# Úřední věstník L 34/2009

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 34 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 524. února 2009 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 34

České vydání

Právní předpisy

Svazek 524. února 2009

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 99/2009 ze dne 3. února 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 100/2009 ze dne 3. února 2009, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 945/2008 na hospodářský rok 2008/2009 | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 101/2009 ze dne 3. února 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1800/2004, pokud jde o podmínky povolení doplňkové látky Cycostat 66G (
  1
  ) | 5 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č.102/2009 ze dne 3. února 2009 o trvalém povolení doplňkové látky v krmivech (
  1
  ) | 8 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 103/2009 ze dne 3. února 2009, kterým se mění přílohy VII a IX nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (
  1
  ) | 11 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 104/2009 ze dne 3. února 2009, kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Gorgonzola (CHOP)) | 16 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 99/2009 ze dne 3. února 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

1

Nařízení Komise (ES) č. 100/2009 ze dne 3. února 2009, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 945/2008 na hospodářský rok 2008/2009

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 101/2009 ze dne 3. února 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1800/2004, pokud jde o podmínky povolení doplňkové látky Cycostat 66G (
  1
  )

1

5

*

Nařízení Komise (ES) č.102/2009 ze dne 3. února 2009 o trvalém povolení doplňkové látky v krmivech (
  1
  )

1

8

*

Nařízení Komise (ES) č. 103/2009 ze dne 3. února 2009, kterým se mění přílohy VII a IX nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (
  1
  )

1

11

*

Nařízení Komise (ES) č. 104/2009 ze dne 3. února 2009, kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Gorgonzola (CHOP))

16

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Rada |
| | | 2009/89/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 4. prosince 2008 o podpisu Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře jménem Evropského společenství | 17 |
| Protokol o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří | 19 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

2009/89/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 4. prosince 2008 o podpisu Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře jménem Evropského společenství

17

Protokol o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří

19

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 4.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 99/2009

ze dne 3. února 2009

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 4. února 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. února 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | JO | 73,2 |
| MA | 43,0 |
| TN | 134,4 |
| TR | 103,7 |
| ZZ | 88,6 |
| 0707 00 05 | JO | 172,9 |
| MA | 126,0 |
| TR | 188,5 |
| ZZ | 162,5 |
| 0709 90 70 | MA | 115,7 |
| TR | 177,8 |
| ZZ | 146,8 |
| 0709 90 80 | EG | 84,3 |
| ZZ | 84,3 |
| 0805 10 20 | EG | 58,1 |
| IL | 53,3 |
| MA | 66,7 |
| TN | 41,0 |
| TR | 58,3 |
| ZZ | 55,5 |
| 0805 20 10 | IL | 180,3 |
| MA | 90,0 |
| TR | 63,0 |
| ZZ | 111,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 70,2 |
| IL | 72,1 |
| JM | 75,5 |
| MA | 136,5 |
| PK | 73,9 |
| TR | 72,9 |
| ZZ | 83,5 |
| 0805 50 10 | MA | 51,7 |
| TR | 50,6 |
| ZZ | 51,2 |
| 0808 10 80 | CA | 86,3 |
| CL | 67,8 |
| CN | 67,8 |
| MK | 31,6 |
| US | 87,1 |
| ZZ | 68,1 |
| 0808 20 50 | AR | 82,3 |
| CL | 73,7 |
| CN | 37,3 |
| TR | 40,0 |
| US | 104,1 |
| ZA | 135,1 |
| ZZ | 78,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

JO

73,2

MA

43,0

TN

134,4

TR

103,7

ZZ

88,6

0707 00 05

JO

172,9

MA

126,0

TR

188,5

ZZ

162,5

0709 90 70

MA

115,7

TR

177,8

ZZ

146,8

0709 90 80

EG

84,3

ZZ

84,3

0805 10 20

EG

58,1

IL

53,3

MA

66,7

TN

41,0

TR

58,3

ZZ

55,5

0805 20 10

IL

180,3

MA

90,0

TR

63,0

ZZ

111,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

70,2

IL

72,1

JM

75,5

MA

136,5

PK

73,9

TR

72,9

ZZ

83,5

0805 50 10

MA

51,7

TR

50,6

ZZ

51,2

0808 10 80

CA

86,3

CL

67,8

CN

67,8

MK

31,6

US

87,1

ZZ

68,1

0808 20 50

AR

82,3

CL

73,7

CN

37,3

TR

40,0

US

104,1

ZA

135,1

ZZ

78,8

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 4.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 100/2009

ze dne 3. února 2009,

kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 945/2008 na hospodářský rok 2008/2009

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2008/2009 byly stanoveny nařízením Komise (ES) č. 945/2008 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 83/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2008/2009 byly stanoveny nařízením Komise (ES) č. 945/2008 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 83/2009 (4).

| (2) | Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené nařízením (ES) č. 945/2008 na hospodářský rok 2008/2009 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 4. února 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. února 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 258, 26.9.2008, s. 56.

3

(4)  Úř. věst. L 24, 28.1.2009, s. 3.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 4. února 2009

| (EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 24,73 | 3,93 |
| 1701 11 90 (1) | 24,73 | 9,17 |
| 1701 12 10 (1) | 24,73 | 3,74 |
| 1701 12 90 (1) | 24,73 | 8,74 |
| 1701 91 00 (2) | 29,84 | 10,31 |
| 1701 99 10 (2) | 29,84 | 5,79 |
| 1701 99 90 (2) | 29,84 | 5,79 |
| 1702 90 95 (3) | 0,30 | 0,35 |

(EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 11 10 (1)

24,73

3,93

1701 11 90 (1)

24,73

9,17

1701 12 10 (1)

24,73

3,74

1701 12 90 (1)

24,73

8,74

1701 91 00 (2)

29,84

10,31

1701 99 10 (2)

29,84

5,79

1701 99 90 (2)

29,84

5,79

1702 90 95 (3)

0,30

0,35

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

| 4.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 101/2009

ze dne 3. února 2009,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1800/2004, pokud jde o podmínky povolení doplňkové látky Cycostat 66G

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Doplňková látka robenidin hydrochlorid 66 g/kg (Cycostat 66G) (dále jen „Cycostat 66G“) vázaná na držitele povolení, společnost Alpharma (Belgium) BVBA, a náležející do skupiny kokcidiostatik a dalších léčebných látek byla povolena za určitých podmínek v souladu se směrnicí Rady 70/524/EHS (2). Nařízením Komise (ES) č. 1800/2004 (3) byla uvedená doplňková látka povolena na deset let pro výkrm kuřat, pro krůty a výkrm králíků. Doplňková látka byla oznámena jako stávající produkt podle článku 10 nařízení (ES) č. 1831/2003. Jelikož veškeré informace požadované na základě uvedeného ustanovení byly předloženy, byla uvedená doplňková látka zapsána do Registru Společenství pro doplňkové látky. |
| --- | --- |

(1)

Doplňková látka robenidin hydrochlorid 66 g/kg (Cycostat 66G) (dále jen „Cycostat 66G“) vázaná na držitele povolení, společnost Alpharma (Belgium) BVBA, a náležející do skupiny kokcidiostatik a dalších léčebných látek byla povolena za určitých podmínek v souladu se směrnicí Rady 70/524/EHS (2). Nařízením Komise (ES) č. 1800/2004 (3) byla uvedená doplňková látka povolena na deset let pro výkrm kuřat, pro krůty a výkrm králíků. Doplňková látka byla oznámena jako stávající produkt podle článku 10 nařízení (ES) č. 1831/2003. Jelikož veškeré informace požadované na základě uvedeného ustanovení byly předloženy, byla uvedená doplňková látka zapsána do Registru Společenství pro doplňkové látky.

| (2) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví možnost změny povolení doplňkové látky na základě žádosti držitele povolení a stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“). Společnost Alpharma (Belgium) BVBA, držitel povolení Cycostat 66G, předložila žádost, v níž navrhuje změnu podmínek povolení pro výkrm kuřat a pro krůty zavedením maximálního limitu reziduí (MLR) a změnou ochranné lhůty, podle hodnocení úřadu. Zároveň poskytla údaje na podporu této žádosti. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví možnost změny povolení doplňkové látky na základě žádosti držitele povolení a stanoviska Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“). Společnost Alpharma (Belgium) BVBA, držitel povolení Cycostat 66G, předložila žádost, v níž navrhuje změnu podmínek povolení pro výkrm kuřat a pro krůty zavedením maximálního limitu reziduí (MLR) a změnou ochranné lhůty, podle hodnocení úřadu. Zároveň poskytla údaje na podporu této žádosti.

| (3) | Úřad ve svém stanovisku přijatém dne 16. září 2008 (4) dospěl k závěru, že na základě posouzení bezpečnosti není nutné pro výkrm kuřat stanovit ochrannou lhůtu ani maximální limity reziduí. Pokud jde o krůty, dospěl ke stejným závěrům. Doporučil však určité hodnoty pro případy, že by byly maximální limity reziduí požadovány. Dále navrhl zachovat ochrannou lhůtu v délce pěti dnů, aby se zabránilo nežádoucím příchutím v poživatelných tkáních drůbeže, které byla podávána látka Cycostat 66G. |
| --- | --- |

(3)

Úřad ve svém stanovisku přijatém dne 16. září 2008 (4) dospěl k závěru, že na základě posouzení bezpečnosti není nutné pro výkrm kuřat stanovit ochrannou lhůtu ani maximální limity reziduí. Pokud jde o krůty, dospěl ke stejným závěrům. Doporučil však určité hodnoty pro případy, že by byly maximální limity reziduí požadovány. Dále navrhl zachovat ochrannou lhůtu v délce pěti dnů, aby se zabránilo nežádoucím příchutím v poživatelných tkáních drůbeže, které byla podávána látka Cycostat 66G.

| (4) | V zájmu zajištění vysoké úrovně bezpečnosti spotřebitelů a zlepšení kontroly řádného používání látky Cycostat 66G je vhodné stanovit maximální limity reziduí navrhované úřadem. V zájmu zachování přijatelných organoleptických vlastností masa by měla být ochranná lhůta v délce pěti dnů zachována. |
| --- | --- |

(4)

V zájmu zajištění vysoké úrovně bezpečnosti spotřebitelů a zlepšení kontroly řádného používání látky Cycostat 66G je vhodné stanovit maximální limity reziduí navrhované úřadem. V zájmu zachování přijatelných organoleptických vlastností masa by měla být ochranná lhůta v délce pěti dnů zachována.

| (5) | Nařízení (ES) č. 1800/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 1800/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (ES) č. 1800/2004 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. února 2009.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Úř. věst. L 270, 14.12.1970, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 317, 16.10.2004, s. 37.

3

(4)  Scientific Opinion of the Panel on Additives and Products or Substances used in Animal Feed (FEEDAP) on a request from the European Commission on a proposal for MRLs and withdrawal period for Cycostat 66G for chickens and turkeys for fattening. The EFSA Journal (2008) 798, s. 1–15.

4

The EFSA Journal

---

PŘÍLOHA

| Registrační číslo doplňkové látky | Jméno a registrační číslo osoby odpovědné za uvádění doplňkové látky do oběhu | Doplňková látka
  (obchodní název) | Složení, chemický vzorec, popis | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Jiná ustanovení | Konec platnosti povolení | Maximální limity reziduí v příslušných potravinách živočišného původu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg účinné látky na kg kompletního krmiva |
| Kokcidiostatika a další léčebné látky |
| E 758 | Alpharma (Belgium) BVBA | Robenidin hydrochlorid 66 g/kg
  (Cycostat 66G) | | Složení doplňkové látky:
  robenidin hydrochlorid: 66 g/kg
  lignosulfonát: 40 g/kg
  dihydrát síranu vápenatého: 894 g/kg |

Registrační číslo doplňkové látky

Jméno a registrační číslo osoby odpovědné za uvádění doplňkové látky do oběhu

Doplňková látka

(obchodní název)

Složení, chemický vzorec, popis

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Jiná ustanovení

Konec platnosti povolení

Maximální limity reziduí v příslušných potravinách živočišného původu

mg účinné látky na kg kompletního krmiva

Kokcidiostatika a další léčebné látky

E 758

Alpharma (Belgium) BVBA

Robenidin hydrochlorid 66 g/kg

(Cycostat 66G)

Složení doplňkové látky:

robenidin hydrochlorid: 66 g/kg

lignosulfonát: 40 g/kg

dihydrát síranu vápenatého: 894 g/kg

| | Účinná látka:
  Robenidin hydrochlorid, C15H13Cl2N5 . HCl,
  1,3-bis[(4-chlorbenzyliden)amino]guanidin-hydrochlorid,
  Číslo CAS : 25875-50-7, |
| --- | --- |

Účinná látka:

Robenidin hydrochlorid, C15H13Cl2N5 . HCl,

1,3-bis[(4-chlorbenzyliden)amino]guanidin-hydrochlorid,

Číslo CAS : 25875-50-7,

| | Přidružené nečistoty:

  N,N′,N′′-tris[(4-chlorbenzyliden)amino]guanidin: ≤ 0,5 %
  bis(4-chlorbenzyliden)hydrazin: ≤ 0,5 % |
| --- | --- |

Přidružené nečistoty:

N,N′,N′′-tris[(4-chlorbenzyliden)amino]guanidin: ≤ 0,5 %

bis(4-chlorbenzyliden)hydrazin: ≤ 0,5 %

Kuřata na výkrm

—

30

36

Ochranná lhůta nejméně pět dnů před porážkou.

29.10.2014

800 μg látky robenidin hydrochlorid/kg jater v syrovém stavu.

350 μg látky robenidin hydrochlorid/kg ledvin v syrovém stavu.

200 μg látky robenidin hydrochlorid/kg svaloviny v syrovém stavu.

1 300 μg látky robenidin hydrochlorid/kg kůže/tuku v syrovém stavu.

Krůty

—

30

36

Ochranná lhůta nejméně pět dnů před porážkou.

29.10.2014

400 μg látky robenidin hydrochlorid/kg kůže/tuku.

400 μg látky robenidin hydrochlorid/kg jater v syrovém stavu.

200 μg látky robenidin hydrochlorid/kg ledvin v syrovém stavu.

200 μg látky robenidin hydrochlorid/kg svaloviny v syrovém stavu.

Králíci na výkrm

—

50

66

Ochranná lhůta nejméně pět dnů před porážkou.

29.10.2014

—

---

| 4.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/8

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č.102/2009

ze dne 3. února 2009

o trvalém povolení doplňkové látky v krmivech

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 70/524/EHS ze dne 23. listopadu 1970 o doplňkových látkách v krmivech (1), a zejména na článek 3 a čl. 9d odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (2), a zejména na článek 25 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat.

| (2) | Článek 25 nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví přechodná opatření pro žádosti o povolení doplňkových látek podané v souladu se směrnicí 70/524/EHS přede dnem použitelnosti nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

Článek 25 nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví přechodná opatření pro žádosti o povolení doplňkových látek podané v souladu se směrnicí 70/524/EHS přede dnem použitelnosti nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (3) | Žádost o povolení doplňkové látky uvedené v příloze tohoto nařízení byla podána přede dnem použitelnosti nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Žádost o povolení doplňkové látky uvedené v příloze tohoto nařízení byla podána přede dnem použitelnosti nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (4) | První připomínky k této žádosti podle čl. 4 odst. 4 směrnice 70/524/EHS byly předány Komisi přede dnem použitelnosti nařízení (ES) č. 1831/2003. Uvedená žádost bude proto i nadále vyřizována v souladu s článkem 4 směrnice 70/524/EHS. |
| --- | --- |

(4)

První připomínky k této žádosti podle čl. 4 odst. 4 směrnice 70/524/EHS byly předány Komisi přede dnem použitelnosti nařízení (ES) č. 1831/2003. Uvedená žádost bude proto i nadále vyřizována v souladu s článkem 4 směrnice 70/524/EHS.

| (5) | Použití přípravku mikroorganismu Enterococcus faecium NCIMB 10415 bylo dočasně povoleno nařízením Komise (ES) č. 358/2005 (3) u psů a koček. Bylo povoleno bez časového omezení nařízením Komise (ES) č. 1288/2004 (4) u telat, nařízením Komise (ES) č. 943/2005 (5) u výkrmu kuřat a výkrmu prasat, nařízením Komise (ES) č. 1200/2005 (6) u prasnic a nařízením Komise (ES) č. 252/2006 (7) u selat. |
| --- | --- |

(5)

Použití přípravku mikroorganismu Enterococcus faecium NCIMB 10415 bylo dočasně povoleno nařízením Komise (ES) č. 358/2005 (3) u psů a koček. Bylo povoleno bez časového omezení nařízením Komise (ES) č. 1288/2004 (4) u telat, nařízením Komise (ES) č. 943/2005 (5) u výkrmu kuřat a výkrmu prasat, nařízením Komise (ES) č. 1200/2005 (6) u prasnic a nařízením Komise (ES) č. 252/2006 (7) u selat.

| (6) | Na podporu žádosti o povolení uvedeného přípravku mikroorganismu u psů a koček bez časového omezení byly předloženy nové údaje. |
| --- | --- |

(6)

Na podporu žádosti o povolení uvedeného přípravku mikroorganismu u psů a koček bez časového omezení byly předloženy nové údaje.

| (7) | Z posouzení vyplývá, že bylo vyhověno podmínkám stanoveným pro toto povolení v článku 3a směrnice 70/524/EHS. Proto by se používání uvedeného přípravku mikroorganismu podle přílohy tohoto nařízení mělo povolit bez časového omezení. |
| --- | --- |

(7)

Z posouzení vyplývá, že bylo vyhověno podmínkám stanoveným pro toto povolení v článku 3a směrnice 70/524/EHS. Proto by se používání uvedeného přípravku mikroorganismu podle přílohy tohoto nařízení mělo povolit bez časového omezení.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přípravek náležející do skupiny „mikroorganismy“, který je uvedený v příloze, se povoluje bez časového omezení k používání jako doplňková látka ve výživě zvířat za podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. února 2009.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 14.12.1970, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

2

(3)  Úř. věst. L 57, 3.3.2005, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 243, 15.7.2004, s. 10.

4

(5)  Úř. věst. L 159, 22.6.2005, s. 6.

5

(6)  Úř. věst. L 195, 27.7.2005, s. 6.

6

(7)  Úř. věst. L 44, 15.2.2006, s. 3.

7

---

PŘÍLOHA

| Číslo ES | Doplňková látka | Chemický vzorec, popis | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Jiná ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg kompletního krmiva |
| Mikroorganismy |
| E 1705 | Enterococcus faecium

  NCIMB 10415 | Přípravek Enterococcus faecium obsahující ve formě mikrokapslí minimálně: 5 × 109 CFU/g | Psi | — | 4,5 × 106 | 2,0 × 109 | V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při peletování. | Bez časového omezení |
| Kočky | 5,0 × 106 | 8,0 × 109 | V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při peletování. |

Číslo ES

Doplňková látka

Chemický vzorec, popis

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Jiná ustanovení

Konec platnosti povolení

CFU/kg kompletního krmiva

Mikroorganismy

E 1705

Enterococcus faecium

NCIMB 10415

Přípravek Enterococcus faecium obsahující ve formě mikrokapslí minimálně: 5 × 109 CFU/g

Psi

—

4,5 × 106

2,0 × 109

V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při peletování.

Bez časového omezení

Kočky

5,0 × 106

8,0 × 109

V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při peletování.

---

| 4.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 103/2009

ze dne 3. února 2009,

kterým se mění přílohy VII a IX nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na čl. 23 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla pro prevenci, tlumení a eradikaci přenosných spongiformních encefalopatií (dále jen „TSE“) u zvířat. Vztahuje se na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla pro prevenci, tlumení a eradikaci přenosných spongiformních encefalopatií (dále jen „TSE“) u zvířat. Vztahuje se na produkci a uvádění živých zvířat a produktů živočišného původu na trh.

| (2) | Příloha VII nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví eradikační opatření, která mají být provedena v případě potvrzení výskytu TSE u ovcí a koz. |
| --- | --- |

(2)

Příloha VII nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví eradikační opatření, která mají být provedena v případě potvrzení výskytu TSE u ovcí a koz.

| (3) | Příloha IX nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla pro dovoz živých zvířat, embryí, vajíček a produktů živočišného původu do Společenství. |
| --- | --- |

(3)

Příloha IX nařízení (ES) č. 999/2001 stanoví pravidla pro dovoz živých zvířat, embryí, vajíček a produktů živočišného původu do Společenství.

| (4) | Dne 6. listopadu 2008 zveřejnil Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) stanovisko k nebezpečí ohrožení lidí a zvířat souvisejícímu s přenosnými spongiformními encefalopatiemi z mléka a mléčných výrobků získaných z malých přežvýkavců (2). V uvedeném stanovisku dospěl EFSA k závěru, že klasická klusavka se může přenést z bahnice na jehně prostřednictvím mléka nebo mleziva. EFSA rovněž uvedl, že používání mléka a mléčných výrobků ze stáda s klasickou klusavkou s sebou nese nebezpečí ohrožení lidí a zvířat TSE. Dle dalšího závěru EFSA lze očekávat, že šlechtitelské programy zaměřené na odolnost vůči klusavce u ovcí sníží ohrožení lidí a zvířat spojené s mléčnými výrobky z malých přežvýkavců. Pokud jde o netypickou klusavku, dospěl EFSA dále k závěru, že zjevné omezené šíření původce v organismu postižených zvířat by mohlo omezit přenosnost prostřednictvím mléka. Pokud jde o BSE, EFSA uvedl, že nejsou k dispozici žádné informace týkající se přítomnosti infekčnosti nebo PrPSc v mlezivu nebo mléce z malých přežvýkavců postižených BSE. Z důvodu časného a progresivního periferního šíření původce BSE u experimentálně infikovaných vnímavých ovcí však EFSA dospěl k závěru, že výskyt infekčnosti v mlezivu a mléku vnímavých malých přežvýkavců infikovaných BSE by byl pravděpodobný. |
| --- | --- |

(4)

Dne 6. listopadu 2008 zveřejnil Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) stanovisko k nebezpečí ohrožení lidí a zvířat souvisejícímu s přenosnými spongiformními encefalopatiemi z mléka a mléčných výrobků získaných z malých přežvýkavců (2). V uvedeném stanovisku dospěl EFSA k závěru, že klasická klusavka se může přenést z bahnice na jehně prostřednictvím mléka nebo mleziva. EFSA rovněž uvedl, že používání mléka a mléčných výrobků ze stáda s klasickou klusavkou s sebou nese nebezpečí ohrožení lidí a zvířat TSE. Dle dalšího závěru EFSA lze očekávat, že šlechtitelské programy zaměřené na odolnost vůči klusavce u ovcí sníží ohrožení lidí a zvířat spojené s mléčnými výrobky z malých přežvýkavců. Pokud jde o netypickou klusavku, dospěl EFSA dále k závěru, že zjevné omezené šíření původce v organismu postižených zvířat by mohlo omezit přenosnost prostřednictvím mléka. Pokud jde o BSE, EFSA uvedl, že nejsou k dispozici žádné informace týkající se přítomnosti infekčnosti nebo PrPSc v mlezivu nebo mléce z malých přežvýkavců postižených BSE. Z důvodu časného a progresivního periferního šíření původce BSE u experimentálně infikovaných vnímavých ovcí však EFSA dospěl k závěru, že výskyt infekčnosti v mlezivu a mléku vnímavých malých přežvýkavců infikovaných BSE by byl pravděpodobný.

| (5) | S ohledem na tyto nové vědecké poznatky, a zejména na prokázanou přenosnost klasické klusavky prostřednictvím mléka z bahnice na jehně, by měla být v této fázi včas přijata nová ochranná opatření ve vztahu k mléku a mléčným výrobkům pocházejícím ze stád infikovaných klasickou klusavkou, aby se zabránilo rozšíření klasické klusavky na jiná stáda přežvýkavců prostřednictvím krmiva. |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na tyto nové vědecké poznatky, a zejména na prokázanou přenosnost klasické klusavky prostřednictvím mléka z bahnice na jehně, by měla být v této fázi včas přijata nová ochranná opatření ve vztahu k mléku a mléčným výrobkům pocházejícím ze stád infikovaných klasickou klusavkou, aby se zabránilo rozšíření klasické klusavky na jiná stáda přežvýkavců prostřednictvím krmiva.

| (6) | S cílem zajistit stejnou úroveň bezpečnosti, pokud jde o dovážené mléko a mléčné výrobky pocházející z ovcí a koz, by se podobná opatření měla vztahovat na dovoz do Společenství. |
| --- | --- |

(6)

S cílem zajistit stejnou úroveň bezpečnosti, pokud jde o dovážené mléko a mléčné výrobky pocházející z ovcí a koz, by se podobná opatření měla vztahovat na dovoz do Společenství.

| (7) | Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy VII a IX nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. února 2009.

Za Komisi

Androulla VASSILIOU

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1.

1

(2)  The EFSA Journal (2008) 849, s. 1–47.

2

---

PŘÍLOHA

V nařízení (ES) č. 999/2001 se přílohy VII a IX mění takto:

| 1) | V příloze VII se kapitola A mění takto:






  a) | bod 2.2 se nahrazuje tímto:






  „2.2. | Jestliže je v některém hospodářství v daném členském státě podezření na TSE u ovce nebo kozy a dokud nejsou k dispozici výsledky potvrzujících vyšetření, vztahuje se na všechny ostatní ovce a kozy z tohoto hospodářství úřední omezení přesunů. Existují-li důkazy, že hospodářství, kde bylo zvíře přítomno při podezření na TSE, pravděpodobně není hospodářstvím, kde mohlo být zvíře vystaveno TSE, může příslušný orgán na základě dostupných epizootologických informací rozhodnout o úředním dohledu nad ostatními hospodářstvími nebo pouze nad hospodářstvím, kde bylo zvíře vystaveno nákaze. Mléko a mléčné výrobky získané z ovcí a koz z hospodářství podrobeného úřednímu dohledu, které se v tomto hospodářství nacházejí ode dne, kdy vzniklo podezření na přítomnost TSE, až do zpřístupnění výsledků potvrzujících vyšetření, se smí používat pouze v rámci tohoto hospodářství.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

V příloze VII se kapitola A mění takto:

a)

bod 2.2 se nahrazuje tímto:

„2.2.

Jestliže je v některém hospodářství v daném členském státě podezření na TSE u ovce nebo kozy a dokud nejsou k dispozici výsledky potvrzujících vyšetření, vztahuje se na všechny ostatní ovce a kozy z tohoto hospodářství úřední omezení přesunů. Existují-li důkazy, že hospodářství, kde bylo zvíře přítomno při podezření na TSE, pravděpodobně není hospodářstvím, kde mohlo být zvíře vystaveno TSE, může příslušný orgán na základě dostupných epizootologických informací rozhodnout o úředním dohledu nad ostatními hospodářstvími nebo pouze nad hospodářstvím, kde bylo zvíře vystaveno nákaze. Mléko a mléčné výrobky získané z ovcí a koz z hospodářství podrobeného úřednímu dohledu, které se v tomto hospodářství nacházejí ode dne, kdy vzniklo podezření na přítomnost TSE, až do zpřístupnění výsledků potvrzujících vyšetření, se smí používat pouze v rámci tohoto hospodářství.“;

| b) | bod 2.3 se mění takto:






  i) | písmeno a) se nahrazuje tímto:






  „a) | usmrcení a úplnou likvidaci všech zvířat, embryí a vajíček zjištěných při vyšetřování uvedeném v bodě 1 písm. b) druhé až páté odrážce, pokud nelze vyloučit BSE na základě výsledků kruhového testu provedeného v souladu s postupem uvedeným v příloze X kapitole C bodu 3.2 písm. c). Mléko a mléčné výrobky získané ze zvířat určených k likvidaci, které se v hospodářství nacházely ode dne potvrzení, že nelze vyloučit BSE, do dne úplné likvidace zvířat, musí být zlikvidovány.“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

bod 2.3 se mění takto:

i)

písmeno a) se nahrazuje tímto:

„a)

usmrcení a úplnou likvidaci všech zvířat, embryí a vajíček zjištěných při vyšetřování uvedeném v bodě 1 písm. b) druhé až páté odrážce, pokud nelze vyloučit BSE na základě výsledků kruhového testu provedeného v souladu s postupem uvedeným v příloze X kapitole C bodu 3.2 písm. c). Mléko a mléčné výrobky získané ze zvířat určených k likvidaci, které se v hospodářství nacházely ode dne potvrzení, že nelze vyloučit BSE, do dne úplné likvidace zvířat, musí být zlikvidovány.“;

| ii) | v písmeni b) se body i) a ii) nahrazují tímto:






  „i) | usmrcení a úplnou likvidaci všech zvířat, embryí a vajíček zjištěných při vyšetřování uvedeném v bodě 1 písm. b) druhé a třetí odrážce. Jestliže se v případě potvrzené TSE jedná o klasickou klusavku, nesmí se mléko a mléčné výrobky získané ze zvířat určených k likvidaci, které se v hospodářství nacházely ode dne potvrzení klasického případu klusavky do dne úplné likvidace zvířat, používat pro krmení přežvýkavců, s výjimkou krmení přežvýkavců v rámci daného hospodářství. Uvádění takových výrobků na trh jako krmivo pro nepřežvýkavce se omezuje na území dotyčného členského státu. Obchodní doklad doprovázející zásilku takových výrobků a jakýkoli obal obsahující takové zásilky musí být zřetelně označen slovy: ‚nesmí být používáno pro krmení přežvýkavců‘. Používání a skladování krmiv obsahujících takové výrobky je zakázáno v hospodářstvích, kde se chovají přežvýkavci. Volně ložená krmiva obsahující takové výrobky se přepravují dopravními prostředky, které současně nepřepravují krmiva pro přežvýkavce. Jsou-li takové dopravní prostředky následně použity pro přepravu krmiv pro přežvýkavce, musí být důkladně vyčištěny, aby se zabránilo křížové kontaminaci, v souladu s postupem schváleným příslušným orgánem.
  Na hospodářství se použijí podmínky uvedené v bodě 3
  nebo |
| --- | --- | --- |

ii)

v písmeni b) se body i) a ii) nahrazují tímto:

„i)

usmrcení a úplnou likvidaci všech zvířat, embryí a vajíček zjištěných při vyšetřování uvedeném v bodě 1 písm. b) druhé a třetí odrážce. Jestliže se v případě potvrzené TSE jedná o klasickou klusavku, nesmí se mléko a mléčné výrobky získané ze zvířat určených k likvidaci, které se v hospodářství nacházely ode dne potvrzení klasického případu klusavky do dne úplné likvidace zvířat, používat pro krmení přežvýkavců, s výjimkou krmení přežvýkavců v rámci daného hospodářství. Uvádění takových výrobků na trh jako krmivo pro nepřežvýkavce se omezuje na území dotyčného členského státu. Obchodní doklad doprovázející zásilku takových výrobků a jakýkoli obal obsahující takové zásilky musí být zřetelně označen slovy: ‚nesmí být používáno pro krmení přežvýkavců‘. Používání a skladování krmiv obsahujících takové výrobky je zakázáno v hospodářstvích, kde se chovají přežvýkavci. Volně ložená krmiva obsahující takové výrobky se přepravují dopravními prostředky, které současně nepřepravují krmiva pro přežvýkavce. Jsou-li takové dopravní prostředky následně použity pro přepravu krmiv pro přežvýkavce, musí být důkladně vyčištěny, aby se zabránilo křížové kontaminaci, v souladu s postupem schváleným příslušným orgánem.

Na hospodářství se použijí podmínky uvedené v bodě 3

nebo

| ii) | usmrcení a úplnou likvidaci všech zvířat, embryí a vajíček zjištěných při vyšetřování uvedeném v bodě 1 písm. b) druhé a třetí odrážce, s výjimkou:






  — | plemenných beranů genotypu ARR/ARR, |
| --- | --- | --- |

ii)

usmrcení a úplnou likvidaci všech zvířat, embryí a vajíček zjištěných při vyšetřování uvedeném v bodě 1 písm. b) druhé a třetí odrážce, s výjimkou:

—

plemenných beranů genotypu ARR/ARR,

| — | chovných bahnic nesoucích alespoň jednu alelu ARR a žádnou alelu VRQ a, jestliže jsou tyto chovné bahnice v době vyšetřování březí, následně narozených jehňat, jestliže jejich genotyp splňuje požadavky této odrážky, |
| --- | --- |

—

chovných bahnic nesoucích alespoň jednu alelu ARR a žádnou alelu VRQ a, jestliže jsou tyto chovné bahnice v době vyšetřování březí, následně narozených jehňat, jestliže jejich genotyp splňuje požadavky této odrážky,

| — | ovcí nesoucích alespoň jednu alelu ARR, které jsou určeny výhradně na porážku, |
| --- | --- |

—

ovcí nesoucích alespoň jednu alelu ARR, které jsou určeny výhradně na porážku,

| — | jestliže tak rozhodne příslušný orgán, ovcí a koz mladších tří měsíců, které jsou určeny výhradně na porážku. |
| --- | --- |

—

jestliže tak rozhodne příslušný orgán, ovcí a koz mladších tří měsíců, které jsou určeny výhradně na porážku.

Jestliže se v případě potvrzené TSE jedná o klasickou klusavku, nesmí se mléko a mléčné výrobky získané ze zvířat určených k likvidaci, které se v hospodářství nacházely ode dne potvrzení klasického případu klusavky do dne úplné likvidace zvířat, používat pro krmení přežvýkavců, s výjimkou krmení přežvýkavců v rámci daného hospodářství. Uvádění takových výrobků na trh jako krmivo pro nepřežvýkavce se omezuje na území dotyčného členského státu. Obchodní doklad doprovázející zásilku takových výrobků a jakýkoli obal obsahující takové zásilky musí být zřetelně označen slovy: ‚nesmí být používáno pro krmení přežvýkavců‘. Používání a skladování krmiv obsahujících takové výrobky je zakázáno v hospodářstvích, kde se chovají přežvýkavci. Volně ložená krmiva obsahující takové výrobky se přepravují dopravními prostředky, které současně nepřepravují krmiva pro přežvýkavce. Jsou-li takové dopravní prostředky následně použity pro přepravu krmiv pro přežvýkavce, musí být důkladně vyčištěny, aby se zabránilo křížové kontaminaci, v souladu s postupem schváleným příslušným orgánem.

Na hospodářství se použijí podmínky uvedené v bodě 3,“;

| iii) | písmeno f) se nahrazuje tímto:






  „f) | pokud je výskyt alely ARR u plemene nebo v hospodářství nízký nebo žádný, nebo pokud se dospěje k závěru, že je to nutné, aby se předešlo příbuzenské plemenitbě, může se členský stát rozhodnout odložit likvidaci zvířat uvedených v bodě 2.3 písm. b) podbodech i) a ii) až o pět chovných let, jestliže nejsou v hospodářství přítomni jiní plemenní berani než plemenní berani genotypu ARR/ARR.
  V případě ovcí nebo koz chovaných pro produkci mléka za účelem jeho uvedení na trh však může být likvidace zvířat odložena pouze maximálně o 18 měsíců.“; |
| --- | --- | --- |

iii)

písmeno f) se nahrazuje tímto:

„f)

pokud je výskyt alely ARR u plemene nebo v hospodářství nízký nebo žádný, nebo pokud se dospěje k závěru, že je to nutné, aby se předešlo příbuzenské plemenitbě, může se členský stát rozhodnout odložit likvidaci zvířat uvedených v bodě 2.3 písm. b) podbodech i) a ii) až o pět chovných let, jestliže nejsou v hospodářství přítomni jiní plemenní berani než plemenní berani genotypu ARR/ARR.

V případě ovcí nebo koz chovaných pro produkci mléka za účelem jeho uvedení na trh však může být likvidace zvířat odložena pouze maximálně o 18 měsíců.“;

| 2) | V příloze IX kapitole D se oddíl B nahrazuje tímto:
  „ODDÍL B
  Požadavky na veterinární osvědčení
  Dovoz vedlejších produktů živočišného původu pocházejících ze skotu, ovcí a koz a z nich získaných zpracovaných produktů uvedených v oddíle A této kapitoly je podmíněn předložením veterinárního osvědčení, které bylo doplněno o toto potvrzení:






  a) | vedlejší produkt živočišného původu neobsahuje specifikovaný rizikový materiál, jak je definován v příloze V, nebo strojně oddělené maso získané z kostí skotu, ovcí nebo koz, ani z tohoto materiálu nebo masa nepochází; |
| --- | --- | --- |

2)

V příloze IX kapitole D se oddíl B nahrazuje tímto:

„ODDÍL B

Požadavky na veterinární osvědčení

Dovoz vedlejších produktů živočišného původu pocházejících ze skotu, ovcí a koz a z nich získaných zpracovaných produktů uvedených v oddíle A této kapitoly je podmíněn předložením veterinárního osvědčení, které bylo doplněno o toto potvrzení:

a)

vedlejší produkt živočišného původu neobsahuje specifikovaný rizikový materiál, jak je definován v příloze V, nebo strojně oddělené maso získané z kostí skotu, ovcí nebo koz, ani z tohoto materiálu nebo masa nepochází;

| b) | zvířata, z nichž byl tento vedlejší produkt živočišného původu získán, nebyla poražena po omráčení prostřednictvím plynové injekce do dutiny lebeční nebo usmrcena stejnou metodou nebo poražena lacerací centrální nervové tkáně pomocí tyčovitého ocelového nástroje zavedeného do dutiny lebeční nebo |
| --- | --- |

b)

zvířata, z nichž byl tento vedlejší produkt živočišného původu získán, nebyla poražena po omráčení prostřednictvím plynové injekce do dutiny lebeční nebo usmrcena stejnou metodou nebo poražena lacerací centrální nervové tkáně pomocí tyčovitého ocelového nástroje zavedeného do dutiny lebeční nebo

| c) | vedlejší produkt živočišného původu neobsahuje materiál pocházející ze skotu, ovcí a koz jiných než narozených, souvisle chovaných a poražených v zemi nebo oblasti zařazené rozhodnutím v souladu s čl. 5 odst. 2 do kategorie země nebo oblasti se zanedbatelným rizikem výskytu BSE, ani není z tohoto materiálu získán.
  Dovoz vedlejších produktů živočišného původu a zpracovaných produktů uvedených v oddíle A této kapitoly, které obsahují mléko a mléčné výrobky pocházející z ovcí a koz, je podmíněn předložením veterinárního osvědčení, které odpovídá vzoru stanovenému v příloze X kapitole 2 nařízení (ES) č. 1774/2002 a které bylo doplněno o toto potvrzení připojené za bod 6 uvedeného osvědčení:






  ‚7. | pokud jde o TSE:






  (2) | buď v případě vedlejších produktů živočišného původu, které jsou určeny pro krmení přežvýkavců a obsahují mléko nebo mléčné výrobky pocházející z ovcí nebo koz, byly ovce a kozy, z nichž jsou tyto produkty získány, chovány souvisle od narození nebo po dobu posledních tří let v hospodářství, pro které neplatí žádné úřední omezení pohybu z důvodu podezření na výskyt TSE a které po dobu posledních tří let splňovalo tyto požadavky:






  i) | podléhalo pravidelným úředním veterinárním kontrolám, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

vedlejší produkt živočišného původu neobsahuje materiál pocházející ze skotu, ovcí a koz jiných než narozených, souvisle chovaných a poražených v zemi nebo oblasti zařazené rozhodnutím v souladu s čl. 5 odst. 2 do kategorie země nebo oblasti se zanedbatelným rizikem výskytu BSE, ani není z tohoto materiálu získán.

Dovoz vedlejších produktů živočišného původu a zpracovaných produktů uvedených v oddíle A této kapitoly, které obsahují mléko a mléčné výrobky pocházející z ovcí a koz, je podmíněn předložením veterinárního osvědčení, které odpovídá vzoru stanovenému v příloze X kapitole 2 nařízení (ES) č. 1774/2002 a které bylo doplněno o toto potvrzení připojené za bod 6 uvedeného osvědčení:

‚7.

pokud jde o TSE:

(2)

buď v případě vedlejších produktů živočišného původu, které jsou určeny pro krmení přežvýkavců a obsahují mléko nebo mléčné výrobky pocházející z ovcí nebo koz, byly ovce a kozy, z nichž jsou tyto produkty získány, chovány souvisle od narození nebo po dobu posledních tří let v hospodářství, pro které neplatí žádné úřední omezení pohybu z důvodu podezření na výskyt TSE a které po dobu posledních tří let splňovalo tyto požadavky:

i)

podléhalo pravidelným úředním veterinárním kontrolám,

| ii) | nebyl diagnostikován žádný klasický případ klusavky, jak je vymezen v bodě 2 písm. g) přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001, nebo po potvrzení klasického případu klusavky:






  — | byla všechna zvířata, u nichž byla klasická klusavka potvrzena, usmrcena a zlikvidována, a |
| --- | --- | --- |

ii)

nebyl diagnostikován žádný klasický případ klusavky, jak je vymezen v bodě 2 písm. g) přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001, nebo po potvrzení klasického případu klusavky:

—

byla všechna zvířata, u nichž byla klasická klusavka potvrzena, usmrcena a zlikvidována, a

| — | byly usmrceny a zlikvidovány všechny kozy a ovce v hospodářství s výjimkou plemenných beranů genotypu ARR/ARR a chovných bahnic nesoucích alespoň jednu alelu ARR a žádnou alelu VRQ, |
| --- | --- |

—

byly usmrceny a zlikvidovány všechny kozy a ovce v hospodářství s výjimkou plemenných beranů genotypu ARR/ARR a chovných bahnic nesoucích alespoň jednu alelu ARR a žádnou alelu VRQ,

| iii) | s výjimkou ovcí genotypu prionové bílkoviny ARR/ARR se do těchto hospodářství zařazují pouze ovce a kozy, které pocházejí z hospodářství splňujících požadavky stanovené v podbodech i) a ii). |
| --- | --- |

iii)

s výjimkou ovcí genotypu prionové bílkoviny ARR/ARR se do těchto hospodářství zařazují pouze ovce a kozy, které pocházejí z hospodářství splňujících požadavky stanovené v podbodech i) a ii).

| (2) | nebo v případě vedlejších produktů živočišného původu, které jsou určeny pro krmení přežvýkavců a obsahují mléko nebo mléčné výrobky pocházející z ovcí nebo koz a které jsou určeny pro členskou zemi uvedenou v seznamu v příloze nařízení (ES) č. 546/2006, byly ovce a kozy, z nichž jsou tyto produkty získány, chovány souvisle od narození nebo po dobu posledních sedmi let v hospodářství, pro které neplatí žádné úřední omezení pohybu z důvodu podezření na výskyt TSE a které po dobu posledních sedmi let splňovalo tyto požadavky:






  i) | podléhalo pravidelným úředním veterinárním kontrolám, |
| --- | --- | --- |

(2)

nebo v případě vedlejších produktů živočišného původu, které jsou určeny pro krmení přežvýkavců a obsahují mléko nebo mléčné výrobky pocházející z ovcí nebo koz a které jsou určeny pro členskou zemi uvedenou v seznamu v příloze nařízení (ES) č. 546/2006, byly ovce a kozy, z nichž jsou tyto produkty získány, chovány souvisle od narození nebo po dobu posledních sedmi let v hospodářství, pro které neplatí žádné úřední omezení pohybu z důvodu podezření na výskyt TSE a které po dobu posledních sedmi let splňovalo tyto požadavky:

i)

podléhalo pravidelným úředním veterinárním kontrolám,

| ii) | nebyl diagnostikován žádný klasický případ klusavky, jak je vymezen v bodě 2 písm. g) přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001, nebo po potvrzení klasického případu klusavky:






  — | byla všechna zvířata, u nichž byla klasická klusavka potvrzena, usmrcena a zlikvidována, a |
| --- | --- | --- |

ii)

nebyl diagnostikován žádný klasický případ klusavky, jak je vymezen v bodě 2 písm. g) přílohy I nařízení (ES) č. 999/2001, nebo po potvrzení klasického případu klusavky:

—

byla všechna zvířata, u nichž byla klasická klusavka potvrzena, usmrcena a zlikvidována, a

| — | byly usmrceny a zlikvidovány všechny kozy a ovce v hospodářství s výjimkou plemenných beranů genotypu ARR/ARR a chovných bahnic nesoucích alespoň jednu alelu ARR a žádnou alelu VRQ, |
| --- | --- |

—

byly usmrceny a zlikvidovány všechny kozy a ovce v hospodářství s výjimkou plemenných beranů genotypu ARR/ARR a chovných bahnic nesoucích alespoň jednu alelu ARR a žádnou alelu VRQ,

| iii) | s výjimkou ovcí genotypu prionové bílkoviny ARR/ARR se do těchto hospodářství zařazují pouze ovce a kozy, které pocházejí z hospodářství splňujících požadavky stanovené v podbodech i) a ii).‘ “ |
| --- | --- |

iii)

s výjimkou ovcí genotypu prionové bílkoviny ARR/ARR se do těchto hospodářství zařazují pouze ovce a kozy, které pocházejí z hospodářství splňujících požadavky stanovené v podbodech i) a ii).‘ “

---

| 4.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/16

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 104/2009

ze dne 3. února 2009,

kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Gorgonzola (CHOP))

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 9 odst. 1 prvním pododstavcem a vzhledem k čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 prověřila Komise žádost Itálie o schválení změn ve specifikaci chráněného označení původu „Gorgonzola“, zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 9 odst. 1 prvním pododstavcem a vzhledem k čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 prověřila Komise žádost Itálie o schválení změn ve specifikaci chráněného označení původu „Gorgonzola“, zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 (2).

| (2) | Jelikož dané změny nejsou menšího rozsahu ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 510/2006, Komise zveřejnila žádost o změny podle čl. 6 odst. 2 prvního pododstavce uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Vzhledem k tomu, že Komisi nebyla předložena námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, je třeba změny schválit, |
| --- | --- |

(2)

Jelikož dané změny nejsou menšího rozsahu ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 510/2006, Komise zveřejnila žádost o změny podle čl. 6 odst. 2 prvního pododstavce uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Vzhledem k tomu, že Komisi nebyla předložena námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, je třeba změny schválit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny ve specifikaci zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu uvedeného v příloze tohoto nařízení se schvalují.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. února 2009.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. C 111, 6.5.2008, s. 51.

3

---

PŘÍLOHA

Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy

Třída 1.3   Sýry

ITÁLIE

Gorgonzola (CHOP)

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

| 4.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/17

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 4. prosince 2008

o podpisu Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře jménem Evropského společenství

(2009/89/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 ve spojení s čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem první větou této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Úmluva o ochraně Středozemního moře před znečišťováním, později přejmenovaná na Úmluvu o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře, (dále jen „Barcelonská úmluva“) byla uzavřena jménem Evropského společenství rozhodnutími Rady 77/585/EHS (1) a 1999/802/ES (2). |
| --- | --- |

(1)

Úmluva o ochraně Středozemního moře před znečišťováním, později přejmenovaná na Úmluvu o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře, (dále jen „Barcelonská úmluva“) byla uzavřena jménem Evropského společenství rozhodnutími Rady 77/585/EHS (1) a 1999/802/ES (2).

| (2) | Podle čl. 4 odst. 3 písm. e) Barcelonské úmluvy se smluvní strany zavazují podporovat integrované řízení pobřežních zón s uvážením zájmů ochrany životního prostředí a krajiny a racionálního využívání přírodních zdrojů. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 4 odst. 3 písm. e) Barcelonské úmluvy se smluvní strany zavazují podporovat integrované řízení pobřežních zón s uvážením zájmů ochrany životního prostředí a krajiny a racionálního využívání přírodních zdrojů.

| (3) | Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 30. května 2002 o provádění integrovaného řízení pobřežních zón v Evropě (3), a zejména jeho kapitola V, podporuje členské státy k provádění integrovaného řízení pobřežních zón v rámci stávajících smluv se sousedními zeměmi, včetně třetích zemí, ve stejném regionálním moři. |
| --- | --- |

(3)

Doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 30. května 2002 o provádění integrovaného řízení pobřežních zón v Evropě (3), a zejména jeho kapitola V, podporuje členské státy k provádění integrovaného řízení pobřežních zón v rámci stávajících smluv se sousedními zeměmi, včetně třetích zemí, ve stejném regionálním moři.

| (4) | Společenství podporuje integrované řízení ve větším rozsahu pomocí horizontálních nástrojů, a to i v oblasti ochrany životního prostředí. Tyto činnosti tedy přispívají k integrovanému řízení pobřežních zón. |
| --- | --- |

(4)

Společenství podporuje integrované řízení ve větším rozsahu pomocí horizontálních nástrojů, a to i v oblasti ochrany životního prostředí. Tyto činnosti tedy přispívají k integrovanému řízení pobřežních zón.

| (5) | Integrované řízení pobřežních zón je jednou ze součástí integrované námořní politiky Evropské unie, jak ji potvrdila Evropská rada na zasedání v Lisabonu ve dnech 13 a 14. prosince 2007. |
| --- | --- |

(5)

Integrované řízení pobřežních zón je jednou ze součástí integrované námořní politiky Evropské unie, jak ji potvrdila Evropská rada na zasedání v Lisabonu ve dnech 13 a 14. prosince 2007.

| (6) | Na základě rozhodnutí Rady ze dne 27. listopadu 2006 se Komise jménem Společenství zúčastnila konzultací se zástupci členských států v jednáních pořádaných v rámci Barcelonské úmluvy s cílem připravit Protokol o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří (dále jen „protokol“). |
| --- | --- |

(6)

Na základě rozhodnutí Rady ze dne 27. listopadu 2006 se Komise jménem Společenství zúčastnila konzultací se zástupci členských států v jednáních pořádaných v rámci Barcelonské úmluvy s cílem připravit Protokol o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří (dále jen „protokol“).

| (7) | Výsledkem těchto jednání bylo přijetí znění protokolu na konferenci zplnomocněných zástupců konané dne 20. ledna 2008 a protokol je otevřen k podpisu do 20. ledna 2009. |
| --- | --- |

(7)

Výsledkem těchto jednání bylo přijetí znění protokolu na konferenci zplnomocněných zástupců konané dne 20. ledna 2008 a protokol je otevřen k podpisu do 20. ledna 2009.

| (8) | Ve středomořských pobřežních zónách nadále přetrvává vysoká zátěž pro životní prostředí a degradace pobřežních zdrojů. Protokol poskytuje rámec pro podporu koordinovanějšího a integrovanějšího přístupu se zapojením veřejných i soukromých a zúčastněných subjektů včetně občanské společnosti a hospodářských subjektů. Tento komplexní přístup je nutný k účinnějšímu řešení uvedených problémů a k dosažení udržitelnějšího rozvoje pobřežních zón Středozemního moře. |
| --- | --- |

(8)

Ve středomořských pobřežních zónách nadále přetrvává vysoká zátěž pro životní prostředí a degradace pobřežních zdrojů. Protokol poskytuje rámec pro podporu koordinovanějšího a integrovanějšího přístupu se zapojením veřejných i soukromých a zúčastněných subjektů včetně občanské společnosti a hospodářských subjektů. Tento komplexní přístup je nutný k účinnějšímu řešení uvedených problémů a k dosažení udržitelnějšího rozvoje pobřežních zón Středozemního moře.

| (9) | Protokol zahrnuje řadu opatření, která bude nutno provést na různých úrovních správy při zohlednění zásad subsidiarity a proporcionality. Je vhodné, aby Společenství podporovalo integrované řízení pobřežních zón mimo jiné s přihlédnutím k tomu, že většina problémů souvisejících se životním prostředím má přeshraniční povahu, členské státy a jejich dotyčné příslušné orgány pak budou zodpovídat za vypracovávání a provádění, na pobřežních územích, některých podrobných opatření stanovených v protokolu, jako je zřízení zón, ve kterých není povolena výstavba. |
| --- | --- |

(9)

Protokol zahrnuje řadu opatření, která bude nutno provést na různých úrovních správy při zohlednění zásad subsidiarity a proporcionality. Je vhodné, aby Společenství podporovalo integrované řízení pobřežních zón mimo jiné s přihlédnutím k tomu, že většina problémů souvisejících se životním prostředím má přeshraniční povahu, členské státy a jejich dotyčné příslušné orgány pak budou zodpovídat za vypracovávání a provádění, na pobřežních územích, některých podrobných opatření stanovených v protokolu, jako je zřízení zón, ve kterých není povolena výstavba.

| (10) | Je vhodné podepsat protokol jménem Společenství s výhradou pozdějšího uzavření, |
| --- | --- |

(10)

Je vhodné podepsat protokol jménem Společenství s výhradou pozdějšího uzavření,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Podepsání Protokolu o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří k Úmluvě o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středozemního moře se schvaluje jménem Evropského společenství s výhradou pozdějšího uzavření.

Znění protokolu se připojuje k tomuto rozhodnutí (4).

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu nebo osoby zmocněné podepsat protokol jménem Evropského společenství.

V Bruselu dne 4. prosince 2008.

Za Radu

předsedkyně

N. KOSCIUSKO-MORIZET

---

(1)  Úř. věst. L 240, 19.9.1977, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 322, 14.12.1999, s. 32.

2

(3)  Úř. věst. L 148, 6.6.2002, s. 24.

3

(4)  Viz strana 19 v tomto čísle Úředního věstníku.

4

---

PŘEKLAD

PROTOKOL

o integrovaném řízení pobřežních zón ve Středomoří

SMLUVNÍ STRANY TOHOTO PROTOKOLU,

JAKO STRANY Úmluvy o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří, přijaté dne 16. února 1976 v Barceloně a změněné dne 10. června 1995,

PŘEJÍCE si, aby byly provedeny závazky stanovené v čl. 4 odst. 3 písm. e) a odst. 5 uvedené úmluvy,

S VĚDOMÍM, že pobřežní zóny Středozemního moře jsou společným přírodním a kulturním dědictvím národů Středomoří a že by měly být zachovány a rozumně využívány ku prospěchu současných a budoucích generací,

ZNEPOKOJENY nárůstem antropogenního tlaku na pobřežní zóny Středozemního moře, který ohrožuje jejich zranitelnou povahu, a přejíce si zastavení a zvrácení procesu znehodnocování pobřežní zóny a významné snížení ztráty na biologické rozmanitosti pobřežních ekosystémů,

OBÁVAJÍCE se rizik ohrožujících pobřežní zóny v důsledku změny klimatu, která pravděpodobně mimo jiné vyústí ve zvýšení hladiny moří, a vědomy si potřeby přijmout udržitelná opatření ke snížení negativních dopadů přírodních jevů,

PŘESVĚDČENY, že plánování a řízení pobřežních zón, jakožto nenahraditelného ekologického, hospodářského a sociálního zdroje, vyžadují za účelem jejich zachování a udržitelného rozvoje zvláštní integrovaný přístup na úrovni Středomořské pánve jako celku a jejích pobřežních států s ohledem na jejich rozmanitost, a zejména na specifické potřeby ostrovů v souvislosti s geomorfologickými vlastnostmi,

S OHLEDEM NA ÚMLUVU Organizace Spojených národů o mořském právu, uzavřenou v Montego Bay dne 10. prosince 1982, Úmluvu o mokřadech majících mezinárodní význam především jako biotopy vodního ptactva, uzavřenou v Ramsaru dne 2. února 1971, a Úmluvu o biologické rozmanitosti, uzavřenou v Rio de Janeiru dne 5. června 1992, jejímiž stranami jsou mnohé středomořské pobřežní státy a Evropské společenství,

USILUJÍCE zejména o spolupráci při vývoji vhodných a integrovaných plánů pro řízení pobřežních zón podle čl. 4 odst. 1 písm. e) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, uzavřené v New Yorku dne 9. května 1992,

VYCHÁZEJÍCE z existujících zkušeností s integrovaným řízením pobřežních zón a z činnosti různých organizací, včetně evropských institucí,

OPÍRAJÍCE SE o doporučení a činnosti Komise Středomoří pro udržitelný rozvoj a doporučení zasedání smluvních stran, které se konaly v roce 1997 v Tunisu, v roce 2001 v Monaku, v roce 2003 v Katánii a v roce 2005 v Portoroži, a na základě Strategie Středomoří pro udržitelný rozvoj, přijaté v roce 2005 v Portoroži,

ROZHODNUTY posílit na úrovni Středomoří snahy pobřežních států zajistit integrované řízení pobřežních zón,

ODHODLÁNY povzbudit státní, regionální a místní iniciativy prostřednictvím koordinované propagační činnosti, spolupráce a partnerství s různými příslušnými činiteli s cílem podpořit účinnou správu pro účely integrovaného řízení pobřežních zón,

PŘEJÍCE si, aby se zajistilo dosažení soudržnosti v integrovaném řízení pobřežních zón za uplatňování úmluvy a jejích protokolů,

SE DOHODLY TAKTO:

ČÁST I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Obecné povinnosti

V souladu s Úmluvou o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří a jejími protokoly vytvoří strany společný rámec pro integrované řízení středomořské pobřežní zóny a za tímto účelem přijmou opatření nezbytná k posílení regionální spolupráce.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto protokolu se rozumí:

| a) | „stranami“ smluvní strany tohoto protokolu; |
| --- | --- |

a)

„stranami“ smluvní strany tohoto protokolu;

| b) | „úmluvou“ Úmluva o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří, uzavřená dne 16. února 1976 v Barceloně a změněná dne 10. června 1995; |
| --- | --- |

b)

„úmluvou“ Úmluva o ochraně mořského prostředí a pobřežní oblasti Středomoří, uzavřená dne 16. února 1976 v Barceloně a změněná dne 10. června 1995;

| c) | „organizací“ orgán uvedený v článku 17 úmluvy; |
| --- | --- |

c)

„organizací“ orgán uvedený v článku 17 úmluvy;

| d) | „střediskem“ Středisko regionálních činností s programem prioritních akcí; |
| --- | --- |

d)

„střediskem“ Středisko regionálních činností s programem prioritních akcí;

| e) | „pobřežní zónou“ geomorfologická oblast na obou stranách mořského břehu, ve které probíhá interakce mezi mořskou a pevninskou částí v podobě složitých ekologických a zdrojových systémů tvořených biotickými a abiotickými složkami, které s lidskými společenstvími a příslušnými sociálně-ekonomickými činnostmi žijí vedle sebe a vzájemně na sebe působí; |
| --- | --- |

e)

„pobřežní zónou“ geomorfologická oblast na obou stranách mořského břehu, ve které probíhá interakce mezi mořskou a pevninskou částí v podobě složitých ekologických a zdrojových systémů tvořených biotickými a abiotickými složkami, které s lidskými společenstvími a příslušnými sociálně-ekonomickými činnostmi žijí vedle sebe a vzájemně na sebe působí;

| f) | „integrovaným řízením pobřežních zón“ dynamický proces pro udržitelné řízení a využívání pobřežních zón, jenž bere ohled na zranitelnost pobřežních ekosystémů a krajin, rozmanitost činností a využívání, jejich vzájemné působení, námořní zaměření některých činností a využívání a jejich dopad jak na mořskou, tak pevninskou část pobřežní zóny. |
| --- | --- |

f)

„integrovaným řízením pobřežních zón“ dynamický proces pro udržitelné řízení a využívání pobřežních zón, jenž bere ohled na zranitelnost pobřežních ekosystémů a krajin, rozmanitost činností a využívání, jejich vzájemné působení, námořní zaměření některých činností a využívání a jejich dopad jak na mořskou, tak pevninskou část pobřežní zóny.

Článek 3

Územní působnost

1.   Tento protokol se vztahuje na oblast Středozemního moře vymezená článkem 1 úmluvy. Tato oblast je rovněž definována pomocí:

| a) | hranice pobřežní zóny na straně moře, která je vnější hranicí teritoriálních vod stran, a |
| --- | --- |

a)

hranice pobřežní zóny na straně moře, která je vnější hranicí teritoriálních vod stran, a

| b) | hranice pobřežní zóny na straně pevniny, která je hranicí příslušných pobřežních jednotek, jak je vymezily strany. |
| --- | --- |

b)

hranice pobřežní zóny na straně pevniny, která je hranicí příslušných pobřežních jednotek, jak je vymezily strany.

2.   Pokud strana v mezích své svrchovanosti stanoví jiné hranice než hranice předpokládané v odstavci 1 tohoto článku, předá depozitáři prohlášení o této skutečnosti v okamžiku uložení své listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení tohoto protokolu nebo přistoupení k němu anebo kdykoli později, pokud:

| a) | hranice na straně moře je menší než vnější hranice teritoriálních vod; |
| --- | --- |

a)

hranice na straně moře je menší než vnější hranice teritoriálních vod;

| b) | hranice na straně pevniny se liší, ať už je menší či větší, od hranic území pobřežních jednotek, jak je definováno výše, aby se mimo jiné uplatnil ekosystémový přístup a hospodářská a sociální kritéria, vzaly se v úvahu specifické potřeby ostrovů v souvislosti s geomorfologickými vlastnostmi a zohlednily nepříznivé účinky změny klimatu. |
| --- | --- |

b)

hranice na straně pevniny se liší, ať už je menší či větší, od hranic území pobřežních jednotek, jak je definováno výše, aby se mimo jiné uplatnil ekosystémový přístup a hospodářská a sociální kritéria, vzaly se v úvahu specifické potřeby ostrovů v souvislosti s geomorfologickými vlastnostmi a zohlednily nepříznivé účinky změny klimatu.

3.   Každá strana na příslušné institucionální úrovni přijme nebo bude prosazovat přiměřená opatření, aby informovala obyvatelstvo a jakékoli příslušné činitele o územní působnosti tohoto protokolu.

Článek 4

Zachování práv

1.   Nic v tomto protokolu ani žádný akt přijatý na jeho základě se nedotýká práv, současných a budoucích nároků nebo právních názorů kterékoli strany v souvislosti s mořským právem, a zejména povahy a rozsahu mořských oblastí, vymezení mořských oblastí mezi státy s protilehlým či sousedícím pobřežím, práva a způsobů proplutí průlivy, které se využívají pro mezinárodní plavbu, práva pokojného proplutí teritoriálními vodami a rovněž povahy a rozsahu jurisdikce pobřežního státu, státu vlajky nebo přístavního státu.

2.   Žádný akt nebo činnost vykonané na základě tohoto protokolu nezakládají důvody pro uplatnění, popírání nebo zpochybňování jakéhokoli nároku na státní svrchovanost nebo jurisdikci.

3.   Přísnější ustanovení uznávající ochranu a řízení pobřežní zóny obsažená ve stávajících či budoucích vnitrostátních či mezinárodních nástrojích či programech nejsou ustanoveními tohoto protokolu dotčena.

4.   Nic v tomto protokolu se nedotýká národní bezpečnosti a obranných činností a zařízení; ovšem všechny strany souhlasí, že takové činnosti by měly být provozovány a zařízení by měla být zřízena, v přiměřené a proveditelné míře, v souladu s tímto protokolem.

Článek 5

Cíle integrovaného řízení pobřežních zón

Cíle integrovaného řízení pobřežních zón jsou:

| a) | prostřednictvím racionálního plánování činnosti usnadnit udržitelný rozvoj pobřežních zón zajištěním toho, že je brán ohled na prostředí a krajinu v souladu s hospodářským, sociálním a kulturním rozvojem; |
| --- | --- |

a)

prostřednictvím racionálního plánování činnosti usnadnit udržitelný rozvoj pobřežních zón zajištěním toho, že je brán ohled na prostředí a krajinu v souladu s hospodářským, sociálním a kulturním rozvojem;

| b) | zachovat pobřežní zóny ku prospěchu současných a budoucích generací; |
| --- | --- |

b)

zachovat pobřežní zóny ku prospěchu současných a budoucích generací;

| c) | zajistit udržitelné využívání přírodních zdrojů, zejména s ohledem na využívání vod; |
| --- | --- |

c)

zajistit udržitelné využívání přírodních zdrojů, zejména s ohledem na využívání vod;

| d) | zajistit zachování celistvosti pobřežních ekosystémů, krajin a geomorfologie; |
| --- | --- |

d)

zajistit zachování celistvosti pobřežních ekosystémů, krajin a geomorfologie;

| e) | předcházet účinkům přírodních nebezpečí, a zejména změny klimatu, které mohou být způsobeny přírodními nebo lidskými činnostmi, nebo je omezovat; |
| --- | --- |

e)

předcházet účinkům přírodních nebezpečí, a zejména změny klimatu, které mohou být způsobeny přírodními nebo lidskými činnostmi, nebo je omezovat;

| f) | dosáhnout soudržnosti mezi veřejnými a soukromými iniciativami a mezi všemi rozhodnutími orgánů veřejné moci na státní, regionální a místní úrovni, která ovlivňují využívání pobřežní zóny. |
| --- | --- |

f)

dosáhnout soudržnosti mezi veřejnými a soukromými iniciativami a mezi všemi rozhodnutími orgánů veřejné moci na státní, regionální a místní úrovni, která ovlivňují využívání pobřežní zóny.

Článek 6

Obecné zásady integrovaného řízení pobřežních zón

Při provádění tohoto protokolu se strany řídí těmito zásadami integrovaného řízení pobřežních zón:

| a) | Bere se zvláštní ohled na biologické bohatství a přírodní dynamiku a fungování přílivové oblasti a doplňující a vzájemně závislou povahu mořské a pevninské části tvořící jednotný celek. |
| --- | --- |

a)

Bere se zvláštní ohled na biologické bohatství a přírodní dynamiku a fungování přílivové oblasti a doplňující a vzájemně závislou povahu mořské a pevninské části tvořící jednotný celek.

| b) | Veškeré prvky související s hydrologickými, geomorfologickými, klimatickými, ekologickými, sociálně-ekonomickými a kulturními systémy se berou v úvahu integrovaně, aby se nepřekročila kapacita pobřežní zóny a zabránilo se nepříznivým účinkům přírodních pohrom a rozvoje. |
| --- | --- |

b)

Veškeré prvky související s hydrologickými, geomorfologickými, klimatickými, ekologickými, sociálně-ekonomickými a kulturními systémy se berou v úvahu integrovaně, aby se nepřekročila kapacita pobřežní zóny a zabránilo se nepříznivým účinkům přírodních pohrom a rozvoje.

| c) | Ekosystémový přístup k pobřežnímu plánování a řízení se uplatňuje tak, aby zajistil udržitelný rozvoj pobřežních zón. |
| --- | --- |

c)

Ekosystémový přístup k pobřežnímu plánování a řízení se uplatňuje tak, aby zajistil udržitelný rozvoj pobřežních zón.

| d) | Zajistí se vhodná správa umožňující přiměřenou a včasnou účast místního obyvatelstva a zúčastněných subjektů z občanské společnosti zabývajících se problematikou pobřežních zón v transparentním rozhodovacím procesu. |
| --- | --- |

d)

Zajistí se vhodná správa umožňující přiměřenou a včasnou účast místního obyvatelstva a zúčastněných subjektů z občanské společnosti zabývajících se problematikou pobřežních zón v transparentním rozhodovacím procesu.

| e) | Napříč odvětvími se požaduje organizovaná institucionální koordinace různých správních služeb a regionálních a místních úřadů odpovědných za pobřežní zóny. |
| --- | --- |

e)

Napříč odvětvími se požaduje organizovaná institucionální koordinace různých správních služeb a regionálních a místních úřadů odpovědných za pobřežní zóny.

| f) | Vyžaduje se vytváření strategií, plánů a programů územního plánování zabývajících se rozvojem měst a sociálně-ekonomickou činností, stejně jako dalšími příslušnými politikami daného odvětví. |
| --- | --- |

f)

Vyžaduje se vytváření strategií, plánů a programů územního plánování zabývajících se rozvojem měst a sociálně-ekonomickou činností, stejně jako dalšími příslušnými politikami daného odvětví.

| g) | Bere se ohled na mnohost a rozmanitost činností v pobřežních zónách, a pokud to bude nutné, dá se přednost veřejným službám a činnostem, které, pokud jde o využívání a polohu, vyžadují bezprostřední blízkost moře. |
| --- | --- |

g)

Bere se ohled na mnohost a rozmanitost činností v pobřežních zónách, a pokud to bude nutné, dá se přednost veřejným službám a činnostem, které, pokud jde o využívání a polohu, vyžadují bezprostřední blízkost moře.

| h) | Rozdělení využívání by mělo být v celé pobřežní zóně vyrovnané a mělo by se vyhnout zbytečné koncentraci a nekontrolovatelnému růstu měst. |
| --- | --- |

h)

Rozdělení využívání by mělo být v celé pobřežní zóně vyrovnané a mělo by se vyhnout zbytečné koncentraci a nekontrolovatelnému růstu měst.

| i) | Provedou se předběžná posouzení rizik souvisejících s různými lidskými činnostmi a infrastrukturou, aby se zabránilo jejich nepříznivému vlivu na pobřežní zóny a aby se tento vliv omezil. |
| --- | --- |

i)

Provedou se předběžná posouzení rizik souvisejících s různými lidskými činnostmi a infrastrukturou, aby se zabránilo jejich nepříznivému vlivu na pobřežní zóny a aby se tento vliv omezil.

| j) | Zabrání se škodám na pobřežním prostředí, a pokud k nim dojde, provede se vhodná obnova. |
| --- | --- |

j)

Zabrání se škodám na pobřežním prostředí, a pokud k nim dojde, provede se vhodná obnova.

Článek 7

Koordinace

1.   Pro účely integrovaného řízení pobřežní zóny strany:

| a) | zajistí institucionální koordinaci, v případě nutnosti prostřednictvím vhodných orgánů a mechanismů, aby se vyhnuly odvětvovým přístupům a usnadnily komplexní přístupy; |
| --- | --- |

a)

zajistí institucionální koordinaci, v případě nutnosti prostřednictvím vhodných orgánů a mechanismů, aby se vyhnuly odvětvovým přístupům a usnadnily komplexní přístupy;

| b) | organizují vhodnou koordinaci mezi různými orgány příslušnými jak pro mořskou, tak pevninskou část pobřežních zón v různých správních službách na státní, regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

b)

organizují vhodnou koordinaci mezi různými orgány příslušnými jak pro mořskou, tak pevninskou část pobřežních zón v různých správních službách na státní, regionální a místní úrovni;

| c) | organizují úzkou koordinaci mezi státními, regionálními a místními orgány v oblasti pobřežních strategií, plánů a programů a ve vztahu k různým povolením činností, kterých lze dosáhnout prostřednictvím společných poradních orgánů nebo společných rozhodovacích postupů. |
| --- | --- |

c)

organizují úzkou koordinaci mezi státními, regionálními a místními orgány v oblasti pobřežních strategií, plánů a programů a ve vztahu k různým povolením činností, kterých lze dosáhnout prostřednictvím společných poradních orgánů nebo společných rozhodovacích postupů.

2.   Příslušné státní, regionální a místní orgány odpovědné za pobřežní zóny spolupracují, pokud je to proveditelné, na posílení soudržnosti a účinnosti zavedených pobřežních strategií, plánů a programů.

ČÁST II

PRVKY INTEGROVANÉHO ŘÍZENÍ POBŘEŽNÍCH ZÓN

Článek 8

Ochrana a udržitelné využívání pobřežních zón

1.   V souladu s cíli a zásadami uvedenými v článcích 5 a 6 tohoto protokolu strany usilují o zajištění udržitelného využívání a řízení pobřežních zón, aby se zachovala pobřežní přírodní stanoviště, krajiny, přírodní zdroje a ekosystémy v souladu s mezinárodními a regionálními právními nástroji.

2.   Za tímto účelem strany:

| a) | zavedou v pobřežních zónách podle nejvyššího stavu vody v zimě zónu, kde není povolena výstavba. S ohledem mimo jiné na oblasti přímo a nepříznivě postižené změnou klimatu a přírodními riziky nesmí být tato zóna méně než 100 metrů široká, v souladu s písmenem b). Nadále se používají přísnější vnitrostátní opatření určující tuto šířku; |
| --- | --- |

a)

zavedou v pobřežních zónách podle nejvyššího stavu vody v zimě zónu, kde není povolena výstavba. S ohledem mimo jiné na oblasti přímo a nepříznivě postižené změnou klimatu a přírodními riziky nesmí být tato zóna méně než 100 metrů široká, v souladu s písmenem b). Nadále se používají přísnější vnitrostátní opatření určující tuto šířku;

| b) | mohou výše uvedená ustanovení upravit způsobem, který je v souladu s cíli a zásadami tohoto protokolu:






  1) | u projektů veřejného zájmu; |
| --- | --- | --- |

b)

mohou výše uvedená ustanovení upravit způsobem, který je v souladu s cíli a zásadami tohoto protokolu:

1)

u projektů veřejného zájmu;

| 2) | v oblastech se specifickými geografickými nebo jinými místními omezeními, zvláště v souvislosti s hustotou obyvatelstva nebo sociálními potřebami, v nichž jsou individuální bydlení, urbanizace nebo rozvoj stanoveny vnitrostátními právními nástroji; |
| --- | --- |

2)

v oblastech se specifickými geografickými nebo jinými místními omezeními, zvláště v souvislosti s hustotou obyvatelstva nebo sociálními potřebami, v nichž jsou individuální bydlení, urbanizace nebo rozvoj stanoveny vnitrostátními právními nástroji;

| c) | oznámí organizaci své vnitrostátní právní nástroje stanovující výše uvedené úpravy. |
| --- | --- |

c)

oznámí organizaci své vnitrostátní právní nástroje stanovující výše uvedené úpravy.

3.   Strany se také snaží zajistit, aby jejich vnitrostátní právní nástroje zahrnovaly kritéria pro udržitelné využívání pobřežních zón. Taková kritéria s ohledem na místní zvláštní podmínky mimo jiné zahrnují:

| a) | určení a vymezení, mimo chráněné oblasti, otevřených oblastí, ve kterých jsou rozvoj měst a další činnosti omezeny nebo v případě nutnosti zakázány; |
| --- | --- |

a)

určení a vymezení, mimo chráněné oblasti, otevřených oblastí, ve kterých jsou rozvoj měst a další činnosti omezeny nebo v případě nutnosti zakázány;

| b) | omezení lineárního šíření měst a vytváření nové dopravní infrastruktury podél pobřeží; |
| --- | --- |

b)

omezení lineárního šíření měst a vytváření nové dopravní infrastruktury podél pobřeží;

| c) | zajištění toho, aby byly hlediska ochrany životního prostředí začleněna do pravidel pro řízení a využívání veřejné námořní oblasti; |
| --- | --- |

c)

zajištění toho, aby byly hlediska ochrany životního prostředí začleněna do pravidel pro řízení a využívání veřejné námořní oblasti;

| d) | zajištění svobodného přístupu veřejnosti k moři a pobřeží; |
| --- | --- |

d)

zajištění svobodného přístupu veřejnosti k moři a pobřeží;

| e) | omezení nebo v případě nutnosti zákaz pohybu a parkování pozemních vozidel a pohybu a kotvení mořských plavidel ve zranitelných přírodních oblastech na pevnině nebo na moři, včetně pláží a dun. |
| --- | --- |

e)

omezení nebo v případě nutnosti zákaz pohybu a parkování pozemních vozidel a pohybu a kotvení mořských plavidel ve zranitelných přírodních oblastech na pevnině nebo na moři, včetně pláží a dun.

Článek 9

Hospodářské činnosti

1.   V souladu s cíli a zásadami uvedenými v článcích 5 a 6 tohoto protokolu a při zohlednění příslušných ustanovení Barcelonské úmluvy a jejích protokolů smluvní strany:

| a) | věnují zvláštní pozornost hospodářským činnostem, které vyžadují bezprostřední blízkost moře; |
| --- | --- |

a)

věnují zvláštní pozornost hospodářským činnostem, které vyžadují bezprostřední blízkost moře;

| b) | zajistí, aby různé hospodářské činnosti minimalizovaly využívání přírodních zdrojů a zohledňovaly potřeby budoucích generací; |
| --- | --- |

b)

zajistí, aby různé hospodářské činnosti minimalizovaly využívání přírodních zdrojů a zohledňovaly potřeby budoucích generací;

| c) | zajistí, aby bylo dodržováno integrované řízení vodních zdrojů a nakládání s odpady, jež by bylo šetrné k životnímu prostředí; |
| --- | --- |

c)

zajistí, aby bylo dodržováno integrované řízení vodních zdrojů a nakládání s odpady, jež by bylo šetrné k životnímu prostředí;

| d) | zajistí, aby se pobřežní a námořní hospodářství přizpůsobilo zranitelné povaze pobřežních zón a aby byly mořské zdroje chráněny před znečištěním; |
| --- | --- |

d)

zajistí, aby se pobřežní a námořní hospodářství přizpůsobilo zranitelné povaze pobřežních zón a aby byly mořské zdroje chráněny před znečištěním;

| e) | definují ukazatele rozvoje hospodářských činností, aby se zajistilo udržitelné využívání pobřežních zón a snížily se nároky, které překračují jejich kapacitu; |
| --- | --- |

e)

definují ukazatele rozvoje hospodářských činností, aby se zajistilo udržitelné využívání pobřežních zón a snížily se nároky, které překračují jejich kapacitu;

| f) | propagují mezi veřejnými orgány, hospodářskými subjekty a nevládními organizacemi kodexy správné praxe. |
| --- | --- |

f)

propagují mezi veřejnými orgány, hospodářskými subjekty a nevládními organizacemi kodexy správné praxe.

2.   Smluvní strany se dále s ohledem na tyto hospodářské činnosti dohodly takto:

| a) | Zemědělství a průmysl:
  zaručit vysokou úroveň ochrany životního prostředí při umisťování a při výkonu zemědělských a průmyslových činností tak, aby se zachovaly pobřežní ekosystémy a krajiny a předešlo se znečištění moře, vody, ovzduší a půdy. |
| --- | --- |

a)

Zemědělství a průmysl:

zaručit vysokou úroveň ochrany životního prostředí při umisťování a při výkonu zemědělských a průmyslových činností tak, aby se zachovaly pobřežní ekosystémy a krajiny a předešlo se znečištění moře, vody, ovzduší a půdy.

| b) | Rybolov:






  i) | zohledňovat v projektech rozvoje potřebu ochrany rybolovných oblastí, |
| --- | --- | --- |

b)

Rybolov:

i)

zohledňovat v projektech rozvoje potřebu ochrany rybolovných oblastí,

| ii) | zajistit, aby byly metody rybolovu v souladu s udržitelným využíváním přírodních mořských zdrojů. |
| --- | --- |

ii)

zajistit, aby byly metody rybolovu v souladu s udržitelným využíváním přírodních mořských zdrojů.

| c) | Akvakultura:






  i) | zohledňovat v projektech rozvoje potřebu ochrany oblastí akvakultury a oblastí s výskytem měkkýšů a korýšů, |
| --- | --- | --- |

c)

Akvakultura:

i)

zohledňovat v projektech rozvoje potřebu ochrany oblastí akvakultury a oblastí s výskytem měkkýšů a korýšů,

| ii) | regulovat akvakulturu kontrolováním využití vstupů a nakládání s odpadem. |
| --- | --- |

ii)

regulovat akvakulturu kontrolováním využití vstupů a nakládání s odpadem.

| d) | Cestovní ruch, sport a volnočasové aktivity:






  i) | podporovat udržitelný pobřežní cestovní ruch, který zachovává pobřežní ekosystémy, přírodní zdroje, kulturní dědictví a krajiny, |
| --- | --- | --- |

d)

Cestovní ruch, sport a volnočasové aktivity:

i)

podporovat udržitelný pobřežní cestovní ruch, který zachovává pobřežní ekosystémy, přírodní zdroje, kulturní dědictví a krajiny,

| ii) | propagovat konkrétní podoby pobřežního cestovního ruchu, včetně kulturního, venkovského a ekologického cestovního ruchu, a zároveň respektovat tradice místního obyvatelstva, |
| --- | --- |

ii)

propagovat konkrétní podoby pobřežního cestovního ruchu, včetně kulturního, venkovského a ekologického cestovního ruchu, a zároveň respektovat tradice místního obyvatelstva,

| iii) | regulovat a v případě potřeby zakázat výkon některých sportovních a volnočasových aktivit, včetně rekreačního rybolovu a sběru měkkýšů a korýšů. |
| --- | --- |

iii)

regulovat a v případě potřeby zakázat výkon některých sportovních a volnočasových aktivit, včetně rekreačního rybolovu a sběru měkkýšů a korýšů.

| e) | Využití zvláštních přírodních zdrojů:






  i) | zajistit, aby získávání a těžba nerostů, včetně využití mořské vody v odsolovacích stanicích a při těžbě kamene, podléhaly předchozímu povolení, |
| --- | --- | --- |

e)

Využití zvláštních přírodních zdrojů:

i)

zajistit, aby získávání a těžba nerostů, včetně využití mořské vody v odsolovacích stanicích a při těžbě kamene, podléhaly předchozímu povolení,

| ii) | regulovat těžbu písku, včetně mořského dna a říčních sedimentů, nebo ji zakázat tam, kde je pravděpodobné, že bude mít nepříznivý dopad na rovnováhu pobřežních ekosystémů, |
| --- | --- |

ii)

regulovat těžbu písku, včetně mořského dna a říčních sedimentů, nebo ji zakázat tam, kde je pravděpodobné, že bude mít nepříznivý dopad na rovnováhu pobřežních ekosystémů,

| iii) | sledovat pobřežní zvodnělé vrstvy a dynamické oblasti kontaktu sladké a slané vody nebo na pomezí mezi sladkou a slanou vodou, jež mohou být nepříznivě ovlivněny těžbou podzemní vody nebo vypouštěním odpadů do přírodního prostředí. |
| --- | --- |

iii)

sledovat pobřežní zvodnělé vrstvy a dynamické oblasti kontaktu sladké a slané vody nebo na pomezí mezi sladkou a slanou vodou, jež mohou být nepříznivě ovlivněny těžbou podzemní vody nebo vypouštěním odpadů do přírodního prostředí.

| f) | Infrastruktura, energetická zařízení, přístavy a námořní díla a stavby:
  zajistit, aby tato infrastruktura, zařízení, díla a stavby podléhaly povolení, aby se jejich nepříznivý dopad na pobřežní ekosystémy, krajiny a geomorfologii minimalizoval nebo byl případně odčiněn opatřeními jiné než finanční povahy. |
| --- | --- |

f)

Infrastruktura, energetická zařízení, přístavy a námořní díla a stavby:

zajistit, aby tato infrastruktura, zařízení, díla a stavby podléhaly povolení, aby se jejich nepříznivý dopad na pobřežní ekosystémy, krajiny a geomorfologii minimalizoval nebo byl případně odčiněn opatřeními jiné než finanční povahy.

| g) | Námořní činnosti:
  provádět námořní činnosti tak, aby se zajistilo zachování pobřežních ekosystémů v souladu s pravidly, normami a postupy příslušných mezinárodních úmluv. |
| --- | --- |

g)

Námořní činnosti:

provádět námořní činnosti tak, aby se zajistilo zachování pobřežních ekosystémů v souladu s pravidly, normami a postupy příslušných mezinárodních úmluv.

Článek 10

Zvláštní pobřežní ekosystémy

Strany přijmou opatření na ochranu charakteristických rysů některých zvláštních pobřežních ekosystémů takto:

| 1) | Mokřady a ústí řek
  Strany navíc k vytvoření chráněných oblastí a s cílem předejít tomu, aby vymizely mokřady a ústí řek:






  a) | zohlední národní pobřežní strategie a pobřežní plány a programy a při vydávání povolení také environmentální, hospodářské a sociální funkce mokřadů a ústí řek; |
| --- | --- | --- |

1)

Mokřady a ústí řek

Strany navíc k vytvoření chráněných oblastí a s cílem předejít tomu, aby vymizely mokřady a ústí řek:

a)

zohlední národní pobřežní strategie a pobřežní plány a programy a při vydávání povolení také environmentální, hospodářské a sociální funkce mokřadů a ústí řek;

| b) | přijmou opatření potřebná pro regulaci nebo případně zákaz činností, které mohou mít nepříznivý dopad na mokřady a ústí řek; |
| --- | --- |

b)

přijmou opatření potřebná pro regulaci nebo případně zákaz činností, které mohou mít nepříznivý dopad na mokřady a ústí řek;

| c) | provedou v co nejvyšší možné míře obnovu poškozených pobřežních mokřadů s cílem obnovit jejich kladnou úlohu v procesech pobřežního životního prostředí. |
| --- | --- |

c)

provedou v co nejvyšší možné míře obnovu poškozených pobřežních mokřadů s cílem obnovit jejich kladnou úlohu v procesech pobřežního životního prostředí.

| 2) | Mořská stanoviště
  Strany uznávají potřebu ochrany mořských oblastí, v nichž se nacházejí stanoviště a druhy vyžadující vysokou úroveň ochrany, bez ohledu na stupeň jejich ochrany a:






  a) | přijmou opatření, aby prostřednictvím právních předpisů, plánování a řízení mořských a pobřežních oblastí zajistily ochranu a zachování zejména oblastí, v nichž se nacházejí stanoviště a druhy vyžadující vysokou úroveň ochrany; |
| --- | --- | --- |

2)

Mořská stanoviště

Strany uznávají potřebu ochrany mořských oblastí, v nichž se nacházejí stanoviště a druhy vyžadující vysokou úroveň ochrany, bez ohledu na stupeň jejich ochrany a:

a)

přijmou opatření, aby prostřednictvím právních předpisů, plánování a řízení mořských a pobřežních oblastí zajistily ochranu a zachování zejména oblastí, v nichž se nacházejí stanoviště a druhy vyžadující vysokou úroveň ochrany;

| b) | zavazují se podporovat regionální a mezinárodní spolupráci pro provádění společných programů na ochranu mořských stanovišť. |
| --- | --- |

b)

zavazují se podporovat regionální a mezinárodní spolupráci pro provádění společných programů na ochranu mořských stanovišť.

| 3) | Pobřežní lesy
  Strany přijmou opatření určená k zachování či rozvoji lesů, zejména těch, které se nacházejí vně zvláště chráněných oblastí. |
| --- | --- |

3)

Pobřežní lesy

Strany přijmou opatření určená k zachování či rozvoji lesů, zejména těch, které se nacházejí vně zvláště chráněných oblastí.

| 4) | Duny
  Strany se zavazují zachovat duny a písčiny, a kde je to možné, udržitelným způsobem je obnovit. |
| --- | --- |

4)

Duny

Strany se zavazují zachovat duny a písčiny, a kde je to možné, udržitelným způsobem je obnovit.

Článek 11

Pobřežní krajiny

1.   Strany uznávají zvláštní estetickou, přírodní a kulturní hodnotu krajin bez ohledu na stupeň jejich ochrany a přijmou opatření, aby prostřednictvím právních předpisů, plánování a řízení zajistily ochranu pobřežních krajin.

2.   Strany se zavazují podporovat regionální a mezinárodní spolupráci v oblasti ochrany krajiny, a zejména ve vhodných případech podporovat provádění společných akcí u přeshraničních pobřežních oblastí.

Článek 12

Ostrovy

Strany se zavazují dohodnout se na zvláštní ochraně ostrovů, včetně malých ostrovů, a za tímto účelem:

| a) | podporují v těchto oblastech činnosti šetrné k životnímu prostředí a činí zvláštní opatření, aby zajistily účast obyvatel na ochraně pobřežních ekosystémů, která se zakládá na jejich místních zvycích a znalostech; |
| --- | --- |

a)

podporují v těchto oblastech činnosti šetrné k životnímu prostředí a činí zvláštní opatření, aby zajistily účast obyvatel na ochraně pobřežních ekosystémů, která se zakládá na jejich místních zvycích a znalostech;

| b) | zohledňují zvláštní charakteristiky ostrovního prostředí a potřebu zajistit vzájemné působení mezi ostrovy v rámci národních pobřežních strategií, plánů a programů a nástrojů řízení, zejména v oblasti dopravy, cestovního ruchu, rybolovu, odpadu a vody. |
| --- | --- |

b)

zohledňují zvláštní charakteristiky ostrovního prostředí a potřebu zajistit vzájemné působení mezi ostrovy v rámci národních pobřežních strategií, plánů a programů a nástrojů řízení, zejména v oblasti dopravy, cestovního ruchu, rybolovu, odpadu a vody.

Článek 13

Kulturní dědictví

1.   Strany jednotlivě či společně přijmou všechna opatření vhodná pro zachování a ochranu kulturního, zejména archeologického a historického, dědictví pobřežních zón, včetně podvodního kulturního dědictví, a to v souladu s příslušnými vnitrostátními a mezinárodními nástroji.

2.   Strany zajistí, aby bylo zachování kulturního dědictví pobřežních zón na místě považováno za první možnost, dříve než u tohoto dědictví dojde k jakémukoli jinému zásahu.

3.   Strany zejména zajistí, aby prvky podvodního kulturního dědictví pobřežních zón, které byly vyjmuty z mořského prostředí, byly uchovávány a řízeny tak, aby se zabezpečilo jejich dlouhodobé zachování a neobchodovalo se s nimi, nebyly prodávány, vykupovány nebo směňovány jako zboží.

Článek 14

Účast

1.   S cílem zajistit v průběhu procesu integrovaného řízení pobřežních zón účinnou správu přijmou strany opatření nezbytná k tomu, aby se ve fázích formulování a provádění pobřežních a námořních strategií, plánů a programů nebo projektů a také při vydávání různých povolení zajistilo vhodné zapojení různých zúčastněných subjektů, včetně:

| — | dotčených územních společenství a veřejnoprávních subjektů, |
| --- | --- |

—

dotčených územních společenství a veřejnoprávních subjektů,

| — | hospodářských subjektů, |
| --- | --- |

—

hospodářských subjektů,

| — | nevládních organizací, |
| --- | --- |

—

nevládních organizací,

| — | sociálních činitelů, |
| --- | --- |

—

sociálních činitelů,

| — | dotčené veřejnosti. |
| --- | --- |

—

dotčené veřejnosti.

Tato účast mimo jiné zahrnuje poradní orgány, šetření nebo veřejná slyšení a může být rozšířena na partnerství.

2.   S cílem zajistit tuto účast strany přiměřeně, včas a účinně poskytují informace.

3.   Každému zúčastněnému subjektu, který napadá rozhodnutí, akty nebo opomenutí, by měly být k dispozici mediační nebo smírčí postupy a měl by mít právo na správní nebo právní prostředky, které podléhají ustanovením ohledně účasti stanoveným stranami, pokud jde o plány, programy nebo projekty týkající se pobřežních zón.

Článek 15

Zvyšování povědomí, odborná příprava, vzdělávání a výzkum

1.   Strany se zavazují provádět na státní, regionální nebo místní úrovni činnosti pro zvyšování povědomí o integrovaném řízení pobřežních zón a vyvinout na toto téma vzdělávací programy, odbornou přípravu a veřejné vzdělávání.

2.   Strany přímo, na vícestranném či dvoustranném základě nebo za pomoci organizace, střediska nebo dotčených mezinárodních organizací organizují vzdělávací programy, odbornou přípravu a veřejné vzdělávání o integrovaném řízení pobřežních zón s cílem zajistit jejich udržitelný rozvoj.

3.   Strany umožní mezioborový vědecký výzkum integrovaného řízení pobřežních zón a vzájemného působení mezi jednotlivými činnostmi a jejich dopadů na pobřežní zóny. Za tímto účelem by měly zřídit nebo podporovat specializovaná výzkumná střediska. Cílem tohoto výzkumu je zejména prohloubit znalost integrovaného řízení pobřežních zón, přispět k informovanosti veřejnosti a umožnit rozhodování ve veřejném i soukromém sektoru.

ČÁST III

NÁSTROJE INTEGROVANÉHO ŘÍZENÍ POBŘEŽNÍCH ZÓN

Článek 16

Mechanismy a sítě monitorování a sledování

1.   Strany k monitorování a sledování využívají a posilují příslušné stávající mechanismy nebo v případě potřeby vytvářejí nové. Rovněž připravují a pravidelně aktualizují celostátní soupisy pobřežních zón, které by měly v co nejvyšší míře zahrnovat informace o zdrojích a činnostech i o institucích, právních předpisech a plánování, které mohou mít na pobřežní zóny vliv.

2.   S cílem podporovat výměnu vědeckých zkušeností, údajů a osvědčených postupů se strany na vhodné správní a vědecké úrovni zapojí ve spolupráci s organizací do sítě středomořské pobřežní zóny.

3.   S cílem usnadnit pravidelné sledování stavu a vývoje pobřežních zón strany stanoví dohodnutý referenční formát a postup pro sběr vhodných údajů v celostátních soupisech.

4.   Strany využijí všech nutných prostředků, aby zajistily veřejný přístup k informacím získaným z mechanismů a sítí monitorování a sledování.

Článek 17

Středomořská strategie pro integrované řízení pobřežních zón

Strany se zavazují spolupracovat na podpoře udržitelného rozvoje a integrovaného řízení pobřežních zón, zohledňovat při tom středomořskou strategii pro udržitelný rozvoj a v případě nutnosti ji doplňovat. Za tímto účelem strany za pomoci střediska definují společný regionální rámec pro integrované řízení pobřežních zón ve Středomoří, který má být proveden prostřednictvím vhodných regionálních akčních plánů a dalších operačních nástrojů i prostřednictvím jejich národních strategií.

Článek 18

Národní pobřežní strategie, plány a programy

1.   Každá strana dále posílí nebo zformuluje národní strategii pro integrované řízení pobřežních zón a prováděcí plány a programy pro pobřeží, které jsou v souladu se společným regionálním rámcem, s cíli integrovaného řízení a se zásadami tohoto protokolu, a uvědomí organizaci o koordinačních mechanismech zavedených pro tuto strategii.

2.   Národní strategie založená na analýze stávající situace stanoví cíle, určí priority s uvedením jejich zdůvodnění, identifikuje pobřežní ekosystémy, které vyžadují řízení, i všechny příslušné činitele a procesy, vyjmenuje opatření, která mají být přijata, a jejich náklady i dostupné institucionální nástroje a právní a finanční prostředky a stanoví harmonogram provádění.

3.   Pobřežní plány a programy, jež mohou být samostatné nebo integrované do jiných plánů a programů, specifikují zaměření národní strategie a provedou ji na příslušné územní úrovni, přičemž mimo jiné případně stanoví kapacity a podmínky pro přidělení a využití příslušných mořských a pevninských částí pobřežních zón.

4.   Strany definují vhodné ukazatele, aby bylo možno hodnotit účinnost strategií, plánů a programů integrovaného řízení pobřežních zón, jakož i pokrok v provádění protokolu.

Článek 19

Hodnocení vlivů na životní prostředí

1.   Strany při zohlednění zranitelné povahy pobřežních zón zajistí, aby u veřejných a soukromých projektů, u nichž jsou pravděpodobné významné účinky na životní prostředí v pobřežních zónách, a zejména na jejich ekosystémy, postup a studie související s hodnocením vlivů na životní prostředí zvažovaly zvláštní citlivost prostředí a vzájemné vztahy mezi mořskými a pevninskými částmi pobřežní zóny.

2.   V souladu s týmiž kritérii strany vhodně zformulují strategické hodnocení vlivů plánů a programů, které postihují pobřežní zónu, na životní prostředí.

3.   Hodnocení vlivů na životní prostředí by také mělo zvažovat kumulativní dopad na pobřežní zóny a věnovat náležitou pozornost mimo jiné jejich kapacitě.

Článek 20

Územní politika

1.   Za účelem podpory integrovaného řízení pobřežních zón, snížení hospodářského tlaku, zachování otevřených ploch a umožnění veřejného přístupu k moři a podél jeho břehu přijmou strany vhodné nástroje a opatření územní politiky, včetně postupu plánování.

2.   Za tímto účelem a s cílem zajistit udržitelné řízení veřejné a soukromé půdy v pobřežních zónách mohou strany mimo jiné přijmout mechanismy pro nákup, postoupení, darování nebo převod pozemků do veřejného vlastnictví a uvalovat na nemovitosti věcná břemena.

Článek 21

Hospodářské, finanční a daňové nástroje

Pro provádění národních pobřežních strategií a pobřežních plánů a programů mohou strany přijmout vhodná opatření pro přijetí příslušných hospodářských, finančních nebo daňových nástrojů určených k podpoře místních, regionálních a celostátních iniciativ pro integrované řízení pobřežních zón.

ČÁST IV

RIZIKA POSTIHUJÍCÍ POBŘEŽNÍ ZÓNU

Článek 22

Přírodní nebezpečí

V rámci národních strategií pro integrované řízení pobřežních zón vyvinou strany politiky pro předcházení přírodním nebezpečím. Za tímto účelem provedou posouzení zranitelnosti a nebezpečí pro pobřežní zóny a přijmou opatření pro předcházení, zmírňování a přizpůsobování, aby se čelilo účinkům přírodních pohrom, zejména změny klimatu.

Článek 23

Eroze pobřeží

1.   V souladu s cíli a zásadami stanovenými v článcích 5 a 6 tohoto protokolu se strany s cílem účinněji předcházet nepříznivému dopadu eroze pobřeží a zmírňovat jej zavazují přijmout opatření nezbytná k tomu, aby se zachovala či obnovila přirozená schopnost pobřeží přizpůsobovat se změnám, včetně změn způsobovaných zvýšením hladiny moře.

2.   Při zvažování nových činností a stavebních děl umístěných v pobřežní zóně, včetně námořních staveb a obranných pobřežních děl, strany zejména zohlední jejich nepříznivé účinky na erozi pobřeží a přímé a nepřímé náklady, jež z nich mohou vyplývat. Pokud jde o stávající činnosti a stavby, měly by strany přijmout opatření pro minimalizaci jejich účinků na erozi pobřeží.

3.   Strany usilují o předcházení dopadům eroze pobřeží prostřednictvím integrovaného řízení činností, včetně přijetí zvláštních opatření pro pobřežní sedimenty a pobřežní stavební díla.

4.   Strany se zavazují sdílet vědecké údaje, které mohou zlepšit znalost stavu, vývoje a dopadů eroze pobřeží.

Článek 24

Reakce na přírodní pohromy

1.   Strany se zavazují podporovat mezinárodní spolupráci, aby reagovaly na přírodní pohromy, a přijmout všechna opatření nezbytná pro včasné řešení jejich účinků.

2.   Strany se zavazují koordinovat používání zařízení pro odhalování, varování a komunikaci, jež mají k dispozici, a využívat stávající mechanismy a iniciativy, aby se zajistilo co nejrychlejší předávání naléhavých informací o významných přírodních pohromách. Strany sdělí organizaci, které orgány jsou v rámci příslušných mezinárodních mechanismů příslušné tyto informace poskytovat a přijímat.

3.   Strany se zavazují podporovat vzájemnou spolupráci a spolupráci mezi státními, regionálními a místními orgány, nevládními organizacemi a dalšími příslušnými organizacemi pro poskytování humanitární pomoci v naléhavých případech přírodních pohrom postihujících pobřežní zóny Středozemního moře.

ČÁST V

MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE

Článek 25

Odborná příprava a výzkum

1.   Strany se zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací spolupracovat při odborné přípravě vědeckého, technického a administrativního personálu v oblasti integrovaného řízení pobřežních zón, zejména s cílem:

| a) | identifikovat a posílit kapacity; |
| --- | --- |

a)

identifikovat a posílit kapacity;

| b) | rozvinout vědecký a technický výzkum; |
| --- | --- |

b)

rozvinout vědecký a technický výzkum;

| c) | podporovat střediska specializovaná na integrované řízení pobřežních zón; |
| --- | --- |

c)

podporovat střediska specializovaná na integrované řízení pobřežních zón;

| d) | podporovat programy odborné přípravy místních odborníků. |
| --- | --- |

d)

podporovat programy odborné přípravy místních odborníků.

2.   Strany se zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací podporovat vědecký a technický výzkum integrovaného řízení pobřežních zón, zejména prostřednictvím výměny vědeckých a technických informací a koordinace svých výzkumných programů ohledně témat společného zájmu.

Článek 26

Vědecká a technická pomoc

Pro účely integrovaného řízení pobřežních zón se strany zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací spolupracovat na poskytování vědecké a technické pomoci, včetně přístupu k technologiím šetrným k životnímu prostředí a jejich přenosu, a dalších možných podob pomoci stranám, které o takovou pomoc požádají.

Článek 27

Výměna informací a činnosti společného zájmu

1.   Strany se zavazují přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací spolupracovat při výměně informací o využívání osvědčených environmentálních postupů.

2.   Za podpory organizace strany zejména:

| a) | definují ukazatele pobřežního řízení, přičemž zohledňují stávající ukazatele, a spolupracují při jejich využívání; |
| --- | --- |

a)

definují ukazatele pobřežního řízení, přičemž zohledňují stávající ukazatele, a spolupracují při jejich využívání;

| b) | zavádějí a aktualizují posouzení využití a řízení pobřežních zón; |
| --- | --- |

b)

zavádějí a aktualizují posouzení využití a řízení pobřežních zón;

| c) | provádějí činnosti společného zájmu, například ukázkové projekty integrovaného řízení pobřežních zón. |
| --- | --- |

c)

provádějí činnosti společného zájmu, například ukázkové projekty integrovaného řízení pobřežních zón.

Článek 28

Přeshraniční spolupráce

Kde je to vhodné, strany přímo nebo za pomoci organizace nebo příslušných mezinárodních organizací na dvoustranném či vícestranném základě usilují o koordinaci národních pobřežních strategií, plánů a programů týkajících se sousedících pobřežních zón. Na této koordinaci se podílejí příslušné vnitrostátní správní orgány.

Článek 29

Přeshraniční hodnocení vlivů na životní prostředí

1.   Dříve než strany povolí nebo schválí plány, programy a projekty, u nichž je pravděpodobný významný nepříznivý dopad na životní prostředí v pobřežních zónách ostatních stran, spolupracují v rámci tohoto protokolu prostřednictvím oznamování, výměny informací a konzultací na hodnocení vlivů těchto plánů, programů a projektů na životní prostředí a zohledňují při tom článek 19 tohoto protokolu a čl. 4 odst. 3 písm. d) úmluvy.

2.   Za tímto účelem se strany zavazují spolupracovat při formulování a přijímání vhodných obecných směrů, které stanoví postupy pro oznamování, výměnu informací a konzultaci ve všech fázích procesu.

3.   Kde je to vhodné, mohou strany pro účinné provádění tohoto článku uzavírat dvoustranné či vícestranné dohody.

ČÁST VI

INSTITUCIONÁLNÍ USTANOVENÍ

Článek 30

Kontaktní místa

Každá strana určí kontaktní místo, které bude sloužit jako středisko pro technická a vědecká hlediska provádění tohoto protokolu a bude šířit informace na státní, regionální a místní úrovni. Kontaktní místa se pravidelně scházejí, aby plnila své funkce vyplývající z tohoto protokolu.

Článek 31

Zprávy

Na řádných zasedáních smluvních stran předkládají strany zprávy o provádění tohoto protokolu, včetně přijatých opatření, jejich účinnosti a problémů, které vyvstaly při jejich provádění, a to způsobem a v takových časových rozestupech, jak stanoví tato zasedání.

Článek 32

Institucionální koordinace

1.   Organizace odpovídá za koordinaci provádění tohoto protokolu. Za tímto účelem ji podporuje středisko, jemuž může svěřit tyto funkce:

| a) | pomáhat stranám definovat společný regionální rámec pro integrované řízení pobřežních zón ve Středomoří podle článku 17; |
| --- | --- |

a)

pomáhat stranám definovat společný regionální rámec pro integrované řízení pobřežních zón ve Středomoří podle článku 17;

| b) | připravovat pravidelnou zprávu o stavu a vývoji integrovaného řízení pobřežních zón ve Středozemním moři s cílem umožnit provádění protokolu; |
| --- | --- |

b)

připravovat pravidelnou zprávu o stavu a vývoji integrovaného řízení pobřežních zón ve Středozemním moři s cílem umožnit provádění protokolu;

| c) | vyměňovat informace a provádět činnosti společného zájmu podle článku 27; |
| --- | --- |

c)

vyměňovat informace a provádět činnosti společného zájmu podle článku 27;

| d) | na žádost pomáhat stranám:






  — | účastnit se sítě středomořské pobřežní zóny podle článku 16, |
| --- | --- | --- |

d)

na žádost pomáhat stranám:

—

účastnit se sítě středomořské pobřežní zóny podle článku 16,

| — | připravovat a provádět jejich národní strategie pro integrované řízení pobřežních zón podle článku 18, |
| --- | --- |

—

připravovat a provádět jejich národní strategie pro integrované řízení pobřežních zón podle článku 18,

| — | spolupracovat na činnostech odborné přípravy a na programech vědeckého a technického výzkumu podle článku 25, |
| --- | --- |

—

spolupracovat na činnostech odborné přípravy a na programech vědeckého a technického výzkumu podle článku 25,

| — | kde je to vhodné, koordinovat řízení přeshraničních pobřežních zón podle článku 28; |
| --- | --- |

—

kde je to vhodné, koordinovat řízení přeshraničních pobřežních zón podle článku 28;

| e) | pořádat schůze kontaktních míst podle článku 30; |
| --- | --- |

e)

pořádat schůze kontaktních míst podle článku 30;

| f) | vykonávat jakékoli další funkce uložené stranami. |
| --- | --- |

f)

vykonávat jakékoli další funkce uložené stranami.

2.   Pro účely provádění tohoto protokolu mohou strany, organizace a středisko společně navázat spolupráci s nevládními organizacemi, jejichž činnost souvisí s protokolem.

Článek 33

Zasedání stran

1.   Řádná zasedání stran tohoto protokolu se konají ve spojitosti s řádnými zasedáními smluvních stran úmluvy, svolávanými podle článku 18 úmluvy. Strany mohou rovněž v souladu s uvedeným článkem svolávat mimořádná zasedání.

2.   Zasedání stran tohoto protokolu mají tyto úkoly:

| a) | dohlížet na provádění tohoto protokolu; |
| --- | --- |

a)

dohlížet na provádění tohoto protokolu;

| b) | zajišťovat, aby byl tento protokol prováděn v koordinaci a součinnosti s ostatními protokoly; |
| --- | --- |

b)

zajišťovat, aby byl tento protokol prováděn v koordinaci a součinnosti s ostatními protokoly;

| c) | dohlížet na činnost organizace a střediska týkající se provádění tohoto protokolu a poskytovat pokyny pro jejich činnosti; |
| --- | --- |

c)

dohlížet na činnost organizace a střediska týkající se provádění tohoto protokolu a poskytovat pokyny pro jejich činnosti;

| d) | zvažovat účinnost opatření přijatých pro integrované řízení pobřežních zón a potřebu dalších opatření, zvláště v podobě příloh nebo změn tohoto protokolu; |
| --- | --- |

d)

zvažovat účinnost opatření přijatých pro integrované řízení pobřežních zón a potřebu dalších opatření, zvláště v podobě příloh nebo změn tohoto protokolu;

| e) | vydávat stranám doporučení ohledně opatření, která mají být přijata pro provádění tohoto protokolu; |
| --- | --- |

e)

vydávat stranám doporučení ohledně opatření, která mají být přijata pro provádění tohoto protokolu;

| f) | posuzovat návrhy vznesené schůzí kontaktních míst podle článku 30 tohoto protokolu; |
| --- | --- |

f)

posuzovat návrhy vznesené schůzí kontaktních míst podle článku 30 tohoto protokolu;

| g) | zvažovat zprávy předané stranami a vydávat vhodná doporučení podle článku 26 úmluvy; |
| --- | --- |

g)

zvažovat zprávy předané stranami a vydávat vhodná doporučení podle článku 26 úmluvy;

| h) | posuzovat jakékoli další příslušné informace předané prostřednictvím střediska; |
| --- | --- |

h)

posuzovat jakékoli další příslušné informace předané prostřednictvím střediska;

| i) | posuzovat jakékoli další záležitosti týkající se tohoto protokolu, kde je to vhodné. |
| --- | --- |

i)

posuzovat jakékoli další záležitosti týkající se tohoto protokolu, kde je to vhodné.

ČÁST VII

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 34

Vztah k úmluvě

1.   Ustanovení úmluvy týkající se kteréhokoliv protokolu se použijí na tento protokol.

2.   Jednací řád a finanční pravidla přijaté podle článku 24 úmluvy se použijí na tento protokol, nedohodnou-li se strany tohoto protokolu jinak.

Článek 35

Vztahy se třetími stranami

1.   V případě potřeby strany vyzvou státy, které nejsou stranami protokolu, a mezinárodní organizace ke spolupráci při provádění tohoto protokolu.

2.   Strany se zavazují přijmout v souladu s mezinárodním právem vhodná opatření, aby se zajistilo, že nikdo neprovádí činnost, která je v rozporu se zásadami a cíli tohoto protokolu.

Článek 36

Podpis

Tento protokol je otevřen k podpisu kterékoli smluvní straně úmluvy od 21. ledna 2008 do 20. ledna 2009 v Madridu ve Španělsku.

Článek 37

Ratifikace, přijetí nebo schválení

Tento protokol podléhá ratifikaci, přijetí nebo schválení. Listiny o ratifikaci, přijetí nebo schválení se ukládají u španělské vlády, která bude vykonávat funkci depozitáře.

Článek 38

Přistoupení

Ode dne 21. ledna 2009 bude tento protokol otevřen k přistoupení kterékoliv straně úmluvy.

Článek 39

Vstup v platnost

Tento protokol vstupuje v platnost třicátým dnem po uložení alespoň šesté listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení.

Článek 40

Závazná znění

Prvopis tohoto protokolu, jehož znění v jazyce anglickém, arabském, francouzském a španělském mají stejnou platnost, bude uložen u depozitáře.

NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně za tímto účelem zplnomocnění k tomuto protokolu své podpisy.

V MADRIDU VE ŠPANĚLSKU dne dvacátého prvního ledna dva tisíce osm.

---

4.2.2009

| 4.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE

Orgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.

Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---