, в същите инструменти като дълга [3A.1].

| 2. | Консолидиращи елементи [3Б.2] се равнява на пасивите по S.13, които същевременно са активи по S.13 в същите инструменти като дълга [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Консолидиращи елементи [3Б.2] се равнява на пасивите по S.13, които същевременно са активи по S.13 в същите инструменти като дълга [3A.1].

| 3. | Консолидиращи елементи — валута и депозити [3Б.3] се равнява на частта от консолидиращите елементи [3Б.2] в инструмента валута и депозити (F.2). |
| --- | --- |

3.

Консолидиращи елементи — валута и депозити [3Б.3] се равнява на частта от консолидиращите елементи [3Б.2] в инструмента валута и депозити (F.2).

| 4. | Консолидиращи елементи — краткосрочни ценни книжа [3Б.4] се равнява на частта от консолидиращите елементи [3Б.2] в инструмента ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи (F.33), чийто оригинален матуритет е до една година. |
| --- | --- |

4.

Консолидиращи елементи — краткосрочни ценни книжа [3Б.4] се равнява на частта от консолидиращите елементи [3Б.2] в инструмента ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи (F.33), чийто оригинален матуритет е до една година.

| 5. | Консолидиращи елементи — дългосрочни ценни книжа [3Б.5] се равнява на частта от консолидиращите елементи [3Б.2] в инструмента ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи (F.33), чийто първоначален матуритет е над една година. |
| --- | --- |

5.

Консолидиращи елементи — дългосрочни ценни книжа [3Б.5] се равнява на частта от консолидиращите елементи [3Б.2] в инструмента ценни книжа, различни от акции, с изключение на финансови деривативи (F.33), чийто първоначален матуритет е над една година.

| 6. | Консолидиращи елементи — заеми [3Б.6] се равнява на частта от консолидиращите елементи [3Б.2] в инструмента заеми (F.4). |
| --- | --- |

6.

Консолидиращи елементи — заеми [3Б.6] се равнява на частта от консолидиращите елементи [3Б.2] в инструмента заеми (F.4).

| 7. | Дълг, емитиран от централното държавно управление [3Б.7], се равнява на пасивите по S.1311, които не са активи по S.1311, в същите инструменти като дълга [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Дълг, емитиран от централното държавно управление [3Б.7], се равнява на пасивите по S.1311, които не са активи по S.1311, в същите инструменти като дълга [3A.1].

| 8. | Дълг, емитиран от централното държавно управление, в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.8], се равнява на пасивите по S.1311, които са активи по S.1312, S.1313 или S.1314, в същите инструменти като дълга [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Дълг, емитиран от централното държавно управление, в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.8], се равнява на пасивите по S.1311, които са активи по S.1312, S.1313 или S.1314, в същите инструменти като дълга [3A.1].

| 9. | Дълг, емитиран от федералното държавно управление [3Б.9], се равнява на пасивите по S.1312, които не са активи по S.1312, в същите инструменти като дълга [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Дълг, емитиран от федералното държавно управление [3Б.9], се равнява на пасивите по S.1312, които не са активи по S.1312, в същите инструменти като дълга [3A.1].

| 10. | Дълг, емитиран от федералното държавно управление, в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.10], се равнява на пасивите по S.1312, които са активи по S.1311, S.1313 или S.1314, в същите инструменти като дълга [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Дълг, емитиран от федералното държавно управление, в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.10], се равнява на пасивите по S.1312, които са активи по S.1311, S.1313 или S.1314, в същите инструменти като дълга [3A.1].

| 11. | Дълг, емитиран от местното държавно управление [3Б.11], се равнява на пасивите по S.1313, които не са активи по S.1313, в същите инструменти като дълга [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Дълг, емитиран от местното държавно управление [3Б.11], се равнява на пасивите по S.1313, които не са активи по S.1313, в същите инструменти като дълга [3A.1].

| 12. | Дълг, емитиран от местното държавно управление, в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.12], се равнява на пасивите по S.1313, които са активи по S.1311, S.1312 или S.1314, в същите инструменти като дълга [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Дълг, емитиран от местното държавно управление, в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.12], се равнява на пасивите по S.1313, които са активи по S.1311, S.1312 или S.1314, в същите инструменти като дълга [3A.1].

| 13. | Дълг, емитиран от социалноосигурителните фондове [3Б.13], се равнява на пасивите по S.1314, които не са активи по S.1314, в същите инструменти като дълга [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Дълг, емитиран от социалноосигурителните фондове [3Б.13], се равнява на пасивите по S.1314, които не са активи по S.1314, в същите инструменти като дълга [3A.1].

| 14. | Дълг, емитиран от социалноосигурителните фондове, в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.14], се равнява на пасивите по S.1314, които са активи по S.1311, S.1312 или S.1313, в същите инструменти като дълга [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Дълг, емитиран от социалноосигурителните фондове, в т.ч. притежаван от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.14], се равнява на пасивите по S.1314, които са активи по S.1311, S.1312 или S.1313, в същите инструменти като дълга [3A.1].

| 15. | Притежаван от централното държавно управление дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.15], се равнява на пасивите по S.1312, S.1313 или S.1314, които са активи по S.1311, в същите инструменти като дълга [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Притежаван от централното държавно управление дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.15], се равнява на пасивите по S.1312, S.1313 или S.1314, които са активи по S.1311, в същите инструменти като дълга [3A.1].

| 16. | Притежаван от федералното държавно управление дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.16], се равнява на пасивите по S.1311, S.1313 или S.1314, които са активи по S.1312, в същите инструменти като дълга [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Притежаван от федералното държавно управление дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.16], се равнява на пасивите по S.1311, S.1313 или S.1314, които са активи по S.1312, в същите инструменти като дълга [3A.1].

| 17. | Притежаван от местното държавно управление дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.17], се равнява на пасивите по S.1311, S.1312 или S.1314, които са активи по S.1313, в същите инструменти като дълга [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Притежаван от местното държавно управление дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.17], се равнява на пасивите по S.1311, S.1312 или S.1314, които са активи по S.1313, в същите инструменти като дълга [3A.1].

| 18. | Притежаван от социалноосигурителните фондове дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.18], се равнява на пасивите по S.1311, S.1312 или S.1313, които са активи по S.1314, в същите инструменти като дълга [3A.1].“ |
| --- | --- |

18.

Притежаван от социалноосигурителните фондове дълг, емитиран от субекти от други подсектори на сектор „Държавно управление“ [3Б.18], се равнява на пасивите по S.1311, S.1312 или S.1313, които са активи по S.1314, в същите инструменти като дълга [3A.1].“

---

(1)  ОВ L 332, 31.12.1993 г., стр. 7.

1

(2)  [x.y], където с „y“ е обозначен поредният номер от колона „Категория“, а с „x“ — съответната таблица.

2

(3)  Довело до прекласификация на длъжника от подсектор S.11001 или S.12х01 в подсектор S.11002/3 или S.12х02/3, или обратното.

3

---

Поправки

| 17.10.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 276/50 |
| --- | --- | --- | --- |

17.10.2008

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 276/50

---

Поправка на Решение 2007/777/ЕО на Комисията от 29 ноември 2007 г. за определяне на ветеринарно-санитарни и здравни изисквания и образци на сертификати за внос от трети страни на определени месни продукти и обработени стомаси, пикочни мехури и черва за консумация от човека и за отмяна на Решение 2005/432/ЕО

(
  Официален вестник на Европейския съюз L 312 от 30 ноември 2007 г.
  )

На страница 51 в член 3, буква а):

вместо:

| „а) | отговарят на условията относно произхода и обработката, изложени в точки 1 и 2 от приложение I;“ |
| --- | --- |

„а)

отговарят на условията относно произхода и обработката, изложени в точки 1 и 2 от приложение I;“

да се чете:

| „а) | отговарят на условията относно произхода и обработката, изложени в точка 1 или 2 от приложение I;“. |
| --- | --- |

„а)

отговарят на условията относно произхода и обработката, изложени в точка 1 или 2 от приложение I;“.

---

17.10.2008

| 17.10.2008 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 276/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 276/s3

---

СЪОБЩЕНИЕ ЗА ЧИТАТЕЛИТЕ

Институциите решиха, че занапред в техните текстове няма да се съдържа позоваване на последното изменение на цитираните актове.

Освен ако не е посочено друго, позоваванията на актове в публикуваните тук текстове се отнасят към актуалната версия на съответния акт.

---