# Euroopa Liidu L 15/20.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 15 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide20. jaanuar 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 15

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide20. jaanuar 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 24/2009, 19. detsember 2008, väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2008/30) | 1 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 25/2009, 19. detsember 2008, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/32) | 14 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 24/2009, 19. detsember 2008, väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2008/30)

1

*

Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 25/2009, 19. detsember 2008, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/32)

14

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

*

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 20.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/1

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EÜ) nr 24/2009,

19. detsember 2008,

väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta

(EKP/2008/30)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõige 1 sätestab, et EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks on Euroopa Keskpangal (EKP) õigus riikide keskpankade (RKPd) abiga koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõike 2 punktist a tuleneb, et väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions, FVCd) kuuluvad andmeid esitava üldkogumi hulka EKP statistikaaruandluse nõuete täitmise eesmärgil, sh rahandus- ja finantsstatistika valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib teatavad andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistikaaruandluse nõuetest vabastada. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõige 1 sätestab, et EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks on Euroopa Keskpangal (EKP) õigus riikide keskpankade (RKPd) abiga koguda vaadeldavalt andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks vajalikul määral. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõike 2 punktist a tuleneb, et väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions, FVCd) kuuluvad andmeid esitava üldkogumi hulka EKP statistikaaruandluse nõuete täitmise eesmärgil, sh rahandus- ja finantsstatistika valdkonnas. Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib teatavad andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistikaaruandluse nõuetest vabastada.

| (2) | FVC andmete põhieesmärk on anda EKP-le piisav statistika FVCde allsektori finantstegevuse kohta ühtse majandusterritooriumina käsitletavates osalevates liikmesriikides. |
| --- | --- |

(2)

FVC andmete põhieesmärk on anda EKP-le piisav statistika FVCde allsektori finantstegevuse kohta ühtse majandusterritooriumina käsitletavates osalevates liikmesriikides.

| (3) | Võttes arvesse tihedat seost FVCde ja rahaloomeasutuste (RAd) väärtpaberistamise tegevuse vahel, on vajalik RAde ja FVCde ühetaoline, üksteist täiendav ja integreeritud aruandlus. Seetõttu tuleb käesoleva määruse alusel esitatavat statistilist teavet vaadelda koosmõjus RAde andmenõuetega väärtpaberistatud laenude kohta, mis on sätestatud Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2008/32) (2). |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse tihedat seost FVCde ja rahaloomeasutuste (RAd) väärtpaberistamise tegevuse vahel, on vajalik RAde ja FVCde ühetaoline, üksteist täiendav ja integreeritud aruandlus. Seetõttu tuleb käesoleva määruse alusel esitatavat statistilist teavet vaadelda koosmõjus RAde andmenõuetega väärtpaberistatud laenude kohta, mis on sätestatud Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määruses (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2008/32) (2).

| (4) | Käesoleva määrusega kehtestatud FVCde ja RAde integreeritud aruandluse meetodite ning erandite eesmärgiks on andmeesitajate aruandluskoormuse vähendamine ning FVCde ja RAde statistikaaruandluse kattuvuste kõrvaldamine. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega kehtestatud FVCde ja RAde integreeritud aruandluse meetodite ning erandite eesmärgiks on andmeesitajate aruandluskoormuse vähendamine ning FVCde ja RAde statistikaaruandluse kattuvuste kõrvaldamine.

| (5) | RKPdel peaks olema võimalus vabastada FVCd aruandluskohustusest, kui see on ebamõistlikult kulukas, võrreldes nendest saadava statistilise kasuga. |
| --- | --- |

(5)

RKPdel peaks olema võimalus vabastada FVCd aruandluskohustusest, kui see on ebamõistlikult kulukas, võrreldes nendest saadava statistilise kasuga.

| (6) | Kuigi EKPSi põhikirja artikli 34.1 alusel vastu võetud määrused ei anna mis tahes õigusi ega pane mis tahes kohustusi mitteosalevatele liikmesriikidele, kohaldatakse põhikirja artiklit 5 kõikide liikmesriikide suhtes, olenemata sellest, kas nad on euro kasutusele võtnud. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjendus 17 selgitab, et EKPSi põhikirja artiklist 5 koostoimes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 10 tuleneb kohustus kavandada ja rakendada riigis kõik mitteosalevate liikmesriikide poolt vajalikuks peetud meetmed statistilise teabe kogumiseks, mis on vajalikud EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks, ning teha statistika valdkonnas õigel ajal ettevalmistusi, et saada osalevateks liikmesriikideks. |
| --- | --- |

(6)

Kuigi EKPSi põhikirja artikli 34.1 alusel vastu võetud määrused ei anna mis tahes õigusi ega pane mis tahes kohustusi mitteosalevatele liikmesriikidele, kohaldatakse põhikirja artiklit 5 kõikide liikmesriikide suhtes, olenemata sellest, kas nad on euro kasutusele võtnud. Määruse (EÜ) nr 2533/98 põhjendus 17 selgitab, et EKPSi põhikirja artiklist 5 koostoimes Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 10 tuleneb kohustus kavandada ja rakendada riigis kõik mitteosalevate liikmesriikide poolt vajalikuks peetud meetmed statistilise teabe kogumiseks, mis on vajalikud EKP statistikaaruandluse nõuete täitmiseks, ning teha statistika valdkonnas õigel ajal ettevalmistusi, et saada osalevateks liikmesriikideks.

| (7) | FVCde suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 7 sätestatud EKP sanktsioonide korda, |
| --- | --- |

(7)

FVCde suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 7 sätestatud EKP sanktsioonide korda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „FVC” – ettevõtja, kes on asutatud ühenduse või riigi õiguse kohaselt järgmisel alusel:






  i) | lepinguõigus (ühine halduri poolt juhitud fond); |
| --- | --- | --- |

1.

„FVC” – ettevõtja, kes on asutatud ühenduse või riigi õiguse kohaselt järgmisel alusel:

i)

lepinguõigus (ühine halduri poolt juhitud fond);

| ii) | avatud investeerimisfondide õigus (trust law); |
| --- | --- |

ii)

avatud investeerimisfondide õigus (trust law);

| iii) | äriõigus (kui on tegemist aktsiaseltsi või osaühinguga); |
| --- | --- |

iii)

äriõigus (kui on tegemist aktsiaseltsi või osaühinguga);

| iv) | muu samalaadne mehhanism, |
| --- | --- |

iv)

muu samalaadne mehhanism,

ning kelle põhitegevus vastab järgmistele kriteeriumidele:

| a) | ta teeb või kavatseb teha ühe või mitu väärtpaberistamise tehingut ja on kaitstud algataja pankroti või mis tahes muu maksejõuetuse riski eest ja |
| --- | --- |

a)

ta teeb või kavatseb teha ühe või mitu väärtpaberistamise tehingut ja on kaitstud algataja pankroti või mis tahes muu maksejõuetuse riski eest ja

| b) | ta emiteerib või kavatseb emiteerida väärtpabereid, väärtpaberistamise fondi osakuid, muid võlainstrumente ja/või tuletisinstrumente ja/või ta omab või võib omada õiguslikus või majanduslikus mõttes varasid, mis on alusavaraks väärtpaberite, väärtpaberistamise fondi osakute, muude võlainstrumentide ja/või tuletisinstrumentide avalikul või suunatud emissioonil. |
| --- | --- |

b)

ta emiteerib või kavatseb emiteerida väärtpabereid, väärtpaberistamise fondi osakuid, muid võlainstrumente ja/või tuletisinstrumente ja/või ta omab või võib omada õiguslikus või majanduslikus mõttes varasid, mis on alusavaraks väärtpaberite, väärtpaberistamise fondi osakute, muude võlainstrumentide ja/või tuletisinstrumentide avalikul või suunatud emissioonil.

FVC mõiste ei hõlma järgmist:

| — | RA määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 1 tähenduses; |
| --- | --- |

—

RA määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 1 tähenduses;

| — | investeerimisfondid Euroopa Keskpanga 27. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 958/2007 (investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta) (EKP/2007/8) (3) artikli 1 tähenduses; |
| --- | --- |

—

investeerimisfondid Euroopa Keskpanga 27. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 958/2007 (investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta) (EKP/2007/8) (3) artikli 1 tähenduses;

| 2. | „väärtpaberistamine (securitisation)” – tehing või skeem, mille puhul vara või varade kogum kantakse üle üksusele, mis on algatajast eraldatud ja mis on loodud või tegutseb väärtpaberistamise eesmärgil, ja/või mille puhul vara või varade kogumi või selle osa krediidirisk kantakse üle üksuse, mis on algatajast eraldatud ja mis on loodud või tegutseb väärtpaberistamise eesmärgil, poolt emiteeritud väärtpaberitesse, väärtpaberistamise fondi osakutesse, muudesse võlainstrumentidesse ja/või tuletisinstrumentidesse investeerijatele, ja






  a) | krediidiriski ülekandmise puhul toimub ülekanne järgmiselt:






  — | väärtpaberistatavate varade majanduslikus mõttes üleminek algatajast eraldi seisvale väärtpaberistamise eesmärgil loodud või tegutsevale üksusele. Üleminek on lõpule viidud väärtpaberistatud varade omandi üleandmisega algatajalt või muu osalemise kaudu, või |
| --- | --- | --- | --- |

2.

„väärtpaberistamine (securitisation)” – tehing või skeem, mille puhul vara või varade kogum kantakse üle üksusele, mis on algatajast eraldatud ja mis on loodud või tegutseb väärtpaberistamise eesmärgil, ja/või mille puhul vara või varade kogumi või selle osa krediidirisk kantakse üle üksuse, mis on algatajast eraldatud ja mis on loodud või tegutseb väärtpaberistamise eesmärgil, poolt emiteeritud väärtpaberitesse, väärtpaberistamise fondi osakutesse, muudesse võlainstrumentidesse ja/või tuletisinstrumentidesse investeerijatele, ja

a)

krediidiriski ülekandmise puhul toimub ülekanne järgmiselt:

—

väärtpaberistatavate varade majanduslikus mõttes üleminek algatajast eraldi seisvale väärtpaberistamise eesmärgil loodud või tegutsevale üksusele. Üleminek on lõpule viidud väärtpaberistatud varade omandi üleandmisega algatajalt või muu osalemise kaudu, või

| — | krediidituletisinstrumentide, garantiide või muu samalaadse mehhanismi kasutamine; |
| --- | --- |

—

krediidituletisinstrumentide, garantiide või muu samalaadse mehhanismi kasutamine;

ja

| b) | selliste väärtpaberite, väärtpaberistamise fondi osakute, võlainstrumentide ja/või tuletisinstrumentide emiteerimisega ei kaasne algataja maksekohustust; |
| --- | --- |

b)

selliste väärtpaberite, väärtpaberistamise fondi osakute, võlainstrumentide ja/või tuletisinstrumentide emiteerimisega ei kaasne algataja maksekohustust;

| 3. | „algataja (originator)” – varade või varade kogumid ja/või varade või varade kogumi krediidiriski väärtpaberistamise struktuurile ülekandja; |
| --- | --- |

3.

„algataja (originator)” – varade või varade kogumid ja/või varade või varade kogumi krediidiriski väärtpaberistamise struktuurile ülekandja;

| 4. | „osalev liikmesriik” – euro kasutusele võtnud liikmesriik; |
| --- | --- |

4.

„osalev liikmesriik” – euro kasutusele võtnud liikmesriik;

| 5. | „mitteosalev liikmesriik (non-participating Member State)” – liikmesriik, kus ei ole eurot kasutusele võetud; |
| --- | --- |

5.

„mitteosalev liikmesriik (non-participating Member State)” – liikmesriik, kus ei ole eurot kasutusele võetud;

| 6. | „andmeesitaja (reporting agent)” – andmeesitaja määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses; |
| --- | --- |

6.

„andmeesitaja (reporting agent)” – andmeesitaja määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses;

| 7. | „resident (resident)” – resident määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses. Juhul kui juriidilisel isikul puudub mis tahes füüsiline mõõde, määratakse käesolevas määruses residentsus selle majandusterritooriumi alusel, mille õiguse alusel on üksus asutatud. Juhul kui üksust ei ole asutatud, on kriteeriumiks asukoht, s.o riik, mille õigussüsteemist juhindutakse üksuse loomisel ja tegevuses; |
| --- | --- |

7.

„resident (resident)” – resident määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 tähenduses. Juhul kui juriidilisel isikul puudub mis tahes füüsiline mõõde, määratakse käesolevas määruses residentsus selle majandusterritooriumi alusel, mille õiguse alusel on üksus asutatud. Juhul kui üksust ei ole asutatud, on kriteeriumiks asukoht, s.o riik, mille õigussüsteemist juhindutakse üksuse loomisel ja tegevuses;

| 8. | „MFI” – rahaloomeasutus määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 1 tähenduses; |
| --- | --- |

8.

„MFI” – rahaloomeasutus määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 1 tähenduses;

| 9. | „asjaomane RKP (relevant NCB)” – RKP liikmesriigis, kus asjaomane FVC on resident; |
| --- | --- |

9.

„asjaomane RKP (relevant NCB)” – RKP liikmesriigis, kus asjaomane FVC on resident;

| 10. | „tegevuse alustamine (taking up business)” – mis tahes tegevus, sh mis tahes ettevalmistavad meetmed, mis on seotud väärtpaberistamisega ega piirdu üksnes üksuse asutamisega, mille puhul ei eeldata väärtpaberistamise tegevuse alustamist järgmise kuue kuu jooksul. Mis tahes tegevus, mida FVC alustab pärast väärtpaberistamise tegevuse prognoositavaks muutumist, tähendab tegevuse alustamist. |
| --- | --- |

10.

„tegevuse alustamine (taking up business)” – mis tahes tegevus, sh mis tahes ettevalmistavad meetmed, mis on seotud väärtpaberistamisega ega piirdu üksnes üksuse asutamisega, mille puhul ei eeldata väärtpaberistamise tegevuse alustamist järgmise kuue kuu jooksul. Mis tahes tegevus, mida FVC alustab pärast väärtpaberistamise tegevuse prognoositavaks muutumist, tähendab tegevuse alustamist.

Artikkel 2

Andmeid esitav üldkogum

1.   FVCd, kes on osaleva liikmesriigi residendid, moodustavad vaadeldava andmeid esitava üldkogumi. Vaadeldava andmeid esitava üldkogumi suhtes kohaldatakse artikli 3 lõikes 2 sätestatud kohustusi.

2.   Tegeliku andmeid esitava üldkogumi moodustab vaadeldav andmeid esitav üldkogum, millest on välja arvatud need FVCd, kes on täielikult vabastatud artikli 5 lõike 1 punkti c alusel. Tegeliku andmeid esitava üldkogumi suhtes kohaldatakse artiklis 4 sätestatud aruandluskohustusi, võttes arvesse artiklis 5 sätestatud erandeid. FVCd, kelle suhtes kohaldatakse ad hoc aruandluskohustust artikli 5 lõike 5 alusel või kes peavad esitama oma aastaaruande artikli 5 lõike 3 alusel, kuuluvad samuti tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse.

3.   Juhul kui FVC ei ole oma riigi seaduste kohaselt juriidiline isik, on käesolevast määrusest tulenev aruandluskohustus FVC seaduslikel esindajatel või, nende puudumisel, isikutel, kes kohaldatavate riigi seaduste kohaselt vastutavad FVC tegevuse eest.

Artikkel 3

Statistilistel eesmärkidel koostatud FVCde nimekiri

1.   EKP juhatus koostab ja muudab statistilistel eesmärkidel peetavat FVCde nimekirja; need FVCd on vaadeldav andmeid esitav üldkogum. FVCd esitavad RKPdele andmed, mis tuleb RKPdele esitada kooskõlas 19. detsembri 2008. aasta suunisega EKP/2008/31, millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine) (4). RKPd ja EKP võimaldavad juurdepääsu nimekirjale ja selle ajakohastustele kohasel viisil, sh elektrooniliste vahenditega, Interneti kaudu või asjaomaste andmeesitajate taotluse korral paberkandjal.

2.   FVC peab asjaomasele RKP-le oma olemasolust teatama ühe nädala jooksul alates FVC poolt tegevuse alustamisest, olenemata sellest, kas ta eeldab pidevat aruandluskohustust käesoleva määruse alusel.

3.   Kui lõikes 1 osutatud nimekirja viimane kättesaadav elektrooniline versioon on ebatäpne, ei rakenda EKP sanktsioone ühegi üksuse suhtes, kes ei ole oma aruandluskohustust nõuetekohaselt täitnud, kui lõikes 2 osutatud nõue on täidetud ja üksus tugines ebatäpsele nimekirjale heauskselt.

Artikkel 4

Statistikaaruandluse kvartalinõuded ja aruandlusreeglid

1.   Tegelik andmeid esitav üldkogum esitab asjaomasele RKP-le andmed kvartalilõpu seisude, finantsvoogude ja FVCde varade ja kohustuste kustutamiste/väärtuse vähendamiste kohta kord kvartalis kooskõlas I ja II lisaga.

2.   RKPd võivad väärtpaberite kaupa (security-by-security basis) lõike 1 kohaselt nõutavat statistilist teavet FVCde poolt emiteeritud ja hoitavate väärtpaberite kohta koguda ulatuses, milles lõikes 1 osutatud andmeid saab tuletada vastavalt III lisas määratletud statistika miinimumnõuetele.

3.   Ilma et see mõjutaks II lisas sätestatud aruandlusreegleid, tuleb aruandlus käesoleva määruse alusel kõikide FVCde varade ja kohustuste kohta esitada kooskõlas riigi õigusaktidega, millega võetakse üle nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (5). Vastavas riigi õigusaktis, millega võetakse üle nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljas direktiiv 78/660/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid), (6) sätestatud raamatupidamisreegleid kohaldatakse nende FVCde suhtes, kes jäävad riigi selle õigusakti, millega võetakse üle direktiiv 86/635/EMÜ, kohaldamisalast välja. FVCde suhtes, kes jäävad välja nende riigi õigusaktide kohaldamisalast, millega võetakse üle osutatud direktiivid, kohaldatakse mis tahes muid asjaomaseid riigi või rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid või tava.

4.   Juhul kui lõike 3 kohaselt tuleb instrumentide aruandlus esitada turuväärtuse meetodil, võivad RKPd vabastada FVCd instrumentide aruandluse esitamisest turuväärtuse meetodil, kui FVCde kulud oleksid ebamõistlikult kõrged. Sel juhul peavad FVCd kohaldama investoritele mõeldud aruannetes kasutatud hindamist.

5.   Juhul kui riigisisese turutava kohaselt on kättesaadavate andmete viitekuupäev kvartali sees, võivad RKPd lubada andmeesitajatel esitada neid kvartaliandmeid, kui andmed on võrreldavad ja arvesse võetakse olulisi tehinguid, mis toimuvad selle kuupäeva ja kvartalilõpu vahel.

6.   Lõikes 1 osutatud kustutamiste / väärtuse vähendamise asemel võib FVC kokkuleppel asjaomase RKPga esitada muud teavet, millest RKP saab tuletada nõutavad andmed kustutamiste / väärtuse vähendamise kohta.

Artikkel 5

Erandid

1.   RKPd võivad teha artiklis 4 sätestatud aruandlusnõuetest erandeid vastavalt järgmisele:

| a) | RKPd võivad teha FVCdele erandeid aruandluses laenude kohta, mis on antud euroala RAde poolt jaotustega tähtaja, sektori ja võlgniku residentsuse kohta, kui RAd jätkavad väärtpaberistatud vara teenindamist määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) tähenduses. Need andmed esitatakse määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) kohaselt; |
| --- | --- |

a)

RKPd võivad teha FVCdele erandeid aruandluses laenude kohta, mis on antud euroala RAde poolt jaotustega tähtaja, sektori ja võlgniku residentsuse kohta, kui RAd jätkavad väärtpaberistatud vara teenindamist määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) tähenduses. Need andmed esitatakse määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) kohaselt;

| b) | RKPd võivad teha erandeid I lisas sätestatud kõikidest aruandluse nõuetest, v.a kohustusest esitada kvartaalselt kvartalilõpu seisude andmed kogu vara kohta, juhul kui FVCd, kes esitavad andmeid varade ja kohustuste agregeeritud kvartalikonto jaoks, moodustavad vähemalt 95 % kõikidest FVCde varade seisudest igas osalevas liikmesriigis. RKPd kontrollivad selle tingimuse täitmist õigel ajal, et iga kalendriaasta alguses saaks vajaduse korral tehtud või tühistatud erandid jõustada; |
| --- | --- |

b)

RKPd võivad teha erandeid I lisas sätestatud kõikidest aruandluse nõuetest, v.a kohustusest esitada kvartaalselt kvartalilõpu seisude andmed kogu vara kohta, juhul kui FVCd, kes esitavad andmeid varade ja kohustuste agregeeritud kvartalikonto jaoks, moodustavad vähemalt 95 % kõikidest FVCde varade seisudest igas osalevas liikmesriigis. RKPd kontrollivad selle tingimuse täitmist õigel ajal, et iga kalendriaasta alguses saaks vajaduse korral tehtud või tühistatud erandid jõustada;

| c) | juhul kui artiklis 4 osutatud andmeid saab kooskõlas III lisas määratletud statistika miinimumnõuetega tuletada muudest statistika, avalikkuselt kogutavatest või järelevalvega seotud andmeallikatest, ilma et see mõjutaks punkte a ja b, võivad RKPd pärast EKPga konsulteerimist andmeesitajad täielikult või osaliselt käesoleva määruse I lisas sätestatud aruandluse nõuetest vabastada. |
| --- | --- |

c)

juhul kui artiklis 4 osutatud andmeid saab kooskõlas III lisas määratletud statistika miinimumnõuetega tuletada muudest statistika, avalikkuselt kogutavatest või järelevalvega seotud andmeallikatest, ilma et see mõjutaks punkte a ja b, võivad RKPd pärast EKPga konsulteerimist andmeesitajad täielikult või osaliselt käesoleva määruse I lisas sätestatud aruandluse nõuetest vabastada.

2.   Eelneval kokkuleppel asjaomase RKPga võivad FVCd soovi korral lõikes 1 osutatud erandeid mitte kasutada ja täita artiklis 4 sätestatud aruandluse nõudeid täielikult.

3.   Juhul kui FVC aastaaruanne ei ole avaldatud, peavad FVCd, kes kasutavad lõike 1 punktis c sätestatud erandit, esitama aastaaruande asjaomasele RKP-le kuue kuu jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu või varaseimal hetkel pärast seda kooskõlas kehtiva õiguskorraga liikmesriigis, kus FVC on resident. Asjaomane RKP teavitab FVCsid, kelle suhtes seda aruandluse nõuet kohaldatakse.

4.   Asjaomane RKP tühistab lõike 1 punktis c sätestatud erandi, kui andmed käesolevas määruses kirjeldatud statistikanõuetega võrreldaval alusel ei ole olnud asjaomasele RKP-le õigel ajal kättesaadavad kolmel järjestikusel aruandlusperioodil, olenemata sellest, kas tegemist oli FVC poolse veaga. FVCd alustavad artiklis 4 sätestatud andmete aruandlusega hiljemalt kolm kuud pärast kuupäeva, mil asjaomane RKP on andmeesitajale teatanud erandi tühistamisest.

5.   Ilma et see piiraks lõiget 3, samuti käesoleva määruse nõuete täitmiseks, on RKPdel õigus esitada FVCdele, kellele on tehtud erand lõike 1 punkti c mõttes, ad hoc aruandlusnõudeid. FVCd peavad ad hoc nõutava teabe esitama 15 tööpäeva jooksul pärast asjaomase RKP taotlust.

Artikkel 6

Tähtajalisus

RKPd esitavad kõikides osalevates liikmesriikides asuvate FVCde positsioone hõlmavate varade ja kohustuste agregeeritud kuuandmed EKP-le 28. tööpäeva lõpuks pärast selle kvartali lõppu, mille kohta andmed esitatakse. RKPd kehtestavad tähtajad andmete saamiseks andmeesitajatelt.

Artikkel 7

Miinimumnõuded ja riigisisene aruandluskord

1.   FVC peab järgima tema suhtes kohaldatavaid aruandlusnõudeid, mis on kooskõlas III lisas sätestatud miinimumnõuetega edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja paranduste kohta.

2.   RKPd määratlevad ja rakendavad riigi erisusi arvestades aruandluskorra, mida tegelik andmeid esitav üldkogum peab järgima. RKPd tagavad, et see aruandluskord annab nõutava statistilise teabe ja võimaldab täpselt kontrollida III lisas sätestatud andmete edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja parandusi käsitlevate miinimumnõuete järgimist.

Artikkel 8

Statistilise teabe kontrollimine ja kohustuslik kogumine

RKPdel on õigus kontrollida ja koguda teavet, mida andmeesitajad esitavad käesoleva määruse alusel, ilma et see piiraks EKP õigust teostada neid õigusi ise. RKPd kasutavad seda õigust eelkõige siis, kui tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluv asutus ei täida käesoleva määruse III lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja kontrollimise miinimumnõudeid.

Artikkel 9

Aruandluse algus

1.   Enne 24. märtsi 2009 (k.a) tegevust alustanud FVC teatab asjaomasele RKP-le oma olemasolust märtsi lõpuks 2009, olenemata sellest, kas ta eeldab regulaarse aruandluse kohustust käesoleva määruse alusel.

2.   Pärast 24. märtsi 2009 tegevust alustanud FVC teatab asjaomasele RKP-le oma olemasolust kooskõlas artikli 3 lõikega 2.

3.   Aruandlus, milleks FVC on kohustatud kooskõlas statistilise aruandluse nõuetega artiklite 4 ja 5 alusel, algab kvartaliandmetega alates detsembrist 2009. Esmakordsel andmete esitamisel esitatakse ainult seisud.

4.   Pärast 31. detsembrit 2009 tegevust alustanud FVCd, kes esitavad andmeid esimest korda, esitavad kvartaliandmed alates esimesest väärtpaberistamise tehingust.

5.   FVCd, kes alustavad tegevust pärast euro kasutusele võtmist liikmesriigis pärast 31. detsembrit 2009, esitavad esimeses aruandluses kvartaliandmed alates esimesest väärtpaberistamise tehingust.

Artikkel 10

Lõppsäte

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Frankfurt Maini ääres, 19. detsember 2008

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 14.

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  ELT L 211, 11.8.2007, lk 8.

3

(4)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

4

Euroopa Liidu Teatajas

(5)  EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1.

5

(6)  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.

6

---

I LISA

STATISTIKAARUANDLUSE NÕUDED

Tabel 1

Seisud ja vood

| | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

A.

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

| D. | Kokku |
| --- | --- |

D.

Kokku

RAd

Mitte-RAd – kokku

Kokku

RAd

Mitte-RAd – kokku

Valitsussektor (S.13)

Muud residendid

Valitsussektor (S.13)

Muud residendid

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123+S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14+S.15)

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123+S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14+S.15)

sellest FVCd

sellest FVCd

VARAD

| 1 | Hoiused ja laenunõuded |
| --- | --- |

1

| 2 | Väärtpaberistatud laenud |
| --- | --- |

2

| 2a | euroala RA (algataja) |
| --- | --- |

2a

euroala RA (algataja)

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

üle viie aasta

| 2b | euroala valitsussektor (algataja) |
| --- | --- |

2b

euroala valitsussektor (algataja)

| 2c | euroala OFI (1) ja ICPF (2) (algataja) |
| --- | --- |

2c

euroala OFI (1) ja ICPF (2) (algataja)

| 2d | euroala NFC (3) (algataja) |
| --- | --- |

2d

euroala NFC (3) (algataja)

| 2e | euroalaväline algataja |
| --- | --- |

2e

euroalaväline algataja

| 3 | Väärtpaberid, v.a aktsiad
   (4) |
| --- | --- |

3

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 4 | Muud väärtpaberistatud varad |
| --- | --- |

4

| 4a | sellest euroala valitsussektor (algataja) |
| --- | --- |

4a

sellest euroala valitsussektor (algataja)

| 4b | sellest euroala NFC (algataja) |
| --- | --- |

4b

sellest euroala NFC (algataja)

| 5 | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

5

| 6 | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

6

| 7 | Põhivara |
| --- | --- |

7

| 8 | Muu vara |
| --- | --- |

8

KOHUSTUSED

| 9 | Laenud ja saadud hoiused |
| --- | --- |

9

| 10 | Emiteeritud võlaväärtpaberid
   (4) |
| --- | --- |

10

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 11 | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

11

| 12 | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

12

| 13 | Muud kohustused |
| --- | --- |

13

Tabel 2

Laenude kustutamine / väärtuse vähendamine

| | D. | Kokku |
| --- | --- | --- |

D.

VARAD

| 2 | Väärtpaberistatud laenud |
| --- | --- |

2

---

(1)  Muud finantsvahendusettevõtted, v.a kindlustusseltsid ja pensionifondid.

(2)  Kindlustusseltsid ja pensionifondid.

(3)  Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted.

(4)  Kooskõlas artikli 4 lõikega 2 võivad RKPd koguda neid andmeid väärtpaberite kaupa (security-by-security).

---

II LISA

MÕISTED

1. OSA

Instrumendiliikide määratlused

Tabelis on esitatud üksikasjalik standardne instrumendiliikide ülevaade, mis riikide keskpangad (RKPd) võtavad üle riigisiseselt kohaldatavate liikide jaoks käesoleva määruse kohaselt. Tabel ei ole üksikute finantsinstrumentide nimekiri ja kirjeldused ei ole ammendavad. Mõisted osutavad ühenduse riikide ja regioonide arvepidamise Euroopa süsteemile (edaspidi „ESA 95”).

Kõikide finantsvarade ja kohustuste aruandlus toimub brutosummana (st finantsvaradest ei tohi lahutada kohustusi).

Tabel A

Instrumendiliikide määratlused seoses väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistikaga

VARADE LIIGID

| Liik | Peamiste omaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 1. | Hoiused ja laenunõuded |

Liik

Peamiste omaduste kirjeldus

1.

Hoiused ja laenunõuded

Aruandlusvormi eesmärgil hõlmab see väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions, FVC) poolt laenuvõtjatele laenatavaid vahendeid, mida ei tõendata dokumentidega või mida tõendab üksainus dokument (isegi kui see on muutunud kaubeldavaks).

Siia kuulub järgmine:

| — | hoiused rahaloomeasutustes (RAd); |
| --- | --- |

—

hoiused rahaloomeasutustes (RAd);

| — | FVCdele antud laenud; |
| --- | --- |

—

FVCdele antud laenud;

| — | nõuded seoses pöördrepotehingute või sularahatagatisel väärtpaberite laenudega. FVCde ostetud väärtpaberite eest vahetuseks makstud sularaha või väärtpaberite sularaha tagatisel laenamise vastaskirje (vt liik 9). |
| --- | --- |

—

nõuded seoses pöördrepotehingute või sularahatagatisel väärtpaberite laenudega. FVCde ostetud väärtpaberite eest vahetuseks makstud sularaha või väärtpaberite sularaha tagatisel laenamise vastaskirje (vt liik 9).

Siia kuuluvad ka ringluses olevad euro ja välisvaluuta pangatähed ja mündid, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks

| 2. | Väärtpaberistatud laenud |
| --- | --- |

2.

Väärtpaberistatud laenud

Aruandlusvormi eesmärgil hõlmab see laenuvõtjatele laenatud vahendeid, mis andmeesitajad on ostnud algatajalt. Neid vahendeid ei tõenda dokumendid või üks dokument (isegi juhul, kui see on muutunud kaubeldavaks).

Siia kuuluvad ka:

| — | kapitaliliising kolmandatele isikutele: kapitaliliisingud on lepingud, millega püsikauba õiguslik omanik (edaspidi „liisinguandja”) laenab need varad kolmandale osapoolele (edaspidi „liisinguvõtja”) varade enam-vähem terveks majanduslikuks elueaks vahetusena osamaksete eest, mis katavad kauba hinna pluss arvestusliku intressitasu. Eelduse kohaselt saab liisinguvõtja kogu kauba kasutamisest tuleneva kasu ning kannab omandiga seotud kulud ja riskid. Statistika eesmärgil käsitletakse kapitaliliisingut laenuna liisinguandjalt liisinguvõtjale, mis võimaldab liisinguvõtjal osta püsikaupa. Liisinguandjana tegutseva algataja poolt antud kapitaliliising tuleb kajastada varade kirje „Väärtpaberistatud laenud” all. Liisinguvõtjale laenatud varasid (püsikaupu) ei kirjendata; |
| --- | --- |

—

kapitaliliising kolmandatele isikutele: kapitaliliisingud on lepingud, millega püsikauba õiguslik omanik (edaspidi „liisinguandja”) laenab need varad kolmandale osapoolele (edaspidi „liisinguvõtja”) varade enam-vähem terveks majanduslikuks elueaks vahetusena osamaksete eest, mis katavad kauba hinna pluss arvestusliku intressitasu. Eelduse kohaselt saab liisinguvõtja kogu kauba kasutamisest tuleneva kasu ning kannab omandiga seotud kulud ja riskid. Statistika eesmärgil käsitletakse kapitaliliisingut laenuna liisinguandjalt liisinguvõtjale, mis võimaldab liisinguvõtjal osta püsikaupa. Liisinguandjana tegutseva algataja poolt antud kapitaliliising tuleb kajastada varade kirje „Väärtpaberistatud laenud” all. Liisinguvõtjale laenatud varasid (püsikaupu) ei kirjendata;

| — | halvad laenud, mida ei ole veel tagasi makstud või kustutatud: halbadeks laenudeks peetakse laene, mille tagasimakse on hilinenud või mille tagasimaksevõimalusi hinnatakse takistatuks; |
| --- | --- |

—

halvad laenud, mida ei ole veel tagasi makstud või kustutatud: halbadeks laenudeks peetakse laene, mille tagasimakse on hilinenud või mille tagasimaksevõimalusi hinnatakse takistatuks;

| — | mittekaubeldavad väärtpaberid: hallatavad väärtpaberid, v.a aktsiad ja muud omandiväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul, vt ka „Kaubeldavad laenud”; |
| --- | --- |

—

mittekaubeldavad väärtpaberid: hallatavad väärtpaberid, v.a aktsiad ja muud omandiväärtpaberid, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul, vt ka „Kaubeldavad laenud”;

| — | kaubeldavad laenud: laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse varade kirje „Väärtpaberistatud laenud” alla juhul, kui neid tõendatakse jätkuvalt üheainsa dokumendiga ja üldjuhul kaubeldakse nendega ainult harva; |
| --- | --- |

—

kaubeldavad laenud: laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse varade kirje „Väärtpaberistatud laenud” alla juhul, kui neid tõendatakse jätkuvalt üheainsa dokumendiga ja üldjuhul kaubeldakse nendega ainult harva;

| — | allutatud laen hoiuse või laenu kujul: allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded (nt hoiused/laenud) on rahuldatud, andes neile mõned aktsiate ja muude omandiväärtpaberite omadused. Statistika eesmärgil käsitletakse allutatud laenu finantsinstrumendi olemuse kohaselt, st see liigitatakse kas „Väärtpaberistatud laenude” või „Väärtpaberite, v.a aktsiad” alla vastavalt instrumendi olemusele. Kui kõiki FVC hallatavaid allutatud laene esitatakse jooksvalt statistika puhul ühe arvuna, tuleb see arv esitada kirjes „Väärtpaberid, v.a aktsiad” sel põhjusel, et allutatud laenud esinevad enamasti väärtpaberite, mitte laenude kujul. |
| --- | --- |

—

allutatud laen hoiuse või laenu kujul: allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded (nt hoiused/laenud) on rahuldatud, andes neile mõned aktsiate ja muude omandiväärtpaberite omadused. Statistika eesmärgil käsitletakse allutatud laenu finantsinstrumendi olemuse kohaselt, st see liigitatakse kas „Väärtpaberistatud laenude” või „Väärtpaberite, v.a aktsiad” alla vastavalt instrumendi olemusele. Kui kõiki FVC hallatavaid allutatud laene esitatakse jooksvalt statistika puhul ühe arvuna, tuleb see arv esitada kirjes „Väärtpaberid, v.a aktsiad” sel põhjusel, et allutatud laenud esinevad enamasti väärtpaberite, mitte laenude kujul.

Väärtpaberistatud laenude aruandlus peab järgima järgmisi reegleid:

| — | kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antud euroala RAde poolt algatatud laenude osas on nõutav jaotus tähtaja lõikes; st tähtaeg hetkel, kui laen anti (esialgne tähtaeg), mis osutab kindlaksmääratud ajavahemikule, mille jooksul tuleb laen tagasi maksta; |
| --- | --- |

—

kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antud euroala RAde poolt algatatud laenude osas on nõutav jaotus tähtaja lõikes; st tähtaeg hetkel, kui laen anti (esialgne tähtaeg), mis osutab kindlaksmääratud ajavahemikule, mille jooksul tuleb laen tagasi maksta;

| — | laenude aruandlus peab toimuma nimiväärtuses ka siis, kui need osteti algatajalt teistsuguse hinna eest. Nimiväärtuse ja ostuhinna erinevuse vastaskirje on „Muud kohustused”. |
| --- | --- |

—

laenude aruandlus peab toimuma nimiväärtuses ka siis, kui need osteti algatajalt teistsuguse hinna eest. Nimiväärtuse ja ostuhinna erinevuse vastaskirje on „Muud kohustused”.

See kirje hõlmab väärtpaberistatud laenusid olenemata sellest, kas valdava raamatupidamistava kohaselt tuleb laene kajastada andmeesitaja bilansis.

| 3. | Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

3.

Väärtpaberid, v.a aktsiad

Väärtpaberid, v.a „Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid”, mis on vabalt kaubeldavad ja millega tavaliselt kaubeldakse järelturul või mida võib turul tasaarvestada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes mingeid omandiõigusi.

Siia kuuluvad:

| — | väärtpaberid (dokumentidega tõendatud või tõendamata), mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlaksmääratud või lepingus ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teatava(te)l kuupäeva(de)l või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast; |
| --- | --- |

—

väärtpaberid (dokumentidega tõendatud või tõendamata), mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlaksmääratud või lepingus ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teatava(te)l kuupäeva(de)l või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast;

| — | allutatud kohustus võlaväärtpaberi vormis. |
| --- | --- |

—

allutatud kohustus võlaväärtpaberi vormis.

Väärtpaberid, mis on välja laenatud väärtpaberite laenuksandmise tehingu või müüdud tagasiostu lepingu alusel, jäävad esialgse omaniku bilanssi ja neid ei kajastata ajutise omaniku bilansis, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte ainult võimalus (vt ka liik 9). Juhul kui ajutine omandaja müüb saadud väärtpaberid, tuleb müük kajastada otsese väärtpaberitehinguna ja kanda ajutise omandaja bilanssi väärtpaberiportfelli negatiivse positsioonina.

Väärtpaberite osas, mis ei ole aktsiad/osad, tuleb esitada jaotus tähtaegade kohta. S.t tähtaeg emissiooni hetkel (algtähtaeg), mis osutab finantsinstrumendi määratud kestusele, millest varem ei saa seda lunastada.

See kirje peab hõlmama väärtpaberistatud väärtpaberid, v.a aktsiad, olenemata sellest, kas valdava raamatupidamistava kohaselt tuleb laenud andmeesitaja bilansis kajastada.

| 4. | Muud väärtpaberistatud varad |
| --- | --- |

4.

Muud väärtpaberistatud varad

See kirje hõlmab väärtpaberistatud varasid, v.a vara liigid 2 ja 3, näiteks maksulaekumised või kommertskrediit, olenemata sellest, kas valdava raamatupidamistava kohaselt tuleb laenud andmeesitaja bilansis kajastada.

| 5. | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

5.

Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid

Väärtpaberid, mis tähistavad omandiõigusi ettevõtete või kvaasiettevõtete suhtes. Üldjuhul annavad need väärtpaberid omanikule õiguse osale ettevõtte või kvaasiettevõtte kasumist ning kõnealuse ettevõtte likvideerimise korral osale selle vahenditest.

| 6. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

6.

Tuletisinstrumendid

Selle kirje all tuleks esitada järgmised tuletisinstrumendid:

| — | optsioonid; |
| --- | --- |

—

optsioonid;

| — | aktsiate ostutähed (warrants); |
| --- | --- |

—

aktsiate ostutähed (warrants);

| — | futuurid; |
| --- | --- |

—

futuurid;

| — | vahetustehingud (swaps), eelkõige krediidiriski vahetustehingud (credit default swaps). |
| --- | --- |

—

vahetustehingud (swaps), eelkõige krediidiriski vahetustehingud (credit default swaps).

Tuletisinstrumentide lepingutest tulenevaid tulevasi kohustusi bilansis brutosummana ei kirjendata.

See kirje ei hõlma tuletisinstrumente, mida riigisiseste reeglite kohaselt bilansis ei kajastata.

| 7. | Põhivara |
| --- | --- |

7.

Põhivara

Siia kuuluvad investeeringud materiaalsesse põhivarasse (näiteks eluase, muud hooned ja ehitised, eluruumideta hooned).

| 8. | Muud varad |
| --- | --- |

8.

Muud varad

Siia kuuluvad bilansi varade poole muud kirjed, millele osutatakse kui varadele, mis ei ole mujal hõlmatud. See kirje võib sisaldada järgmist:

| — | hoiustelt ja laenudelt kogunev intress; |
| --- | --- |

—

hoiustelt ja laenudelt kogunev intress;

| — | väärtpaberitelt, v.a aktsiad, kogunev intress; |
| --- | --- |

—

väärtpaberitelt, v.a aktsiad, kogunev intress;

| — | põhivaralt kogunev rent; |
| --- | --- |

—

põhivaralt kogunev rent;

| — | laekumised, mis ei ole seotud FVCde põhitegevusega. |
| --- | --- |

—

laekumised, mis ei ole seotud FVCde põhitegevusega.

KOHUSTUSTE LIIGID

| Liik | Peamiste omaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 9. | Saadud laenud ja hoiused |

Liik

Peamiste omaduste kirjeldus

9.

Saadud laenud ja hoiused

FVCde poolt kreeditoridele võlgnetavad summad, v.a kaubeldavate väärtpaberite emissioonist tulenevad summad. See kirje koosneb järgmisest:

| — | laenud: andmeid esitavatele FVCdele antud laenud, mis on dokumentidega tõendamata või tõendatud üheainsa dokumendiga, isegi juhul, kui see on muutunud kaubeldavaks; |
| --- | --- |

—

laenud: andmeid esitavatele FVCdele antud laenud, mis on dokumentidega tõendamata või tõendatud üheainsa dokumendiga, isegi juhul, kui see on muutunud kaubeldavaks;

| — | FVCde poolt emiteeritud mittekaubeldavad võlainstrumendid: instrumente võib nimetada mittekaubeldavateks, kuna vahendi seadusliku omandi üleandmisel on piiranguid, mis tähendab, et nendega ei saa turul kaubelda, või kuigi nad on tehniliselt kaubeldavad, ei saa nendega turul kaubelda korrastatud turu puudumise tõttu. Andmeesitajate emiteeritud mittekaubeldavad instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks ümber liigitada „Võlaväärtpaberiteks”; |
| --- | --- |

—

FVCde poolt emiteeritud mittekaubeldavad võlainstrumendid: instrumente võib nimetada mittekaubeldavateks, kuna vahendi seadusliku omandi üleandmisel on piiranguid, mis tähendab, et nendega ei saa turul kaubelda, või kuigi nad on tehniliselt kaubeldavad, ei saa nendega turul kaubelda korrastatud turu puudumise tõttu. Andmeesitajate emiteeritud mittekaubeldavad instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks ümber liigitada „Võlaväärtpaberiteks”;

| — | tagasiostutehingud; andmeesitajate poolt kindlaks määratud hinnaga (koos kohustusega osta samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) müüdud väärtpaberite eest saadud sularaha vastaskirje. Kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üle antud väärtpaberite eest andmeesitajate saadud summad liigitatakse tagasiostulepinguteks, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte ainult võimalus. See tähendab, et kogu risk ja tulu tehingu aluseks olevate väärtpaberite suhtes jääb andmeesitajatele.
  Siia liigitatakse pöördtehingu tüüpi tehingute järgmised variandid:






  — | summad, mis on saadud kolmandatele isikutele võlakirjalaenu vormis (sularahatagatise vastu) ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest; |
| --- | --- | --- |

—

tagasiostutehingud; andmeesitajate poolt kindlaks määratud hinnaga (koos kohustusega osta samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) müüdud väärtpaberite eest saadud sularaha vastaskirje. Kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üle antud väärtpaberite eest andmeesitajate saadud summad liigitatakse tagasiostulepinguteks, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte ainult võimalus. See tähendab, et kogu risk ja tulu tehingu aluseks olevate väärtpaberite suhtes jääb andmeesitajatele.

Siia liigitatakse pöördtehingu tüüpi tehingute järgmised variandid:

—

summad, mis on saadud kolmandatele isikutele võlakirjalaenu vormis (sularahatagatise vastu) ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest;

| — | summad, mis on saadud kolmandatele isikutele müügilepingu/tagasiostulepingu vormis ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest. |
| --- | --- |

—

summad, mis on saadud kolmandatele isikutele müügilepingu/tagasiostulepingu vormis ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest.

Pöördtehingu tüüpi tehingute alsueks olevad väärtpaberid kajastatakse, järgides vara kirje nr 3 „Väärtpaberid, v.a aktsiad” reegleid.

Siia kuuluvad ka kulla ajutiselt sularahatagatise vastu vahetamise tehingud.

| 10. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

10.

Emiteeritud võlaväärtpaberid

FVCde poolt emiteeritud väärtpaberid, v.a „Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid”, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida on võimalik turul tasaarveldada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes omandiõigust. Siia kuuluvad ka järgmises vormis emiteeritud väärtpaberid:

| — | varaga tagatud väärtpaberid; |
| --- | --- |

—

varaga tagatud väärtpaberid;

| — | krediidiriskiga seotud väärtpaberid. |
| --- | --- |

—

krediidiriskiga seotud väärtpaberid.

| 11. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

11.

Kapital ja reservid

Aruandlusvormil hõlmab see liik summasid, mis tekivad andmeesitajate aktsiakapitali emissioonist aktsionäridele või muudele omanikele, kellel on varalised õigused FVCs ning kellel on üldjuhul õigus osale asutuse kasumist ja osale omavahenditest likvideerimise korral. Samuti hõlmab see liik vahendeid, mis tulenevad jaotamata kasumist või vahenditest, mille andmeesitajad on eraldanud edaspidisteks makseteks ja tulevaste kohustuste täitmiseks. Siia kuuluvad:

| — | aktsiakapital; |
| --- | --- |

—

aktsiakapital;

| — | jaotamata kasum või vahendid; |
| --- | --- |

—

jaotamata kasum või vahendid;

| — | sihtotstarbelised eraldised laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks; |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelised eraldised laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks;

| — | väärtpaberistamise fondi osakud. |
| --- | --- |

—

väärtpaberistamise fondi osakud.

| 12. | Tuletisinstrumendid |
| --- | --- |

12.

Tuletisinstrumendid

Vt 6. liik.

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

Muud kohustused

Siia kuuluvad bilansi kohustuste poole muud kirjed, mis on määratletud kui kohustused, mis ei ole mujal hõlmatud.

See kirje võib sisaldada:

| — | hoiustelt ja laenudelt kogunev intress; |
| --- | --- |

—

hoiustelt ja laenudelt kogunev intress;

| — | FVCde põhitegevusega mitteseotud makstavad summad, s.o summad, mis võlgnetakse tarnijatele, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud jne; |
| --- | --- |

—

FVCde põhitegevusega mitteseotud makstavad summad, s.o summad, mis võlgnetakse tarnijatele, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud jne;

| — | eraldised kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks, st pensionid, dividendid jne; |
| --- | --- |

—

eraldised kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks, st pensionid, dividendid jne;

| — | netopositsioonid, mis tulenevad väärtpaberite laenamisest ilma sularahatagatiseta; |
| --- | --- |

—

netopositsioonid, mis tulenevad väärtpaberite laenamisest ilma sularahatagatiseta;

| — | tulevaste väärtpaberitehingute arveldamisega seoses maksmisele kuuluvad netosummad; |
| --- | --- |

—

tulevaste väärtpaberitehingute arveldamisega seoses maksmisele kuuluvad netosummad;

| — | laenude hindamise korrigeerimise vastaskirjed, st laenude nimiväärtus miinus ostuhind. |
| --- | --- |

—

laenude hindamise korrigeerimise vastaskirjed, st laenude nimiväärtus miinus ostuhind.

2. OSA

Sektorite määratlused

Sektorite liigitus põhineb ESA 95 standardil. Osalevate liikmesriikide territooriumil asuvad tehingupooled määratletakse nende sektori järgi kooskõlas statistilistel eesmärkidel koostatud FVCde, investeerimisfondide (IFd) ja RAde nimekirjaga; juhised tehingupoolte liigituseks on EKP rahandus- ja pangandusstatistika sektori juhendis („Monetary, financial institutions and markets statistics sector manual. Guidance for the statistical classification of customers”).

Tabel B

Sektorite määratlused

| Sektor | Määratlus |
| --- | --- |
| 1. | RAd |

Sektor

Määratlus

1.

RAd

Ühenduse õigusaktidega määratletud residentidest riigi keskpangad, krediidiasutused ning teised residentidest finantsasutused, mille äritegevus seisneb üksustelt, mis ei ole rahaloomeasutused, hoiuste ja/või nende lähedaste asendajate vastuvõtmises ning oma arvel ja nimel (vähemalt majanduslikus mõttes) laenuandmises ja/või väärtpaberitesse investeerimises (Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine) (EKP/2008/32)).

| 2. | Valitsussektor |
| --- | --- |

2.

Valitsussektor

Residendist üksused, mille peamine tegevusala on individuaalseks või ühistarbimiseks ette nähtud turuväliste kaupade ja teenuste tootmine ja/või riigi tulude ja rikkuse ümberjaotamine (ESA 95, punktid 2.68 kuni 2.70).

| 3. | Muud finantsvahendajad ja finantsvahenduse abiettevõtted |
| --- | --- |

3.

Muud finantsvahendajad ja finantsvahenduse abiettevõtted

Finantsettevõtted ja kvaasiettevõtted, v.a kindlustusettevõtted ja pensionifondid, mille peamine tegevusala on finantsvahendus ning mis võtavad institutsiooniliste üksuste ees, välja arvatud RAd, kohustusi muul kujul kui raha, hoiused ja/või hoiuste lähedased asendajad või kindlustuse tehnilised eraldised (ESA 95, punktid 2.53 kuni 2.56). See sektor hõlmab IFe vastavalt määratlusele Euroopa Keskpanga 27. juuli 2007. aasta määruses (EÜ) nr 958/2007 investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2007/8) ja FVCd vastavalt määratlusele käesolevas määruses. Siia kuuluvad ka finantsvahenduse abiettevõtted, s.o kõik finantsettevõtted ja kvaasiettevõtted, mille peamine tegevusala on finantsvahenduse abiteenuse osutamine (ESA 95, punktid 2.57 kuni 2.59).

| 4. | Kindlustusettevõtted ja pensionifondid |
| --- | --- |

4.

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid

Finantsettevõtted ja kvaasiettevõtted, mille peamine tegevusala on finantsvahendus seoses riskide koondamisega (ESA 95, punktid 2.60 kuni 2.67).

| 5. | Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted |
| --- | --- |

5.

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted

Ettevõtted ja kvaasiettevõtted, mis ei tegele finantsvahendusega, vaid peamiselt turustatava kauba ja mittefinantsteenuste tootmisega (ESA 95, punktid 2.21 kuni 2.31).

| 6. | Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused |
| --- | --- |

6.

Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused

Üksikisikud või üksikisikute rühmad kui tarbijad ja kui tootjad, kes pakuvad kaupu ja mittefinantsteenuseid oma lõpptarbimiseks, ning kui turukaupade ja finants- ja mittefinantsteenuste tootjad, tingimusel et nende tegevusvaldkond ei vasta kvaasiettevõtete tegevusvaldkonnale. See mõiste hõlmab ka kodumajapidamisi teenindavaid kasumitaotluseta asutusi, kes põhimõtteliselt tegelevad turuväliste kaupade ja teenuste tootmisega teatavatele kodumajapidamiste rühmadele (ESA 95, punktid 2.75 kuni 2.88).

3. OSA

Finantsvoo määratlus

Finantstehinguid määratletakse kooskõlas ESA 95ga finantsvarade netosoetustena või netokohustuste võtmisena igat liiki finantsinstrumentide suhtes, st asjakohasel aruandlusperioodil toimuvate finantstehingute kogusummana. Iga tehingu väärtuse määramiseks tuleb ette võtta varade soetus-/võõrandamisväärtus ja/või kohustuste väärtus nende võtmisel, likvideerimisel või vahetamisel. Finantstehingud peavad põhimõtteliselt sellele meetodile vastama. Kustutamised / väärtuse vähendamised ja hindamise muutused ei ole finantsvood.

4. OSA

Kustutamise / väärtuse vähendamise määratlus

Laenude kustutamine / väärtuse vähendamine on bilansis kajastatud laenude väärtuse muutuse mõju, mis tuleneb laenude kustutamisest / väärtuse vähendamisest. Kui see on nähtav, siis kuulub siia ka kustutamine / väärtuse vähendamine, mida tunnustatakse laenu müümise või üleandmise ajal kolmandale isikule. Kustutamine tähistab olukorda, kui laenu peetakse väärtuseta varaks ja see kõrvaldatakse bilansist. Väärtuse vähendamine tähistab olukorda, kui eeldatakse, et laenu ei saada tagasi täies mahus ja bilansis vähendatakse laenu väärtust.

---

III LISA

MIINIMUMNÕUDED, MIDA PEAB TÄITMA TEGELIK ANDMEID ESITAV ÜLDKOGUM

Euroopa Keskpanga (EKP) statistikaaruandluse nõuete täitmiseks peavad andmeesitajad täitma järgmisi miinimumnõudeid.

| 1. | Edastamise miinimumnõuded:






  a) | andmed tuleb riikide keskpankadele (RKPd) edastada õigel ajal ning järgides asjaomase RKP poolt kehtestatud tähtaega; |
| --- | --- | --- |

1.

Edastamise miinimumnõuded:

a)

andmed tuleb riikide keskpankadele (RKPd) edastada õigel ajal ning järgides asjaomase RKP poolt kehtestatud tähtaega;

| b) | statistikaaruanded tuleb esitada sellises vormis ja vormingus, mis vastab RKPde poolt kehtestatud andmete esitamise tehnilistele nõuetele; |
| --- | --- |

b)

statistikaaruanded tuleb esitada sellises vormis ja vormingus, mis vastab RKPde poolt kehtestatud andmete esitamise tehnilistele nõuetele;

| c) | tuleb kindlaks määrata andmeesitaja kontaktisikud; |
| --- | --- |

c)

tuleb kindlaks määrata andmeesitaja kontaktisikud;

| d) | tuleb järgida RKPdele andmete edastamise tehnilisi nõudeid. |
| --- | --- |

d)

tuleb järgida RKPdele andmete edastamise tehnilisi nõudeid.

| 2. | Täpsuse miinimumnõuded:






  a) | kõik lineaarkitsendused peavad asjakohastel juhtudel olema täidetud (nt bilanss peab olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele); |
| --- | --- | --- |

2.

Täpsuse miinimumnõuded:

a)

kõik lineaarkitsendused peavad asjakohastel juhtudel olema täidetud (nt bilanss peab olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele);

| b) | andmeesitajad peavad suutma anda teavet muutuste kohta, mis on edastatud andmete kohaselt toimunud; |
| --- | --- |

b)

andmeesitajad peavad suutma anda teavet muutuste kohta, mis on edastatud andmete kohaselt toimunud;

| c) | statistiline teave peab olema terviklik; |
| --- | --- |

c)

statistiline teave peab olema terviklik;

| d) | andmeesitajad peavad järgima neid mõõtmeid ja kümnendkohti, mis RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks; |
| --- | --- |

d)

andmeesitajad peavad järgima neid mõõtmeid ja kümnendkohti, mis RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks;

| e) | andmeesitajad peavad järgima arvude ümardamise põhimõtteid, mis RKPd on kehtestanud andmete tehniliseks edastamiseks. |
| --- | --- |

e)

andmeesitajad peavad järgima arvude ümardamise põhimõtteid, mis RKPd on kehtestanud andmete tehniliseks edastamiseks.

| 3. | Mõistete vastavuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab vastama käesolevas määruses olevatele määratlustele ja liigitustele; |
| --- | --- | --- |

3.

Mõistete vastavuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab vastama käesolevas määruses olevatele määratlustele ja liigitustele;

| b) | kui nendest mõistetest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, kontrollivad andmeesitajad võimaluse korral korrapäraselt kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja mõõdavad selle; |
| --- | --- |

b)

kui nendest mõistetest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, kontrollivad andmeesitajad võimaluse korral korrapäraselt kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja mõõdavad selle;

| c) | andmeesitajad peavad suutma selgitada andmete esitamise katkemist, mis ilmneb esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega. |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad suutma selgitada andmete esitamise katkemist, mis ilmneb esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega.

| 4. | Andmete parandamise miinimumnõuded:
  tuleb järgida EKP ja RKPde poolt kehtestatud põhimõtteid ja korda andmete parandamiseks. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvale kalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus. |
| --- | --- |

4.

Andmete parandamise miinimumnõuded:

tuleb järgida EKP ja RKPde poolt kehtestatud põhimõtteid ja korda andmete parandamiseks. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvale kalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus.

---

| 20.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.1.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/14

---

EUROOPA KESKPANGA
  MÄÄRUS (EÜ) NR 25/2009,

19. detsember 2008,

rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuestisõnastamine)

(EKP/2008/32)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2531/98 kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (2) eelkõige selle artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine) (3),

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (4),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga 22. novembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2423/2001 rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta (EKP/2001/13) (5) on mitmel korral oluliselt muudetud. Kuna nimetatud määrusesse on vaja teha uusi muudatusi, tuleb see selguse ja läbipaistvuse huvides ümber sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga 22. novembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2423/2001 rahaloomeasutuste sektori koondbilansi kohta (EKP/2001/13) (5) on mitmel korral oluliselt muudetud. Kuna nimetatud määrusesse on vaja teha uusi muudatusi, tuleb see selguse ja läbipaistvuse huvides ümber sõnastada.

| (2) | Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks on vaja koostada rahaloomeasutuste (RA) sektori koondbilanss. Selle peamine eesmärk on anda Euroopa Keskpangale (EKP) terviklik statistiline ülevaade rahapoliitilise keskkonna arengust ühtse majandusterritooriumina käsitletavates osalevates liikmesriikides. See statistika hõlmab koondfinantsvarasid ja -kohustusi positsioonide ja finantsvoogudena ning põhineb terviklikul ja homogeensel RAde sektoril ja andmeid esitaval üldkogumil; seda statistikat esitatakse korrapäraselt. Samuti on vaja piisavalt detailseid statistilisi andmeid, et tagada selle territooriumi kohta arvutatud rahaagregaatide ja vastaskirjete jätkuv analüüsikõlblikkus. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ülesannete täitmiseks on vaja koostada rahaloomeasutuste (RA) sektori koondbilanss. Selle peamine eesmärk on anda Euroopa Keskpangale (EKP) terviklik statistiline ülevaade rahapoliitilise keskkonna arengust ühtse majandusterritooriumina käsitletavates osalevates liikmesriikides. See statistika hõlmab koondfinantsvarasid ja -kohustusi positsioonide ja finantsvoogudena ning põhineb terviklikul ja homogeensel RAde sektoril ja andmeid esitaval üldkogumil; seda statistikat esitatakse korrapäraselt. Samuti on vaja piisavalt detailseid statistilisi andmeid, et tagada selle territooriumi kohta arvutatud rahaagregaatide ja vastaskirjete jätkuv analüüsikõlblikkus.

| (3) | EKP peab EÜ asutamislepingu kohaselt ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjas (edaspidi „põhikiri”) sätestatud tingimustel vastu võtma määrusi, kui see on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks, mis on määratletud põhikirjas ja teatavatel juhtudel ka nõukogu poolt vastavalt asutamislepingu artikli 107 lõikele 6 vastu võetud sätetes. |
| --- | --- |

(3)

EKP peab EÜ asutamislepingu kohaselt ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjas (edaspidi „põhikiri”) sätestatud tingimustel vastu võtma määrusi, kui see on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks, mis on määratletud põhikirjas ja teatavatel juhtudel ka nõukogu poolt vastavalt asutamislepingu artikli 107 lõikele 6 vastu võetud sätetes.

| (4) | Põhikirja artikli 5.1 kohaselt peab EKP riikide keskpankade (RKPd) abiga koguma riikide pädevatelt asutustelt või otse majandussubjektidelt statistilist teavet, mis on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks. Põhikirja artikli 5.2 kohaselt täidavad RKPd võimalikult suures ulatuses artiklis 5.1 kirjeldatud ülesandeid. |
| --- | --- |

(4)

Põhikirja artikli 5.1 kohaselt peab EKP riikide keskpankade (RKPd) abiga koguma riikide pädevatelt asutustelt või otse majandussubjektidelt statistilist teavet, mis on vajalik EKPSi ülesannete täitmiseks. Põhikirja artikli 5.2 kohaselt täidavad RKPd võimalikult suures ulatuses artiklis 5.1 kirjeldatud ülesandeid.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib vabastada teatavad andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistiliste andmete esitamise nõuetest. Artikli 6 lõike 4 kohaselt võib EKP vastu võtta määrusi nende tingimuste täpsustamiseks, mille korral võib kasutada õigust kontrollida või korraldada statistilise teabe kohustuslikku kogumist. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 3 kohaselt peab EKP kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas üldkogumis ja ta võib vabastada teatavad andmeesitajate klassid osaliselt või täielikult statistiliste andmete esitamise nõuetest. Artikli 6 lõike 4 kohaselt võib EKP vastu võtta määrusi nende tingimuste täpsustamiseks, mille korral võib kasutada õigust kontrollida või korraldada statistilise teabe kohustuslikku kogumist.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 4 kohaselt peavad liikmesriigid korraldama oma statistiliste andmete kogumist ning tegema igakülgset koostööd EKPSiga, et tagada põhikirja artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 4 kohaselt peavad liikmesriigid korraldama oma statistiliste andmete kogumist ning tegema igakülgset koostööd EKPSiga, et tagada põhikirja artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmine.

| (7) | RKPdel võib olla vajadus koguda tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet, et täita EKP statistikanõudeid laiemas statistikaaruandluse raamistikus, mille RKPd loovad omal vastutusel vastavalt ühenduse või siseriiklikule õigusele või kehtiva tava kohaselt ja mis täidab ka muid statistilisi eesmärke, kui see ei kahjusta EKP statistikanõuete täitmist. Samuti võib see vähendada aruandluskoormust. Läbipaistvuse suurendamiseks on sellistel juhtudel asjakohane andmeesitajatele teatada, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel. Konkreetsetel juhtudel võib EKP kasutada muudel eesmärkidel kogutud teavet oma nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

RKPdel võib olla vajadus koguda tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt statistilist teavet, et täita EKP statistikanõudeid laiemas statistikaaruandluse raamistikus, mille RKPd loovad omal vastutusel vastavalt ühenduse või siseriiklikule õigusele või kehtiva tava kohaselt ja mis täidab ka muid statistilisi eesmärke, kui see ei kahjusta EKP statistikanõuete täitmist. Samuti võib see vähendada aruandluskoormust. Läbipaistvuse suurendamiseks on sellistel juhtudel asjakohane andmeesitajatele teatada, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel. Konkreetsetel juhtudel võib EKP kasutada muudel eesmärkidel kogutud teavet oma nõuete täitmiseks.

| (8) | Andmenõuded on kõige üksikasjalikumad, kui tehingupooled kuuluvad raha hoidvasse sektorisse. Üksikasjalikke andmeid nõutakse järgmistes aspektides: a) hoiuste näol esinevad kohustused allsektorite ja tähtaegade kaupa täiendavate jaotustega vääringute kohta, et võimaldada M3ga hõlmatud välisvaluuta osade arengu täpsemat analüüsi ja hõlbustada uuringuid, mis käsitlevad asendatavuse määra M3 välisvaluutas ja euros väljendatud osade vahel; b) laenud allsektorite, tähtaegade, eesmärkide, intressimäära muutuse ja vääringu kaupa, sest seda teavet peetakse rahandusanalüüsiks hädavajalikuks; c) seisud, mille puhul tehingupooleks on muud rahaloomeasutused, kui see on vajalik rahaloomeasutuste vaheliste summade tasaarveldamiseks või reservibaasi arvutamiseks; d) mitteeuroala residentidega (välismaailm) seotud seisud liigis „Üle kaheaastase tähtajaga tähtajalised hoiused”, „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad üle kaheaastase tähtajaga hoiused” ja „Repotehingud” sellise reservibaasi arvutamiseks, mille suhtes kohaldatakse positiivset reservimäära; e) välismaailmaga seotud seisud hoiuste näol esinevate kohustuste kogusumma kohta välispoolte teabe koostamiseks; f) hoiuste näol esinevad kohustused ja laenud välismaailma osas alla ja üle üheaastase esialgse tähtaja põhjal maksebilansi ja rahastamiskontode jaoks. |
| --- | --- |

(8)

Andmenõuded on kõige üksikasjalikumad, kui tehingupooled kuuluvad raha hoidvasse sektorisse. Üksikasjalikke andmeid nõutakse järgmistes aspektides: a) hoiuste näol esinevad kohustused allsektorite ja tähtaegade kaupa täiendavate jaotustega vääringute kohta, et võimaldada M3ga hõlmatud välisvaluuta osade arengu täpsemat analüüsi ja hõlbustada uuringuid, mis käsitlevad asendatavuse määra M3 välisvaluutas ja euros väljendatud osade vahel; b) laenud allsektorite, tähtaegade, eesmärkide, intressimäära muutuse ja vääringu kaupa, sest seda teavet peetakse rahandusanalüüsiks hädavajalikuks; c) seisud, mille puhul tehingupooleks on muud rahaloomeasutused, kui see on vajalik rahaloomeasutuste vaheliste summade tasaarveldamiseks või reservibaasi arvutamiseks; d) mitteeuroala residentidega (välismaailm) seotud seisud liigis „Üle kaheaastase tähtajaga tähtajalised hoiused”, „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad üle kaheaastase tähtajaga hoiused” ja „Repotehingud” sellise reservibaasi arvutamiseks, mille suhtes kohaldatakse positiivset reservimäära; e) välismaailmaga seotud seisud hoiuste näol esinevate kohustuste kogusumma kohta välispoolte teabe koostamiseks; f) hoiuste näol esinevad kohustused ja laenud välismaailma osas alla ja üle üheaastase esialgse tähtaja põhjal maksebilansi ja rahastamiskontode jaoks.

| (9) | Krediidiasutuste aruandluskoormuse vähendamiseks ja tõhustatud statistika arendamise toetamiseks tuleks RKPdel edendada väärtpaberite kaupa (security-by-security) esitatavat aruandlust seoses statistika kogumisega käesoleva määruse alusel nõutava RAde väärtpaberiportfelli teabega. Rahaturufondide fondijuhtide koormuse kergendamiseks võivad RKPd lubada nende aruandlust kooskõlas Euroopa Keskpanga 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 958/2007 investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2007/8) (6). |
| --- | --- |

(9)

Krediidiasutuste aruandluskoormuse vähendamiseks ja tõhustatud statistika arendamise toetamiseks tuleks RKPdel edendada väärtpaberite kaupa (security-by-security) esitatavat aruandlust seoses statistika kogumisega käesoleva määruse alusel nõutava RAde väärtpaberiportfelli teabega. Rahaturufondide fondijuhtide koormuse kergendamiseks võivad RKPd lubada nende aruandlust kooskõlas Euroopa Keskpanga 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 958/2007 investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2007/8) (6).

| (10) | EKP arvutab finantsvood väljendatuna kuulõpu aruandepäevadel esitatud seisude vahena, millest arvatakse maha selles vahes lisaks tehingutele muude tegurite mõjul toimunud muudatuste mõju. Andmeesitajate suhtes kehtiv nõue ei hõlma vahetuskursi muutusi, mida arvutab EKP andmeesitajate poolt vääringute kaupa esitatud varaandmete põhjal, ega ümberliigitamise kohandust, mida koguvad RKPd ise juba saadaolevatest erinevatest teabeallikatest. |
| --- | --- |

(10)

EKP arvutab finantsvood väljendatuna kuulõpu aruandepäevadel esitatud seisude vahena, millest arvatakse maha selles vahes lisaks tehingutele muude tegurite mõjul toimunud muudatuste mõju. Andmeesitajate suhtes kehtiv nõue ei hõlma vahetuskursi muutusi, mida arvutab EKP andmeesitajate poolt vääringute kaupa esitatud varaandmete põhjal, ega ümberliigitamise kohandust, mida koguvad RKPd ise juba saadaolevatest erinevatest teabeallikatest.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 2531/89 artikliga 5 on antud EKP-le õigus vastu võtta määrusi ja otsuseid, millega vabastatakse asutused kohustusliku reservi nõudest, nähakse ette teistele asutustele võlgnetavate kohustuste reservibaasist välja- või mahaarvamise kord ning määratakse teatavate kohustuseliikide puhul muud reservimäärad. Määruse (EÜ) nr 2531/98 artikli 6 alusel on EKP-l õigus koguda asutustelt kohustusliku reservi nõude kohaldamiseks vajalikku teavet ning kontrollida asutuste esitatud teabe täpsust ja kvaliteeti, et tõendada kohustusliku reservi nõuete täitmist. Üldise aruandluskoormuse vähendamiseks on soovitav kasutada statistilist teavet kuubilansi kohta ka EKP kohustuslike reservide süsteemi kuuluvate krediidiasutuste reservibaasi regulaarseks arvutamiseks vastavalt Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (7). |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 2531/89 artikliga 5 on antud EKP-le õigus vastu võtta määrusi ja otsuseid, millega vabastatakse asutused kohustusliku reservi nõudest, nähakse ette teistele asutustele võlgnetavate kohustuste reservibaasist välja- või mahaarvamise kord ning määratakse teatavate kohustuseliikide puhul muud reservimäärad. Määruse (EÜ) nr 2531/98 artikli 6 alusel on EKP-l õigus koguda asutustelt kohustusliku reservi nõude kohaldamiseks vajalikku teavet ning kontrollida asutuste esitatud teabe täpsust ja kvaliteeti, et tõendada kohustusliku reservi nõuete täitmist. Üldise aruandluskoormuse vähendamiseks on soovitav kasutada statistilist teavet kuubilansi kohta ka EKP kohustuslike reservide süsteemi kuuluvate krediidiasutuste reservibaasi regulaarseks arvutamiseks vastavalt Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 1745/2003 kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (7).

| (12) | Vaja on ette näha krediidiasutuste ühinemiste ja jagunemiste puhul kohaldatav konkreetne kord, et selgitada nende asutuste kohustusi seoses reservinõuetega. |
| --- | --- |

(12)

Vaja on ette näha krediidiasutuste ühinemiste ja jagunemiste puhul kohaldatav konkreetne kord, et selgitada nende asutuste kohustusi seoses reservinõuetega.

| (13) | EKP vajab teavet RAde väärtpaberistamistehingute kohta euroala krediidi- ja laenuarengute tõlgendamiseks. See teave täiendab aruandlust, mis esitatakse 19. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 24/2009 (väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta) alusel (EKP/2008/30) (8). |
| --- | --- |

(13)

EKP vajab teavet RAde väärtpaberistamistehingute kohta euroala krediidi- ja laenuarengute tõlgendamiseks. See teave täiendab aruandlust, mis esitatakse 19. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 24/2009 (väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta) alusel (EKP/2008/30) (8).

| (14) | Kuigi EKP poolt vastu võetud määrused ei anna õigusi ega sea kohustusi mitteosalevatele liikmesriikidele, kohaldatakse põhikirja artiklit 5 nii osalevate kui ka mitteosalevate liikmesriikide suhtes. Määruses (EÜ) nr 2533/98 meenutatakse, et põhikirja artikkel 5 koos asutamislepingu artikliga 10 osutab mitteosalevate liikmesriikide kohustusele kavandada ja kohaldada siseriiklikul tasandil kõiki meetmeid, mida nad peavad asjakohaseks selleks, et koguda EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet ning teha statistika valdkonnas õigeaegseid ettevalmistusi osalevateks liikmesriikideks saamisel, |
| --- | --- |

(14)

Kuigi EKP poolt vastu võetud määrused ei anna õigusi ega sea kohustusi mitteosalevatele liikmesriikidele, kohaldatakse põhikirja artiklit 5 nii osalevate kui ka mitteosalevate liikmesriikide suhtes. Määruses (EÜ) nr 2533/98 meenutatakse, et põhikirja artikkel 5 koos asutamislepingu artikliga 10 osutab mitteosalevate liikmesriikide kohustusele kavandada ja kohaldada siseriiklikul tasandil kõiki meetmeid, mida nad peavad asjakohaseks selleks, et koguda EKP statistiliste andmete esitamise nõuete täitmiseks vajalikku statistilist teavet ning teha statistika valdkonnas õigeaegseid ettevalmistusi osalevateks liikmesriikideks saamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| — | „rahaloomeasutus” – residendist krediidiasutus vastavalt määratlusele ühenduse õiguses või muu residendist finantsasutus, kes võtab üksustelt, välja arvatud rahaloomeasutused, vastu hoiuseid ja/või nende lähedasi asendajaid ning annab (vähemalt majanduslikus mõttes) oma arvel ja nimel laenu ja/või investeerib väärtpaberitesse. Rahaloomeasutuste sektorisse kuuluvad: (9) a) keskpangad; b) krediidiasutused, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 lõikes 1 (ettevõtja, kelle tegevuseks on hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmine avalikkuselt (10) ning oma arvel ja nimel laenu andmine, või elektronrahaasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/46/EÜ (elektronrahaasutuste asutamise ja tegevuse kohta ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve kohta) (11) tähenduses), ja c) muud rahaloomeasutused, st teised rahaloomeasutuse määratlusele vastavad residendist finantsasutused, olenemata nende tegevuse laadist. Finantsasutuste liigitamisel rahaloomeasutusteks on määrav see, missugune on nende asutuste emiteeritud instrumentide asendatavus krediidiasutustesse paigutatud hoiustega, tingimusel, et nad vastavad muudes aspektides rahaloomeasutuse määratlusele. Ühisinvesteerimisettevõtjate puhul vastavad rahaturufondid kokkulepitud likviidsusnõuetele ja kuuluvad seega rahaloomeasutuste sektorisse (vt RAde identifitseerimise põhimõtteid I lisa 1. osas); |
| --- | --- |

—

„rahaloomeasutus” – residendist krediidiasutus vastavalt määratlusele ühenduse õiguses või muu residendist finantsasutus, kes võtab üksustelt, välja arvatud rahaloomeasutused, vastu hoiuseid ja/või nende lähedasi asendajaid ning annab (vähemalt majanduslikus mõttes) oma arvel ja nimel laenu ja/või investeerib väärtpaberitesse. Rahaloomeasutuste sektorisse kuuluvad: (9) a) keskpangad; b) krediidiasutused, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 lõikes 1 (ettevõtja, kelle tegevuseks on hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmine avalikkuselt (10) ning oma arvel ja nimel laenu andmine, või elektronrahaasutus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/46/EÜ (elektronrahaasutuste asutamise ja tegevuse kohta ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle peetava järelevalve kohta) (11) tähenduses), ja c) muud rahaloomeasutused, st teised rahaloomeasutuse määratlusele vastavad residendist finantsasutused, olenemata nende tegevuse laadist. Finantsasutuste liigitamisel rahaloomeasutusteks on määrav see, missugune on nende asutuste emiteeritud instrumentide asendatavus krediidiasutustesse paigutatud hoiustega, tingimusel, et nad vastavad muudes aspektides rahaloomeasutuse määratlusele. Ühisinvesteerimisettevõtjate puhul vastavad rahaturufondid kokkulepitud likviidsusnõuetele ja kuuluvad seega rahaloomeasutuste sektorisse (vt RAde identifitseerimise põhimõtteid I lisa 1. osas);

| — | „osalev liikmesriik” – osalev liikmesriik vastavalt määratlusele määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1; |
| --- | --- |

—

„osalev liikmesriik” – osalev liikmesriik vastavalt määratlusele määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1;

| — | „mitteosalev liikmesriik” – liikmesriik, kes ei ole võtnud kasutusele eurot; |
| --- | --- |

—

„mitteosalev liikmesriik” – liikmesriik, kes ei ole võtnud kasutusele eurot;

| — | „andmeesitaja” – andmeesitaja vastavalt määratlusele määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1; |
| --- | --- |

—

„andmeesitaja” – andmeesitaja vastavalt määratlusele määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1;

| — | „resident” – resident vastavalt määratlusele määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1; |
| --- | --- |

—

„resident” – resident vastavalt määratlusele määruse (EÜ) nr 2533/98 artiklis 1;

| — | „finantsvahendusettevõte”, FVC – finantsvahendusettevõte vastavalt määratlusele määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) artiklis 1; |
| --- | --- |

—

„finantsvahendusettevõte”, FVC – finantsvahendusettevõte vastavalt määratlusele määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) artiklis 1;

| — | „väärtpaberistamine” – järgmine tehing: a) traditsiooniline väärtpaberistamine vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 määratlusele; ja/või b) väärtpaberistamine vastavalt määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) artikli 1 määratlusele, millega kaasneb FVC-le väärtpaberistatud laenude võõrandamine; |
| --- | --- |

—

„väärtpaberistamine” – järgmine tehing: a) traditsiooniline väärtpaberistamine vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 määratlusele; ja/või b) väärtpaberistamine vastavalt määruse (EÜ) nr 24/2009 (EKP/2008/30) artikli 1 määratlusele, millega kaasneb FVC-le väärtpaberistatud laenude võõrandamine;

| — | „elektronrahaasutus” ja „elektronraha” – elektronrahaasutus ja elektronraha vastavalt määratlusele direktiivi 2000/46/EÜ artikli 1 lõikes 3; |
| --- | --- |

—

„elektronrahaasutus” ja „elektronraha” – elektronrahaasutus ja elektronraha vastavalt määratlusele direktiivi 2000/46/EÜ artikli 1 lõikes 3;

| — | „väärtuse vähendamine” – laenu halvenemise tõttu laenujäägi summa otsene vähendamine bilansis; |
| --- | --- |

—

„väärtuse vähendamine” – laenu halvenemise tõttu laenujäägi summa otsene vähendamine bilansis;

| — | „haldur” – RA, kes igapäevane tegevus on seotud väärtpaberistamise aluseks oleva laenuga, st põhisumma tagasimakse ja intressi kogumisega kohustatud isikutelt, mis seejärel edastatakse väärtpaberistamise skeemis osalevatele investoritele; |
| --- | --- |

—

„haldur” – RA, kes igapäevane tegevus on seotud väärtpaberistamise aluseks oleva laenuga, st põhisumma tagasimakse ja intressi kogumisega kohustatud isikutelt, mis seejärel edastatakse väärtpaberistamise skeemis osalevatele investoritele;

| — | „laenu võõrandamine” – laenu või laenude kogumi majanduslikus mõttes üleminek andmeesitajalt mitte-RA vastuvõtjale, kas omandi üleandmise või osaluse kaudu; |
| --- | --- |

—

„laenu võõrandamine” – laenu või laenude kogumi majanduslikus mõttes üleminek andmeesitajalt mitte-RA vastuvõtjale, kas omandi üleandmise või osaluse kaudu;

| — | „laenu omandamine”- laenu või laenude kogumi majanduslikus mõttes üleminek mitte-RA üleandjalt andmeesitajale, kas omandi üleandmise või osaluse kaudu. |
| --- | --- |

—

„laenu omandamine”- laenu või laenude kogumi majanduslikus mõttes üleminek mitte-RA üleandjalt andmeesitajale, kas omandi üleandmise või osaluse kaudu.

Artikkel 2

Tegelik andmeid esitav üldkogum

1.   Tegelik andmeid esitav üldkogum koosneb rahaloomeasutustest, kes on residendid osalevate liikmesriikide territooriumil (kooskõlas II lisa, 1. osaga).

2.   Tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluvad rahaloomeasutuste suhtes kohaldatakse täisaruandluse nõuet, kui ei kohaldata artiklis 8 sätestatud erandeid.

3.   Rahaloomeasutuse määratlusele vastavad üksused kuuluvad käesoleva määruse reguleerimisalasse ka siis, kui nad ei kuulu direktiivi 2006/48/EÜ reguleerimisalasse.

4.   I lisa 2. osa punktis 5.5 osutatud rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse kohta teabe kogumisel koosneb tegelik andmeid esitav üldkogum ka teistest finantsvahendusettevõtetest, välja arvatud kindlustusseltsid ja pensionifondid (edaspidi „OFI”), nagu need on määratletud määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 2 lõike 2 punktis a kooskõlas mis tahes eranditega, kui need on kohaldatavad.

Artikkel 3

Rahaloomeasutuste statistiline nimekiri

1.   EKP juhatus koostab rahaloomeasutuste statistilise nimekirja ja ajakohastab seda, võttes arvesse sageduste ja tähtaegadega seotud nõudeid, mis tulenevad selle nimekirja kasutamisest EKP kohustusliku reservi süsteemis. Rahaloomeasutuste statistilises nimekirjas tuleb osutada, kas RA suhtes kohaldatakse EKP kohustusliku reservi süsteemi. Kõnealune rahaloomeasutuste nimekiri peab olema ajakohane, täpne, võimalikult homogeenne ja statistiliste eesmärkide seisukohalt piisavalt stabiilne.

2.   RKPd ja EKP teevad rahaloomeasutuste statistilise nimekirja ja selle ajakohastused andmeesitajatele kättesaadavaks asjakohasel viisil, sealhulgas elektrooniliselt, interneti kaudu või andmeesitaja taotluse korral paberkandjal.

3.   Rahaloomeasutuste statistiline nimekiri on koostatud ainult teavitamise eesmärgil. Kui nimekirja uusim kättesaadav versioon on ebatäpne, ei rakenda EKP sanktsioone ühegi üksuse suhtes, kes ei ole oma aruandlusnõudeid kohaselt täitnud, kui asjaomane üksus kasutas ebatäpset nimekirja heauskselt.

Artikkel 4

Statistilise aruandluse nõuded

1.   Tegelik andmeid esitav üldkogum teatab selle liikmesriigi keskpangale, mille resident rahaloomeasutus on, igakuised kuulõpu bilansi ja igakuiste agregeeritud ümberhindluskohanduste seisud. Agregeeritud ümberhindluskohanduste aruandlus esitatakse andmeesitajate antud laenude kustutamise/vähendamise osas ja väärtpaberite hinna ümberhindamise osas. Täiendavad andmed teatavate bilansikirjete ja bilansis esitamata teabe kohta esitatakse kord kvartalis või aastas. Nõutav statistiline teave on täpsustatud käesoleva määruse I lisas.

2.   RKPd võivad RAde poolt emiteeritud ja hoitavate väärtpaberite kohta nõutavat statistilist teavet koguda väärtpaberite kaupa (security-by-security basis), kui lõikes 1 osutatud andmed saab tuletada kooskõlas IV lisas sätestatud statistika miinimumnõuetega.

3.   RAd esitavad vastavalt I lisa 5. osa tabelis 1A sätestatud miinimumnõuetele igakuiseid ümberhindamise kohandusi käsitlevad andmed EKP poolt nõutava täieliku andmekogumi kohta. RKPd võivad koguda lisaandmeid, mida miinimumnõuded ei hõlma. Need lisaandmed võivad käsitleda tabelis 1A märgitud jaotusi, mis ei kuulu „Miinimumnõuete” hulka.

4.   Lisaks võib EKP nõuda selgitavat teavet RKP poolt kogutud kohanduste andmete kohta liigis „Ümberliigitamine ja muud kohandused”.

Artikkel 5

Täiendavad statistikaaruandluse nõuded seoses laenude väärtpaberistamise ja muu laenude üleminekuga

RAd esitavad kooskõlas I lisa 6. osaga järgmise teabe:

| 1. | Aruandlusperioodi jooksul teostatud laenude väärtpaberistamise ja muu laenude ülemineku netovood. |
| --- | --- |

1.

Aruandlusperioodi jooksul teostatud laenude väärtpaberistamise ja muu laenude ülemineku netovood.

| 2. | Kvartalilõpu seisud kõikide laenude osas, mille puhul RA tegutses väärtpaberistamise haldurina. |
| --- | --- |

2.

Kvartalilõpu seisud kõikide laenude osas, mille puhul RA tegutses väärtpaberistamise haldurina.

| 3. | Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 39 (IAS 39) või samalaadsete riigisiseste raamatupidamisreeglite kohaldamisel perioodi lõpu seisud seoses laenudega, mis võõrandati väärtpaberistamise teel, mida ei ole bilansist eemaldatud. |
| --- | --- |

3.

Rahvusvahelise raamatupidamisstandardi 39 (IAS 39) või samalaadsete riigisiseste raamatupidamisreeglite kohaldamisel perioodi lõpu seisud seoses laenudega, mis võõrandati väärtpaberistamise teel, mida ei ole bilansist eemaldatud.

Artikkel 6

Tähtajalisus

1.   RKPd otsustavad, millal nad peavad andmeesitajatelt andmed saama, et pidada kinni käesolevas määruses allpool märgitud tähtaegadest, võttes arvesse EKP kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisel nõutavat tähtajalisust, ning teavitavad sellest andmeesitajaid.

2.   RKPd esitavad statistika kuuandmed EKP-le 15. tööpäeva lõpuks pärast selle kuu lõppu, mille kohta andmed esitatakse.

3.   RKPd esitavad statistika kvartaliandmed EKP-le 28. tööpäeva lõpuks pärast selle kvartali lõppu, mille kohta andmed esitatakse.

4.   RKPd esitavad statistika aastaandmed EKP-le kooskõlas 1. augusti 2007. aasta suunise (rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (uuestisõnastamine)) (12) artikli 17 lõikega 2.

Artikkel 7

Raamatupidamiseeskirjad statistikaaruandluses

1.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, järgivad rahaloomeasutused käesolevale määrusele vastavas aruandluses raamatupidamiseeskirju, mis on sätestatud riigi õigusnormides, millega on võetud üle nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamise ja konsolideeritud aastaaruannete kohta, (13) ja muudes kohaldatavates rahvusvahelistes standardites.

2.   Andmed hoiuste näol esinevate kohustuste ja laenude kohta esitatakse laenu põhisumma kuulõpu seisuna. See summa ei võta arvesse laenu väärtuse vähendamist kohaldatava raamatupidamistava alusel. Hoiuste näol esinevaid kohustuste ja laenude andmeid ei tasaarvestata mis tahes muu vara või kohustustega.

3.   Varad ja kohustused esitatakse statistikaaruannetes brutosummas, ilma et see piiraks liikmesriikides kehtivate raamatupidamistavade ja tasaarvelduseeskirjade kohaldamist.

4.   RKPd võivad lubada proviseeritud laenude aruandlust, millest on maha arvatud eraldised, ja ostetud laenude aruandlust soetamisel kokkulepitud hinnaga, kui sellist aruandlusviisi kasutavad kõik residentidest andmeesitajad ja see on vajalik laenude statistilise hindamise järjepidevuse säilitamiseks andmete osas, mille aruandlusperiood oli enne jaanuari 2005.

Artikkel 8

Erandid

1.   Väikestele rahaloomeasutustele (MFIs in the tail) võib teha erandeid.

| a) | RKPd võivad teha erandeid väikestele rahaloomeasutustele, kui nende kogumaht riigi RAde bilansiseisus ei ületa 5 %; |
| --- | --- |

a)

RKPd võivad teha erandeid väikestele rahaloomeasutustele, kui nende kogumaht riigi RAde bilansiseisus ei ületa 5 %;

| b) | krediidiasutuste puhul vähendab punktis a osutatud erand statistikaaruandluse nõudeid juhul, kui erandit kohaldatakse, ilma et see mõjutaks III lisas sätestatud kohustusliku reservi arvutamise nõudeid; |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuste puhul vähendab punktis a osutatud erand statistikaaruandluse nõudeid juhul, kui erandit kohaldatakse, ilma et see mõjutaks III lisas sätestatud kohustusliku reservi arvutamise nõudeid;

| c) | kui punktis a osutatud erandit kohaldatakse väikestele RAdele, kes ei ole krediidiasutused, kogub RKP vähemalt kogubilansi aastaandmeid, et võimaldada väikeste andmeesitajate suuruse jälgimist; |
| --- | --- |

c)

kui punktis a osutatud erandit kohaldatakse väikestele RAdele, kes ei ole krediidiasutused, kogub RKP vähemalt kogubilansi aastaandmeid, et võimaldada väikeste andmeesitajate suuruse jälgimist;

| d) | ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, võivad RKPd anda erandeid krediidiasutustele, kes ei kuulu punktide a ja b kohaldamisalasse, ning vähendada nende aruandluskoormust kooskõlas I lisa 7. osas sätestatud nõuetega, juhul kui nende kogumaht riigi RAde bilansiseisus ei ületa 10 % riigi RAde bilansist ega 1 % euroala RAde bilansist; |
| --- | --- |

d)

ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, võivad RKPd anda erandeid krediidiasutustele, kes ei kuulu punktide a ja b kohaldamisalasse, ning vähendada nende aruandluskoormust kooskõlas I lisa 7. osas sätestatud nõuetega, juhul kui nende kogumaht riigi RAde bilansiseisus ei ületa 10 % riigi RAde bilansist ega 1 % euroala RAde bilansist;

| e) | selleks et vajadusel anda ja tühistada erandeid iga aasta alguses, peavad RKPd õigeaegselt kontrollima, et punktides a ja d sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

e)

selleks et vajadusel anda ja tühistada erandeid iga aasta alguses, peavad RKPd õigeaegselt kontrollima, et punktides a ja d sätestatud tingimused on täidetud;

| f) | väikestel RAdel on õigus erandeid mitte kasutada ning täita aruandlusnõudeid täies mahus. |
| --- | --- |

f)

väikestel RAdel on õigus erandeid mitte kasutada ning täita aruandlusnõudeid täies mahus.

2.   Rahaturufondidele võib teha erandeid.

RKPd võivad vabastada rahaturufondid artikli 4 lõikes 1 sätestatud aruandluse nõuetest, kui rahaturufondid esitavad bilansiandmed kooskõlas määruse (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8) artikliga 6, mille suhtes kohaldatakse järgmisi nõudeid:

| — | rahaturufondid esitavad need andmed igakuiselt kooskõlas määruse (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8) I lisas sätestatud kombineeritud meetodiga ja artiklis 9 sätestatud ajal; |
| --- | --- |

—

rahaturufondid esitavad need andmed igakuiselt kooskõlas määruse (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8) I lisas sätestatud kombineeritud meetodiga ja artiklis 9 sätestatud ajal;

| — | rahaturufondid esitavad kuulõpu seisud rahaturufondide aktsiate/osakute kohta kooskõlas artikli 6 lõikes 2 sätestatud tähtajalisuse nõuetega. |
| --- | --- |

—

rahaturufondid esitavad kuulõpu seisud rahaturufondide aktsiate/osakute kohta kooskõlas artikli 6 lõikes 2 sätestatud tähtajalisuse nõuetega.

3.   Rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes võib teha erandeid.

| a) | „Rahaturufondide nimelised aktsiad/osakud” on sellised rahaturufondide aktsiad/osakud, mille üle peetakse siseriiklike õigusnormide kohaselt arvestust, registreerides andmed aktsiate/osakute valdaja(te) ja nende residentsuse kohta. „Rahaturufondide esitajaaktsiad/-osakud” on sellised rahaturufondide aktsiad/osakud, mille üle peetakse siseriiklike õigusnormide kohaselt arvestust, registreerimata andmeid aktsiate/osakute valdaja(te) kohta, või mille üle peetakse arvestust, mis ei sisalda teavet nende valdaja(te) residentsuse kohta. |
| --- | --- |

a)

„Rahaturufondide nimelised aktsiad/osakud” on sellised rahaturufondide aktsiad/osakud, mille üle peetakse siseriiklike õigusnormide kohaselt arvestust, registreerides andmed aktsiate/osakute valdaja(te) ja nende residentsuse kohta. „Rahaturufondide esitajaaktsiad/-osakud” on sellised rahaturufondide aktsiad/osakud, mille üle peetakse siseriiklike õigusnormide kohaselt arvestust, registreerimata andmeid aktsiate/osakute valdaja(te) kohta, või mille üle peetakse arvestust, mis ei sisalda teavet nende valdaja(te) residentsuse kohta.

| b) | Kui nimelised aktsiad/osakud või esitajaaktsiad/-osakud emiteeritakse esmakordselt või kui turu arengu tõttu tuleb varianti või variantide kombinatsiooni muuta (vt määratlus I lisa, 2. osa punktis 5.5), võivad riikide keskpangad teha üheks aastaks erandeid I lisa 2. osa punktis 5.5 sätestatud nõuete osas. |
| --- | --- |

b)

Kui nimelised aktsiad/osakud või esitajaaktsiad/-osakud emiteeritakse esmakordselt või kui turu arengu tõttu tuleb varianti või variantide kombinatsiooni muuta (vt määratlus I lisa, 2. osa punktis 5.5), võivad riikide keskpangad teha üheks aastaks erandeid I lisa 2. osa punktis 5.5 sätestatud nõuete osas.

| c) | RKPd võivad teha rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse suhtes erandeid andmeesitajatele, kui nõutavat statistilist teavet kogutakse vastavalt I lisa 2. osa punktile 5.5 muudest kättesaadavatest allikatest. RKPd kontrollivad selle tingimuse täitmist aegsasti, et vajaduse korral saaks iga aasta algusest jõustada EKP nõusolekul erandeid või need tühistada. RKPd võivad käesoleva määruse kohaldamisel koostada teiste andmeid esitavate OFIde loetelu ja seda ajakohastada I lisa 2. osa punktis 5.5 sätestatud põhimõtete kohaselt. |
| --- | --- |

c)

RKPd võivad teha rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse suhtes erandeid andmeesitajatele, kui nõutavat statistilist teavet kogutakse vastavalt I lisa 2. osa punktile 5.5 muudest kättesaadavatest allikatest. RKPd kontrollivad selle tingimuse täitmist aegsasti, et vajaduse korral saaks iga aasta algusest jõustada EKP nõusolekul erandeid või need tühistada. RKPd võivad käesoleva määruse kohaldamisel koostada teiste andmeid esitavate OFIde loetelu ja seda ajakohastada I lisa 2. osa punktis 5.5 sätestatud põhimõtete kohaselt.

4.   Elektronrahaasutustele võib teha erandeid, ilma et see piiraks lõiget 1.

| a) | RKPd võivad kooskõlas punktiga b teha üksikjuhtude kaupa erandeid elektronrahaasutustele, ilma et see piiraks direktiivi 2006/48/EÜ ja määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 2 kohaldamist. RKPd kontrollivad punktis b sätestatud nõude täitmist aegsasti, et vajaduse korral saaks teha erandeid või need tühistada. Iga RKP teatab igast erandist EKP-le. |
| --- | --- |

a)

RKPd võivad kooskõlas punktiga b teha üksikjuhtude kaupa erandeid elektronrahaasutustele, ilma et see piiraks direktiivi 2006/48/EÜ ja määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 2 kohaldamist. RKPd kontrollivad punktis b sätestatud nõude täitmist aegsasti, et vajaduse korral saaks teha erandeid või need tühistada. Iga RKP teatab igast erandist EKP-le.

| b) | RKPd võivad teha üksikjuhtude kaupa erandeid elektronrahaasutustele, kui vähemalt üks järgmine tingimus on täidetud:






  i) | nende poolt emiteeritavat elektronraha võtab maksetena vastu ainult piiratud hulk ettevõtteid ning neid iseloomustab selgelt järgmine:






  — | asukoht samades ruumides või muul piiratud alal, ja/või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

RKPd võivad teha üksikjuhtude kaupa erandeid elektronrahaasutustele, kui vähemalt üks järgmine tingimus on täidetud:

i)

nende poolt emiteeritavat elektronraha võtab maksetena vastu ainult piiratud hulk ettevõtteid ning neid iseloomustab selgelt järgmine:

—

asukoht samades ruumides või muul piiratud alal, ja/või

| — | nende ja emiteeriva asutuse vahelised tihedad finants- või ärisuhted, näiteks ühine omandistruktuur, turustus- või levitusvõrk, isegi kui emiteeriv asutus ja vastuvõttev ettevõtja on iseseisvad juriidilised isikud, või |
| --- | --- |

—

nende ja emiteeriva asutuse vahelised tihedad finants- või ärisuhted, näiteks ühine omandistruktuur, turustus- või levitusvõrk, isegi kui emiteeriv asutus ja vastuvõttev ettevõtja on iseseisvad juriidilised isikud, või

| ii) | rohkem kui kolmveerand nende bilansi kogumahust ei ole seotud elektronraha emissiooni ega haldamisega ning kohustused seoses emiteeritud elektronrahaga ei ületa 100 miljonit eurot. |
| --- | --- |

ii)

rohkem kui kolmveerand nende bilansi kogumahust ei ole seotud elektronraha emissiooni ega haldamisega ning kohustused seoses emiteeritud elektronrahaga ei ületa 100 miljonit eurot.

| c) | Kui erandi saanud elektronrahaasutus ei ole vabastatud kohustusliku reservi nõuetest, peab ta esitama vähemalt kvartaliandmed, mis on vajalikud reservibaasi arvutamiseks kooskõlas III lisaga. Asutus võib esitada väiksemas ulatuses reservibaasi andmeid kord kuus. |
| --- | --- |

c)

Kui erandi saanud elektronrahaasutus ei ole vabastatud kohustusliku reservi nõuetest, peab ta esitama vähemalt kvartaliandmed, mis on vajalikud reservibaasi arvutamiseks kooskõlas III lisaga. Asutus võib esitada väiksemas ulatuses reservibaasi andmeid kord kuus.

| d) | Kui konkreetsele elektronrahaasutusele antakse erand, sisestab EKP selle asutuse statistilistel eesmärkidel rahaloomeasutuste nimekirja kui kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtja. Asutust käsitletakse kui kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvat ettevõtjat ka olukordades, kus ta on rahaloomeasutuse tehingupool. EKP kohustusliku reservi nõuete kohaldamisel käsitletakse seda asutust endiselt kui krediidiasutust. |
| --- | --- |

d)

Kui konkreetsele elektronrahaasutusele antakse erand, sisestab EKP selle asutuse statistilistel eesmärkidel rahaloomeasutuste nimekirja kui kaupu ja mittefinantsteenuseid tootva ettevõtja. Asutust käsitletakse kui kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvat ettevõtjat ka olukordades, kus ta on rahaloomeasutuse tehingupool. EKP kohustusliku reservi nõuete kohaldamisel käsitletakse seda asutust endiselt kui krediidiasutust.

5.   Ümberhindluskohanduste suhtes võib teha erandeid.

| a) | RKPd võivad teha erandeid rahaturufondide ümberhindluskohandustest teatamise suhtes, kõrvaldades nõude teatada rahaturufondide ümberhindluskohandustest, ilma et see piiraks lõiget 1. |
| --- | --- |

a)

RKPd võivad teha erandeid rahaturufondide ümberhindluskohandustest teatamise suhtes, kõrvaldades nõude teatada rahaturufondide ümberhindluskohandustest, ilma et see piiraks lõiget 1.

| b) | RKPd võivad teha erandeid väärtpaberite hinna ümberhindamise sageduse ja tähtaegade suhtes ning nõuda neid andmeid kord kvartalis ja samasuguse tähtajaga nagu kvartaliseisude andmete puhul järgmistel tingimustel:






  i) | eri hindamismeetodeid kasutavad andmeesitajad esitavad RKPdele asjakohase teabe hindamistavade kohta, sealhulgas koguselised näitajad selle kohta, kui suur on nende hoitavate instrumentide protsentuaalne maht; |
| --- | --- | --- |

b)

RKPd võivad teha erandeid väärtpaberite hinna ümberhindamise sageduse ja tähtaegade suhtes ning nõuda neid andmeid kord kvartalis ja samasuguse tähtajaga nagu kvartaliseisude andmete puhul järgmistel tingimustel:

i)

eri hindamismeetodeid kasutavad andmeesitajad esitavad RKPdele asjakohase teabe hindamistavade kohta, sealhulgas koguselised näitajad selle kohta, kui suur on nende hoitavate instrumentide protsentuaalne maht;

| ii) | kui on toimunud oluline ümberhindamine, on RKPdel õigus nõuda andmeesitajatelt lisateavet selle kuu kohta, millal see toimus. |
| --- | --- |

ii)

kui on toimunud oluline ümberhindamine, on RKPdel õigus nõuda andmeesitajatelt lisateavet selle kuu kohta, millal see toimus.

| c) | RKPd võivad anda erandeid seoses väärtpaberite ümberhindamise aruandlusega, sh võib sellest aruandlusest täielikult vabastada, krediidiasutustele, kes esitavad väärtpaberite kuuseisud väärtpaberite kaupa (security-by-security basis) järgmistel tingimustel:






  i) | aruandlus hõlmab iga väärtpaberi kohta väärtpaberite bilansis kajastamise väärtuse; |
| --- | --- | --- |

c)

RKPd võivad anda erandeid seoses väärtpaberite ümberhindamise aruandlusega, sh võib sellest aruandlusest täielikult vabastada, krediidiasutustele, kes esitavad väärtpaberite kuuseisud väärtpaberite kaupa (security-by-security basis) järgmistel tingimustel:

i)

aruandlus hõlmab iga väärtpaberi kohta väärtpaberite bilansis kajastamise väärtuse;

| ii) | väärtpaberite osas, millel puuduvad avalikult kättesaadavad tunnuskoodid, peab aruandlus hõlmama teavet instrumendi liigi, tähtaja ja emitendi kohta, mis on piisav vähemalt I lisa 5. osas osutatud jaotuse miinimumnõuete tuletamiseks. |
| --- | --- |

ii)

väärtpaberite osas, millel puuduvad avalikult kättesaadavad tunnuskoodid, peab aruandlus hõlmama teavet instrumendi liigi, tähtaja ja emitendi kohta, mis on piisav vähemalt I lisa 5. osas osutatud jaotuse miinimumnõuete tuletamiseks.

6.   Laenude, mis võõrandatakse väärtpaberistamise teel, statistikaaruandluse suhtes võib teha erandeid.

Asjaomased RKPd võivad lubada IAS 39 või samalaadseid riigi raamatupidamisreegleid kohaldavatel RAdel I lisa 2. ja 3. osas nõutavatest positsioonidest välja jätta väärtpaberistamise teel võõrandatud laenud; see peab toimuma kooskõlas riigi tavaga ja tingimusel, et seda kohaldatakse kõikide residentidest RAde suhtes.

7.   Mitte-euroala liikmesriikidega seotud teatavate kvartaliseisude suhtes võib teha erandeid.

Kui kõrgemal tasandil kogutud andmete agregeerimine näitab, et positsioonid mingi liikmesriigi residentideks olevate tehingupoolte suhtes või positsioonid sellise liikmesriigi vääringu suhtes, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, on väheolulised, võib RKP otsustada mitte nõuda andmeid seoses selle liikmesriigiga. RKP peab andmeesitajale mis tahes sellisest otsusest teatama.

Artikkel 9

Miinimumnõuded ja riigisisene aruandluskord

1.   Nõutav statistiline teave esitatakse edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevate miinimumnõuete kohaselt, mis on sätestatud IV lisas.

2.   RKPd määratlevad ja rakendavad riigi erisusi arvestades aruandluskorra, mida tegelik andmeid esitav üldkogum peab järgima. RKPd tagavad, et see aruandluskord võimaldab saada nõutava statistilise teabe ja täpselt kontrollida edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevate IV lisas sätestatud miinimumnõuete järgimist.

Artikkel 10

Ühinemine, jagunemine ja ümberkujundamine

Ühinemise, jagunemise või muu ümberkujundamise puhul, mis võib mõjutada andmeesitaja statistikakohustuste täitmist, teatab asjaomane andmeesitaja pärast seda, kui sellise toimingu läbiviimise kavatsus on avalikustatud, ja aegsasti enne ühinemise, jagunemise või ümberkorralduse jõustumist, asjaomasele RKP-le käesolevas määruses sätestatud statistilise aruandluse nõuete täitmiseks kavandatud korra.

Artikkel 11

Esitatud statistilise teabe kasutamine kohustusliku reservi kohaldamisel

1.   Krediidiasutuste poolt käesoleva määruse kohaselt esitatud statistilist teavet kasutab iga krediidiasutus oma reservibaasi arvutamiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9). Iga krediidiasutus kasutab seda teavet eelkõige selleks, et kontrollida oma reservi hoidmise nõude täitmist hoidmisperioodil.

2.   Lihtsustatud aruandlusega väikeste asutuste reservibaasiandmed reservi kolme hoidmisperioodi kohta põhinevad kvartalilõpu andmetel, mida RKPd on kogunud 28 tööpäeva jooksul pärast selle kvartali lõppu, mida need andmed hõlmavad.

3.   EKP kohustuslike reservide süsteemi kohaldamise III lisas sätestatud erinõudeid kohaldatakse vastuolu korral määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) sätete asemel.

4.   EKP ja krediidiasutuste likviidsuse juhtimise hõlbustamiseks kinnitatakse reservinõuded hiljemalt reservide hoidmisperioodi esimesel päeval; siiski võib erandjuhtudel tekkida vajadus, et krediidiasutused teataksid reservibaasi või kinnitatud reservinõuete parandamisest. Reservinõuete kinnitamise või tunnustamise kord ei piira andmeesitajate kohustust edastada alati õiget statistilist teavet ja parandada juba edastatud ebaõige statistiline teave esimesel võimalusel.

Artikkel 12

Statistilise teabe kontrollimine ja kohustuslik kogumine

RKPd kontrollivad või koguvad teavet, mille andmeesitajad peavad esitama käesoleva määruse kohaselt, ilma et see piiraks selle õiguse kasutamist EKP poolt. Eelkõige kasutavad RKPd seda õigust juhul, kui tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluv asutus ei täida IV lisas sätestatud miinimumnõudeid edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja andmete parandamise kohta.

Artikkel 13

Aruandluse algus

1.   Aruandlus algab käesoleva määruse alusel 2010. aasta juuni andmetest ning tabeli 5 osas tagasivaatelistest andmetest 2009. aasta detsembri kohta.

2.   I lisa 2. osa tabelis 1 osutatud lahtrite osas sündikaatlaenude kohta algab aruandlus käesoleva määruse alusel andmetega 2011. aasta detsembri kohta.

3.   I lisa 3. osa tabeli 3 nende lahtrite osas, mis puudutavad euro kasutusele võtnud liikmesriike, algab kvartaliandmete aruandlus käesoleva määruse alusel esimestest kvartaliandmetest pärast nendes liikmesriikides euro kasutuselevõtu kuupäeva.

4.   I lisa 3. osa tabelite 3 ja 4 nende lahtrite osas, mis puudutavad liikmesriike, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, algab kvartaliandmete aruandlus esimestest kvartaliandmetest pärast nende riikide ühinemist Euroopa Liiduga. Kui asjaomane RKP otsustab mitte nõuda esimesi aruandeid ebaoluliste andmete kohta alates esimestest kvartaliandmetest pärast asjaomase riigi või asjaomaste riikide ühinemist Euroopa Liiduga, algab aruandlus 12 kuu möödudes sellest, kui RKP andmeesitajatele andmete nõudmisest teatab.

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 2010.

2.   Viited kehtetuks tunnistatud määrusele loetakse viideteks käesolevale määrusele V lisas sätestatud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 15

Lõppsäte

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2010.

Frankfurt Maini ääres, 19. detsember 2008

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1.

2

(3)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

3

(4)  EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1.

4

(5)  EÜT L 333, 17.12.2001, lk 1.

5

(6)  ELT L 211, 11.8.2007, lk 8.

6

(7)  ELT L 250, 2.10.2003, lk 10.

7

(8)  Vaata käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

8

Euroopa Liidu Teataja

(9)  Euroopa arvepidamise süsteemis (ESA 95) on rahaloomeasutusteks liigitatud finantsasutused jaotatud kahte allsektorisse: „Keskpangad” (S.121) ja „Muud rahaloomeasutused” (S.122).

9

(10)  Sealhulgas tulud pangavõlakirjade avalikust müügist.

10

(11)  EÜT L 275, 27.10.2000, lk 39.

11

(12)  ELT L 341, 27.12.2007, lk 1.

12

(13)  EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1.

13

---

I LISA

RAHALOOMEASUTUSED JA STATISTIKAARUANDLUSE NÕUDED

Sissejuhatus

Rahaloomeasutuste sektori bilanssi hõlmav osalevate liikmesriikide statistikasüsteem koosneb kahest järgmisest põhiosast:

| a) | rahaloomeasutuste statistiline nimekiri (teatavate rahaloomeasutuste identifitseerimise kohta vt 1. osa) ja |
| --- | --- |

a)

rahaloomeasutuste statistiline nimekiri (teatavate rahaloomeasutuste identifitseerimise kohta vt 1. osa) ja

| b) | nende rahaloomeasutuste poolt kord kuus, kvartalis ja aastas esitatava statistilise teabe määratlus (vt 2., 3., 4., 5., 6. ja 7. osa). |
| --- | --- |

b)

nende rahaloomeasutuste poolt kord kuus, kvartalis ja aastas esitatava statistilise teabe määratlus (vt 2., 3., 4., 5., 6. ja 7. osa).

Rahaloomeasutuste bilansi kohta täieliku teabe saamiseks on samuti vaja kehtestada teatavad andmete esitamise nõuded teistele finantsvahendusettevõtetele, välja arvatud kindlustusseltsid ja pensionifondid (edaspidi „OFId”), kui nad osalevad rahaturufondide (money market funds, MMF) aktsiaid/osakuid hõlmavas finantstegevuses. Seda statistilist teavet koguvad riikide keskpangad (RKPd) rahaloomeasutustelt ja OFIdelt 2. osas sätestatud piires vastavalt siseriiklikule korrale, mis põhineb artiklis 1 ja II lisas sätestatud ühtlustatud määratlustel ja liigitustel.

Baasraha koosneb ringluses olevatest pangatähtedest ja müntidest ning rahaloomeasutuste muudest rahalistest kohustustest (hoiused ja muud finantsinstrumendid, mis on hoiuste lähedased asendajad). Baasraha vastaskirjed koosnevad kõikidest rahaloomeasutuse bilansi ülejäänud kirjetest. EKP koostab ka finantsvoogude statistika, mis tuletatakse andmetest seisude kohta ja muudest andmetest, kaasa arvatud rahaloomeasutuste edastatud andmed (vt 5. osa).

EKP nõuete kokkuvõte on toodud 8. osas.

1. OSA

Teatavate rahaloomeasutuste identifitseerimine

1. jagu: Teatavate rahaloomeasutuste identifitseerimine hoiuste asendatavuse põhimõtete järgi

| 1.1. | Finantsasutused, mis ei ole krediidiasutused ja mis emiteerivad hoiuste lähedaseks asendajaks peetavaid finantsinstrumente, liigitatakse rahaloomeasutusteks, kui nad muudes aspektides vastavad rahaloomeasutuse määratlusele. Selle liigituse aluseks olev kriteerium on hoiuste asendatavus (st see, kas kohustused liigitatakse hoiusteks), mille kindlakstegemisel lähtutakse nende likviidsusest, mis hõlmab arveldatavust, konverteeritavust, väärtuse püsivust ja turustatavust, arvestades asjakohastel puhkudel nende emiteerimise tähtaega.
  Neid hoiuste asendatavuse kriteeriume kohaldatakse ka selleks, et määrata, kas kohustused tuleks liigitada hoiusteks, v.a juhul, kui sellise kohustuse jaoks on olemas eraldi liik. |
| --- | --- |

1.1.

Finantsasutused, mis ei ole krediidiasutused ja mis emiteerivad hoiuste lähedaseks asendajaks peetavaid finantsinstrumente, liigitatakse rahaloomeasutusteks, kui nad muudes aspektides vastavad rahaloomeasutuse määratlusele. Selle liigituse aluseks olev kriteerium on hoiuste asendatavus (st see, kas kohustused liigitatakse hoiusteks), mille kindlakstegemisel lähtutakse nende likviidsusest, mis hõlmab arveldatavust, konverteeritavust, väärtuse püsivust ja turustatavust, arvestades asjakohastel puhkudel nende emiteerimise tähtaega.

Neid hoiuste asendatavuse kriteeriume kohaldatakse ka selleks, et määrata, kas kohustused tuleks liigitada hoiusteks, v.a juhul, kui sellise kohustuse jaoks on olemas eraldi liik.

| 1.2. | Hoiuste asendatavuse kindlakstegemisel ja kohustuste liigitamisel hoiusteks kasutatakse järgmisi mõisteid:






  — | „arveldatavus” – võimalus kasutusele võtta finantsinstrumenti paigutatud vahendeid eri makseviiside, näiteks tšekkide, ülekandekorralduste, otsearvelduste või muude samalaadsete vahendite abil; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Hoiuste asendatavuse kindlakstegemisel ja kohustuste liigitamisel hoiusteks kasutatakse järgmisi mõisteid:

—

„arveldatavus” – võimalus kasutusele võtta finantsinstrumenti paigutatud vahendeid eri makseviiside, näiteks tšekkide, ülekandekorralduste, otsearvelduste või muude samalaadsete vahendite abil;

| — | „konverteeritavus” – võimalus konverteerida finantsinstrumente rahasse või arveldushoiustesse, võttes arvesse sellest tulenevaid kulusid; majandusliku kasu kaotamist sellise konverteerimise puhul võib käsitada likviidsusastet vähendava piiranguna; |
| --- | --- |

—

„konverteeritavus” – võimalus konverteerida finantsinstrumente rahasse või arveldushoiustesse, võttes arvesse sellest tulenevaid kulusid; majandusliku kasu kaotamist sellise konverteerimise puhul võib käsitada likviidsusastet vähendava piiranguna;

| — | „väärtuse püsivus” – eelteave finantsinstrumendi täpse likvideerimisväärtuse kohta riigi vääringus, ja |
| --- | --- |

—

„väärtuse püsivus” – eelteave finantsinstrumendi täpse likvideerimisväärtuse kohta riigi vääringus, ja

| — | „turustatavaks” loetakse väärtpabereid, mida reguleeritud turgudel regulaarselt noteeritakse ja millega nendel turgudel kaubeldakse. Avatud investeerimisfondide aktsiatel puudub turg selle tavatähenduses. Investorid teavad siiski aktsiate igapäevast noteeringut ja võivad selle hinnaga rahalisi vahendeid välja võtta. |
| --- | --- |

—

„turustatavaks” loetakse väärtpabereid, mida reguleeritud turgudel regulaarselt noteeritakse ja millega nendel turgudel kaubeldakse. Avatud investeerimisfondide aktsiatel puudub turg selle tavatähenduses. Investorid teavad siiski aktsiate igapäevast noteeringut ja võivad selle hinnaga rahalisi vahendeid välja võtta.

2. jagu: Rahaturufondide identifitseerimise põhimõtted

| 2.1. | Rahaturufonde on määratletud kui sellised ühisinvesteerimisettevõtjad, kelle aktsiad/osakud on likviidsuse poolest hoiuste lähedased asendajad ja kes peamiselt investeerivad rahaturuinstrumentidesse ja/või rahaturufondide aktsiatesse/osakutesse ja/või muudesse üleantavatesse võlainstrumentidesse, mille järelejäänud tähtaeg on kuni üks aasta, ja/või pangahoiustesse ja/või kes soovivad saavutada tasuvust, mis on ligilähedane rahaturuinstrumentide intressimääradele. Rahaturufondide identifitseerimiseks kohaldatavad kriteeriumid tulenevad ühisinvesteerimisettevõtjate avalikest börsiprospektidest, fonditingimustest, asutamislepingutest, põhikirjadest või vastavatest eeskirjadest, märkimisdokumentidest või investeerimislepingutest, turustusdokumentidest või muudest samalaadsetest dokumentidest.
  Rahaturufond või selle seaduslik esindaja tagab rahaturufondidele kehtestatud statistikaaruandluse nõuete täitmiseks vajaliku teabe esitamise. Praktilistest kaalutlustest tuleneva vajaduse korral võivad andmeid esitada kõik rahaturufondide aktsiaid/osakuid hõlmavas finantstegevuses osalevad üksused, näiteks depoopangad. |
| --- | --- |

2.1.

Rahaturufonde on määratletud kui sellised ühisinvesteerimisettevõtjad, kelle aktsiad/osakud on likviidsuse poolest hoiuste lähedased asendajad ja kes peamiselt investeerivad rahaturuinstrumentidesse ja/või rahaturufondide aktsiatesse/osakutesse ja/või muudesse üleantavatesse võlainstrumentidesse, mille järelejäänud tähtaeg on kuni üks aasta, ja/või pangahoiustesse ja/või kes soovivad saavutada tasuvust, mis on ligilähedane rahaturuinstrumentide intressimääradele. Rahaturufondide identifitseerimiseks kohaldatavad kriteeriumid tulenevad ühisinvesteerimisettevõtjate avalikest börsiprospektidest, fonditingimustest, asutamislepingutest, põhikirjadest või vastavatest eeskirjadest, märkimisdokumentidest või investeerimislepingutest, turustusdokumentidest või muudest samalaadsetest dokumentidest.

Rahaturufond või selle seaduslik esindaja tagab rahaturufondidele kehtestatud statistikaaruandluse nõuete täitmiseks vajaliku teabe esitamise. Praktilistest kaalutlustest tuleneva vajaduse korral võivad andmeid esitada kõik rahaturufondide aktsiaid/osakuid hõlmavas finantstegevuses osalevad üksused, näiteks depoopangad.

| 2.2. | Rahaturufondide määratlemisel kasutatakse järgmisi mõisteid:






  — | „ühisinvesteerimisettevõtjad” – ettevõtjad, mille ainus eesmärk on avalikkuselt kaasatud kapitali ühine investeerimine ning mille osakud ostetakse tagasi või lunastatakse osakuvaldajate nõudmisel otse või kaudselt ettevõtja vara arvelt. Sellise ettevõtja võib asutada vastavalt seadusele kas lepinguõiguse (fondivalitseja juhitavad lepingulised fondid) või investeerimisfondide õiguse (avatud investeerimisfondid) või äriühinguõiguse (investeerimisühingud) alusel; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Rahaturufondide määratlemisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

—

„ühisinvesteerimisettevõtjad” – ettevõtjad, mille ainus eesmärk on avalikkuselt kaasatud kapitali ühine investeerimine ning mille osakud ostetakse tagasi või lunastatakse osakuvaldajate nõudmisel otse või kaudselt ettevõtja vara arvelt. Sellise ettevõtja võib asutada vastavalt seadusele kas lepinguõiguse (fondivalitseja juhitavad lepingulised fondid) või investeerimisfondide õiguse (avatud investeerimisfondid) või äriühinguõiguse (investeerimisühingud) alusel;

| — | „pangahoiused” – krediidiasutustesse paigutatud sularahahoiused, mis tagastatakse nõudmisel või kohaldades kuni kolmekuulist etteteatamisaega, või hoiused, millel on kuni kaheaastane kokkulepitud tähtaeg; hoiusteks loetakse ka tagasiostutehingute või väärtpaberilaenudega seotud väärtpaberiülemineku eest krediidiasutustele makstavad summad; |
| --- | --- |

—

„pangahoiused” – krediidiasutustesse paigutatud sularahahoiused, mis tagastatakse nõudmisel või kohaldades kuni kolmekuulist etteteatamisaega, või hoiused, millel on kuni kaheaastane kokkulepitud tähtaeg; hoiusteks loetakse ka tagasiostutehingute või väärtpaberilaenudega seotud väärtpaberiülemineku eest krediidiasutustele makstavad summad;

| — | „hoiustega lähedane asendatavus likviidsuse seisukohalt” – võimalus, et ühisinvesteerimisettevõtjate osakuid saab tavalistes turutingimustes osakuvaldaja nõudmisel tagasi osta, lunastada või üle kanda, nii et osakute likviidsus on võrreldav hoiuste likviidsusega; |
| --- | --- |

—

„hoiustega lähedane asendatavus likviidsuse seisukohalt” – võimalus, et ühisinvesteerimisettevõtjate osakuid saab tavalistes turutingimustes osakuvaldaja nõudmisel tagasi osta, lunastada või üle kanda, nii et osakute likviidsus on võrreldav hoiuste likviidsusega;

| — | „peamiselt” – vähemalt 85 % investeerimisportfellist; |
| --- | --- |

—

„peamiselt” – vähemalt 85 % investeerimisportfellist;

| — | „rahaturuinstrumendid” – need võõrandatavate võlainstrumentide liigid, millega rahaturul tavaliselt kaubeldakse (näiteks hoiusesertifikaadid, kommertspaberid ja pangaaktseptid, riigi ja kohalike omavalitsuste võlakirjad), kuna neil on järgmised omadused:






  a) | „likviidsus” – neid on võimalik tagasi osta, lunastada või vähese kuluga müüa, pidades silmas madalaid tasusid ja väikest ostu-müügikursi vahet, ning nendega kauplemisel on väga lühike arveldusviivitus, ja |
| --- | --- | --- |

—

„rahaturuinstrumendid” – need võõrandatavate võlainstrumentide liigid, millega rahaturul tavaliselt kaubeldakse (näiteks hoiusesertifikaadid, kommertspaberid ja pangaaktseptid, riigi ja kohalike omavalitsuste võlakirjad), kuna neil on järgmised omadused:

a)

„likviidsus” – neid on võimalik tagasi osta, lunastada või vähese kuluga müüa, pidades silmas madalaid tasusid ja väikest ostu-müügikursi vahet, ning nendega kauplemisel on väga lühike arveldusviivitus, ja

| b) | „turu sügavus” – nende instrumentidega kaubeldakse turul, mis on võimeline absorbeerima suuremahulisi tehinguid, ilma et see oluliselt mõjutaks nende instrumentide hinda, ja |
| --- | --- |

b)

„turu sügavus” – nende instrumentidega kaubeldakse turul, mis on võimeline absorbeerima suuremahulisi tehinguid, ilma et see oluliselt mõjutaks nende instrumentide hinda, ja

| c) | „väärtuse püsivus” – nende väärtuse võib alati või vähemalt kord kuus täpselt kindlaks määrata, ja |
| --- | --- |

c)

„väärtuse püsivus” – nende väärtuse võib alati või vähemalt kord kuus täpselt kindlaks määrata, ja

| d) | „madal intressirisk” – nende järelejäänud tähtaeg on üks aasta või vähem või nende intresse korrigeeritakse regulaarselt vastavalt rahaturu oludele vähemalt iga 12 kuu järel, ja |
| --- | --- |

d)

„madal intressirisk” – nende järelejäänud tähtaeg on üks aasta või vähem või nende intresse korrigeeritakse regulaarselt vastavalt rahaturu oludele vähemalt iga 12 kuu järel, ja

| e) | „madal krediidirisk” – sellised instrumendid on kas:






  1. | väärtpaberibörsil ametlikult noteeritud või nendega kaubeldakse teistel reguleeritud turgudel, mis tegutsevad korrapäraselt ning on tunnustatud ja üldsusele avatud, või |
| --- | --- | --- |

e)

„madal krediidirisk” – sellised instrumendid on kas:

1.

väärtpaberibörsil ametlikult noteeritud või nendega kaubeldakse teistel reguleeritud turgudel, mis tegutsevad korrapäraselt ning on tunnustatud ja üldsusele avatud, või

| 2. | emiteeritud vastavalt reeglitele, mille eesmärk on kaitsta investoreid ja sääste, või |
| --- | --- |

2.

emiteeritud vastavalt reeglitele, mille eesmärk on kaitsta investoreid ja sääste, või

| 3. | nende emitent on:






  — | kesk-, piirkondlik või kohalik omavalitsus, liikmesriigi keskpank, Euroopa Liit, Euroopa Keskpank, Euroopa Investeerimispank või mitteliikmesriik või kui viimane on liitriik, üks liitriiki kuuluv liige, või avalik-õiguslik rahvusvaheline organisatsioon, kuhu kuulub üks või mitu liikmesriiki,
  või |
| --- | --- | --- |

3.

nende emitent on:

—

kesk-, piirkondlik või kohalik omavalitsus, liikmesriigi keskpank, Euroopa Liit, Euroopa Keskpank, Euroopa Investeerimispank või mitteliikmesriik või kui viimane on liitriik, üks liitriiki kuuluv liige, või avalik-õiguslik rahvusvaheline organisatsioon, kuhu kuulub üks või mitu liikmesriiki,

või

| — | asutus, mille suhtes kohaldatakse usaldusnõuete täitmise järelevalvet ühenduse õiguses määratletud kriteeriumide kohaselt, või asutus, mis järgib ja mille suhtes kohaldatakse usaldusnõudeid, mida pädevad asutused peavad vähemalt sama rangeks kui ühenduse õiguses sätestatud normid, või kui mõni selline asutus on instrumentide tagaja,
  või |
| --- | --- |

—

asutus, mille suhtes kohaldatakse usaldusnõuete täitmise järelevalvet ühenduse õiguses määratletud kriteeriumide kohaselt, või asutus, mis järgib ja mille suhtes kohaldatakse usaldusnõudeid, mida pädevad asutused peavad vähemalt sama rangeks kui ühenduse õiguses sätestatud normid, või kui mõni selline asutus on instrumentide tagaja,

või

| — | ettevõtja, mille väärtpaberid on väärtpaberibörsil ametlikult noteeritud või kaubeldavad muudel reguleeritud turgudel, mis tegutsevad korrapäraselt ning on tunnustatud ja üldsusele avatud. |
| --- | --- |

—

ettevõtja, mille väärtpaberid on väärtpaberibörsil ametlikult noteeritud või kaubeldavad muudel reguleeritud turgudel, mis tegutsevad korrapäraselt ning on tunnustatud ja üldsusele avatud.

2. OSA

Bilanss (kuu seisud)

Osalevate liikmesriikide territooriumide suhtes rahaagregaatide ja vastaskirjete arvutamiseks on EKP-l vaja tabelis 1 näidatud järgmisi andmeid.

1.   Instrumentide liigid

a)   Kohustused

Asjakohased instrumentide liigid on järgmised: ringluses olev raha, hoiuste näol esinevad kohustused, rahaturufondide emiteeritud aktsiad/osakud, emiteeritud võlakirjad, omakapital ja muud kohustused. Rahaliste ja mitterahaliste kohustuste eristamiseks jaotatakse hoiuste näol esinevad kohustused omakorda üleööhoiusteks, kokkulepitud tähtajaga hoiusteks, etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks ja tagasiostulepinguteks (repotehingud). Vt määratlused II lisas.

b)   Varad

Asjakohased instrumentide liigid on järgmised: sularaha, laenud, väärtpaberid (v.a aktsiad), rahaturufondide aktsiad/osakud, aktsiad ja muud osakud, põhivara ja muu vara. Vt määratlused II lisas.

2.   Liigitamine tähtaja järgi

Esialgse tähtaja järgi liigitust võib kasutada üksikasjalike näitajate alusel teostatava instrumentide liigitamise asemel juhul, kui eri turgudel kasutatavad finantsinstrumendid ei ole täielikult võrreldavad.

a)   Kohustused

Instrumendid jaotatakse tähtajavööndi tähtpäevade (või etteteatamistähtaegade) kaupa järgmiselt: kokkulepitud tähtajaga hoiuste puhul üheaastane ja kaheaastane esialgne tähtaeg; etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste puhul kolmekuuline etteteatamisaeg ja kaheaastane etteteatamisaeg. Repotehinguid tähtaegade alusel ei jaotata, sest üldjuhul on need väga lühiajalised instrumendid (tavaliselt on esialgne tähtaeg alla kolme kuu). Rahaloomeasutuste emiteeritud võlakirjad jaotatakse samuti ühe- ja kaheaastase tähtaja alusel. Rahaturufondide emiteeritud aktsiaid/osakuid ei ole vaja tähtaegade alusel jaotada.

b)   Varad

Instrumendid jaotatakse tähtajavööndi tähtpäevade kaupa järgmiselt: rahaloomeasutuste laenud osalevate liikmesriikide residentidele (v.a rahaloomeasutused ja valitsussektor) tuleb jaotada allsektorite kaupa ning rahaloomeasutuste laenud kodumajapidamistele veel eesmärgi kaupa, mõlemad üheaastase ja viieaastase tähtaja vöönditesse; ja rahaloomeasutuste valduses olevad võlakirjad, mille on emiteerinud teised osalevates liikmesriikides asuvad rahaloomeasutused, tuleb jaotada ühe- ja kaheaastase tähtaja vöönditesse, et võimaldada rahaloomeasutuste vaheliste selle instrumendi osaluste tasaarveldust rahaagregaatide arvutamisel.

3.   Liigitamine eesmärgi järgi ja laenude eristamine, kui laenuvõtjaks on füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud

Laenude osas kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta asutustele tuleb esitada jaotused laenu eesmärgi kohta (tarbimislaen, eluasemelaen, muu laen). Liigi „Muu laen” osas tuleb eristada laenud, mis on antud füüsilisest isikust ettevõtjatele/registreerimata ühingutele (vt instreumendiliikide määratlusi II lisa 3. osas). RKPd võivad loobuda nõudest eristada füüsilisest isikust ettevõtjate/registreerimata ühingute laene, kui need moodustavad alla 5 % osaleva liikmesriigi eluasemelaenudest kokku.

4.   Liigitamine vääringu järgi

Rahaagregaatide arvutamisel lubatavate bilansikirjete osas tuleb eraldi näidata eurodes vääringustatud seisud, et EKP-l oleks võimalus teha rahaagregaate kindlaks nii, et need hõlmaksid mis tahes vääringus koos või ainult eurodes vääringustatud seise.

5.   Liigitamine tehingupoole sektori ja residentsuse järgi

| 5.1. | Osalevate liikmesriikide rahaagregaatide ja vastaskirjete arvutamiseks on vaja kindlaks määrata need osalevate liikmesriikide territooriumil asuvad tehingupooled, kes moodustavad raha hoidva sektori. Selleks jaotatakse tehingupooled, mis ei ole rahaloomeasutused, ESA 95 alusel (vt II lisa 3. osa) valitsussektoriks (S.13), millest hoiuste näol esinevates kohustustes kokku identifitseeritakse eraldi keskvalitsus (S.1311), ja muudeks residentide sektoriteks. Rahaagregaatide ja krediidi vastaskirjete igakuise sektori eristuse arvutamiseks esitatakse muude residentide sektorite kohta järgmised allsektorid: muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124), kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125), kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtjad (S.11) ja kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15). Füüsilisest isikust ettevõtjate/registreerimata ühingute osas vt punkti 3. Pidades silmas hoiuste näol esinevaid kohustusi kokku ja hoiuseliike „Üle kaheaastase tähtajaga tähtajalised hoiused”, „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad üle kaheaastase tähtajaga hoiused” ja „Repotehingud”, eristatakse EKP kohustuslike reservide süsteemi kohaldamiseks lisaks ka krediidiasutusi, muid rahaloomeasutustest tehingupooli ja keskvalitsust. |
| --- | --- |

5.1.

Osalevate liikmesriikide rahaagregaatide ja vastaskirjete arvutamiseks on vaja kindlaks määrata need osalevate liikmesriikide territooriumil asuvad tehingupooled, kes moodustavad raha hoidva sektori. Selleks jaotatakse tehingupooled, mis ei ole rahaloomeasutused, ESA 95 alusel (vt II lisa 3. osa) valitsussektoriks (S.13), millest hoiuste näol esinevates kohustustes kokku identifitseeritakse eraldi keskvalitsus (S.1311), ja muudeks residentide sektoriteks. Rahaagregaatide ja krediidi vastaskirjete igakuise sektori eristuse arvutamiseks esitatakse muude residentide sektorite kohta järgmised allsektorid: muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124), kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125), kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtjad (S.11) ja kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15). Füüsilisest isikust ettevõtjate/registreerimata ühingute osas vt punkti 3. Pidades silmas hoiuste näol esinevaid kohustusi kokku ja hoiuseliike „Üle kaheaastase tähtajaga tähtajalised hoiused”, „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad üle kaheaastase tähtajaga hoiused” ja „Repotehingud”, eristatakse EKP kohustuslike reservide süsteemi kohaldamiseks lisaks ka krediidiasutusi, muid rahaloomeasutustest tehingupooli ja keskvalitsust.

| 5.2. | Täiendavalt eristatakse FVCdest tehingupooli järgmises: hoiuste näol esinevate kohustused kokku, hoiuste näole esinevad kohustused tähtajaga kuni kaks aastat ja varaliik „Väärtpaberid, v.a aktsiad”. |
| --- | --- |

5.2.

Täiendavalt eristatakse FVCdest tehingupooli järgmises: hoiuste näol esinevate kohustused kokku, hoiuste näole esinevad kohustused tähtajaga kuni kaks aastat ja varaliik „Väärtpaberid, v.a aktsiad”.

| 5.3. | Repo/pöördrepo või samalaasetest tehingutest „Muude finantsvahendusettevõtete (S.123) + finantsvahenduse abiettevõtetega (S.124)” tulenevad teatavad hoiused/laenud võivad olla seotud keskse tehingupoolega tehatavate tehingutega. Keskne tehingupool on üksus, mis asub õiguslikult finantsturgudel kaubeldavate lepingute poolte vahel ning mis on ostja iga müüja jaoks ja müüja iga ostja jaoks. Kuna sellised tehingud asendavad sageli kahepoolset suhet RAde vahel, eristatakse täiendavalt hoiuseliiki „Tagasiostu lepingud”, mis kajastab tehinguid keskse tehingupoolega. Samuti eristatakse varaliiki „Laenud”, mis kajastab pöördrepotehinguid nende tehingupooltega. |
| --- | --- |

5.3.

Repo/pöördrepo või samalaasetest tehingutest „Muude finantsvahendusettevõtete (S.123) + finantsvahenduse abiettevõtetega (S.124)” tulenevad teatavad hoiused/laenud võivad olla seotud keskse tehingupoolega tehatavate tehingutega. Keskne tehingupool on üksus, mis asub õiguslikult finantsturgudel kaubeldavate lepingute poolte vahel ning mis on ostja iga müüja jaoks ja müüja iga ostja jaoks. Kuna sellised tehingud asendavad sageli kahepoolset suhet RAde vahel, eristatakse täiendavalt hoiuseliiki „Tagasiostu lepingud”, mis kajastab tehinguid keskse tehingupoolega. Samuti eristatakse varaliiki „Laenud”, mis kajastab pöördrepotehinguid nende tehingupooltega.

| 5.4. | Eristatakse samas riigis asuvaid ja teistes osalevates liikmesriikides asuvaid tehingupooli ning neid käsitletakse kõigis statistilistes jaotustes ühte moodi. Väljaspool osalevate liikmesriikide territooriumi asuvaid tehingupooli ei ole vaja eristada geograafilise asukoha järgi. Osalevate liikmesriikide territooriumil asuvad tehingupooled identifitseeritakse vastavalt nende riigisisesele liigitusele sektorite või asutuste kaupa kooskõlas rahaloomeasutuste statistilise nimekirjaga ning lähtudes EKP sektorikäsiraamatust, (1) mis järgib ESA 95-le vastavaid liigituspõhimõtteid. |
| --- | --- |

5.4.

Eristatakse samas riigis asuvaid ja teistes osalevates liikmesriikides asuvaid tehingupooli ning neid käsitletakse kõigis statistilistes jaotustes ühte moodi. Väljaspool osalevate liikmesriikide territooriumi asuvaid tehingupooli ei ole vaja eristada geograafilise asukoha järgi. Osalevate liikmesriikide territooriumil asuvad tehingupooled identifitseeritakse vastavalt nende riigisisesele liigitusele sektorite või asutuste kaupa kooskõlas rahaloomeasutuste statistilise nimekirjaga ning lähtudes EKP sektorikäsiraamatust, (1) mis järgib ESA 95-le vastavaid liigituspõhimõtteid.

| 5.5. | Osalevate liikmesriikide rahaturufondide poolt emiteeritud rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes teatavad andmeesitajad vähemalt andmed valdaja residentsuse kohta järgmistes jaotustes: riigisisene / teised osalevad liikmesriigid / välismaailm, et arvestusest oleks võimalik välja jätta osalevate liikmesriikide mitteresidentide seisud. Nimeliste aktsiate/osakute suhtes teatavad emiteerivad rahaturufondid või nende seaduslikud esindajad kuubilansi andmed nende emiteeritud aktsiate/osakute valdaja residentsuse jaotuste kohta. Esitajaaktsiate/-osakute suhtes teatavad andmeesitajad andmed rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta vastavalt meetodile, mille otsustab asjaomane RKP kokkuleppel EKP-ga. See nõue piirdub ühe järgmise variandiga või variantide kombinatsiooniga, mille kindlaksmääramisel võetakse arvesse asjaomaste turgude korraldust ja kõnealuse liikmesriigi õiguskorda. RKPd jälgivad selle nõude täitmist regulaarselt.






  a) | Emiteerivad rahaturufondid
  Emiteerivad rahaturufondid või nende seaduslikud esindajad esitavad andmed nende poolt emiteeritud aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta. See teave võib pärineda aktsiate/osakute vahendajalt või muult aktsiate/osakute emiteerimise, tagasiostmise või üleandmisega seotud üksuselt. |
| --- | --- | --- |

5.5.

Osalevate liikmesriikide rahaturufondide poolt emiteeritud rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes teatavad andmeesitajad vähemalt andmed valdaja residentsuse kohta järgmistes jaotustes: riigisisene / teised osalevad liikmesriigid / välismaailm, et arvestusest oleks võimalik välja jätta osalevate liikmesriikide mitteresidentide seisud. Nimeliste aktsiate/osakute suhtes teatavad emiteerivad rahaturufondid või nende seaduslikud esindajad kuubilansi andmed nende emiteeritud aktsiate/osakute valdaja residentsuse jaotuste kohta. Esitajaaktsiate/-osakute suhtes teatavad andmeesitajad andmed rahaturufondide aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta vastavalt meetodile, mille otsustab asjaomane RKP kokkuleppel EKP-ga. See nõue piirdub ühe järgmise variandiga või variantide kombinatsiooniga, mille kindlaksmääramisel võetakse arvesse asjaomaste turgude korraldust ja kõnealuse liikmesriigi õiguskorda. RKPd jälgivad selle nõude täitmist regulaarselt.

a)

Emiteerivad rahaturufondid

Emiteerivad rahaturufondid või nende seaduslikud esindajad esitavad andmed nende poolt emiteeritud aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta. See teave võib pärineda aktsiate/osakute vahendajalt või muult aktsiate/osakute emiteerimise, tagasiostmise või üleandmisega seotud üksuselt.

| b) | Rahaloomeasutused ja OFId kui rahaturufondide aktsiate/osakute haldajad
  Andmeesitajatena esitavad rahaturufondide aktsiate/osakute haldajateks olevad RAd ja OFId andmed selliste aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta, mille on emiteerinud residendist rahaturufondid ja mida hallatakse valdaja nimel või samuti haldajana tegutseva teise vahendaja nimel. Seda võimalust võib kasutada, kui i) haldaja eristab valdajate nimel hallatavaid rahaturufondide aktsiaid/osakuid teiste haldajate nimel hallatavatest aktsiatest/osakutest, ja ii) enamikku rahaturufondide aktsiatest/osakutest haldavad riigisisesed residendist asutused, mis on liigitatud finantsvahendusettevõteteks (RAd või OFId). |
| --- | --- |

b)

Rahaloomeasutused ja OFId kui rahaturufondide aktsiate/osakute haldajad

Andmeesitajatena esitavad rahaturufondide aktsiate/osakute haldajateks olevad RAd ja OFId andmed selliste aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta, mille on emiteerinud residendist rahaturufondid ja mida hallatakse valdaja nimel või samuti haldajana tegutseva teise vahendaja nimel. Seda võimalust võib kasutada, kui i) haldaja eristab valdajate nimel hallatavaid rahaturufondide aktsiaid/osakuid teiste haldajate nimel hallatavatest aktsiatest/osakutest, ja ii) enamikku rahaturufondide aktsiatest/osakutest haldavad riigisisesed residendist asutused, mis on liigitatud finantsvahendusettevõteteks (RAd või OFId).

| c) | RAd ja OFId, kes esitavad andmeid residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta, mis hõlmavad residendist rahaturufondide aktsiaid/osakuid
  RAd ja OFId, kes esitavad andmeid residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta, mis hõlmavad residendist rahaturufondide aktsiaid/osakuid, teatavad andmed selliste residendist rahaturufondide emiteeritud aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta, millega need andmeesitajad kauplevad valdaja või muu tehingus osaleva vahendaja nimel. Seda võimalust võib kasutada, kui i) rakendatakse täisaruandlust, st aruandlus hõlmab kõiki andmeesitajate tehinguid; ii) esitatakse täpsed andmed osalevate liikmesriikide mitteresidentidega tehtud ostu- ja müügitehingute kohta; iii) samade aktsiate/osakute emiteerimis- ja tagasinõudmisväärtuse (mis ei hõlma tasusid) vahelised erinevused on minimaalsed, ja iv) osalevate liikmesriikide mitteresidentide hoitav residendist rahaturufondide emiteeritud aktsiatest/osakute kogum on väike. |
| --- | --- |

c)

RAd ja OFId, kes esitavad andmeid residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta, mis hõlmavad residendist rahaturufondide aktsiaid/osakuid

RAd ja OFId, kes esitavad andmeid residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta, mis hõlmavad residendist rahaturufondide aktsiaid/osakuid, teatavad andmed selliste residendist rahaturufondide emiteeritud aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta, millega need andmeesitajad kauplevad valdaja või muu tehingus osaleva vahendaja nimel. Seda võimalust võib kasutada, kui i) rakendatakse täisaruandlust, st aruandlus hõlmab kõiki andmeesitajate tehinguid; ii) esitatakse täpsed andmed osalevate liikmesriikide mitteresidentidega tehtud ostu- ja müügitehingute kohta; iii) samade aktsiate/osakute emiteerimis- ja tagasinõudmisväärtuse (mis ei hõlma tasusid) vahelised erinevused on minimaalsed, ja iv) osalevate liikmesriikide mitteresidentide hoitav residendist rahaturufondide emiteeritud aktsiatest/osakute kogum on väike.

| d) | Juhul kui punkte a kuni c ei kohaldata, esitavad andmeesitajad, sh RAd ja OFId, asjakohased andmed kättesaadava teabe alusel. |
| --- | --- |

d)

Juhul kui punkte a kuni c ei kohaldata, esitavad andmeesitajad, sh RAd ja OFId, asjakohased andmed kättesaadava teabe alusel.

Tabel 1

Kuuseisud
   (2)

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

RAd (4)

Mitte-RAd

RAd (4)

Mitte-RAd

Kokku

Pangad

Mittepangad

Krediidiasutused

millest: reservinõudega krediidiasutused, EKP ja RKPd

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Krediidiasutused

sellest reservinõudega krediidiasutused, EKP ja RKPd

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Keskvalitsus (S.1311)

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Keskvalitsus (S.1311)

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

sellest kesksed tehingupooled (5)

millest: FVCd

sellest kesksed tehingupooled (5)

millest: FVCd

a)

b)

c)

d)

e)

f)

g)

h)

i)

j)

k)

l)

m)

n)

o)

p)

q)

r)

s)

t)

KOHUSTUSED

| 8. | Ringluses olev sularaha |
| --- | --- |

8.

| 9. | Hoiused |
| --- | --- |

9.

*

*

*

*

*

*

*

| — | kuni üks aasta |
| --- | --- |

—

kuni üks aasta

| — | üle ühe aasta |
| --- | --- |

—

üle ühe aasta

sellest ülekantavad hoiused

sellest kuni kaks aastat

sellest sündikaatlaenud

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

*

*

*

*

| 9.1e | Üleööhoiused |
| --- | --- |

9.1e

*

*

*

*

sellest ülekantavad hoiused

| 9.2e | Kokkulepitud tähtajaga hoiused |
| --- | --- |

9.2e

kuni üks aasta

*

*

*

*

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

*

*

*

*

üle kahe aasta

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3e | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused |
| --- | --- |

9.3e

kuni kolm kuud

*

*

*

*

üle kolme kuu

*

*

*

*

sellest üle kahe aasta (3)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4e | Repod |
| --- | --- |

9.4e

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9x | Välisvaluutad |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Üleööhoiused |
| --- | --- |

9.1x

*

*

*

*

| 9.2e | Kokkulepitud tähtajaga hoiused |
| --- | --- |

9.2e

kuni üks aasta

*

*

*

*

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

*

*

*

*

üle kahe aasta

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.3x | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused |
| --- | --- |

9.3x

kuni kolm kuud

*

*

*

*

üle kolme kuu

*

*

*

*

millest üle kahe aasta (3)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 9.4x | Repod |
| --- | --- |

9.4x

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

| 10. | MMF aktsiad/osakud (4) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

11.

| 11e. | Euro |
| --- | --- |

11e.

Euro

| — | kuni üks aasta |
| --- | --- |

—

kuni üks aasta

*

| — | üle ühe aasta ja kuni kaks aastat |
| --- | --- |

—

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

*

| — | üle kahe aasta |
| --- | --- |

—

üle kahe aasta

sellest kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 %

*

| 11x | Välisvaluutad |
| --- | --- |

11x

Välisvaluutad

| — | kuni üks aasta |
| --- | --- |

—

kuni üks aasta

*

| — | üle ühe aasta ja kuni kaks aastat |
| --- | --- |

—

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

*

| — | üle kahe aasta |
| --- | --- |

—

üle kahe aasta

sellest kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 %

*

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

Tabel 1. Kohustused

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

RAd

Mitte-RAd

RAd

Mitte-RAd

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

sellest kesksed tehingupooled (5)

sellest: FVCd

Kokku

Tarbimislaen

Eluasemelaenud

Muu laen

sellest kesksed tehingupooled (5)

sellest FVCd

Kokku

Tarbimislaen

Eluasemelaenud

Muu laen

sellest:SP/UP (6)

sellest SP/UP (6)

VARAD

| 1. | Sularaha |
| --- | --- |

1.

| 1e | sellest euro |
| --- | --- |

1e

sellest euro

| 2. | Laenud |
| --- | --- |

2.

| — | kuni üks aasta |
| --- | --- |

—

kuni üks aasta

| — | üle ühe aasta ja kuni viis aastat |
| --- | --- |

—

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

| — | üle viie aasta |
| --- | --- |

—

üle viie aasta

sellest sündikaatlaenud

sellest repod

| 2e | sellest euro |
| --- | --- |

2e

sellest euro

sellest stardilaenud ja arvelduskrediidid

sellest tavaline krediitkaardilaen

sellest pikendatud krediitkaardilaen

| 3. | Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

3.

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 3x | Välisvaluutad |
| --- | --- |

3x

Välisvaluutad

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 4. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

4.

| 5. | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

5.

| 6. | Põhivara |
| --- | --- |

6.

| 7. | Muu vara |
| --- | --- |

7.

Tabel 1. Varad

3. OSA

Bilanss (kvartali seisud)

Rahapoliitilise arengu täpsemaks analüüsiks ja muudel statistilistel eesmärkidel on EKP-l põhikirjete osas vaja järgmisi andmeid.

| 1. | Osalevate liikmesriikide mitterahaloomeasutustele antud krediidi jaotused allsektorite, tähtaegade ja hüpoteekide kohta (vt tabel 2).
  See on vajalik, et võimaldada rahaloomeasutuste üldise laenuandmise (laenud ja väärtpaberid) täielikku sektori- ja tähtajastruktuuri jälgimist raha hoidva sektori põhjal. Kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete osas tuleb esitada täiendavad jaotused hüpoteeklaenude kohta.
  Kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete eurodes vääringustatud laenude, mille algtähtaeg on üle ühe ja üle kahe aasta, osas tuleb esitada täiendavad jaotused teatavate järelejäänud tähtaegade ja intressimäära muutmise perioodide kohta (vt tabel 2). Intressimäära muutmine tähendab kehtivas laenulepingus ettenähtud intressimäära muutmist. Laenud, mille suhtes kohaldatakse intressimäära muutmist, on muu hulgas laenud, mille intressimäär vaadatakse perioodiliselt läbi seoses indeksi (näiteks EURIBOR) muutusega, laenud, mille intressimäär on pidevas muutumises („ujuvmäär”), ja laenud, mille intressimäära vaatab RA läbi omal äranägemisel. |
| --- | --- |

1.

Osalevate liikmesriikide mitterahaloomeasutustele antud krediidi jaotused allsektorite, tähtaegade ja hüpoteekide kohta (vt tabel 2).

See on vajalik, et võimaldada rahaloomeasutuste üldise laenuandmise (laenud ja väärtpaberid) täielikku sektori- ja tähtajastruktuuri jälgimist raha hoidva sektori põhjal. Kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete osas tuleb esitada täiendavad jaotused hüpoteeklaenude kohta.

Kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete eurodes vääringustatud laenude, mille algtähtaeg on üle ühe ja üle kahe aasta, osas tuleb esitada täiendavad jaotused teatavate järelejäänud tähtaegade ja intressimäära muutmise perioodide kohta (vt tabel 2). Intressimäära muutmine tähendab kehtivas laenulepingus ettenähtud intressimäära muutmist. Laenud, mille suhtes kohaldatakse intressimäära muutmist, on muu hulgas laenud, mille intressimäär vaadatakse perioodiliselt läbi seoses indeksi (näiteks EURIBOR) muutusega, laenud, mille intressimäär on pidevas muutumises („ujuvmäär”), ja laenud, mille intressimäära vaatab RA läbi omal äranägemisel.

| 2. | Osalevate liikmesriikide valitsussektori (välja arvatud keskvalitsus) rahaloomeasutuste hoiuste näol esinevate kohustuste jaotus allsektorite kaupa (vt tabel 2).
  Seda on vaja kuuaruannete täiendamiseks. |
| --- | --- |

2.

Osalevate liikmesriikide valitsussektori (välja arvatud keskvalitsus) rahaloomeasutuste hoiuste näol esinevate kohustuste jaotus allsektorite kaupa (vt tabel 2).

Seda on vaja kuuaruannete täiendamiseks.

| 3. | Väljaspool osalevaid liikmesriike (mitteosalevates liikmesriikides ja välismaailmas) asuvate tehingupooltega seotud positsioonide jaotused sektorite kohta (vt tabel 2).
  Kui ESA 95 ei kehti, liigitatakse sektorid arvepidamise süsteemi SNA 93 kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Väljaspool osalevaid liikmesriike (mitteosalevates liikmesriikides ja välismaailmas) asuvate tehingupooltega seotud positsioonide jaotused sektorite kohta (vt tabel 2).

Kui ESA 95 ei kehti, liigitatakse sektorid arvepidamise süsteemi SNA 93 kohaselt.

| 4. | Jaotused riikide kohta (vt tabel 3).
  Seda jaotust on vaja rahapoliitilise keskkonna arengu täpsemaks analüüsiks ja samuti seoses üleminekunõuetega ja andmete kvaliteedi kontrolliga. |
| --- | --- |

4.

Jaotused riikide kohta (vt tabel 3).

Seda jaotust on vaja rahapoliitilise keskkonna arengu täpsemaks analüüsiks ja samuti seoses üleminekunõuetega ja andmete kvaliteedi kontrolliga.

| 5. | Jaotused vääringute kohta (vt tabel 4).
  Seda jaotust on vaja, et võimaldada finantsvoogude statistika arvutamist vahetuskursimuutustega kohandatud rahaagregaatide ja vastaskirjete kohta, kui need agregaadid hõlmavad kõiki vääringuid kokku. |
| --- | --- |

5.

Jaotused vääringute kohta (vt tabel 4).

Seda jaotust on vaja, et võimaldada finantsvoogude statistika arvutamist vahetuskursimuutustega kohandatud rahaagregaatide ja vastaskirjete kohta, kui need agregaadid hõlmavad kõiki vääringuid kokku.

Tabel 2

Kvartaliseisud (jaotus sektorite kaupa)

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Mitte-RAd

Mitte-RAd

Kokku

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Pangad

Mittepangad

Kokku

Keskvalitsus (S.1311)

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtjad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Kokku

Keskvalitsus (S.1311)

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtjad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Valitsussektor

Muud residentide sektorid

Kokku

Osariigi/liidumaa valitsus (S.1312)

Kohalik omavalitsus (S.1313)

Sotsiaalkindlustusfondid (S.1314)

Kokku

Tarbimislaen

Eluasemelaenud

Muu laen

Kokku

Osariigi/liidumaa valitsus (S.1312)

Kohalik omavalitsus (S.1313)

Sotsiaalkindlustusfondid (S.1314)

Kokku

Tarbimislaen

Eluasemelaenud

Muu laen

Kinnisvaratagatis

Kinnisvaratagatis

Kinnisvaratagatis

Kinnisvaratagatis

Kinnisvaratagatis

Kinnisvaratagatis

Kinnisvaratagatis

Kinnisvaratagatis

KOHUSTUSED

| 8. | Ringluses olev sularaha |
| --- | --- |

8.

Ringluses olev sularaha

| 9. | Hoiused |
| --- | --- |

9.

Hoiused

M

M

M

| 9.1. | Üleööhoiused |
| --- | --- |

9.1.

Üleööhoiused

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.2. | Kokkulepitud tähtajaga hoiused |
| --- | --- |

9.2.

Kokkulepitud tähtajaga hoiused

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.3. | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused |
| --- | --- |

9.3.

Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 9.4. | Repod |
| --- | --- |

9.4.

Repod

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 10. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

10.

MMF aktsiad/osakud

| 11. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

11.

Emiteeritud võlaväärtpaberid

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

Kapital ja reservid

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

Muud kohustused

VARAD

| 1. | Sularaha |
| --- | --- |

1.

Sularaha

| 2. | Laenud |
| --- | --- |

2.

Laenud

M

M

M

M

M

kuni üks aasta

M

M

M

M

M

M

M

M

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

M

M

M

M

M

M

M

M

üle viie aasta

M

M

M

M

M

M

M

M

| 2e | Euro |
| --- | --- |

2e

Euro

Laenud algtähtajaga üle ühe aasta

sellest laenud, mille järelejäänud vähem kui üks aasta või sellega võrdne

sellest laenud järelejäänud tähtajaga üle ühe aasta, mille intressimäär on muudetav järgmise 12 kuu jooksul

Laenud algtähtajaga üle kahe aasta

sellest laenud, mille järelejäänud vähem kui kaks aastat või sellega võrdne

sellest laenud järelejäänud tähtajaga üle kahe aasta, mille intressimäär on muudetav järgmise 24 kuu jooksul

| 3. | Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

3.

Väärtpaberid, v.a aktsiad

M

M

M

M

M

kuni üks aasta

üle ühe aasta

| 4. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

4.

MMF aktsiad/osakud

| 5. | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

5.

Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid

M

M

M

| 6. | Põhivara |
| --- | --- |

6.

Põhivara

| 7. | Muu vara |
| --- | --- |

7.

Muu vara

M

Nõutavad on kuuandmed, vt tabel 1.

Tabel 3

Kvartaliseisud (jaotus sektorite kaupa)

| BILANSIKIRJED | Kõik muud osalevad liikmesriigid (s.t v.a riigisisene sektor) ja ELi liikmesriigid | Välismaailm (v.a EL) |
| --- | --- | --- |
| Liikmesriik | Liikmesriik | Liikmesriik | Liikmesriik |
| KOHUSTUSED | | | | | |
| 8. | Ringluses olev sularaha |

BILANSIKIRJED

Kõik muud osalevad liikmesriigid (s.t v.a riigisisene sektor) ja ELi liikmesriigid

Välismaailm (v.a EL)

Liikmesriik

Liikmesriik

Liikmesriik

Liikmesriik

KOHUSTUSED

8.

| 9. | Hoiused |
| --- | --- |

9.

RA-delt

mitte-RAdelt

| 10. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

VARAD

| 1. | Sularaha |
| --- | --- |

1.

| 2. | Laenud |
| --- | --- |

2.

RAdele

mitte-RAdele

| 3. | Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

3.

emiteeritud RAde poolt

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

emiteeritud mitte-RAde poolt

| 4. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

4.

| 5. | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

5.

| 6. | Põhivara |
| --- | --- |

6.

| 7. | Muu vara |
| --- | --- |

7.

Tabel 4

Kvartaliseisud (jaotus sektorite kaupa)

| BILANSIKIRJED | Kõik vääringud kokku | Euro | ELi vääringud, v.a euro | Vääringud, v.a ELi liikmesriikide vääringud, kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokku | ELi liikmesriigi vääring | ELi liikmesriigi vääring | ELi liikmesriigi vääring | GBP | Kokku | USD | JPY | CHF | Muud vääringud kokku |
| KOHUSTUSED | | | | | | | | | | | | |
| 9. | Hoiused |

BILANSIKIRJED

Kõik vääringud kokku

Euro

ELi vääringud, v.a euro

Vääringud, v.a ELi liikmesriikide vääringud, kokku

Kokku

ELi liikmesriigi vääring

ELi liikmesriigi vääring

ELi liikmesriigi vääring

GBP

Kokku

USD

JPY

CHF

Muud vääringud kokku

KOHUSTUSED

9.

| A. | Riigisisesed |
| --- | --- |

A.

RA-delt

M

M

mitte-RAdelt

M

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

RA-delt

M

M

mitte-RAdelt

M

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

kuni üks aasta

M

üle ühe aasta

M

pankadelt

Q

mittepankadelt

| 10. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

11.

M

M

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

M

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

M

VARAD

| 2. | Laenud |
| --- | --- |

2.

| A. | Riigisisesed |
| --- | --- |

A.

RAdele

M

mitte-RAdele

M

M

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

RAdele

M

mitte-RAdele

M

M

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

kuni üks aasta

M

üle ühe aasta

M

pankadele

Q

mittepankadele

| 3. | Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

3.

| A. | Riigisisesed |
| --- | --- |

A.

emiteeritud RAde poolt

M

M

emiteeritud mitte-RAde poolt

M

M

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

emiteeritud RAde poolt

M

M

emiteeritud mitte-RAde poolt

M

M

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

emiteeritud pankade poolt

Q

emiteeritud mittepankade poolt

| 4. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

4.

| A. | Riigisisesed |
| --- | --- |

A.

M

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

M

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

M

| 5. | + 6. + 7.Muud varad |
| --- | --- |

5.

- 6. + 7.Muud varad

M

M

Nõutavad on kuuandmed, vt tabel 1.

Q

Nõutavad on kvartaliandmed, vt tabel 2.

4.OSA

Bilansis esitamata teave (aastaandmed)

Maksete statistika ja muudel eesmärkidel vajab EKP kahte järgmist kirjet:

| 1. | Ülekantavate üleööhoiuste kontode hulk.
  See kirje osutab andmeid esitava asutuse juures hoitavate ülekantavate üleööhoiuste kontode hulgale (vt instrumendiliikide määratlusi II lisa 2. osas). |
| --- | --- |

1.

Ülekantavate üleööhoiuste kontode hulk.

See kirje osutab andmeid esitava asutuse juures hoitavate ülekantavate üleööhoiuste kontode hulgale (vt instrumendiliikide määratlusi II lisa 2. osas).

| 2. | Ülekantavate üleööhoiuste kontode hulk, mis on seotud interneti/personaalarvutiga.
  See kirje osutab andmeid esitava asutuse juures hoitavate ülekantavate üleööhoiuste kontode hulgale; kusjuures maksete tõhustamiseks toimub kontoomanike juurdepääs kontodele elektrooniliselt interneti kaudu või personaalarvuti panganduse kaudu, mille puhul kasutatakse eritarkvara ja -sideliine. Siia ei kuulu telefoni- või mobiiltelefonipanganduse juurdepääsuga ülekantavad hoiused, v.a juhul, kui neil on ka interneti või personaalarvutipanganduse juurdepääs. |
| --- | --- |

2.

Ülekantavate üleööhoiuste kontode hulk, mis on seotud interneti/personaalarvutiga.

See kirje osutab andmeid esitava asutuse juures hoitavate ülekantavate üleööhoiuste kontode hulgale; kusjuures maksete tõhustamiseks toimub kontoomanike juurdepääs kontodele elektrooniliselt interneti kaudu või personaalarvuti panganduse kaudu, mille puhul kasutatakse eritarkvara ja -sideliine. Siia ei kuulu telefoni- või mobiiltelefonipanganduse juurdepääsuga ülekantavad hoiused, v.a juhul, kui neil on ka interneti või personaalarvutipanganduse juurdepääs.

Tabel

Aastaandmed

| BILANSIS ESITAMATA KIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIS ESITAMATA KIRJED

A.

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

Mitte-RAd

Mitte-RAd

Mittepangad

Mitte-RAd (7)

Ülekantavate üleööhoiuste kontode arv

Ülekantavate interneti-/personaalarvutisidet kasutavate üleööhoiuste kontode arv

5. OSA

Ümberhindluskorrigeerimise esitamine finantsvoogude statistika koostamiseks

Rahaagregaatide ja vastaskirjeid käsitleva voogude statistika koostamiseks osalevate liikmesriikide territooriumi kohta vajab EKP andmeid ümberhindluskorrigeerimise kohta laenude kustutamise/vähendamise ja väärtpaberite hinna ümberhindamise osas.

1.   Laenude kustutamine/vähendamine

Laenude kustutamise/vähendamisega seotud korrigeerimistest teatatakse selleks, et EKP saaks koostada voogude statistika kahe järjestikuse perioodi seisude põhjal. Korrigeerimine peab näitama muutusi laenude seisudes, mille andmed esitati kooskõlas 2. ja 3. osaga, mis tulenevad laenude väärtuse vähendamisest, sh laenujäägi väärtuse lõplikust vähendamisest (kustutamine). Samuti peaks korrigeerimine peegeldama laenude provisjoni muudatusi, kui RKP otsustab, et bilansiseisud tuleb kirjendada netosummas ilma provisjonita. Samuti esitatakse andmed kustutamise/vähendamise kohta, mis on registreeritud laenu müümise või üleandmise ajal kolmandale isikule, kui see on identifitseeritav.

Miinimumnõuded seoses laenude kustutamise/vähendamisega on esitatud tabelis 1A.

2.   Väärtpaberite hinna ümberhindamine

Väärtpaberite hinna ümberhindamise kohandus kajastab väärtpaberite hindamises esinevaid kõikumisi, mis tekivad väärtpaberite noteerimise või nendega kauplemise hinna muutuste tõttu. See kohandus hõlmab muutusi, mis toimuvad vaatlusaja jooksul perioodilõpu bilansi seisudes seoses muutustega väärtpaberite kirjendamise kontrollväärtuses, st võimalikku kasumit/kahju. Samuti võib see sisaldada hindamismuudatusi, mis tulenevad väärtpaberitehingutest, st realiseeritud kasum/kahju.

Miinimumnõuded seoses väärpaberite hinna ümberhindamisega on esitatud tabelis 1A.

Bilansi kohustuste poole osas ei ole aruandluse miinimumnõuet kehtestatud. Kui andmeesitajad hindavad emiteeritud võlakirju viisil, millega kaasnevad muutused nende perioodilõpu seisudes, võivad RKPd selliste muutuste suhtes andmeid koguda. Sellised andmed esitatakse „Muu ümberhindluse” kohandustena.

Tabel 1A

Kuu ümberhindluskorrigeerimine
   (8)

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

RAd

Mitte-RAd

RAd

Mitte-RAd

sellest reservinõudega krediidiasutused, EKP ja RKPd

Valitsussektor

Muud residentide sektorid

sellest reservinõudega krediidiasutused, EKP ja RKPd

Valitsussektor

Muud residentide sektorid

Keskvalitsus

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15)

Keskvalitsus

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

KOHUSTUSED

| 8. | Ringluses olev sularaha |
| --- | --- |

8.

| 9. | Hoiused |
| --- | --- |

9.

kuni üks aasta

üle ühe aasta

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

| 9.1e | Üleööhoiused |
| --- | --- |

9.1e

| 9.2e | Kokkulepitud tähtajaga hoiused |
| --- | --- |

9.2e

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 9.3e | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused |
| --- | --- |

9.3e

kuni kolm kuud

üle kolme kuu

sellest üle kahe aasta

| 9.4e | Repod |
| --- | --- |

9.4e

| 9.x | Välisvaluutad |
| --- | --- |

9.x

| 9.1x | Üleööhoiused |
| --- | --- |

9.1x

| 9.2x | Kokkulepitud tähtajaga hoiused |
| --- | --- |

9.2x

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 9.3x | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused |
| --- | --- |

9.3x

kuni kolm kuud

üle kolme kuu

sellest üle kahe aasta

| 9.4x | Repod |
| --- | --- |

9.4x

| 10. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

11.

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

kuni üks aasta

*

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

*

üle kahe aasta

*

| 11x | Välisvaluutad |
| --- | --- |

11x

Välisvaluutad

kuni üks aasta

*

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

*

üle kahe aasta

*

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

Tabel 1A. Kohustused

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

RAd

Mitte-RAd

RAd

Mitte-RAd

Valitsussektor

Muud residentide sektorid

Valitsussektor

Muud residentide sektorid

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Tarbimislaen

Eluasemelaenud

Muu laen

Tarbimislaen

Eluasemelaenud

Muu laen

sellest SP/UP (10)

sellest SP/UP (10)

VARAD

| 1. | Sularaha |
| --- | --- |

1.

| 1e | sellest euro |
| --- | --- |

1e

sellest euro

| 2. | Laenud |
| --- | --- |

2.

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

üle viie aasta

sellest sündikaatlaenud

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

| 2e | sellest euro |
| --- | --- |

2e

sellest euro

| 3. | Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

3.

sellest üle kahe aasta (9)

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

(see ei ole lahter)

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 3x | Välisvaluutad |
| --- | --- |

3x

Välisvaluutad

(see ei ole lahter)

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

| 4. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

4.

| 5. | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid
   (9) |
| --- | --- |

5.

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

MIINIMUM

| 6. | Põhivara |
| --- | --- |

6.

| 7. | Muu vara |
| --- | --- |

7.

Tabel 1A. Varad

6. OSA

Aruandlusnõuded seoses laenude väärtpaberistamise ja muu laenude üleminekuga

1.   Mõisted

Käesolevas osas tähendab „eemaldamine”(derecognition) laenu või selle osa mittearvestamist seisudes, mis esitatakse I lisa 2. ja 3. osa alusel, sh selle eemaldamist seoses artikli 8 lõikes 6 osutatud erandi kohaldamise tõttu.

2.   Üldised nõuded

Andmed esitatakse kooskõlas artikli 7 lõikega 2, kohaldades asjakohastel juhtudel artikli 7 lõiget 4. Kõikide andmeühikute kohta esitatakse jaotused residentsuse ja laenuvõtja allsektori kohta vastavalt tabeli 5 veergude pealkirjadele. Laene, mis võõrandatakse vaheetapis (warehousing phase) (kui väärtpaberistamine pole veel lõpule viidud ning investoritele pole veel väärtpabereid või samalaadseid instrumente emiteeritud), käsitletakse väärtpaberistatutena.

3.   Väärtpaberistatud või muul viisil üleantud laenude netovoo aruandluse nõuded

| 3.1. | Artikli 5 lõike 1 eesmärgil arvutavad RAd andmed tabeli 5 osades 1 ja 2 järgmise netovoona: asjakohasel perioodil väärtpaberistatud või muul viisil üle antud laenud miinus asjakohasel perioodil omandatud laenud. Sellest arvestusest jäävad välja laenud, mis on üle antud muule euroala RA-le või sellelt omandatud, ning laenud, mille üleminek toimub andmeesitaja ühinemise, ülevõtmise või jagunemise tagajärjel. |
| --- | --- |

3.1.

Artikli 5 lõike 1 eesmärgil arvutavad RAd andmed tabeli 5 osades 1 ja 2 järgmise netovoona: asjakohasel perioodil väärtpaberistatud või muul viisil üle antud laenud miinus asjakohasel perioodil omandatud laenud. Sellest arvestusest jäävad välja laenud, mis on üle antud muule euroala RA-le või sellelt omandatud, ning laenud, mille üleminek toimub andmeesitaja ühinemise, ülevõtmise või jagunemise tagajärjel.

| 3.2. | Punktis 3.1 osutatud andmed sisestatakse tabeli 5 osades 1 ja 2 järgmiselt:






  — | võõrandamised ja omandamised, mis mõjutavad I lisa 2. ja 3. osa alusel estatud laenude seisu, st võõrandamine, millega kaasneb bilansist eemaldamine, ja omandamine, millega kaasneb bilansis (taas)kajastamine ((re)recognition), esitatakse 1. osas; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Punktis 3.1 osutatud andmed sisestatakse tabeli 5 osades 1 ja 2 järgmiselt:

—

võõrandamised ja omandamised, mis mõjutavad I lisa 2. ja 3. osa alusel estatud laenude seisu, st võõrandamine, millega kaasneb bilansist eemaldamine, ja omandamine, millega kaasneb bilansis (taas)kajastamine ((re)recognition), esitatakse 1. osas;

| — | võõrandamised ja omandamised, mis ei mõjuta I lisa 2. ja 3. osa alusel estatud laenude seisu, st võõrandamine, millega ei kaasne bilansist eemaldamine, ja omandamine, millega ei kaasne bilansis (taas)kajastamine, esitatakse 2. osas. |
| --- | --- |

—

võõrandamised ja omandamised, mis ei mõjuta I lisa 2. ja 3. osa alusel estatud laenude seisu, st võõrandamine, millega ei kaasne bilansist eemaldamine, ja omandamine, millega ei kaasne bilansis (taas)kajastamine, esitatakse 2. osas.

| 3.3. | Tabeli 5 osa 1 kuuandmete kohta esitatakse jaotused laenu üleandmise tehingupoole kohta, kusjuures vahet tehakse FVCde, nendest euroala FVCde, ja muude tehingupoolte vahel. Täiendavad jaotused laenu algtähtaja ja eesmärgi kohta on nõutavad kord kvartalis tabeli 5b kohaselt. |
| --- | --- |

3.3.

Tabeli 5 osa 1 kuuandmete kohta esitatakse jaotused laenu üleandmise tehingupoole kohta, kusjuures vahet tehakse FVCde, nendest euroala FVCde, ja muude tehingupoolte vahel. Täiendavad jaotused laenu algtähtaja ja eesmärgi kohta on nõutavad kord kvartalis tabeli 5b kohaselt.

4.   Seisude aruandluse nõuded seoses laenudega, mida teenindatakse väärtpaberistamises

| 4.1. | Artikli 5 lõikes 2 sätestatud nõudeid kohaldatakse olenemata sellest, kas teenindatavad laenud või vastavad teenindusõigused on kajastatud andmeesitaja bilansis. Andmeid esitatakse kooskõlas tabeli 5 osaga 3. |
| --- | --- |

4.1.

Artikli 5 lõikes 2 sätestatud nõudeid kohaldatakse olenemata sellest, kas teenindatavad laenud või vastavad teenindusõigused on kajastatud andmeesitaja bilansis. Andmeid esitatakse kooskõlas tabeli 5 osaga 3.

| 4.2. | Kui laenusid teenindatakse FVC jaoks, kes on muu euroala liikmesriigi resident, esitavad RAd täiendavad jaotused, agregeerides teenindatud laenud eraldi iga liikmesriigi kohta, kus FVC on resident. |
| --- | --- |

4.2.

Kui laenusid teenindatakse FVC jaoks, kes on muu euroala liikmesriigi resident, esitavad RAd täiendavad jaotused, agregeerides teenindatud laenud eraldi iga liikmesriigi kohta, kus FVC on resident.

| 4.3. | RKPd võivad artikli 5 lõikes 2 osutatud andmed osaliselt või tervikuna koguda FVCde kaupa (FVC-by-FVC basis) RAdelt, kes tegutsevad väärtpaberistatud laenude halduritena. Juhul kui RKP leiab, et punktis 4.1 osutatud andmeid ja punktis 4.2 osutatud jaotusi saab koguda FVCde kaupa, teatab ta RAdele kas ja millises ulatuses punktides 4.1 ja 4.2 osutatud aruandlust nõutakse. |
| --- | --- |

4.3.

RKPd võivad artikli 5 lõikes 2 osutatud andmed osaliselt või tervikuna koguda FVCde kaupa (FVC-by-FVC basis) RAdelt, kes tegutsevad väärtpaberistatud laenude halduritena. Juhul kui RKP leiab, et punktis 4.1 osutatud andmeid ja punktis 4.2 osutatud jaotusi saab koguda FVCde kaupa, teatab ta RAdele kas ja millises ulatuses punktides 4.1 ja 4.2 osutatud aruandlust nõutakse.

5.   IAS 39 või samalaadseid riigi raamatupidamisreegleid kohaldavate RAde aruandlusnõuded

| 5.1. | RAd, kes kohaldavad IAS 39 või samalaadseid reegleid, esitavad kuulõpu seisud laenude kohta, mis võõrandati väärtpaberistamise teel ning mida ei eemaldatud bilansist vastavalt tabeli 5 osale 4. |
| --- | --- |

5.1.

RAd, kes kohaldavad IAS 39 või samalaadseid reegleid, esitavad kuulõpu seisud laenude kohta, mis võõrandati väärtpaberistamise teel ning mida ei eemaldatud bilansist vastavalt tabeli 5 osale 4.

| 5.2. | RAd, kelle suhtes kohaldatakse artikli 8 lõikes 6 sätestatud erandit, esitavad kvartalilõpu seisud laenude kohta, mis võõrandati väärtpaberistamise teel ning mis eemaldati bilansist, kuid on kajastatud finantsaruannetes vastavalt tabeli 5 osale 4. |
| --- | --- |

5.2.

RAd, kelle suhtes kohaldatakse artikli 8 lõikes 6 sätestatud erandit, esitavad kvartalilõpu seisud laenude kohta, mis võõrandati väärtpaberistamise teel ning mis eemaldati bilansist, kuid on kajastatud finantsaruannetes vastavalt tabeli 5 osale 4.

Tabel 5a

Väärtpaberistamine ja muu laenu üleminek: kuuandmed

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Kokku

Muu valitsussektor (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Kokku

Muu valitsussektor (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

| 1. | Väärtpaberistatud või muul viisil üle antud laenude netovood: tehingud, mis mõjutavad aruandluses esitatud laenude positsioone; arvutatakse järgmiselt: võõrandamised miinus omandamised |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Üleandmise tehingu pool on FVC |
| --- | --- |

1.1.

Üleandmise tehingu pool on FVC

| 1.1.1. | sellest üleandmise tehingu pool on euroala FVC |
| --- | --- |

1.1.1.

sellest üleandmise tehingu pool on euroala FVC

| 1.2. | muud üleandmise tehingu pooled |
| --- | --- |

1.2.

muud üleandmise tehingu pooled

| 2. | Väärtpaberistatud või muul viisil üle antud laenude netovood: tehingud, mis ei mõjuta aruandluses esitatud laenude positsioone; arvutatakse järgmiselt: võõrandamised miinus omandamised |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Kõik üleandmise tehingu pooled |
| --- | --- |

2.1.

Kõik üleandmise tehingu pooled

| 3. | Väärtpaberistamises teenindatud laenude seisud
   (11) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bilansist eemaldamata väärtpaberistatud laenude seisud
   (12) |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Kokku |
| --- | --- |

4.1.

Kokku

| 4.1.1. | sellest väärtpaberistatud euroala FVC kaudu |
| --- | --- |

4.1.1.

sellest väärtpaberistatud euroala FVC kaudu

Tabel 5b

Väärtpaberistamine ja muu laenu üleminek: kvartaliandmed

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Kokku

Muu valitsussektor (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Kokku

Muu valitsussektor (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Tarbimislaen

Eluasemelaenud

Muu laen

Tarbimislaen

Eluasemelaenud

Muu laen

SP/UP (13)

SP/UP (13)

| 1. | Väärtpaberistatud või muul viisil üle antud laenude netovood: tehingud, mis mõjutavad aruandluses esitatud laenude positsioone; arvutatakse järgmiselt: võõrandamised miinus omandamised |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | üleandmise tehingu pool on FVC |
| --- | --- |

1.1.

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Laenu otstarve

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

üle viie aasta

| 1.1.1. | sellest üleandmise tehingu pool on euroala FVC |
| --- | --- |

1.1.1.

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

üle viie aasta

| 1.2. | muud üleandmise tehingu pooled |
| --- | --- |

1.2.

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

Laenu otstarve

| 2. | Väärtpaberistatud või muul viisil üle antud laenude netovood: tehingud, mis ei mõjuta aruandluses esitatud laenude positsioone; arvutatakse järgmiselt: võõrandamised miinus omandamised |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Kõik üleandmise tehingu pooled |
| --- | --- |

2.1.

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

M

| 3. | Väärtpaberistamises teenindatud laenude seisud |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Teenindatud laenud: kõik FVCd |
| --- | --- |

3.1.

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

üle viie aasta

| 3.1.1. | Teenindatud laenud: sellest euroala FVCd |
| --- | --- |

3.1.1.

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

üle viie aasta

M

Nõutavad on kuuandmed, vt tabel 5a.

7. OSA

Väikeste krediidiasutuste lihtaruandlus

Krediidiasutusi, kelle suhtes kohaldatakse artikli 8 lõike 1 punktis d osutatud erandit, võib vabastada järgmistest nõuetest:

| 1. | Vääringute kaupa jaotus 2. osa punkti 4 kohaselt. |
| --- | --- |

1.

Vääringute kaupa jaotus 2. osa punkti 4 kohaselt.

| 2. | Nõue eristada:






  — | 2. osa punktis 5.3 osutatud positsioonid kesksete tehingupooltega; |
| --- | --- | --- |

2.

Nõue eristada:

—

2. osa punktis 5.3 osutatud positsioonid kesksete tehingupooltega;

| — | 2. osa tabelis 1 osutatud sündikaatlaenud; |
| --- | --- |

—

2. osa tabelis 1 osutatud sündikaatlaenud;

| — | 2. osa tabelis 1 osutatud võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nominaalväärtuses alla 100 %. |
| --- | --- |

—

2. osa tabelis 1 osutatud võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nominaalväärtuses alla 100 %.

| 3. | Jaotused sektorite kohta 3. osa punkti 3 kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Jaotused sektorite kohta 3. osa punkti 3 kohaselt.

| 4. | Jaotused riikide kohta 3. osa punkti 4 kohaselt. |
| --- | --- |

4.

Jaotused riikide kohta 3. osa punkti 4 kohaselt.

| 5. | Jaotused vääringute kohta 3. osa punkti 5 kohaselt. |
| --- | --- |

5.

Jaotused vääringute kohta 3. osa punkti 5 kohaselt.

Lisaks võivad need krediidiasutused täita 2., 5. ja 6. osas osutatud aruandlusnõudeid, esitades andmeid ainult kord kvartalis ja kooskõlas kvartalistatistika suhtes artikli 6 lõikes 3 sätestatud tähtaegadega.

8. OSA

Kokkuvõte

Rahaloomeasutuste sektori agregeeritud bilansi jaotuste kokkuvõte (14)

| Instrumentide ja tähtaegade liigid |
| --- |
| BILANSIKIRJED |
| VARAD | KOHUSTUSED |
| 1. | Sularaha |

Instrumentide ja tähtaegade liigid

BILANSIKIRJED

VARAD

KOHUSTUSED

1.

| 2. | Laenud tähtajaga | kuni 1 aasta
   (15) |
| --- | --- | --- |

2.

kuni 1 aasta
   (15)

| | üle 1 aasta ja kuni 5 aastat
   (15) |
| --- | --- |

üle 1 aasta ja kuni 5 aastat
   (15)

| | üle 5 aasta
   (15) |
| --- | --- |

üle 5 aasta
   (15)

sellest sündikaatlaenud

sellest repod

sellest stardilaenud ja arvelduskrediit (euro)

sellest tavaline krediitkaardi krediit (euro)

sellest pikendatud krediitkaardi krediit (euro)

sellest kinnisvaratagatis (16)

Laenud algtähtajaga üle ühe aasta (euro)

sellest laenud järelejäänud tähtajaga alla ühe aasta

sellest laenud järelejäänud tähtajaga üle ühe aasta ja mille intressimäär on muudetav järgmise 12 kuu jooksul

Laenud algtähtajaga üle kahe aasta (euro)

sellest laenud järelejäänud tähtajaga alla ühe aasta

sellest laenud järelejäänud tähtajaga üle ühe aasta ja mille intressimäär on muudetav järgmise 12 kuu jooksul

| 3. | Väärtpaberid, v.a aktsiad, tähtajaga | kuni 1 aasta
   (17) |
| --- | --- | --- |

3.

kuni 1 aasta
   (17)

| | üle 1 aasta ja kuni 2 aastat
   (17) |
| --- | --- |

üle 1 aasta ja kuni 2 aastat
   (17)

| | üle 2 aasta
   (17) |
| --- | --- |

üle 2 aasta
   (17)

| 4. | Rahaturufondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

4.

| 5. | Aktsiad ja muud osakud |
| --- | --- |

5.

| 6. | Põhivara |
| --- | --- |

6.

| 7. | Muu vara |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ringluses olev raha |
| --- | --- |

8.

| 9. | Hoiused tähtajaga | kuni 1 aasta
   (18) |
| --- | --- | --- |

9.

kuni 1 aasta
   (18)

| | üle 1 aasta
   (18) |
| --- | --- |

üle 1 aasta
   (18)

sellest ülekantavad hoiused

sellest kuni 2 aastat

sellest sündikaatlaenud

| 9.1. | Üleööhoiused

  sellest ülekantavad hoiused |
| --- | --- |

9.1.

sellest ülekantavad hoiused

| 9.2. | Hoiused kokkulepitud tähtajaga | kuni 1 aasta |
| --- | --- | --- |

9.2.

kuni 1 aasta

| | üle 1 aasta ja kuni 2 aastat |
| --- | --- |

üle 1 aasta ja kuni 2 aastat

| | üle 2 aasta |
| --- | --- |

üle 2 aasta

| 9.3. | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused | kuni 3 kuud |
| --- | --- | --- |

9.3.

kuni 3 kuud

| | üle 3 kuu |
| --- | --- |

üle 3 kuu

| | millest üle 2 aasta
   (19) |
| --- | --- |

millest üle 2 aasta
   (19)

| 9.4. | Tagasiostulepingud |
| --- | --- |

9.4.

| 10. | Rahaturufondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

10.

| 11. | Emiteeritud võlakirjad tähtajaga | kuni 1 aasta |
| --- | --- | --- |

11.

kuni 1 aasta

| | üle 1 aasta ja kuni 2 aastat |
| --- | --- |

üle 1 aasta ja kuni 2 aastat

sellest kuni kaks aastat ja kapitaligarantiiga nominaalväärtuses alla 100 %

| | üle 2 aasta |
| --- | --- |

üle 2 aasta

| 12. | Omakapital |
| --- | --- |

12.

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

BILANSIVÄLISED KIRJED

Ülekantavate üleööhoiuste kontode arv

Ülekantavate interneti-/personaalarvutisidet kasutavate üleööhoiuste kontode arv

| Tehingupoolte ja eesmärkide liigid |
| --- |
| VARAD | KOHUSTUSED |
| A. | Riigi residendid | RAd |

Tehingupoolte ja eesmärkide liigid

VARAD

KOHUSTUSED

A.

RAd

| | Mitte-RAd | Valitsussektor | keskvalitsus |
| --- | --- | --- | --- |

Mitte-RAd

Valitsussektor

keskvalitsus

| | osariikide/liidumaade valitsused |
| --- | --- |

osariikide/liidumaade valitsused

| | kohalikud omavalitsused |
| --- | --- |

kohalikud omavalitsused

| | sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

sotsiaalkindlustusfondid

| | Muud residentide sektorid
   (20) | muud finantsvahendusettevõtted ja finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Muud residentide sektorid
   (20)

muud finantsvahendusettevõtted ja finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)
   (20)

| | sellest kesksed tehingupooled
   (16) |
| --- | --- |

sellest kesksed tehingupooled
   (16)

| | sellest FVCd
   (16) |
| --- | --- |

sellest FVCd
   (16)

| | kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)
   (20) |
| --- | --- |

kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)
   (20)

| | kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtjad (S.11) |
| --- | --- |

kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtjad (S.11)

| | kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15)
   (20) | tarbimislaen
   (16) |
| --- | --- | --- |

kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15)
   (20)

tarbimislaen
   (16)

| | eluasemelaenud
   (16) |
| --- | --- |

eluasemelaenud
   (16)

| | muu laen
   (16) |
| --- | --- |

muu laen
   (16)

| | sellest füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud
   (16) |
| --- | --- |

sellest füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud
   (16)

| A. | Riigi residendid | Rahaloomeasutused


  sellest krediidiasutused |
| --- | --- | --- |

A.

Rahaloomeasutused

sellest krediidiasutused

| | Mitte-RAd | Valitsussektor | keskvalitsus |
| --- | --- | --- | --- |

Mitte-RAd

Valitsussektor

keskvalitsus

| | muu valitsussektor | osariikide/liidumaade valitsused |
| --- | --- | --- |

muu valitsussektor

osariikide/liidumaade valitsused

| | kohalikud omavalitsused |
| --- | --- |

kohalikud omavalitsused

| | sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

sotsiaalkindlustusfondid

| | Muud residentide sektorid
   (20) | muud finantsvahendusettevõtted ja finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Muud residentide sektorid
   (20)

muud finantsvahendusettevõtted ja finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)
   (20)

| | sellest kesksed tehingupooled
   (16) |
| --- | --- |

sellest kesksed tehingupooled
   (16)

| | sellest FVCd
   (16) |
| --- | --- |

sellest FVCd
   (16)

| | kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125) |
| --- | --- |

kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)

| | kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtjad (S.11)
   (20) |
| --- | --- |

kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtjad (S.11)
   (20)

| | kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15)
   (20)
   (16) |
| --- | --- |

kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15)
   (20)
   (16)

| B. | Teiste euroala liikmesriikide residendid | RAd |
| --- | --- | --- |

B.

RAd

| | Mitte-RAd | Valitsemissektor | keskvalitsused |
| --- | --- | --- | --- |

Mitte-RAd

Valitsemissektor

keskvalitsused

| | osariikide/liidumaade valitsused |
| --- | --- |

osariikide/liidumaade valitsused

| | kohalikud omavalitsused |
| --- | --- |

kohalikud omavalitsused

| | sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

sotsiaalkindlustusfondid

| | Muud residentide sektorid
   (20) | muud finantsvahendajad ja finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Muud residentide sektorid
   (20)

muud finantsvahendajad ja finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)
   (20)

| | sellest kesksed tehingupooled
   (16) |
| --- | --- |

sellest kesksed tehingupooled
   (16)

| | sellest FVCd
   (16) |
| --- | --- |

sellest FVCd
   (16)

| | kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)
   (20) |
| --- | --- |

kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)
   (20)

| | kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtjad (S.11)
   (20) |
| --- | --- |

kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtjad (S.11)
   (20)

| | kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15)
   (20) | tarbimislaen
   (16) |
| --- | --- | --- |

kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15)
   (20)

tarbimislaen
   (16)

| | eluasemelaenud |
| --- | --- |

eluasemelaenud

| | muu laen
   (16) |
| --- | --- |

muu laen
   (16)

| | sellest füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühingud
   (16) |
| --- | --- |

sellest füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühingud
   (16)

| B. | Teiste euroala liikmesriikide residendid
  1 | RAd


  sellest krediidiasutused |
| --- | --- | --- |

B.

RAd

sellest krediidiasutused

| | Mitte-RAd | Valitsemissektor | keskvalitsused |
| --- | --- | --- | --- |

Mitte-RAd

Valitsemissektor

keskvalitsused

| | muu valitsussektor | osariikide/liidumaade valitsused |
| --- | --- | --- |

muu valitsussektor

osariikide/liidumaade valitsused

| | kohalikud omavalitsused |
| --- | --- |

kohalikud omavalitsused

| | sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

sotsiaalkindlustusfondid

| | Muud residentide sektorid
   (20) | muud finantsvahendajad ja finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)
   (20) |
| --- | --- | --- |

Muud residentide sektorid
   (20)

muud finantsvahendajad ja finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)
   (20)

| | sellest kesksed tehingupooled
   (16) |
| --- | --- |

sellest kesksed tehingupooled
   (16)

| | sellest FVCd
   (16) |
| --- | --- |

sellest FVCd
   (16)

| | kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)
   (20) |
| --- | --- |

kindlustusseltsid ja pensionifondid (S.125)
   (20)

| | kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtjad (S.11)
   (20) |
| --- | --- |

kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtjad (S.11)
   (20)

| | kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15)
   (20)
   (16) |
| --- | --- |

kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15)
   (20)
   (16)

| C. | Välismaailma residendid | Pangad |
| --- | --- | --- |

C.

Pangad

| | Mittepangad | valitsemissektor |
| --- | --- | --- |

Mittepangad

valitsemissektor

| | muud residendid |
| --- | --- |

muud residendid

| C. | Välismaailma residendid | Pangad |
| --- | --- | --- |

C.

Pangad

| | Mittepangad | valitsemissektor |
| --- | --- | --- |

Mittepangad

valitsemissektor

| | muud residendid |
| --- | --- |

muud residendid

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

Vääringud

| e | euro |
| --- | --- |

e

| x | välisvaluuta – vääringud, v.a euro (st muude liikmesriikide vääringud: USA dollar, Jaapani jeen, Šveitsi frank, muud vääringud) (21) |
| --- | --- |

x

välisvaluuta – vääringud, v.a euro (st muude liikmesriikide vääringud: USA dollar, Jaapani jeen, Šveitsi frank, muud vääringud) (21)

Märkused

---

(1)  Monetary, financial institutions and markets statistics sector manual. Guidance for the statistical classification of customers, märts 2007, muudetud redaktsioon.

(2)  Tärniga tähistatud lahtreid kasutatakse reservibaasi arvutamisel. Võlaväärtpaberite puhul peavad krediidiasutused kas tõendama reservibaasist maha arvatavaid kohustusi või kohaldama EKP poolt protsentides kindlaks määratud standardset mahaarvestust. Peenejoonelistes lahtrites väljad tuleb täita ainult krediidiasutustel, mille suhtes kohaldatakse kohustuslike reservide nõuet. Vt kohustusliku reservi kohaldamise erisätteid III lisas.

(3)  Nende andmete esitamine on vabatahtlik, kuni pole teatatud teisiti.

(4)  Neid andmeid võidakse koguda erinevate statistikakogumise korralduste kaudu, mille otsustab RKP kooskõlas I lisa 2. osa reeglitega.

(5)  Kesksed tehingupooled (central counterparties, CCP).

(6)  Füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühingud (Sole proprietors/unicorporated partnerships, SP/UP).

(7)  Välismaailma osas mittepangad.

(8)  Sõnaga „MIINIMUM” märgitud seeria andmed esitavad RAd. RKPd võivad seda nõuet laiendada ka tühjade lahtritena märgitud seeriale (st neis puudub sõna „MIINIMUM”). RKP esitab EKP-le tühjad lahtrid ja lahtrid, kus on sõna „MIINIMUM”. Tühjad tärniga tähistatud lahtrid kohustuste poolel loetakse nulliks, kui ei näidata teisiti.

(9)  RKPd võivad nõuda RAdelt nende andmete edastamist kvartali, mitte kuu kohta.

(10)  Füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühingud.

(11)  See kirje tuleb esitada ainult kord kvartalis; vt aruandlusvormi tabelis 5b.

(12)  I lisa 6. osa punktis 5.2 osutatud aruandluskohustuse osas tuleb esitada ainult rida „Kokku” kord kvartalis.

(13)  Füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühingud (Sole proprietors/unincorporated partnerships, SP/UP).

(14)  Kuuandmete jaotused on rõhutatud kirjas, kvartaliandmete jaotused on tavalises kirjas ja bilansivälised aastaandmed on kursiivis.

(15)  Kuuaruandluse tähtaegade jaotust on vaja ainult laenude osas, mis on antud peamistele residentide sektoritele, v.a euroala liikmesriikide RAd ja valitsemissektor. Tähtaegade jaotuse osas, mis on seotud laenudega valitsemissektorile, mis ei ole osalevate liikmesriikide keskvalitsus, on aruandlus kvartaalne.

(16)  Laenude osas allsektorile S.14 + S.15 tuleb esitada täiendav jaotus otstarbe järgi. Lisaks tuleb esitada täiendavad jaotused („sellest”) teatavate instrumentide osas teatavates allsektorites: „sellest kesksed tehingpooled” ja „sellest FVCd” allsektori S.123 osas; „sellest füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud” laenude osas allsektorile S.14; „sellest kinnisvaratagatisega” laenude osas allsektoritele S.11 ja S.14 + S.15 (nõutav kord kvartalis).

(17)  Kuuaruandluse tähtaegade jaotus kehtib ainult osalevates liikmesriikides asuvate rahaloomeasutuste emiteeritud väärtpaberite puhul. Kvartaliandmetes eristatakse rahaliidu liikmesriikide mitterahaloomeasutuste emiteeritud väärtpaberite puhul kuni üheaastase ja üle üheaastase tähtajaga väärtpabereid.

(18)  Ainult välismaailma suhtes.

(19)  Andmete esitamine etteteatamistähtajaga lõpetatavate üle kaheaastase tähtajaga hoiuste kohta on vabatahtlik, kui ei ole teatatud teisiti.

(20)  Laenude ja hoiuste puhul on nõutav kuuaruandlus allsektorite kaupa.

(21)  Kvartaliaruandlust vääringute kaupa ELi iga teise liikmesriigi suhtes nõutakse ainult valitud kirjete puhul.

---

II LISA

KONSOLIDEERIMISE PÕHIMÕTTED JA MÄÄRATLUSED

1. OSA

Statistiline konsolideerimine ühe riigi territooriumi piires

| 1. | Igas osalevas liikmesriigis koosneb andmeid esitav üldkogum rahaloomeasutuste statistilisse nimekirja kuuluvatest rahaloomeasutustest, mis on residendid osalevate liikmesriikide territooriumil (1). Need on:






  — | sellel territooriumil registreeritud ja seal asuvad asutused, sealhulgas väljaspool kõnealust territooriumi asuvate emaettevõtjate tütarettevõtjad, (2) ja |
| --- | --- | --- |

1.

Igas osalevas liikmesriigis koosneb andmeid esitav üldkogum rahaloomeasutuste statistilisse nimekirja kuuluvatest rahaloomeasutustest, mis on residendid osalevate liikmesriikide territooriumil (1). Need on:

—

sellel territooriumil registreeritud ja seal asuvad asutused, sealhulgas väljaspool kõnealust territooriumi asuvate emaettevõtjate tütarettevõtjad, (2) ja

| — | väljaspool kõnealust territooriumi paikneva peakontoriga asutuste filiaalid. |
| --- | --- |

—

väljaspool kõnealust territooriumi paikneva peakontoriga asutuste filiaalid.

Offshore-finantskeskustes asuvaid asutusi käsitletakse statistikas kui nende asukoha territooriumi residente.

| 2. | Statistika eesmärgil konsolideerivad rahaloomeasutused oma kõikide ühe ja sama riigi territooriumil asuvate osakondade (registreeritud kontor või peakontor ja / või filiaalid) tegevuse. Eri riike käsitlevaid statistilisi andmeid ei ole lubatud statistika eesmärgil konsolideerida.






  a) | Kui emaettevõtja ja tema tütarettevõtjad on ühe ja sama riigi territooriumil asuvad rahaloomeasutused, võib emaettevõtja konsolideerida oma statistilistes aruannetes nende tütarettevõtjate tegevuse, eristades siiski krediidiasutuste ja muude rahaloomeasutuste tegevuse. |
| --- | --- | --- |

2.

Statistika eesmärgil konsolideerivad rahaloomeasutused oma kõikide ühe ja sama riigi territooriumil asuvate osakondade (registreeritud kontor või peakontor ja / või filiaalid) tegevuse. Eri riike käsitlevaid statistilisi andmeid ei ole lubatud statistika eesmärgil konsolideerida.

a)

Kui emaettevõtja ja tema tütarettevõtjad on ühe ja sama riigi territooriumil asuvad rahaloomeasutused, võib emaettevõtja konsolideerida oma statistilistes aruannetes nende tütarettevõtjate tegevuse, eristades siiski krediidiasutuste ja muude rahaloomeasutuste tegevuse.

| b) | Kui asutusel on filiaale, mis asuvad teiste osalevate liikmesriikide territooriumil, käsitleb osalevas liikmesriigis asuv registreeritud kontor või peakontor oma positsioone kõikide nende filiaalide suhtes nagu positsioone teiste osalevate liikmesriikide residentide suhtes. Samuti käsitleb osalevas liikmesriigis asuv filiaal oma positsioone teiste osalevate liikmesriikide territooriumil asuvate sama asutuse registreeritud kontori või peakontori või muude filiaalide suhtes nagu positsioone teiste osalevate liikmesriikide residentide suhtes. |
| --- | --- |

b)

Kui asutusel on filiaale, mis asuvad teiste osalevate liikmesriikide territooriumil, käsitleb osalevas liikmesriigis asuv registreeritud kontor või peakontor oma positsioone kõikide nende filiaalide suhtes nagu positsioone teiste osalevate liikmesriikide residentide suhtes. Samuti käsitleb osalevas liikmesriigis asuv filiaal oma positsioone teiste osalevate liikmesriikide territooriumil asuvate sama asutuse registreeritud kontori või peakontori või muude filiaalide suhtes nagu positsioone teiste osalevate liikmesriikide residentide suhtes.

| c) | Kui asutusel on filiaale, mis asuvad väljaspool osalevate liikmesriikide territooriumi, käsitleb asjaomane osalevas liikmesriigis asuv registreeritud kontor või peakontor oma positsioone kõikide nende filiaalide suhtes nagu positsioone välismaailma residentide suhtes. Samuti käsitleb osalevas liikmesriigis asuv filiaal oma positsioone väljaspool osalevate liikmesriikide territooriumi asuvate sama asutuse registreeritud kontori või peakontori või muude filiaalide suhtes nagu positsioone välismaailma residentide suhtes. |
| --- | --- |

c)

Kui asutusel on filiaale, mis asuvad väljaspool osalevate liikmesriikide territooriumi, käsitleb asjaomane osalevas liikmesriigis asuv registreeritud kontor või peakontor oma positsioone kõikide nende filiaalide suhtes nagu positsioone välismaailma residentide suhtes. Samuti käsitleb osalevas liikmesriigis asuv filiaal oma positsioone väljaspool osalevate liikmesriikide territooriumi asuvate sama asutuse registreeritud kontori või peakontori või muude filiaalide suhtes nagu positsioone välismaailma residentide suhtes.

2. OSA

Instrumendiliikide määratlemine

| 1. | Tabelis on esitatud standardkirjeldused nende instrumendiliikide kohta, mille järgi RKPd kehtestavad riigi tasandil kohaldatavad liigid vastavalt käesolevale määrusele (3). Määratlustes tuginetakse ESA 95-le. |
| --- | --- |

1.

Tabelis on esitatud standardkirjeldused nende instrumendiliikide kohta, mille järgi RKPd kehtestavad riigi tasandil kohaldatavad liigid vastavalt käesolevale määrusele (3). Määratlustes tuginetakse ESA 95-le.

| 2. | Esialgne tähtaeg tähendab finantsinstrumendi kindlaksmääratud kehtivusaega, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lunastada (nt võlakirjad) või kui lunastamisega kaasneb teatav sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid). Etteteatamisaeg on periood, mis algab kuupäeval, kui omanik teatab kavatsusest lunastada instrument, ning lõpeb kuupäeval, mil omanikul on õigus see sularahasse konverteerida, ilma et tema suhtes rakendataks sanktsioone. Finantsinstrumente liigitatakse etteteatamisaja järgi ainult juhul, kui neil puudub kokkulepitud tähtaeg. |
| --- | --- |

2.

Esialgne tähtaeg tähendab finantsinstrumendi kindlaksmääratud kehtivusaega, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lunastada (nt võlakirjad) või kui lunastamisega kaasneb teatav sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid). Etteteatamisaeg on periood, mis algab kuupäeval, kui omanik teatab kavatsusest lunastada instrument, ning lõpeb kuupäeval, mil omanikul on õigus see sularahasse konverteerida, ilma et tema suhtes rakendataks sanktsioone. Finantsinstrumente liigitatakse etteteatamisaja järgi ainult juhul, kui neil puudub kokkulepitud tähtaeg.

Tabel

Instrumendiliigid

VARADE LIIGID

| Liik | Põhiomaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 1. | Sularaha |

Liik

Põhiomaduste kirjeldus

1.

Sularaha

Ringluses olevad euro ja välisriikide pangatähed ja mündid, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks

| 2. | Laenud algtähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni viis aastat / üle viie aasta |
| --- | --- |

2.

Laenud algtähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni viis aastat / üle viie aasta

Aruandlusvormil hõlmab see andmeühik andmeesitajate poolt laenuvõtjatele laenatavaid vahendeid, mida ei tõendata dokumentidega või mida tõendab üksainus dokument (ka siis, kui see on muutunud kaubeldavaks). Laenud hõlmavad eelkõige varasid hoiuste kujul. Riikide keskpangad (RKPd) võivad nõuda selle andmeühiku osas täielikku jaotust sektorite kohta. Siia kuuluvad:

| a) | laenud kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta asutustele jaotustega järgmise kohta:






  — | tarbimislaen (laen, mis on antud peamiselt isikliku tarbimise otstarbel kaupade ja teenuste ostuks). Siia kuulub füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingule antud tarbimislaen, juhul kui RA teab, et laenu otstarbeks on peamiselt isiklik kasutus; |
| --- | --- | --- |

a)

laenud kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta asutustele jaotustega järgmise kohta:

—

tarbimislaen (laen, mis on antud peamiselt isikliku tarbimise otstarbel kaupade ja teenuste ostuks). Siia kuulub füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingule antud tarbimislaen, juhul kui RA teab, et laenu otstarbeks on peamiselt isiklik kasutus;

| — | eluasemelaenud (isiklikus kasutuses või renditud majasse investeerimiseks antud laen, sh ehitus ja renoveerimine). Siia kuuluvad eluasemega tagatud laenud, mis on antud maja ostmiseks ja muud laenud maja ostmiseks, mis on tagatud isiklikult või muu varaga. Siia kuulub füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingule antud eluasemelaen, v.a juhul kui andmeid esitav RA teab, et maja otstarbeks on peamiselt kasutus äritegevuses; sel juhul esitatakse andmed liigis „Muu laen, sellest füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühing”; |
| --- | --- |

—

eluasemelaenud (isiklikus kasutuses või renditud majasse investeerimiseks antud laen, sh ehitus ja renoveerimine). Siia kuuluvad eluasemega tagatud laenud, mis on antud maja ostmiseks ja muud laenud maja ostmiseks, mis on tagatud isiklikult või muu varaga. Siia kuulub füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingule antud eluasemelaen, v.a juhul kui andmeid esitav RA teab, et maja otstarbeks on peamiselt kasutus äritegevuses; sel juhul esitatakse andmed liigis „Muu laen, sellest füüsilisest isikust ettevõtjad / juriidilise isiku õigusteta ühing”;

| — | muu laen (laen, mis ei ole antud tarbimiseks ja eluasemeostuks, vaid näiteks äritegevuseks, laenude koondamiseks (debt consolidation), õppelaen jne). Siia võib kuuluda füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingule antud tarbimislaen (vt II lisa 3. osa), kui seda ei esitata „Tarbimislaenu” all. Juhul kui ei kohaldata lihtsustatud aruandlust, tuleb esitada jaotused füüsilisest isikust ettevõtjatele antud laenude kohta (II lisa 3. osa); |
| --- | --- |

—

muu laen (laen, mis ei ole antud tarbimiseks ja eluasemeostuks, vaid näiteks äritegevuseks, laenude koondamiseks (debt consolidation), õppelaen jne). Siia võib kuuluda füüsilisest isikust ettevõtjatele / juriidilise isiku õigusteta ühingule antud tarbimislaen (vt II lisa 3. osa), kui seda ei esitata „Tarbimislaenu” all. Juhul kui ei kohaldata lihtsustatud aruandlust, tuleb esitada jaotused füüsilisest isikust ettevõtjatele antud laenude kohta (II lisa 3. osa);

| b) | krediitkaardivõlg.
  Käesoleva määruse tähenduses kuulub siia kodumajapidamistele või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele asutustele antud laen deebetkaardi viivituse (s.o kaart, mis võimaldab tavalist krediiti (convenience credit), vt allpool) või krediitkaardi kaudu (s.o kaart, mis võimaldab tavalist ja pikendatud krediiti). Krediitkaardi võlga arvestatakse erikontodel ja seetõttu ei ole see tuvastatav jooksvatelt või arvelduskrediidi kontodelt. Tavaline krediit (convenience credit) on laen, mis antakse 0 % intressimääraga perioodil alates kaardimakse teostamisest ühe arveperioodi jooksul kuni selle arveperioodi deebetjäägi kustutamise kuupäevani. Pikendatud krediit (extended credit) on laen, mis antakse pärast eelmise arveperioodi maksetähtaja möödumist, s.o kaardikonto deebetjääke ei arveldatud esimesel võimalusel ning tavaliselt kohaldatakse astmelist 0 % suuremat intressimäära. Nõutavad võivad olla väikesed kuumaksed osaliseks pikendatud krediidi kustutamiseks.
  Selle laenuvormi tehingupool on üksus, kes lepingust tulenevalt vastutab laenujäägi kustutamise eest; st kaardi valdaja eraisikute puhul, kuid mitte äriühingute kaartide puhul; |
| --- | --- |

b)

krediitkaardivõlg.

Käesoleva määruse tähenduses kuulub siia kodumajapidamistele või kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele asutustele antud laen deebetkaardi viivituse (s.o kaart, mis võimaldab tavalist krediiti (convenience credit), vt allpool) või krediitkaardi kaudu (s.o kaart, mis võimaldab tavalist ja pikendatud krediiti). Krediitkaardi võlga arvestatakse erikontodel ja seetõttu ei ole see tuvastatav jooksvatelt või arvelduskrediidi kontodelt. Tavaline krediit (convenience credit) on laen, mis antakse 0 % intressimääraga perioodil alates kaardimakse teostamisest ühe arveperioodi jooksul kuni selle arveperioodi deebetjäägi kustutamise kuupäevani. Pikendatud krediit (extended credit) on laen, mis antakse pärast eelmise arveperioodi maksetähtaja möödumist, s.o kaardikonto deebetjääke ei arveldatud esimesel võimalusel ning tavaliselt kohaldatakse astmelist 0 % suuremat intressimäära. Nõutavad võivad olla väikesed kuumaksed osaliseks pikendatud krediidi kustutamiseks.

Selle laenuvormi tehingupool on üksus, kes lepingust tulenevalt vastutab laenujäägi kustutamise eest; st kaardi valdaja eraisikute puhul, kuid mitte äriühingute kaartide puhul;

| c) | automaatlaen ja arvelduskrediit.
  Automaatlaenudel on järgmised omadused: 1) laenuvõtja võib kasutada või saada vahendeid eelneval kokkuleppel võimaldatud limiidi piires ilma pangale ette teatamata; 2) vastavalt vahendite laenamisele ja tagasimaksele võib võimaldatav laenusumma suureneda või väheneda; 3) laenu võib kasutada korduvalt; 4) regulaarse tagasimakse kohustus puudub.
  Automaatlaenud hõlmavad krediidiliini kaudu saadud veel tagasi maksmata summasid (laenujäägid). Krediidiliin on leping laenuandja ja laenuvõtja vahel, mis võimaldab laenuvõtjal võtta kindlaksmääratud perioodi kestel ja teatavates piirides ettemakseid ning maksta neid tagasi omal äranägemisel enne määratud kuupäeva. Krediidiliini summasid, mis ei ole kasutatud või on tagasi makstud, ei tule kajastada ühegi bilansikirje liigi all. Laenuvõtja poolt võlgnetava kogusumma kohta tuleb aruandluses esitada laenu suurus ja / või maksimumperiood, olenemata sellest, kas see jääb laenuandja ja laenuvõtja poolt kokku lepitud piiridesse või ületab seda; |
| --- | --- |

c)

automaatlaen ja arvelduskrediit.

Automaatlaenudel on järgmised omadused: 1) laenuvõtja võib kasutada või saada vahendeid eelneval kokkuleppel võimaldatud limiidi piires ilma pangale ette teatamata; 2) vastavalt vahendite laenamisele ja tagasimaksele võib võimaldatav laenusumma suureneda või väheneda; 3) laenu võib kasutada korduvalt; 4) regulaarse tagasimakse kohustus puudub.

Automaatlaenud hõlmavad krediidiliini kaudu saadud veel tagasi maksmata summasid (laenujäägid). Krediidiliin on leping laenuandja ja laenuvõtja vahel, mis võimaldab laenuvõtjal võtta kindlaksmääratud perioodi kestel ja teatavates piirides ettemakseid ning maksta neid tagasi omal äranägemisel enne määratud kuupäeva. Krediidiliini summasid, mis ei ole kasutatud või on tagasi makstud, ei tule kajastada ühegi bilansikirje liigi all. Laenuvõtja poolt võlgnetava kogusumma kohta tuleb aruandluses esitada laenu suurus ja / või maksimumperiood, olenemata sellest, kas see jääb laenuandja ja laenuvõtja poolt kokku lepitud piiridesse või ületab seda;

| d) | sündikaatlaenud (iseseisvad laenulepingud, milles osaleb laenuandjatena mitu panka).
  Sündikaatlaen esineb ainult juhul, kui laenuvõtja teab laenulepingu põhjal, et laenu annavad mitu laenuandjat. Statistika eesmärgil peetakse sündikaatlaenudeks ainult reaalselt laenuvõtja poolt kasutatud laenu, mitte kogukrediidiliini. Sündikaatlaenu korraldab ja koordineerib tavaliselt üks asutus (tavaliselt nimetusega „peakorraldaja” (lead manager)), kuid seda annavad mitmed sündikaadis osalevad isikud. Osalejad, k.a peakorraldaja, esitavad oma aruannetes igaüks oma osa laenuvõtjale antud laenus (st mitte peakorraldajale antud vahendites) oma bilansi varade all; |
| --- | --- |

d)

sündikaatlaenud (iseseisvad laenulepingud, milles osaleb laenuandjatena mitu panka).

Sündikaatlaen esineb ainult juhul, kui laenuvõtja teab laenulepingu põhjal, et laenu annavad mitu laenuandjat. Statistika eesmärgil peetakse sündikaatlaenudeks ainult reaalselt laenuvõtja poolt kasutatud laenu, mitte kogukrediidiliini. Sündikaatlaenu korraldab ja koordineerib tavaliselt üks asutus (tavaliselt nimetusega „peakorraldaja” (lead manager)), kuid seda annavad mitmed sündikaadis osalevad isikud. Osalejad, k.a peakorraldaja, esitavad oma aruannetes igaüks oma osa laenuvõtjale antud laenus (st mitte peakorraldajale antud vahendites) oma bilansi varade all;

| e) | hoiused vastavalt määratlusele kohustuste liigi 9 all (hoiused) kapitaliliising kolmandatele isikutele; |
| --- | --- |

e)

hoiused vastavalt määratlusele kohustuste liigi 9 all (hoiused) kapitaliliising kolmandatele isikutele;

| f) | kapitaliliisingud kolmandatele isikutele.
  Kapitaliliisingud on lepingud, millega püsikauba õiguslik omanik (liisinguandja) laenab selle vara kolmandale osapoolele (liisinguvõtja) varade majandusliku eluea enamikuks või kogu elueaks osamaksete eest, mis katavad kauba hinna pluss arvestusliku intressitasu. Eeldatakse, et liisinguvõtja saab kõik kauba kasutamisest tuleneva kasu ning kannab omandiga seotud kulud ja riskid. Statistikas käsitletakse kapitaliliisingut kui liisinguandja laenu liisinguvõtjale (mis võimaldas liisinguvõtjal osta püsikaupa). Liisinguvõtjale laenatud varasid (püsikaupu) ei kirjendata rahaloomeasutuse bilansis; |
| --- | --- |

f)

kapitaliliisingud kolmandatele isikutele.

Kapitaliliisingud on lepingud, millega püsikauba õiguslik omanik (liisinguandja) laenab selle vara kolmandale osapoolele (liisinguvõtja) varade majandusliku eluea enamikuks või kogu elueaks osamaksete eest, mis katavad kauba hinna pluss arvestusliku intressitasu. Eeldatakse, et liisinguvõtja saab kõik kauba kasutamisest tuleneva kasu ning kannab omandiga seotud kulud ja riskid. Statistikas käsitletakse kapitaliliisingut kui liisinguandja laenu liisinguvõtjale (mis võimaldas liisinguvõtjal osta püsikaupa). Liisinguvõtjale laenatud varasid (püsikaupu) ei kirjendata rahaloomeasutuse bilansis;

| g) | halvad laenud, mida ei ole veel tagasi makstud ega kustutatud.
  Laenude kogusumma, mille tagasimaksmine on kas tervikuna või osaliselt hilinenud või muul viisil takistatud kooskõlas direktiivi 2006/48/EÜ maksejõuetuse mõistega; |
| --- | --- |

g)

halvad laenud, mida ei ole veel tagasi makstud ega kustutatud.

Laenude kogusumma, mille tagasimaksmine on kas tervikuna või osaliselt hilinenud või muul viisil takistatud kooskõlas direktiivi 2006/48/EÜ maksejõuetuse mõistega;

| h) | mittekaubeldavad väärtpaberid.
  Hallatavad väärtpaberid, v.a aktsiad ja muud osakud, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul, vt ka „Kaubeldavad laenud”; |
| --- | --- |

h)

mittekaubeldavad väärtpaberid.

Hallatavad väärtpaberid, v.a aktsiad ja muud osakud, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul, vt ka „Kaubeldavad laenud”;

| i) | kaubeldavad laenud.
  Laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse varade liigi „Laenud” alla juhul, kui neid tõendatakse jätkuvalt üheainsa dokumendiga ja üldjuhul kaubeldakse nendega ainult harva; |
| --- | --- |

i)

kaubeldavad laenud.

Laenud, mis on tegelikult muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse varade liigi „Laenud” alla juhul, kui neid tõendatakse jätkuvalt üheainsa dokumendiga ja üldjuhul kaubeldakse nendega ainult harva;

| j) | allutatud laen hoiuse või laenu kujul.
  Allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded (nt hoiused / laenud) on rahuldatud, andes neile mõned „Aktsiate ja muude omandiväärtpaberite” omadused. Statistikas liigitatakse allutatud laen finantsinstrumendi olemuse järgi kas „Laenude” või „Väärtpaberite, v.a aktsiad” alla. Kui kõiki rahaloomeasutuse hallatavaid allutatud laene esitatakse statistikas jooksvalt ühe arvuna, tuleb see arv esitada kirjes „Väärtpaberid, v.a aktsiad”, kuna allutatud laenud esinevad enamasti väärtpaberite, mitte laenude kujul; |
| --- | --- |

j)

allutatud laen hoiuse või laenu kujul.

Allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded (nt hoiused / laenud) on rahuldatud, andes neile mõned „Aktsiate ja muude omandiväärtpaberite” omadused. Statistikas liigitatakse allutatud laen finantsinstrumendi olemuse järgi kas „Laenude” või „Väärtpaberite, v.a aktsiad” alla. Kui kõiki rahaloomeasutuse hallatavaid allutatud laene esitatakse statistikas jooksvalt ühe arvuna, tuleb see arv esitada kirjes „Väärtpaberid, v.a aktsiad”, kuna allutatud laenud esinevad enamasti väärtpaberite, mitte laenude kujul;

| k) | nõuded pöördrepotehingute alusel või väärtpaberite laen sularaha tagatisel.
  Andmeesitajate ostetud või sularaha tagatisel laenatud väärtpaberite eest vahetuseks makstud sularaha vastaskirje, vt kohustuste liik 9.4. |
| --- | --- |

k)

nõuded pöördrepotehingute alusel või väärtpaberite laen sularaha tagatisel.

Andmeesitajate ostetud või sularaha tagatisel laenatud väärtpaberite eest vahetuseks makstud sularaha vastaskirje, vt kohustuste liik 9.4.

Käesoleva aruandlusvormi jaoks hõlmab laenude jaotus kinnisvara tagatise alusel laenujääkide kogusumma, mille tagatis vastab direktiivi 2006/48/EÜ VIII lisa 1. osa punktidele 13 kuni 19, kui laenujäägi / tagatise suhe on 1 või alla 1. Juhul kui andmeesitaja ei kohalda neid reegleid, peab käesolevasse jaotusesse paigutatava laenu määratlemine põhinema kapitalinõuete jaoks valitud meetodil.

Järgmist andmeühikut ei käsitleta laenuna:

| — | usalduse alusel antud laenud.
  Usalduse alusel antud laenud (usalduslaenud) on laenud, mis tehakse ühe osapoole nimel (usaldusisik) kolmanda osapoole eest (soodustatud isik). Statistikas ei kirjendata usalduse alusel antud laene usaldusisiku bilansis, kui rahaliste vahendite omamise riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule. Omandi riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule, kui: a) soodustatud isik võtab endale laenu krediidiriski (st usaldusisik vastutab ainult laenu administratiivse haldamise eest), või b) soodustatud isiku investeering on garanteeritud kaotuste vastu, juhul kui usaldusisik likvideeritakse (st usalduse alusel antav laen ei ole osa usaldusisiku varadest, mida võib pankroti korral jaotada). |
| --- | --- |

—

usalduse alusel antud laenud.

Usalduse alusel antud laenud (usalduslaenud) on laenud, mis tehakse ühe osapoole nimel (usaldusisik) kolmanda osapoole eest (soodustatud isik). Statistikas ei kirjendata usalduse alusel antud laene usaldusisiku bilansis, kui rahaliste vahendite omamise riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule. Omandi riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule, kui: a) soodustatud isik võtab endale laenu krediidiriski (st usaldusisik vastutab ainult laenu administratiivse haldamise eest), või b) soodustatud isiku investeering on garanteeritud kaotuste vastu, juhul kui usaldusisik likvideeritakse (st usalduse alusel antav laen ei ole osa usaldusisiku varadest, mida võib pankroti korral jaotada).

| 3. | Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

3.

Väärtpaberid, v.a aktsiad

Väärtpaberid, välja arvatud aktsiad või muud osakud, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida võib turul tasaarvestada ning mis ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes mingeid omandiõigusi. Siia kuuluvad:

| a) | väärtpaberid, mille valdajal on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja / või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberid, mille valdajal on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja / või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast;

| b) | kaubeldavad laenud, mis on ümber vormistatud paljudeks samalaadseteks dokumentideks ja millega võib kaubelda järelturul (vt ka liik 2i, „Kaubeldavad laenud”); |
| --- | --- |

b)

kaubeldavad laenud, mis on ümber vormistatud paljudeks samalaadseteks dokumentideks ja millega võib kaubelda järelturul (vt ka liik 2i, „Kaubeldavad laenud”);

| c) | allutatud laenud võlakirjade kujul (vt ka liik 2j, „Allutatud laen hoiuse või laenu kujul”). |
| --- | --- |

c)

allutatud laenud võlakirjade kujul (vt ka liik 2j, „Allutatud laen hoiuse või laenu kujul”).

Väärtpaberite laenutehingute alusel välja laenatud või tagasiostulepingu alusel müüdud väärtpaberid jäävad esialgse omaniku bilanssi (ja neid ei viida üle ajutise omaniku bilanssi), kui pöördtehing on kindel kohustus (mitte pelgalt võimalus). Kui ajutine omanik müüb saadud väärtpaberid, tuleb see müügitehing kirjendada kui otsene väärtpaberitehing ja kanda ajutise omaniku bilanssi kui negatiivne positsioon väärtpaberiportfellis.

| 3a/3b/3c | Väärtpaberid, v.a aktsiad, esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta |
| --- | --- |

3a/3b/3c

Väärtpaberid, v.a aktsiad, esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta

Siia kuulub iga tähtaja alajaotuses järgmine:

| a) | kaubeldavad võlakirjad (dokumentidega tõendatud või mitte), mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; |
| --- | --- |

a)

kaubeldavad võlakirjad (dokumentidega tõendatud või mitte), mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta;

| b) | kaubeldavad laenud, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta ja mis on ümber vormistatud paljudeks identseteks dokumentideks ja millega kaubeldakse järelturgudel; |
| --- | --- |

b)

kaubeldavad laenud, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta ja mis on ümber vormistatud paljudeks identseteks dokumentideks ja millega kaubeldakse järelturgudel;

| c) | allutatud laenud võlakirjade kujul esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta. |
| --- | --- |

c)

allutatud laenud võlakirjade kujul esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta.

| 4. | Rahaturufondide aktsiad / osakud |
| --- | --- |

4.

Rahaturufondide aktsiad / osakud

Siia kuuluvad rahaturufondide emiteeritud aktsiad / osakud. Vt ka määratlus I lisa 1. osa 2. jaos (vt samuti kohustuste liik 5 ja varade liik 10).

| 5. | Aktsiad ja muud osakud |
| --- | --- |

5.

Aktsiad ja muud osakud

Väärtpaberid, mis tähistavad omandiõigusi ettevõtete või kvaasiettevõtete suhtes. Üldjuhul annavad need väärtpaberid omanikule õiguse saada osa ettevõtete või kvaasiettevõtete kasumist ja õiguse saada ettevõtte likvideerimise korral osa selle omavahenditest. Siia kuuluvad investeerimisfondide aktsiad (v.a rahaturufondide aktsiad / osakud).

| 6. | Põhivara |
| --- | --- |

6.

Põhivara

Aruandlusvormil hõlmab see materiaalse või immateriaalse mitterahalise põhivara, mis on ette nähtud andmeesitajatele korduvaks kasutamiseks rohkem kui ühe aasta jooksul. See hõlmab rahaloomeasutuste kasutatavat maad ja hooneid, samuti seadmeid, tarkvara ja muud infrastruktuuri.

Rahalist põhivara ei esitata siin, vaid vastavalt instrumendi liigile „Laenud”, „Väärtpaberid, v.a aktsiad” või „Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid”.

| 7. | Muu vara |
| --- | --- |

7.

Muu vara

„Muu vara” on ülejäänut hõlmav kirje bilansi varade poolel ning seda määratletakse kui „Mujal hõlmamata vara”. RKPd võivad nõuda selle kirje alajaotuste esitamist. Selle alla võivad kuuluda:

| a) | tuletisinstrumentide positiivse turuväärtusega positsioonid.
  Statistikas kuuluvad siia tuletisinstrumentide positsioonid, mis tuleb esitada bilansis; |
| --- | --- |

a)

tuletisinstrumentide positiivse turuväärtusega positsioonid.

Statistikas kuuluvad siia tuletisinstrumentide positsioonid, mis tuleb esitada bilansis;

| b) | vahekirjetega seoses saadavad brutosummad.
  Vahekirjed on rahaloomeasutuse bilansis hoitavad saldod, mis ei ole kirjendatud klientide nimele, kuid mis on siiski seotud klientide varaga (nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad); |
| --- | --- |

b)

vahekirjetega seoses saadavad brutosummad.

Vahekirjed on rahaloomeasutuse bilansis hoitavad saldod, mis ei ole kirjendatud klientide nimele, kuid mis on siiski seotud klientide varaga (nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad);

| c) | siirdekirjetega seoses saadaolevad brutosummad.
  Siirdekirjed tähistavad (tavaliselt klientidele kuuluvaid) varasid, mida parajasti antakse edasi ühelt rahaloomeasutuselt teisele. Siia kuuluvad tšekid ja muud maksevahendid, mis on saadetud tagasivõtmiseks muudele rahaloomeasutustele; |
| --- | --- |

c)

siirdekirjetega seoses saadaolevad brutosummad.

Siirdekirjed tähistavad (tavaliselt klientidele kuuluvaid) varasid, mida parajasti antakse edasi ühelt rahaloomeasutuselt teisele. Siia kuuluvad tšekid ja muud maksevahendid, mis on saadetud tagasivõtmiseks muudele rahaloomeasutustele;

| d) | laenudelt kogunenud intress.
  Tekkepõhise raamatupidamise üldpõhimõtte kohaselt kirjendatakse laenudelt saadaolev intress vastavalt selle tekkimisele (s.o tekkepõhiselt), mitte tegelikule laekumisele (s.o kassapõhiselt). Laenudelt kogunenud intress liigitatakse brutosumma põhjal „Muu vara” alla. Kogunenud intress eraldatakse vastavast laenust; |
| --- | --- |

d)

laenudelt kogunenud intress.

Tekkepõhise raamatupidamise üldpõhimõtte kohaselt kirjendatakse laenudelt saadaolev intress vastavalt selle tekkimisele (s.o tekkepõhiselt), mitte tegelikule laekumisele (s.o kassapõhiselt). Laenudelt kogunenud intress liigitatakse brutosumma põhjal „Muu vara” alla. Kogunenud intress eraldatakse vastavast laenust;

| e) | saadaolevad dividendid; |
| --- | --- |

e)

saadaolevad dividendid;

| f) | saadaolevad summad, mis ei ole seotud rahaloomeasutuse põhitegevusega; |
| --- | --- |

f)

saadaolevad summad, mis ei ole seotud rahaloomeasutuse põhitegevusega;

| g) | riigi käibelelastud müntide vastaskirje varana (ainult RKPde bilansis). |
| --- | --- |

g)

riigi käibelelastud müntide vastaskirje varana (ainult RKPde bilansis).

„Muu vara” hulka ei kuulu rahalise vara kujul olevad finantsinstrumendid (need kajastatakse teistes bilansi kirjetes), teatavad finantsinstrumendid, mis ei ole rahalise vara kujul, nagu garantiid, kohustused, hallatud ja usalduslaenud (need kirjendatakse bilansiväliselt) ning mitterahalised varad nagu maa ja kaubad (need sisalduvad kirjes „Põhivara”).

KOHUSTUSTE LIIGID

| Liik | Põhiomaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 8. | Ringluses olev raha |

Liik

Põhiomaduste kirjeldus

8.

Ringluses olev raha

Kohustuste liik „Ringluses olev raha” tähendab ringluses olevaid pangatähti ja münte, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks. See liik hõlmab EKP ja RKPde emiteeritud pangatähti. Ringluses olevad mündid ei ole osalevates liikmesriikides rahaloomeasutuste, vaid keskvalitsuse kohustus. Mündid on siiski osa rahaagregaatidest ja tavaliselt kantakse see kohustus „Ringluses oleva raha” alla. Selle kohustuse vastaskirje kantakse „Muu vara” alla.

| 9. | Hoiused |
| --- | --- |

9.

Hoiused

Andmeesitajate poolt kreeditoridele võlgnetavad summad (aktsiad, hoiused vm), mis vastavad I lisa 1. osa 1. jaos kirjeldatud omadustele, v.a kaubeldavate väärtpaberite või rahaturufondide aktsiate / osakute emissioonist tulenevad summad. Aruandlusvormil esitatakse jaotused üleööhoiuste, kokkulepitud tähtajaga hoiuste, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste ja tagasiostulepingute kohta:

| a) | hoiused ja laenud.
  „Hoiused” hõlmavad ka „laene” kui rahaloomeasutuste kohustusi. Laenude mõiste kohaselt on need rahaloomeasutuste saadud summad, mis ei ole struktureeritud „Hoiustena”. ESA 95-s eristatakse „laene” ja „hoiuseid” algataja poole järgi (kui see on laenuvõtja, on tegu laenuga, kui aga võlausaldaja, on tegu hoiusega). Aruandlusvormil ei esine laenud bilansi kohustuste eraldi liigina. Selle asemel tuleb võlad, mida peetakse laenudeks, liigitada neid eristamata kirjesse „Hoiuste näol esinevad kohustused”, kui neid ei tähista kaubeldavad instrumendid. See vastab juba kirjeldatud „Hoiuste näol esinevate kohustuste” määratlusele. „Hoiuste näol esinevateks kohustusteks” liigitatud laenude osas rahaloomeasutustele esitatakse aruandlusvormile vastavad alajaotused (st sektori, instrumendi, vääringu ja tähtaja kaupa); siia kuuluvad RAde poolt saadud sündikaatlaenud; |
| --- | --- |

a)

hoiused ja laenud.

„Hoiused” hõlmavad ka „laene” kui rahaloomeasutuste kohustusi. Laenude mõiste kohaselt on need rahaloomeasutuste saadud summad, mis ei ole struktureeritud „Hoiustena”. ESA 95-s eristatakse „laene” ja „hoiuseid” algataja poole järgi (kui see on laenuvõtja, on tegu laenuga, kui aga võlausaldaja, on tegu hoiusega). Aruandlusvormil ei esine laenud bilansi kohustuste eraldi liigina. Selle asemel tuleb võlad, mida peetakse laenudeks, liigitada neid eristamata kirjesse „Hoiuste näol esinevad kohustused”, kui neid ei tähista kaubeldavad instrumendid. See vastab juba kirjeldatud „Hoiuste näol esinevate kohustuste” määratlusele. „Hoiuste näol esinevateks kohustusteks” liigitatud laenude osas rahaloomeasutustele esitatakse aruandlusvormile vastavad alajaotused (st sektori, instrumendi, vääringu ja tähtaja kaupa); siia kuuluvad RAde poolt saadud sündikaatlaenud;

| b) | edasiandmisõiguseta võlainstrumendid.
  Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta võlainstrumendid liigitatakse üldiselt „Hoiuste näol esinevateks kohustusteks”. „Edasiandmisõiguseta” tähendab instrumendi puhul seda, et selle seadusliku omandi üleandmise suhtes kehtivad piirangud, mis tähendab, et neid ei saa turustada või – kuigi need on tehnilises mõttes kaubeldavad – ei saa nendega kaubelda korraldatud turu puudumise tõttu. Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks liigitada ümber „Võlaväärtpaberiteks”; |
| --- | --- |

b)

edasiandmisõiguseta võlainstrumendid.

Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta võlainstrumendid liigitatakse üldiselt „Hoiuste näol esinevateks kohustusteks”. „Edasiandmisõiguseta” tähendab instrumendi puhul seda, et selle seadusliku omandi üleandmise suhtes kehtivad piirangud, mis tähendab, et neid ei saa turustada või – kuigi need on tehnilises mõttes kaubeldavad – ei saa nendega kaubelda korraldatud turu puudumise tõttu. Andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks liigitada ümber „Võlaväärtpaberiteks”;

| c) | tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused.
  Tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused (edaspidi „tagatishoiused”) tuleks liigitada „Hoiuste näol esinevate kohustuste” hulka, kui nad esindavad rahaloomeasutustesse deponeeritud sularahatagatist ja kui nad jäävad deponeerija omandisse ning makstakse lepingu lõppemisel deponeerijale tagasi. Kehtiva turutava alusel soovitatakse samuti, et andmeesitaja saadud tagatishoiused tuleks liigitada „Hoiuste näol esinevateks kohustusteks” ainult sel määral, mil rahaloomeasutus saab vahendeid, mis on vabalt kasutatavad edasilaenamiseks. Kui rahaloomeasutuse saadud tagatishoiuse osa tuleb anda edasi teisele tuletisturul osalejale (nt arvelduskojale), tuleks „Hoiuste näol esinevaks kohustuseks” liigitada põhimõtteliselt ainult rahaloomeasutuse käsutusse jääv osa. Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tegelikult tagasimakstavate tagatishoiuste identifitseerimise (sest eri tüüpi tagatishoiuseid pannakse eristamata samale kontole) või rahaloomeasutusele edasilaenatavaid varasid andvate tagatishoiuste identifitseerimise. Nendel juhtudel võib need tagatishoiused liigitada „Muude kohustuste” või „Hoiuste näol esinevate kohustuste” hulka; riigisisese tava kohaselt liigitatakse sihtotstarbelised, nt liisingulepingutega seotud saldod hoiuste näol esinevateks kohustusteks kirjes „Kokkulepitud tähtajaga hoiused” või „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused” vastavalt asjakohase lepingu tähtajale või sätetele. Usalduse alusel saadud varasid (hoiuseid) ei näidata rahaloomeasutuse statistilises bilansis (vt „Usalduse alusel antud laenud” liigis 2); |
| --- | --- |

c)

tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused.

Tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused (edaspidi „tagatishoiused”) tuleks liigitada „Hoiuste näol esinevate kohustuste” hulka, kui nad esindavad rahaloomeasutustesse deponeeritud sularahatagatist ja kui nad jäävad deponeerija omandisse ning makstakse lepingu lõppemisel deponeerijale tagasi. Kehtiva turutava alusel soovitatakse samuti, et andmeesitaja saadud tagatishoiused tuleks liigitada „Hoiuste näol esinevateks kohustusteks” ainult sel määral, mil rahaloomeasutus saab vahendeid, mis on vabalt kasutatavad edasilaenamiseks. Kui rahaloomeasutuse saadud tagatishoiuse osa tuleb anda edasi teisele tuletisturul osalejale (nt arvelduskojale), tuleks „Hoiuste näol esinevaks kohustuseks” liigitada põhimõtteliselt ainult rahaloomeasutuse käsutusse jääv osa. Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tegelikult tagasimakstavate tagatishoiuste identifitseerimise (sest eri tüüpi tagatishoiuseid pannakse eristamata samale kontole) või rahaloomeasutusele edasilaenatavaid varasid andvate tagatishoiuste identifitseerimise. Nendel juhtudel võib need tagatishoiused liigitada „Muude kohustuste” või „Hoiuste näol esinevate kohustuste” hulka; riigisisese tava kohaselt liigitatakse sihtotstarbelised, nt liisingulepingutega seotud saldod hoiuste näol esinevateks kohustusteks kirjes „Kokkulepitud tähtajaga hoiused” või „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused” vastavalt asjakohase lepingu tähtajale või sätetele. Usalduse alusel saadud varasid (hoiuseid) ei näidata rahaloomeasutuse statistilises bilansis (vt „Usalduse alusel antud laenud” liigis 2);

| d) | rahaloomeasutuste emiteeritud aktsiad.
  Rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks, mitte kapitaliks ja reserviks, kui: 1) emiteeriva rahaloomeasutuse ja väärtpaberi omandaja vahel on majandusliku sisuga deebitor-kreeditor suhe (olenemata nende aktsiatega seotud omandiõigustest), ja 2) neid aktsiaid võib müüa või tagasi osta mis tahes oluliste kitsenduste ja trahvideta. Etteteatamistähtaega ei peeta oluliseks kitsenduseks. Lisaks peavad need aktsiad vastama järgmistele tingimustele:






  — | asjakohastes riigi õigusnormides ei ole ette nähtud emiteeriva rahaloomeasutuse tingimusteta õigust aktsiate tagasiostmisest keelduda; |
| --- | --- | --- |

d)

rahaloomeasutuste emiteeritud aktsiad.

Rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks, mitte kapitaliks ja reserviks, kui: 1) emiteeriva rahaloomeasutuse ja väärtpaberi omandaja vahel on majandusliku sisuga deebitor-kreeditor suhe (olenemata nende aktsiatega seotud omandiõigustest), ja 2) neid aktsiaid võib müüa või tagasi osta mis tahes oluliste kitsenduste ja trahvideta. Etteteatamistähtaega ei peeta oluliseks kitsenduseks. Lisaks peavad need aktsiad vastama järgmistele tingimustele:

—

asjakohastes riigi õigusnormides ei ole ette nähtud emiteeriva rahaloomeasutuse tingimusteta õigust aktsiate tagasiostmisest keelduda;

| — | aktsiad on kindla väärtusega, st tavalises olukorras makstakse nad tagasiostmisel välja nimiväärtuses, ja |
| --- | --- |

—

aktsiad on kindla väärtusega, st tavalises olukorras makstakse nad tagasiostmisel välja nimiväärtuses, ja

| — | rahaloomeasutuse maksejõuetuse korral ei ole tema aktsiate valdajad kohustatud katma kohustusi, mis ületavad aktsiate nimiväärtuse (s.o aktsionäride osaluse märgitud kapitalis), ega muid lisakohustusi. Aktsiate allutamist mis tahes muule rahaloomeasutuse emiteeritud instrumendile ei peeta lisakohustuseks. |
| --- | --- |

—

rahaloomeasutuse maksejõuetuse korral ei ole tema aktsiate valdajad kohustatud katma kohustusi, mis ületavad aktsiate nimiväärtuse (s.o aktsionäride osaluse märgitud kapitalis), ega muid lisakohustusi. Aktsiate allutamist mis tahes muule rahaloomeasutuse emiteeritud instrumendile ei peeta lisakohustuseks.

Selliste aktsiate müügiks ette nähtud etteteatamistähtaegadest lähtutakse aktsiate liigitamisel etteteatamistähtaegade kaupa instrumendiliigi „Hoiused” all. Neid etteteatamistähtaegu kohaldatakse ka reservimäära määramisel kooskõlas määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikliga 4. Rahaloomeasutuste antud laenudega seotud sihtotstarbelised aktsiad tuleks liigitada hoiuste näol esinevateks kohustusteks, millel on sama tähtaeg kui nendega seotud laenul, st „Kokkulepitud tähtajaga hoiusteks” või „Etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks”, olenevalt vastava laenulepingu tähtajatingimustest.

Kui väärtpaberi valdaja on rahaloomeasutus, tuleb rahaloomeasutuste poolt emiteeritud aktsiad, mis on liigitatud hoiusteks, mitte kapitaliks ja reservideks, liigitada valdajaks oleva rahaloomeasutuse bilansis varade poolel laenuks;

| e) | väärtpaberistamisega seotud kohustused.
  Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja / või muu vara vastaskirje, mida pole bilansist eemaldatud. |
| --- | --- |

e)

väärtpaberistamisega seotud kohustused.

Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja / või muu vara vastaskirje, mida pole bilansist eemaldatud.

Järgmist kirjet ei käsitleta kui hoiust:

| — | usalduse alusel saadud vahendid (hoiused) (vt liik 2 „Usalduse alusel antud laenud”). |
| --- | --- |

—

usalduse alusel saadud vahendid (hoiused) (vt liik 2 „Usalduse alusel antud laenud”).

| 9.1. | Üleööhoiused |
| --- | --- |

9.1.

Üleööhoiused

Hoiused, mis on sularahasse konverteeritavad ja / või mida on võimalik nõudmisel üle kanda pangatšekiga, panga maksekorraldusega, deebetkandega või samalaadsete vahendite abil ilma oluliste viivituste, piirangute või sanktsioonideta. Siia kuuluvad:

| — | saldod (intressi kandvad või mitte), mida on võimalik oluliste sanktsioonide ja piiranguteta sularahasse konverteerida nõudmise korral kohe või hoiuse tegemisele järgneva tööpäeva lõpuks, kuid mis ei ole ülekantavad; |
| --- | --- |

—

saldod (intressi kandvad või mitte), mida on võimalik oluliste sanktsioonide ja piiranguteta sularahasse konverteerida nõudmise korral kohe või hoiuse tegemisele järgneva tööpäeva lõpuks, kuid mis ei ole ülekantavad;

| — | saldod (intressi kandvad või mitte), mis tähistavad ettemakstud summasid seoses „riistvaralise” või „tarkvaralise” e-rahaga (nt ettemaksekaardid); |
| --- | --- |

—

saldod (intressi kandvad või mitte), mis tähistavad ettemakstud summasid seoses „riistvaralise” või „tarkvaralise” e-rahaga (nt ettemaksekaardid);

| — | laenud, mis tuleb tagasi maksta laenu andmise päevale järgneva tööpäeva lõpuks. |
| --- | --- |

—

laenud, mis tuleb tagasi maksta laenu andmise päevale järgneva tööpäeva lõpuks.

| 9.1.a | Ülekantavad hoiused |
| --- | --- |

9.1.a

Ülekantavad hoiused

Ülekantavad on hoiused, mis kuuluvad „Üleööhoiuste” alla, mida saab nõudmisel vahetult üle kanda maksete tegemiseks muudele majandussubjektidele, kasutades tavalisi maksevahendeid (näiteks krediitkorraldus, otsedebiteerimine, või ka deebet- või krediitkaart, e-raha tehing, tšekid vm), ilma olulise viivituse, piirangu või trahvita. Ülekantavate hoiuste alla ei kuulu hoiused, mida saab kasutada ainult sularaha väljavõtmiseks, ja / või hoiused, millel olevaid vahendeid saab välja võtta või üle kanda ainult sama omaniku teise konto kaudu.

| 9.2. | Kokkulepitud tähtajaga hoiused |
| --- | --- |

9.2.

Kokkulepitud tähtajaga hoiused

Mitteülekantavad hoiused, mida ei saa enne kokkulepitud tähtaega sularahasse konverteerida või mida saab enne kokkulepitud tähtaega sularahasse konverteerida ainult juhul, kui omaniku suhtes rakendatakse teatavat sanktsiooni. See kirje hõlmab ka riigi poolt reguleeritavaid säästuhoiuseid, kui tähtajaga seotud kriteerium ei ole asjakohane (on liigitatud üle kaheaastase tähtaja vööndisse). Automaatselt pikenevad finantstooted tuleb liigitada varaseima tähtaja järgi. Kuigi kokkulepitud tähtajaga hoiustel võib olla võimalus varasemaks tagasinõudmiseks pärast etteteatamist või need võivad olla tagasinõutavad olenevalt teatavatest sanktsioonidest, ei loeta neid omadusi liigitamisel asjakohaseks

| 9.2a/9.2b/9.2c | Hoiused kokkulepitud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta |
| --- | --- |

9.2a/9.2b/9.2c

Hoiused kokkulepitud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta

Siia kuulub iga tähtaja alajaotuses järgmine:

| a) | hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad ja mida ei saa enne kõnealuse tähtaja möödumist sularahasse konverteerida; |
| --- | --- |

a)

hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad ja mida ei saa enne kõnealuse tähtaja möödumist sularahasse konverteerida;

| b) | hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib etteteatamisel tagasi saada enne kõnealuse tähtaja möödumist; etteteatamise korral tuleks need hoiused liigitada vajadust mööda andmeühikuteks 9.3a või 9.3b; |
| --- | --- |

b)

hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib etteteatamisel tagasi saada enne kõnealuse tähtaja möödumist; etteteatamise korral tuleks need hoiused liigitada vajadust mööda andmeühikuteks 9.3a või 9.3b;

| c) | hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib nõudmise korral ja teatavate sanktsioonide rakendamisel tagasi saada; |
| --- | --- |

c)

hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta, mis ei ole ülekantavad, kuid mille võib nõudmise korral ja teatavate sanktsioonide rakendamisel tagasi saada;

| d) | tagatismaksed, mis tehakse ühe / ühe kuni kahe / kolme aasta jooksul lõpetatava tuletisinstrumendi lepingu alusel ja mis tähistavad krediidiriskiga seoses antud sularahatagatist, kuid mis jäävad deponeerija omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi; |
| --- | --- |

d)

tagatismaksed, mis tehakse ühe / ühe kuni kahe / kolme aasta jooksul lõpetatava tuletisinstrumendi lepingu alusel ja mis tähistavad krediidiriskiga seoses antud sularahatagatist, kuid mis jäävad deponeerija omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi;

| e) | ühe dokumendiga tõendatud laenud, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; |
| --- | --- |

e)

ühe dokumendiga tõendatud laenud, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta;

| f) | edasiandmisõiguseta võlakirjad (dokumentidega tõendatud või tõendamata), mille on emiteerinud rahaloomeasutused ja mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; |
| --- | --- |

f)

edasiandmisõiguseta võlakirjad (dokumentidega tõendatud või tõendamata), mille on emiteerinud rahaloomeasutused ja mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta;

| g) | rahaloomeasutuste antud allutatud laenud hoiuste või laenude kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; |
| --- | --- |

g)

rahaloomeasutuste antud allutatud laenud hoiuste või laenude kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta;

| h) | väärtpaberistamisega seotud kohustused.
  Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja / või muu vara vastaskirje, mida ei ole bilansist eemaldatud. Tavaliselt määratakse need kohustused „Üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga” liigi alla. |
| --- | --- |

h)

väärtpaberistamisega seotud kohustused.

Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja / või muu vara vastaskirje, mida ei ole bilansist eemaldatud. Tavaliselt määratakse need kohustused „Üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga” liigi alla.

Lisaks kuuluvad üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga hoiuste hulka:

| — | hoiused (tähtajast olenemata), mille puhul intressimäärad ja / või muud tingimused on riigi õigusaktides kindlaks määratud ning mis on ette nähtud eriotstarbeks (nt eluasemekulude katmiseks) pärast kaheaastase tähtaja möödumist (ka siis, kui need kuuluvad nõudmise korral tagasimaksmisele). |
| --- | --- |

—

hoiused (tähtajast olenemata), mille puhul intressimäärad ja / või muud tingimused on riigi õigusaktides kindlaks määratud ning mis on ette nähtud eriotstarbeks (nt eluasemekulude katmiseks) pärast kaheaastase tähtaja möödumist (ka siis, kui need kuuluvad nõudmise korral tagasimaksmisele).

| 9.3. | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused |
| --- | --- |

9.3.

Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

Mitteülekantavad hoiused, millel puudub kokkulepitud tähtaeg ja mida ei saa sularahasse konverteerida etteteatamisajata, enne mida ei ole hoiuse sularahasse konverteerimine võimalik või on võimalik ainult sanktsiooniga. Nende hulka kuuluvad hoiused, mis võivad küll seaduslikult olla nõudmisel väljavõetavad, kuid mille väljavõtmise korral rakendataks siseriiklike tavade kohaselt sanktsioone ja piiranguid (liigitatakse kuni kolmekuulise tähtaja vööndisse), ning investeeringute kontod, millel puudub etteteatamistähtaeg või kokkulepitud tähtaeg, kuid mille väljavõtmise suhtes kehtivad piirangud (liigitatakse üle kolmekuulise tähtaja vööndisse).

| 9.3a/9.3b | Hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, millest üle kaheaastase etteteatamistähtajaga |
| --- | --- |

9.3a/9.3b

Hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, millest üle kaheaastase etteteatamistähtajaga

Siia kuulub iga tähtaja alajaotuses järgmine:

| a) | kindlaksmääratud tähtajata hoiused, mida saab välja võtta ainult etteteatamisajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, millest üle kaheaastase etteteatamisajaga; kui hoiust on võimalik välja võtta enne kõnealust etteteatamisaega (või ka nõudmise korral), rakendatakse väljavõtmise suhtes sanktsiooni; |
| --- | --- |

a)

kindlaksmääratud tähtajata hoiused, mida saab välja võtta ainult etteteatamisajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, millest üle kaheaastase etteteatamisajaga; kui hoiust on võimalik välja võtta enne kõnealust etteteatamisaega (või ka nõudmise korral), rakendatakse väljavõtmise suhtes sanktsiooni;

| b) | kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille ennetähtaegseks väljavõtmiseks nõutakse etteteatamist tähtajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, sellest üle kahe aasta. |
| --- | --- |

b)

kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole ülekantavad, kuid mille ennetähtaegseks väljavõtmiseks nõutakse etteteatamist tähtajaga kuni kolm kuud / üle kolme kuu, sellest üle kahe aasta.

Lisaks kuuluvad kuni kolmekuulise etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste hulka:

| — | mitteülekantavad arveldushoiused ja muud liiki jaehoiused, mis võivad küll seaduslikult olla nõudmisel väljavõetavad, kuid mille väljavõtmise korral rakendatakse olulisi sanktsioone ja piiranguid. |
| --- | --- |

—

mitteülekantavad arveldushoiused ja muud liiki jaehoiused, mis võivad küll seaduslikult olla nõudmisel väljavõetavad, kuid mille väljavõtmise korral rakendatakse olulisi sanktsioone ja piiranguid.

Samuti hõlmavad hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga üle kolme kuu (millest üle kaheaastase etteteatamistähtajaga, kui see on kohaldatav),

| — | investeerimiskontosid, mille puhul puuduvad etteteatamistähtaeg ja kokkulepitud tähtaeg, kuid mille väljavõtmise suhtes kehtivad piirangud. |
| --- | --- |

—

investeerimiskontosid, mille puhul puuduvad etteteatamistähtaeg ja kokkulepitud tähtaeg, kuid mille väljavõtmise suhtes kehtivad piirangud.

| 9.4. | Repotehingud |
| --- | --- |

9.4.

Repotehingud

Andmeesitajate poolt kindlaksmääratud hinnaga müüdud väärtpaberite eest (kohustusega osta samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) saadud raha vastaskirje. Summad, mida andmeesitajad on saanud kolmandale isikule („ajutine omandaja”) üle antud väärtpaberite eest, tuleb liigitada „tagasiostulepingute” alla, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte võimalus. See tähendab, et andmeesitajatele jäävad tehingu kestel kõik vastavatest väärtpaberitest tulenevad riskid ja kasuvõimalused.

Järgmised repo-tüüpi tehingute variandid liigitatakse „tagasiostulepingute alla”:

| — | summad, mis on saadud kolmandale isikule võlakirjalaenu vormis (sularahatagatisega) ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest; |
| --- | --- |

—

summad, mis on saadud kolmandale isikule võlakirjalaenu vormis (sularahatagatisega) ajutiselt üle kantud väärtpaberite eest;

| — | summad, mis on saadud kolmandale isikule müügi- ja tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite eest. |
| --- | --- |

—

summad, mis on saadud kolmandale isikule müügi- ja tagasiostulepingu vormis ajutiselt ülekantud väärtpaberite eest.

Repo-tüüpi tehingutes kasutatavad väärtpaberid kirjendatakse vastavalt varaliigi 3 „Väärtpaberid, v.a aktsiad” all sätestatud eeskirjadele. Selle kirje alla kuuluvad ka tehingud kulla ajutiseks üleandmiseks sularahatagatise vastu.

| 10. | Rahaturufondide aktsiad / osakud |
| --- | --- |

10.

Rahaturufondide aktsiad / osakud

Rahaturufondide emiteeritud aktsiad ja osakud. Vt määratlus I lisa 1. osa 2. jaos.

| 11. | Emiteeritud võlakirjad |
| --- | --- |

11.

Emiteeritud võlakirjad

Väärtpaberid, v.a andmeesitajate emiteeritud osakud või rahaturuväärtpaberid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida on võimalik turul tasaarvestada ning mis ei anna valdajale emiteeriva asutuse suhtes omandiõigust. Siia kuuluvad:

| a) | väärtpaberid, mille valdajal on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja / või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberid, mille valdajal on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja / või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast;

| b) | andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks liigitada ümber „Võlaväärtpaberiteks” (vt ka liik 9); |
| --- | --- |

b)

andmeesitajate emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks liigitada ümber „Võlaväärtpaberiteks” (vt ka liik 9);

| c) | rahaloomeasutuste antud allutatud võlga käsitletakse rahandus- ja pangandusstatistikas samuti nagu muid rahaloomeasutuste tekitatud võlgu. Seega liigitatakse väärtpaberite kujul antud allutatud võlg „Emiteeritud võlakirjade” alla, samas kui rahaloomeasutuste poolt hoiuste või laenude kujul antud võlg liigitatakse „Hoiuste näol esinevate kohustuste” alla. Kui rahaloomeasutuse antud kõik võlad esitatakse statistikas üheainsa summana, kirjendatakse see „Emiteeritud võlakirjade” alla põhjendusel, et allutatud võlg esineb valdavalt väärtpaberite, mitte laenude kujul. Allutatud võlgu ei tohiks liigitada kohustuste kirje „Kapital ja reservid” alla; |
| --- | --- |

c)

rahaloomeasutuste antud allutatud võlga käsitletakse rahandus- ja pangandusstatistikas samuti nagu muid rahaloomeasutuste tekitatud võlgu. Seega liigitatakse väärtpaberite kujul antud allutatud võlg „Emiteeritud võlakirjade” alla, samas kui rahaloomeasutuste poolt hoiuste või laenude kujul antud võlg liigitatakse „Hoiuste näol esinevate kohustuste” alla. Kui rahaloomeasutuse antud kõik võlad esitatakse statistikas üheainsa summana, kirjendatakse see „Emiteeritud võlakirjade” alla põhjendusel, et allutatud võlg esineb valdavalt väärtpaberite, mitte laenude kujul. Allutatud võlgu ei tohiks liigitada kohustuste kirje „Kapital ja reservid” alla;

| d) | hübriidinstrumendid. Kaubeldavad instrumendid, mis ühendavad endas võla ja tuletisinstrumendi omadusi, näiteks:






  — | kaubeldavad võlainstrumendid tuletisinstrumendi võimalustega, |
| --- | --- | --- |

d)

hübriidinstrumendid. Kaubeldavad instrumendid, mis ühendavad endas võla ja tuletisinstrumendi omadusi, näiteks:

—

kaubeldavad võlainstrumendid tuletisinstrumendi võimalustega,

| — | kaubeldavad instrumendid, mille lunastamisväärtus ja / või kupong on seotud alusvaraks oleva vara, selle hinna või muu viitenäitaja muutustega instrumendi tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

—

kaubeldavad instrumendid, mille lunastamisväärtus ja / või kupong on seotud alusvaraks oleva vara, selle hinna või muu viitenäitaja muutustega instrumendi tähtaja jooksul.

| 11a/11b/11c | Võlakirjad esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta |
| --- | --- |

11a/11b/11c

Võlakirjad esialgse tähtajaga kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta

Siia kuulub iga tähtaja alajaotuses järgmine:

| a) | rahaloomeasutuste emiteeritud kaubeldavad võlakirjad (dokumentidega tõendatud või tõendamata), mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta; |
| --- | --- |

a)

rahaloomeasutuste emiteeritud kaubeldavad võlakirjad (dokumentidega tõendatud või tõendamata), mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta;

| b) | rahaloomeasutuste antud allutatud laenud võlakirjade kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta. |
| --- | --- |

b)

rahaloomeasutuste antud allutatud laenud võlakirjade kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta / üle ühe aasta ja kuni kaks aastat / üle kahe aasta.

| 11d | sellest võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat |
| --- | --- |

11d

sellest võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat

RAde poolt emiteeritud hübriidinstrumendid algtähtajaga kuni kaks aastat, mille lepingust tulenev lunastamisväärtus emiteerimisvääringus tähtaja lõppemisel võib olla alla esialgse investeerimissumma, kuna tegemist on võla ja tuletisinstrumendi omaduste ühendamisega.

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

Kapital ja reservid

Aruandlusvormil hõlmab see liik summasid, mis tekivad andmeesitajate aktsiakapitali emissioonist aktsionäridele või muudele omanikele, kellel on varalised õigused rahaloomeasutuses ja üldjuhul õigus saada osa asutuse kasumist ja asutuse likvideerimise korral osa omavahenditest. Samuti kuuluvad sellesse liiki vahendid, mis tulenevad jaotamata kasumist või vahenditest, mille andmeesitajad on kõrvale pannud edaspidisteks makseteks ja tulevaste kohustuste täitmiseks. Siia kuuluvad:

| a) | aktsiakapital; |
| --- | --- |

a)

aktsiakapital;

| b) | jaotamata kasum ja vahendid; |
| --- | --- |

b)

jaotamata kasum ja vahendid;

| c) | eri- ja üldprovisjonid laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks (võib kirjendada raamatupidamiseeskirjade kohaselt). |
| --- | --- |

c)

eri- ja üldprovisjonid laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks (võib kirjendada raamatupidamiseeskirjade kohaselt).

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

Muud kohustused

„Muud kohustused” on ülejäänut hõlmav kirje bilansi kohustuste poolel ning seda määratletakse kui „Mujal hõlmamata kohustusi”. RKPd võivad nõuda alajaotuste esitamist. Selle alla võivad kuuluda:

| a) | tuletisinstrumentide positiivse brutoturuväärtusega positsioonid.
  Statistikas kuuluvad siia tuletisinstrumentide positsioonid, mis tuleb esitada bilansis; |
| --- | --- |

a)

tuletisinstrumentide positiivse brutoturuväärtusega positsioonid.

Statistikas kuuluvad siia tuletisinstrumentide positsioonid, mis tuleb esitada bilansis;

| b) | vahekirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad.
  Vahekirjed on rahaloomeasutuse bilansis hoitavad saldod, mis ei ole kirjendatud klientide nimele, kuid mis on siiski seotud klientide varaga (nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad); |
| --- | --- |

b)

vahekirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad.

Vahekirjed on rahaloomeasutuse bilansis hoitavad saldod, mis ei ole kirjendatud klientide nimele, kuid mis on siiski seotud klientide varaga (nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad);

| c) | siirdekirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad.
  Siirdekirjed tähistavad (tavaliselt klientidele kuuluvaid) varasid, mida parajasti antakse edasi ühelt rahaloomeasutuselt teisele. Siia kuuluvad krediidiülekanded, mis on võetud klientide arvetelt, ja muud kirjed, mille eest andmeesitaja ei ole veel vastavat makset tasunud; |
| --- | --- |

c)

siirdekirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad.

Siirdekirjed tähistavad (tavaliselt klientidele kuuluvaid) varasid, mida parajasti antakse edasi ühelt rahaloomeasutuselt teisele. Siia kuuluvad krediidiülekanded, mis on võetud klientide arvetelt, ja muud kirjed, mille eest andmeesitaja ei ole veel vastavat makset tasunud;

| d) | hoiustelt kogunenud maksmisele kuuluv intress.
  Tekkepõhise raamatupidamise üldpõhimõtte kohaselt kirjendatakse hoiustelt makstaolev intress bilansis vastavalt selle tekkimisele (s.o tekkepõhiselt), mitte tegelikule väljamaksmisele (s.o kassapõhiselt). Hoiustelt kogunenud intress liigitatakse brutosumma põhjal „Muude kohustuste” alla. Kogunenud intress eraldatakse vastavast hoiusest; |
| --- | --- |

d)

hoiustelt kogunenud maksmisele kuuluv intress.

Tekkepõhise raamatupidamise üldpõhimõtte kohaselt kirjendatakse hoiustelt makstaolev intress bilansis vastavalt selle tekkimisele (s.o tekkepõhiselt), mitte tegelikule väljamaksmisele (s.o kassapõhiselt). Hoiustelt kogunenud intress liigitatakse brutosumma põhjal „Muude kohustuste” alla. Kogunenud intress eraldatakse vastavast hoiusest;

| e) | maksmisele kuuluvad dividendid; |
| --- | --- |

e)

maksmisele kuuluvad dividendid;

| f) | maksmisele kuuluvad summad, mis ei ole seotud rahaloomeasutuse põhitegevusega (tarnijatele võlgnetavad summad, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud jms); |
| --- | --- |

f)

maksmisele kuuluvad summad, mis ei ole seotud rahaloomeasutuse põhitegevusega (tarnijatele võlgnetavad summad, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud jms);

| g) | provisjonid kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks (pensionid, dividendid jms); |
| --- | --- |

g)

provisjonid kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks (pensionid, dividendid jms);

| h) | tuletislepingute alusel tehtud tagatise juurdemaksed.
  Tuletislepingute alusel tehtud tagatise juurdemaksed liigitatakse tavaliselt „Hoiuste näol esinevateks kohustusteks” (vt liik 9). Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tegelikult maksmisele kuuluvate tagatise juurdemaksete identifitseerimise, sest erinevad juurdemaksed pannakse eristamata samale kontole või kontole, mida rahaloomeasutus kasutab edasilaenamiseks. Nendel juhtudel võib need juurdemaksed liigitada „Muude kohustuste” või „Hoiuste näol esinevate kohustuste” hulka vastavalt siseriiklikule tavale; |
| --- | --- |

h)

tuletislepingute alusel tehtud tagatise juurdemaksed.

Tuletislepingute alusel tehtud tagatise juurdemaksed liigitatakse tavaliselt „Hoiuste näol esinevateks kohustusteks” (vt liik 9). Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tegelikult maksmisele kuuluvate tagatise juurdemaksete identifitseerimise, sest erinevad juurdemaksed pannakse eristamata samale kontole või kontole, mida rahaloomeasutus kasutab edasilaenamiseks. Nendel juhtudel võib need juurdemaksed liigitada „Muude kohustuste” või „Hoiuste näol esinevate kohustuste” hulka vastavalt siseriiklikule tavale;

| i) | netosummad, mis kuuluvad maksmisele tulevasel arveldamisel väärtpaberi- või välisvaluutatehingutes. |
| --- | --- |

i)

netosummad, mis kuuluvad maksmisele tulevasel arveldamisel väärtpaberi- või välisvaluutatehingutes.

„Muude kohustuste” hulgast võib välja arvata peaaegu kõik rahaliste kohustuste kujul olevad finantsinstrumendid (need kajastatakse teistes bilansi kirjetes), finantsinstrumendid, mis ei ole rahaliste kohustuste kujul, nagu garantiid, kohustused, hallatud ja usalduslaenud (need kirjendatakse bilansiväliselt) ning mitterahalised kohustused nagu kapitalikirjed passiva poolel (need sisalduvad kirjes „Kapital ja reservid”).

3. OSA

Sektorite määratlemine

Sektori järgi liigitamise standard põhineb ESA 95-l. Osaleva liikmesriigi territooriumil asuvad tehingupooled identifitseeritakse sektori järgi vastavalt rahaloomeasutuste statistilisele nimekirjale ja tehingupoolte statistilise liigitamise suunistele EKP sektorikäsiraamatus. Väljaspool liikmesriike asuvatele pankadele viidatakse kui pankadele, mitte kui rahaloomeasutustele. Mõistet „mitterahaloomeasutus” kasutatakse samuti ainult liikmesriikide puhul; välismaailma puhul kasutatakse mõistet „mittepank”.

Tabel

Sektorite määratlused

| Sektor | Määratlus |
| --- | --- |
| Rahaloomeasutused (RAd) | Vt käesoleva määruse artikkel 1. |
| Valitsussektor (S.13) (ESA 95 punktid 2.68 kuni 2.70) | Residentidest üksused, mille peamine tegevusala on individuaalseks või ühistarbimiseks ette nähtud turuväliste kaupade ja teenuste tootmine ja / või riigi tulude ja rikkuse ümberjaotamine. |
| Keskvalitsus (S.1311) (ESA 95 punkt 2.71) | Riigi haldustalitused ja teised keskasutused, mille pädevusse kuulub kogu majandusterritoorium, v.a sotsiaalkindlustusfondide haldamine. |
| Osariikide / liidumaade valitsused (S.1312) (ESA 95 punkt 2.72) | Eraldiseisvad institutsioonilised üksused, mis täidavad teatavaid valitsuse ülesandeid keskvalitsusest madalamal ning kohalikust omavalitsusest kõrgemal tasandil, v.a sotsiaalkindlustusfondide haldamine. |
| Kohalikud omavalitsused (S.1313) (ESA 95 punkt 2.73) | Avaliku halduse organid, mille pädevusse kuulub ainult riigi majandusterritooriumi kohalik piirkond, v.a sotsiaalkindlustusfondide kohalikud asutused. |
| Sotsiaalkindlustusfondid (S.1314) (ESA 95 punkt 2.74) | Riiklikud, osariikide / liidumaade ja kohalikud institutsioonilised üksused, mille peamine tegevusala on sotsiaaltoetuste andmine. |
| Muud finantsvahendusettevõtted (S.123) ja finantsvahenduse abiettevõtted (S. 124) (ESA 95 punktid 2.53 kuni 2.59) | Finantsettevõtted ja kvaasiettevõtted (v.a kindlustusseltsid ja pensionifondid), kelle peamine tegevusala on finantsvahendus ning mis võtavad institutsiooniliste üksuste, v.a rahaloomeasutuste ees kohustusi muul kujul kui raha, hoiused ja / või hoiuste lähedased asendajad või kindlustustehnilised reservid. Nende hulka kuuluvad ka FVCd, mitte-RA kesksed tehingupooled ja finantsvahenduse abiettevõtted ehk kõik finantsettevõtted ja kvaasiettevõtted, mille peamine tegevusala on abitegevus finantsvahenduses. |
| Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S. 125) (ESA 95 punktid 2.60 kuni 2.67) | Finantsettevõtjad ja kvaasiettevõtted, kelle peamine tegevusala on riskide ühendamisest tulenev finantsvahendus. |
| 5. Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtjad (S.11) (ESA 95 punktid 2.21 kuni 2.31) | Ettevõtjad ja kvaasiettevõtted, kes ei tegele finantsvahendusega, vaid peamiselt turukauba ja mittefinantsteenuste tootmisega. |
| 6. Kodumajapidamised (S.14) ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.15) (ESA 95 punktid 2.75 kuni 2.88) | Üksikisikud või üksikisikute rühmad kui tarbijad ning isikud, kes toodavad kaupu ja mittefinantsteenuseid ainult oma lõpptarbimiseks, ning kui turukaupade ning mittefinants- ja finantsteenuste tootjad, kui nende tegevus ei seisne kvaasiettevõtte tegevuses. Nende hulka kuuluvad ka kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid, kes peamiselt tegelevad turuväliste kaupade ja teenuste tootmisega teatavatele kodumajapidamiste rühmadele. |
| Füüsilisest isikust ettevõtjad ja juriidilise isiku õigusteta ühingud („Kodumajapidamiste” alljaotus) (ESA 95 punkt 2.76d) | Füüsilisest isikust ettevõtjad ja juriidilise isiku õigusteta ühingud, v.a kvaasiettevõtetena asutatud üksused, turu jaoks tootjad. Siia kuuluvad juriidilise isiku õigusteta äriühingud, füüsilisest isikust ettevõtjatena (ühendustena) tegutsevad juristid, arstid jne. Füüsilisest isikust ettevõtjate puhul on äritegevus lahutamatult seotud füüsilise isikuga, kes on ühtlasi ka omanik, ning ühendab endas kõik isiklikust ja äritegevusega seotud valdkonnast tulenevad õigused ja kohustused. |

Sektor

Määratlus

Rahaloomeasutused (RAd)

Vt käesoleva määruse artikkel 1.

Valitsussektor (S.13) (ESA 95 punktid 2.68 kuni 2.70)

Residentidest üksused, mille peamine tegevusala on individuaalseks või ühistarbimiseks ette nähtud turuväliste kaupade ja teenuste tootmine ja / või riigi tulude ja rikkuse ümberjaotamine.

Keskvalitsus (S.1311) (ESA 95 punkt 2.71)

Riigi haldustalitused ja teised keskasutused, mille pädevusse kuulub kogu majandusterritoorium, v.a sotsiaalkindlustusfondide haldamine.

Osariikide / liidumaade valitsused (S.1312) (ESA 95 punkt 2.72)

Eraldiseisvad institutsioonilised üksused, mis täidavad teatavaid valitsuse ülesandeid keskvalitsusest madalamal ning kohalikust omavalitsusest kõrgemal tasandil, v.a sotsiaalkindlustusfondide haldamine.

Kohalikud omavalitsused (S.1313) (ESA 95 punkt 2.73)

Avaliku halduse organid, mille pädevusse kuulub ainult riigi majandusterritooriumi kohalik piirkond, v.a sotsiaalkindlustusfondide kohalikud asutused.

Sotsiaalkindlustusfondid (S.1314) (ESA 95 punkt 2.74)

Riiklikud, osariikide / liidumaade ja kohalikud institutsioonilised üksused, mille peamine tegevusala on sotsiaaltoetuste andmine.

Muud finantsvahendusettevõtted (S.123) ja finantsvahenduse abiettevõtted (S. 124) (ESA 95 punktid 2.53 kuni 2.59)

Finantsettevõtted ja kvaasiettevõtted (v.a kindlustusseltsid ja pensionifondid), kelle peamine tegevusala on finantsvahendus ning mis võtavad institutsiooniliste üksuste, v.a rahaloomeasutuste ees kohustusi muul kujul kui raha, hoiused ja / või hoiuste lähedased asendajad või kindlustustehnilised reservid. Nende hulka kuuluvad ka FVCd, mitte-RA kesksed tehingupooled ja finantsvahenduse abiettevõtted ehk kõik finantsettevõtted ja kvaasiettevõtted, mille peamine tegevusala on abitegevus finantsvahenduses.

Kindlustusseltsid ja pensionifondid (S. 125) (ESA 95 punktid 2.60 kuni 2.67)

Finantsettevõtjad ja kvaasiettevõtted, kelle peamine tegevusala on riskide ühendamisest tulenev finantsvahendus.

5. Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtjad (S.11) (ESA 95 punktid 2.21 kuni 2.31)

Ettevõtjad ja kvaasiettevõtted, kes ei tegele finantsvahendusega, vaid peamiselt turukauba ja mittefinantsteenuste tootmisega.

6. Kodumajapidamised (S.14) ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.15) (ESA 95 punktid 2.75 kuni 2.88)

Üksikisikud või üksikisikute rühmad kui tarbijad ning isikud, kes toodavad kaupu ja mittefinantsteenuseid ainult oma lõpptarbimiseks, ning kui turukaupade ning mittefinants- ja finantsteenuste tootjad, kui nende tegevus ei seisne kvaasiettevõtte tegevuses. Nende hulka kuuluvad ka kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid, kes peamiselt tegelevad turuväliste kaupade ja teenuste tootmisega teatavatele kodumajapidamiste rühmadele.

Füüsilisest isikust ettevõtjad ja juriidilise isiku õigusteta ühingud („Kodumajapidamiste” alljaotus) (ESA 95 punkt 2.76d)

Füüsilisest isikust ettevõtjad ja juriidilise isiku õigusteta ühingud, v.a kvaasiettevõtetena asutatud üksused, turu jaoks tootjad. Siia kuuluvad juriidilise isiku õigusteta äriühingud, füüsilisest isikust ettevõtjatena (ühendustena) tegutsevad juristid, arstid jne. Füüsilisest isikust ettevõtjate puhul on äritegevus lahutamatult seotud füüsilise isikuga, kes on ühtlasi ka omanik, ning ühendab endas kõik isiklikust ja äritegevusega seotud valdkonnast tulenevad õigused ja kohustused.

---

(1)  Käesoleva lisa tabelites on EKP liigitatud EKP füüsilise asukoha riigis resideeruvaks rahaloomeasutuseks.

(2)  Tütarettevõtjad on iseseisvad juriidilise isiku õigustega struktuuriüksused, milles teisel üksusel on häälteenamus või täisosalus; filiaalid on juriidilise isiku õiguseta (sõltumatu juriidilise staatuseta) üksused, mis kuuluvad täielikult emaettevõtjale.

(3)  St see tabel ei ole konkreetsete finantsinstrumentide loetelu.

---

III LISA

KOHUSTUSLIKU RESERVI NÕUETE KOHALDAMINE JA SEONDUVAD ERIREEGLID

1. OSA

Kohustuslike reservide nõuded krediidiasutustele: üldreeglid

| 1. | I lisa tabelis 1 tähisega * märgitud lahtreid kasutatakse reservibaasi arvutamisel. Võlakirjade osas esitavad krediidiasutused tõendid reservibaasist välja arvatud kohustuste kohta või kohaldavad standardset mahaarvamist vastavalt EKP näidatud kindlale protsendimäärale. Peenejooneliste lahtrite kohta esitavad andmeid ainult reservinõudega krediidiasutused. |
| --- | --- |

1.

I lisa tabelis 1 tähisega * märgitud lahtreid kasutatakse reservibaasi arvutamisel. Võlakirjade osas esitavad krediidiasutused tõendid reservibaasist välja arvatud kohustuste kohta või kohaldavad standardset mahaarvamist vastavalt EKP näidatud kindlale protsendimäärale. Peenejooneliste lahtrite kohta esitavad andmeid ainult reservinõudega krediidiasutused.

| 2. | Veerg „Sellest reservinõudega krediidiasutused, EKP ja RKPd” ei sisalda andmeesitajate kohustusi EKP kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisest vabastatud asutuste ees, st selliste asutuste ees, mis on kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisest vabastatud muudel põhjustel kui saneerimismeetmed. Asutusi, mis on ajutiselt vabastatud kohustuslike reservide nõuetest nende suhtes kohaldatavate saneerimismeetmete tõttu, käsitletakse kui asutusi, mille suhtes kohaldatakse kohustuslike reservide nõudeid, ning sellepärast esitatakse kohustused nende asutuste ees veerus „Sellest reservinõudega krediidiasutused, EKP ja RKPd”. Selles veerus esitatakse ka kohustused selliste asutuste ees, mis seoses kindlasummalise mahaarvamise kohaldamisega ei pea tegelikult täitma EKPSi reservinõuet. |
| --- | --- |

2.

Veerg „Sellest reservinõudega krediidiasutused, EKP ja RKPd” ei sisalda andmeesitajate kohustusi EKP kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisest vabastatud asutuste ees, st selliste asutuste ees, mis on kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisest vabastatud muudel põhjustel kui saneerimismeetmed. Asutusi, mis on ajutiselt vabastatud kohustuslike reservide nõuetest nende suhtes kohaldatavate saneerimismeetmete tõttu, käsitletakse kui asutusi, mille suhtes kohaldatakse kohustuslike reservide nõudeid, ning sellepärast esitatakse kohustused nende asutuste ees veerus „Sellest reservinõudega krediidiasutused, EKP ja RKPd”. Selles veerus esitatakse ka kohustused selliste asutuste ees, mis seoses kindlasummalise mahaarvamise kohaldamisega ei pea tegelikult täitma EKPSi reservinõuet.

| 3. | Täisaruandlusega asutused võivad esitada ka andmed oma positsioonide kohta seoses rahaloomeasutustega, v.a krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustuslike reservide nõuet, EKP ja RKPdega, tingimusel et andmed on piisavalt üksikasjalikud ja see ei mõjuta rõhutatud kirjas nõutavate andmete esitamist. Olenevalt andmete kogumise riigisisesest süsteemist ning ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud mõistete ja rahaloomeasutuste bilansi liigituspõhimõtete täieliku järgimise nõuet, võivad krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse reservinõudeid, esitada reservibaasi arvutamiseks vajalikud andmed, välja arvatud andmed vabalt kaubeldavate instrumentide kohta, järgneva tabeli kohaselt tingimusel, et see ei mõjuta I lisa tabelis 1 rõhutatud kirjas nõutavate andmete esitamist. |
| --- | --- |

3.

Täisaruandlusega asutused võivad esitada ka andmed oma positsioonide kohta seoses rahaloomeasutustega, v.a krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustuslike reservide nõuet, EKP ja RKPdega, tingimusel et andmed on piisavalt üksikasjalikud ja see ei mõjuta rõhutatud kirjas nõutavate andmete esitamist. Olenevalt andmete kogumise riigisisesest süsteemist ning ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud mõistete ja rahaloomeasutuste bilansi liigituspõhimõtete täieliku järgimise nõuet, võivad krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse reservinõudeid, esitada reservibaasi arvutamiseks vajalikud andmed, välja arvatud andmed vabalt kaubeldavate instrumentide kohta, järgneva tabeli kohaselt tingimusel, et see ei mõjuta I lisa tabelis 1 rõhutatud kirjas nõutavate andmete esitamist.

| 4. | Lihtsustatud aruandlusega väikesed asutused esitavad vähemalt kvartaliandmed, mida on vaja reservibaasi arvutamiseks vastavalt järgmisele tabelile. |
| --- | --- |

4.

Lihtsustatud aruandlusega väikesed asutused esitavad vähemalt kvartaliandmed, mida on vaja reservibaasi arvutamiseks vastavalt järgmisele tabelile.

| 5. | Järgmise tabeli kohasel aruandlusel tuleb tagada range kooskõla I lisa tabeliga 1. |
| --- | --- |

5.

Järgmise tabeli kohasel aruandlusel tuleb tagada range kooskõla I lisa tabeliga 1.

Tabel

Kohustuslike reservide suhtes nõutavad andmed

| | Reservibaas arvutatud tabeli 1 („Kohustused”) järgmiste veergude summana: a - b + c + d + e + j + k + l + m + n + s |
| --- | --- |
| HOIUSTE NÄOL ESINEVAD KOHUSTUSED | |
| (Euro ja välisvaluuta summad koos) | |
| 9. | Hoiuste kogusumma |

Reservibaas arvutatud tabeli 1 („Kohustused”) järgmiste veergude summana: a - b + c + d + e + j + k + l + m + n + s

HOIUSTE NÄOL ESINEVAD KOHUSTUSED

(Euro ja välisvaluuta summad koos)

9.

Hoiuste kogusumma

9.1e + 9.1x

9.2e + 9.2x

9.3e + 9.3x

9.4e + 9.4x

sellest:

9.2e + 9.2x üle kaheaastase

kokkulepitud tähtajaga hoiused

sellest:

9.3e + 9.3x etteteatamisega lõpetatavad

Andmete esitamine vabatahtlik (1)

üle kahe aasta

sellest:

9.4e + 9.4x repotehingud

Muud, tabeli 1 („Kohustused”) veerg t

KAUBELDAVAD INSTRUMENDID

(Euro ja välisvaluuta summad koos)

| 11. | Emiteeritud võlakirjad |
| --- | --- |

11.

11e + 11x kokkulepitud tähtajaga

kuni kaks aastat

üle kahe aasta

2. OSA

Erireeglid

1. jagu: EKP kohustuslike reservide süsteemi kuuluvate krediidiasutuste agregeeritud statistikaaruandlus kontsernina

| 1.1. | Kui määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 11 tingimused on täidetud, võib EKP juhatus anda krediidiasutustele, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõudeid, loa esitada ühe riigi territooriumi piires kontserni agregeeritud statistikaaruandeid. Kõik asjaomased asutused on EKP rahaloomeasutuste nimekirjas eraldi loetletud. |
| --- | --- |

1.1.

Kui määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 11 tingimused on täidetud, võib EKP juhatus anda krediidiasutustele, mille suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõudeid, loa esitada ühe riigi territooriumi piires kontserni agregeeritud statistikaaruandeid. Kõik asjaomased asutused on EKP rahaloomeasutuste nimekirjas eraldi loetletud.

| 1.2. | Juhul kui krediidiasutus on saanud määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 10 alusel loa hoida kohustuslikku reservi vahendaja kaudu ning tema suhtes ei kohaldata käesolevas punktis osutatud kontserniaruandlust, võib asjaomane RKP anda vahendajale loa agregeeritud statistikaaruandluseks (v.a reservibaasi osas) krediidiasutuse nimel. Kõik asjaomased asutused on EKP rahaloomeasutuste nimekirjas eraldi loetletud. |
| --- | --- |

1.2.

Juhul kui krediidiasutus on saanud määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 10 alusel loa hoida kohustuslikku reservi vahendaja kaudu ning tema suhtes ei kohaldata käesolevas punktis osutatud kontserniaruandlust, võib asjaomane RKP anda vahendajale loa agregeeritud statistikaaruandluseks (v.a reservibaasi osas) krediidiasutuse nimel. Kõik asjaomased asutused on EKP rahaloomeasutuste nimekirjas eraldi loetletud.

| 1.3. | Kui kogu krediidiasutuste kontsern tervikuna järgib lihtsustatud aruandlust, peab see kontsern järgima ainult lihtsustatud aruandlusega väikestele krediidiasutustele kehtestatud lihtsustatud aruandluskorda. Muudel juhtudel kohaldatakse kogu kontserni suhtes tervikuna täisaruandluse vormi. |
| --- | --- |

1.3.

Kui kogu krediidiasutuste kontsern tervikuna järgib lihtsustatud aruandlust, peab see kontsern järgima ainult lihtsustatud aruandlusega väikestele krediidiasutustele kehtestatud lihtsustatud aruandluskorda. Muudel juhtudel kohaldatakse kogu kontserni suhtes tervikuna täisaruandluse vormi.

2. jagu: Reservinõuded krediidiasutusi hõlmava ühinemise korral

| 2.1. | Käesolevas lisas kasutatakse mõisteid „ühinemine”, „ühinevad asutused” ja „ühendav asutus” vastavalt määratlustele määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artiklis 1. |
| --- | --- |

2.1.

Käesolevas lisas kasutatakse mõisteid „ühinemine”, „ühinevad asutused” ja „ühendav asutus” vastavalt määratlustele määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artiklis 1.

| 2.2. | Hoidmisperioodil, mille jooksul ühinemine jõustub, arvutatakse ühendava asutuse reservinõuded ja neid tuleb täita määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 13 kohaselt. |
| --- | --- |

2.2.

Hoidmisperioodil, mille jooksul ühinemine jõustub, arvutatakse ühendava asutuse reservinõuded ja neid tuleb täita määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 13 kohaselt.

| 2.3. | Vahetult järgnevate hoidmisperioodide suhtes arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi ja järgmises tabelis sätestatud nõuete kohaselt esitatud statistilise teabe alusel. Muudel juhtudel kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artiklis 3 sätestatud tavalisi statistilise teabe esitamise ja reservinõude arvutamise eeskirju. |
| --- | --- |

2.3.

Vahetult järgnevate hoidmisperioodide suhtes arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi ja järgmises tabelis sätestatud nõuete kohaselt esitatud statistilise teabe alusel. Muudel juhtudel kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artiklis 3 sätestatud tavalisi statistilise teabe esitamise ja reservinõude arvutamise eeskirju.

| 2.4. | Ilma et see piiraks eelmistes lõigetes sätestatud kohustusi, võib asjaomane RKP lubada ühendaval asutusel täita oma kohustust edastada statistilist teavet ajutise korra kohaselt, näiteks kasutades eraldi vorme iga ühineva asutuse kohta mitme perioodi jooksul pärast ühinemist. Selline erand tavalisest aruandluskorrast peab piirduma võimalikult lühikese ajaga ega tohi ületada ühinemisele järgnevat kuut kuud. See erand ei piira ühendava asutuse kohustust täita oma aruandluskohustusi käesoleva määruse kohaselt ja asjakohastel puhkudel tema kohustust võtta käesoleva lisa kohaselt endale ühinevate asutuste aruandluskohustused. |
| --- | --- |

2.4.

Ilma et see piiraks eelmistes lõigetes sätestatud kohustusi, võib asjaomane RKP lubada ühendaval asutusel täita oma kohustust edastada statistilist teavet ajutise korra kohaselt, näiteks kasutades eraldi vorme iga ühineva asutuse kohta mitme perioodi jooksul pärast ühinemist. Selline erand tavalisest aruandluskorrast peab piirduma võimalikult lühikese ajaga ega tohi ületada ühinemisele järgnevat kuut kuud. See erand ei piira ühendava asutuse kohustust täita oma aruandluskohustusi käesoleva määruse kohaselt ja asjakohastel puhkudel tema kohustust võtta käesoleva lisa kohaselt endale ühinevate asutuste aruandluskohustused.

Tabel

Erisätted ühinemistega seotud krediidiasutuste kohustusliku reservi arvutamiseks (2)

| Juhtumi number | Ühinemise liik | Võetavad kohustused |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud igakuise statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta. | Ühinemisele järgneval reservide hoidmise perioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. |
| 2 | Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. |
| 3 | Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kuu lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud igakuise statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab lisaks oma aruandluskohustustele üle ka ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kuud käsitleva statistilise teabe osas. |
| 4 | Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab lisaks oma aruandluskohustustele üle ka ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kuud või kvartalit käsitleva statistilise teabe osas, sõltuvalt asutusest. |
| 5 | Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta. | Kohaldatakse sama korda nagu juhtumi nr 1 puhul. |
| 6 | Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil ja seni, kui ühendav asutus on pärast ühinemist esmakordselt edastanud kvartaliandmed käesoleva määruse III lisas ette nähtud lihtsustatud aruandlusega andmeesitajatele kehtestatud nõuete kohaselt, arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. |
| 7 | Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta, ning lihtsustatud aruandlusega asutus muutub ühinemise tulemusel täisaruandlusega asutuseks. | Kohaldatakse juhtumi nr 2 korda. |
| 8 | Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil ja seni, kui ühendav asutus on pärast ühinemist esmakordselt edastanud kvartaliandmed käesoleva määruse III lisas ette nähtud lihtsustatud aruandlusega andmeesitajatele kehtestatud nõuete kohaselt, arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab lisaks oma aruandluskohustustele üle ka ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kvartalit käsitleva statistilise teabe osas. |
| 9 | Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kuu lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta. | Kohaldatakse juhtumi nr 3 korda. |
| 10 | Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta, ning lihtsustatud aruandlusega asutus muutub ühinemise tulemusel täisaruandlusega asutuseks. | Kohaldatakse juhtumi nr 4 korda. |
| 11 | Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) moodustatakse täisaruandlusega asutustest (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kuu lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud igakuise statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab üle ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kuud käsitleva statistilise teabe osas. |
| 12 | Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) luuakse ühest või mitmest lihtsustatud aruandlusega asutustest ja võidakse luua ühest või mitmest täisaruandlusega asutusest (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab üle ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kuud või kvartalit käsitleva statistilise teabe osas, olenevalt asutusest. |
| 13 | Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) luuakse ühest või mitmest lihtsustatud aruandlusega asutustest (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta. | Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil ja seni, kui ühendav asutus on pärast ühinemist esmakordselt edastanud kvartaliandmed käesoleva määruse III lisas ette nähtud lihtsustatud aruandlusega andmeesitajatele kehtestatud nõuete kohaselt, arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab üle ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kvartalit käsitlevate andmete osas. |

Juhtumi number

Ühinemise liik

Võetavad kohustused

1

Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud igakuise statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta.

Ühinemisele järgneval reservide hoidmise perioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine.

2

Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine.

3

Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kuu lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud igakuise statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab lisaks oma aruandluskohustustele üle ka ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kuud käsitleva statistilise teabe osas.

4

Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu täisaruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab lisaks oma aruandluskohustustele üle ka ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kuud või kvartalit käsitleva statistilise teabe osas, sõltuvalt asutusest.

5

Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta.

Kohaldatakse sama korda nagu juhtumi nr 1 puhul.

6

Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil ja seni, kui ühendav asutus on pärast ühinemist esmakordselt edastanud kvartaliandmed käesoleva määruse III lisas ette nähtud lihtsustatud aruandlusega andmeesitajatele kehtestatud nõuete kohaselt, arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine.

7

Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub pärast tähtpäeva, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta, ning lihtsustatud aruandlusega asutus muutub ühinemise tulemusel täisaruandlusega asutuseks.

Kohaldatakse juhtumi nr 2 korda.

8

Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil ja seni, kui ühendav asutus on pärast ühinemist esmakordselt edastanud kvartaliandmed käesoleva määruse III lisas ette nähtud lihtsustatud aruandlusega andmeesitajatele kehtestatud nõuete kohaselt, arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühendava asutuse ja ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab lisaks oma aruandluskohustustele üle ka ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kvartalit käsitleva statistilise teabe osas.

9

Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu täisaruandlusega asutust ja võib omandada ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kuu lõpust kuni tähtpäevani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta.

Kohaldatakse juhtumi nr 3 korda.

10

Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) omandab ühe või mitu lihtsustatud aruandlusega asutust (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta, ning lihtsustatud aruandlusega asutus muutub ühinemise tulemusel täisaruandlusega asutuseks.

Kohaldatakse juhtumi nr 4 korda.

11

Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) moodustatakse täisaruandlusega asutustest (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kuu lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud igakuise statistilise teabe esitamiseks eelmise kuu kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab üle ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kuud käsitleva statistilise teabe osas.

12

Ühinemine, mille puhul täisaruandlusega asutus (ühendav asutus) luuakse ühest või mitmest lihtsustatud aruandlusega asutustest ja võidakse luua ühest või mitmest täisaruandlusega asutusest (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab üle ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kuud või kvartalit käsitleva statistilise teabe osas, olenevalt asutusest.

13

Ühinemine, mille puhul lihtsustatud aruandlusega asutus (ühendav asutus) luuakse ühest või mitmest lihtsustatud aruandlusega asutustest (ühinevad asutused), jõustub ajavahemikus alates kvartali lõpust kuni tähtajani, mille asjaomane riigi keskpank on seadnud statistilise teabe esitamiseks eelmise kvartali kohta.

Ühinemisele järgneval hoidmisperioodil ja seni, kui ühendav asutus on pärast ühinemist esmakordselt edastanud kvartaliandmed käesoleva määruse III lisas ette nähtud lihtsustatud aruandlusega andmeesitajatele kehtestatud nõuete kohaselt, arvutatakse ühendava asutuse kohustuslik reserv reservibaasi alusel, millesse koondatakse ühinevate asutuste reservibaasid. Koondatavad reservibaasid on need, mis sellel hoidmisperioodil oleksid asjakohased, kui ühinemist ei oleks toimunud. Lubatud on ainult üks kindlasummaline mahaarvamine. Ühendav asutus võtab üle ühinevate asutuste aruandluskohustused ühinemisele eelnevat kvartalit käsitlevate andmete osas.

---

(1)  Andmeesitajad võivad täita seda nõuet vabatahtliku aruandluse korras, s.t nad võivad esitada kas tegelikud andmed (kaasa arvatud nullväärtused) või kasutada märget „andmed puuduvad”. Pärast tegelike andmete esitamise valimist ei saa andmeesitajad enam kasutada märget „andmed puuduvad”.

(2)  Selles tabelis esitatakse konkreetsetel juhtudel kohaldatavate keerukamate menetluste üksikasjad. Tabelis esitamata juhtudel kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artiklis 3 sätestatud tavalisi statistilise teabe esitamise ja reservinõude arvutamise eeskirju.

---

IV LISA

MIINIMUMNÕUDED, MIDA PEAB TÄITMA TEGELIK ANDMEID ESITAV ÜLDKOGUM

EKP statistilise aruandluse nõuete järgimiseks peavad andmeesitajad täitma järgmisi miinimumnõudeid.

| 1. | Edastamise miinimumnõuded:






  a) | andmed tuleb edastada RKPdele õigeaegselt ja asjaomase RKP seatud tähtaegade jooksul; |
| --- | --- | --- |

1.

Edastamise miinimumnõuded:

a)

andmed tuleb edastada RKPdele õigeaegselt ja asjaomase RKP seatud tähtaegade jooksul;

| b) | statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab riikide keskpankade kehtestatud tehnilistele aruandlusnõuetele; |
| --- | --- |

b)

statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab riikide keskpankade kehtestatud tehnilistele aruandlusnõuetele;

| c) | andmeesitaja kontaktisik(ud) peavad olema kindlaks määratud ja |
| --- | --- |

c)

andmeesitaja kontaktisik(ud) peavad olema kindlaks määratud ja

| d) | tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone, mis käsitlevad andmeedastust RKPdele. |
| --- | --- |

d)

tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone, mis käsitlevad andmeedastust RKPdele.

| 2. | Täpsuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab olema õige:






  — | kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt bilanss peab olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummale), ja |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Täpsuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab olema õige:

—

kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt bilanss peab olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummale), ja

| — | eri aruandlussagedustega esitatud andmed peavad olema omavahel kooskõlas; |
| --- | --- |

—

eri aruandlussagedustega esitatud andmed peavad olema omavahel kooskõlas;

| b) | andmeesitajad peavad suutma anda teavet arengu kohta, mis on esitatud andmete kohaselt toimunud; |
| --- | --- |

b)

andmeesitajad peavad suutma anda teavet arengu kohta, mis on esitatud andmete kohaselt toimunud;

| c) | statistiline teave peab olema täielik; puuduvatest andmetest tuleb RKPsid teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada niipea kui võimalik; |
| --- | --- |

c)

statistiline teave peab olema täielik; puuduvatest andmetest tuleb RKPsid teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada niipea kui võimalik;

| d) | statistilises teabes ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; |
| --- | --- |

d)

statistilises teabes ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki;

| e) | andmeesitajad peavad järgima proportsioone ja kümnendkohti, mis RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks, ja |
| --- | --- |

e)

andmeesitajad peavad järgima proportsioone ja kümnendkohti, mis RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks, ja

| f) | andmeesitajad peavad järgima ümardamispõhimõtteid, mis RKPd on kehtestanud andmete tehniliseks edastamiseks. |
| --- | --- |

f)

andmeesitajad peavad järgima ümardamispõhimõtteid, mis RKPd on kehtestanud andmete tehniliseks edastamiseks.

| 3. | Mõistete vastavuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab vastama käesolevas määruses sisalduvatele määratlustele ja liigitustele; |
| --- | --- | --- |

3.

Mõistete vastavuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab vastama käesolevas määruses sisalduvatele määratlustele ja liigitustele;

| b) | kui nendest määratlustest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, peavad andmeesitajad vajadusel korrapäraselt kontrollima kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma, ja |
| --- | --- |

b)

kui nendest määratlustest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, peavad andmeesitajad vajadusel korrapäraselt kontrollima kasutatud meetme ja käesolevas määruses sätestatud meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma, ja

| c) | andmeesitajad peavad suutma selgitada lahknevusi, mis ilmnevad esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega. |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad suutma selgitada lahknevusi, mis ilmnevad esitatud andmete võrdlemisel varasemate perioodide andmetega.

| 4. | Andmete parandamise miinimumnõuded:
  Tuleb järgida EKP ja RKPde sätestatud põhimõtteid ja korda andmete parandamiseks. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvalekalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus. |
| --- | --- |

4.

Andmete parandamise miinimumnõuded:

Tuleb järgida EKP ja RKPde sätestatud põhimõtteid ja korda andmete parandamiseks. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvalekalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus.

---

V LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 1 esimene taane; artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 2 | Artikli 8 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikli 8 lõike 1 punkt e |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikli 3 lõige 3 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 9 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 4 | Artikli 9 lõige 2 |
| Artikli 4 lõige 5 | Artikli 8 lõike 1 punktid b ja c |
| Artikli 4 lõige 6 | Artikli 8 lõike 5 punkt a |
| Artikli 4 lõige 7 | Artikli 8 lõike 5 punkt b |
| Artikli 4 lõige 8 | Artikkel 10 |
| Artikkel 5 | Artikkel 11 |
| Artikkel 6 | Artikkel 12 |
| Artikkel 7 | — |
| Artikkel 8 | Artikkel 14 |
| Artikkel 9 | Artikkel 15 |
| I lisa 1. osa sissejuhatus | I lisa sissejuhatus |
| I lisa 1. osa I jao punkt 1 | Artikli 3 lõige 1 |
| I lisa 1. osa I jao punkt 2 | Artikli 1 esimene taane |
| I lisa 1. osa I jao punkt 3 | Artikli 2 lõige 3 |
| I lisa 1. osa I jao punkt 4 | I lisa 1. osa 1. jao punkt 1.1 |
| I lisa 1. osa I jao punkt 5 | I lisa 1. osa 1. jao punkt 1.2 |
| I lisa 1. osa I jao punkt 6 | Artikli 1 esimene taane; I lisa 1. osa 2. jao punkt 2.1 |
| I lisa 1. osa I jao punkt 7 | I lisa 1. osa 2. jao punkt 2.2 |
| I lisa 1. osa I jao punkt 8 | Artikli 1 esimene taane |
| I lisa 1. osa I jao punkt 9 | Artikli 8 lõike 3 punkt a |
| I lisa 1. osa II jagu | Artikkel 7 |
| I lisa 1. osa III jao punkt 1 | Põhjendus 2; põhjendus 10; III lisa 1. osa punkt 1 |
| I lisa 1. osa III jao punkt 2 | I lisa sissejuhatus; I lisa 2. osa |
| I lisa 1. osa III jao punkt 3 | I lisa 2. osa |
| I lisa 1. osa III jao jaotise i alajaotise a punkt 4 | I lisa 2. osa punkti 1 alapunkt a |
| I lisa 1. osa III jao jaotise i alajaotise a punkt 5 | I lisa 2. osa punkt 2 |
| I lisa 1. osa III jao jaotise i alajaotise b punkt 6 | I lisa 2. osa punkti 1 alapunkt b |
| I lisa 1. osa III jao jaotise ii punkt 7 | I lisa 2. osa punkt 4 |
| I lisa 1. osa III jao jaotise iii punkt 8 | I lisa 2. osa punkt 5.1 |
| I lisa 1. osa III jao jaotise iii punkt 9 | I lisa 2. osa punkt 5.1 |
| I lisa 1. osa III jao jaotise iv punkt 10 | I lisa 2. osa punkt 3 |
| I lisa 1. osa III jao jaotise v punkt 11 | — |
| I lisa 1. osa III jao jaotise v punkt 12 | Põhjendus 8 |
| I lisa 1. osa III jao punkt 13 | Põhjendus 8 |
| I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 13a | I lisa 2. osa punkt 5.5 |
| I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 13b | — |
| I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 13c | I lisa 2. osa punkt 5.5 |
| I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 13d | I lisa 2. osa punkt 5.5 |
| I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 13e | Artikli 8 lõike 3 punkt b |
| I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 14 | Artikli 6 |
| I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 15 | Artikli 7 lõige 2 |
| I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 16 | Artikli 7 lõige 4 |
| I lisa 1. osa IV jao punkt 1 | I lisa 3. osa |
| I lisa 1. osa IV jao punkt 2 | I lisa 3. osa |
| I lisa 1. osa IV jao jaotise a punkt 3 | I lisa 3. osa punkt 1 |
| I lisa 1. osa IV jao jaotise a punkt 4 | — |
| I lisa 1. osa IV jao jaotise b punkt 5 | I lisa 3. osa punkt 2 |
| I lisa 1. osa IV jao jaotise c punkt 6 | I lisa 3. osa punkt 4 |
| I lisa 1. osa IV jao jaotise c punkt 6a | Artikli 8 lõige 6 |
| I lisa 1. osa IV jao jaotise d punkt 7 | I lisa 3. osa punkt 5 |
| I lisa 1. osa IV jao jaotise d punkt 7a | Artikli 8 lõige 6 |
| I lisa 1. osa IV jao jaotise e punkt 8 | I lisa 3. osa punkt 3 |
| I lisa 1. osa IV jao jaotise e punkt 9 | Artikkel 6 |
| I lisa 1. osa IV jao jaotise e punkt 9a | — |
| I lisa 1. osa IV jao punkt 10 | Artikkel 7 |
| I lisa 1. osa V jao punkt 1 | Põhjendus 9 |
| I lisa 1. osa V jao punkt 2 | Põhjendus 9; artikkel 4 |
| I lisa 1. osa V jao punkt 3 | Artikli 4 lõige 1 |
| I lisa 1. osa V jao punkt 4 | Artikli 4 lõige 2 |
| I lisa 1. osa V jao punkt 5 | Põhjendus 9 |
| I lisa 1. osa V jao punkt 6 | I lisa 5. osa punkt 1 |
| I lisa 1. osa V jao jaotise i punkt 7 | I lisa 5.osa tabel 1A |
| I lisa 1. osa V jao jaotise ii punkt 8 | I lisa 5.osa tabel 1A |
| I lisa 1. osa V jao jaotise iii punkt 9 | I lisa 5.osa tabel 1A |
| I lisa 1. osa V jao jaotise iv punkt 10 | Artikkel 6 |
| I lisa 1. osa V jao punkt 11 | I lisa 4. osa punkt 2 |
| I lisa 1. osa V jao jaotise i punkt 12 | I lisa 5.osa tabel 1A |
| I lisa 1. osa V jao punkt 13 | I lisa 5.osa tabel 1A |
| I lisa 1. osa V jao jaotise ii punkt 14 | I lisa 5.osa tabel 1A |
| I lisa 1. osa V jao jaotise iii punkt 15 | I lisa 5.osa tabel 1A |
| I lisa 1. osa V jao punkt 16 | I lisa 5.osa tabel 1A |
| I lisa 1. osa V jao jaotise iv punkt 17 | Artikkel 6 |
| I lisa 2. osa tabel A | I lisa 8. osa |
| I lisa 2. osa tabel 1 | I lisa 2. osa |
| I lisa 2. osa tabeli 1 joonealune märkus 5 | III lisa 1. osa punkt 3 |
| I lisa 2. osa tabel 2 | I lisa 3. osa |
| I lisa 2. osa tabel 3 | I lisa 3. osa |
| I lisa 2. osa tabel 4 | I lisa 3. osa |
| I lisa 2. osa tabel 1A | I lisa 5. osa |
| I lisa 3. osa: Üldmõisted | II lisa 1. osa |
| I lisa 3. osa: Sektorite määratlused | II lisa 3. osa |
| I lisa 3. osa: Instrumentide kategooriate määratlused | II lisa 2. osa |
| I lisa 3. osa tabel | II lisa 2. osa |
| II lisa 1. osa I jao punkt 1 | Artikli 2 lõige 2;
  III lisa 1. osa punkt 3 |
| II lisa 1. osa II jao punkt 2 | III lisa 1. osa punkt 4 |
| II lisa 1. osa III jao punkt 3 | III lisa 2. osa 1. jao punkt 1.1 |
| II lisa 1. osa III jao punkt 4 | III lisa 2. osa 1. jao punkt 1.2 |
| II lisa 1. osa IV jao punkt 5 | III lisa 1. osa punkt 2 |
| II lisa 1. osa IV jao punkt 6 | III lisa 1. osa punkt 2 |
| II lisa 2. osa punkt 7 | III lisa 1. osa tabeli joonealune märkus |
| II lisa 3. osa punkt 8 | III lisa 2. osa 2. jao punkt 2.1 |
| II lisa 3. osa punkt 9 | III lisa 2. osa 2. jao punkt 2.2 |
| II lisa 3. osa punkt 10 | III lisa 2. osa 2. jao punkt 2.3 |
| II lisa 3. osa punkt 11 | III lisa 2. osa 2. jao punkt 2.4 |
| II lisa 3. osa tabel | III lisa 1. osa tabel |
| II lisa liite tabel | II lisa 2. osa tabel |
| III lisa | Artikkel 8 |
| IV lisa | IV lisa |
| V lisa | Artikkel 13 |

Määrus (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13)

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 1 esimene taane; artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 2

Artikli 8 lõige 1

Artikli 2 lõige 3

Artikli 8 lõike 1 punkt e

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 2

Artikli 3 lõige 2

Artikli 3 lõige 3

Artikli 3 lõige 3

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõige 3

Artikli 9 lõige 1

Artikli 4 lõige 4

Artikli 9 lõige 2

Artikli 4 lõige 5

Artikli 8 lõike 1 punktid b ja c

Artikli 4 lõige 6

Artikli 8 lõike 5 punkt a

Artikli 4 lõige 7

Artikli 8 lõike 5 punkt b

Artikli 4 lõige 8

Artikkel 10

Artikkel 5

Artikkel 11

Artikkel 6

Artikkel 12

Artikkel 7

—

Artikkel 8

Artikkel 14

Artikkel 9

Artikkel 15

I lisa 1. osa sissejuhatus

I lisa sissejuhatus

I lisa 1. osa I jao punkt 1

Artikli 3 lõige 1

I lisa 1. osa I jao punkt 2

Artikli 1 esimene taane

I lisa 1. osa I jao punkt 3

Artikli 2 lõige 3

I lisa 1. osa I jao punkt 4

I lisa 1. osa 1. jao punkt 1.1

I lisa 1. osa I jao punkt 5

I lisa 1. osa 1. jao punkt 1.2

I lisa 1. osa I jao punkt 6

Artikli 1 esimene taane; I lisa 1. osa 2. jao punkt 2.1

I lisa 1. osa I jao punkt 7

I lisa 1. osa 2. jao punkt 2.2

I lisa 1. osa I jao punkt 8

Artikli 1 esimene taane

I lisa 1. osa I jao punkt 9

Artikli 8 lõike 3 punkt a

I lisa 1. osa II jagu

Artikkel 7

I lisa 1. osa III jao punkt 1

Põhjendus 2; põhjendus 10; III lisa 1. osa punkt 1

I lisa 1. osa III jao punkt 2

I lisa sissejuhatus; I lisa 2. osa

I lisa 1. osa III jao punkt 3

I lisa 2. osa

I lisa 1. osa III jao jaotise i alajaotise a punkt 4

I lisa 2. osa punkti 1 alapunkt a

I lisa 1. osa III jao jaotise i alajaotise a punkt 5

I lisa 2. osa punkt 2

I lisa 1. osa III jao jaotise i alajaotise b punkt 6

I lisa 2. osa punkti 1 alapunkt b

I lisa 1. osa III jao jaotise ii punkt 7

I lisa 2. osa punkt 4

I lisa 1. osa III jao jaotise iii punkt 8

I lisa 2. osa punkt 5.1

I lisa 1. osa III jao jaotise iii punkt 9

I lisa 2. osa punkt 5.1

I lisa 1. osa III jao jaotise iv punkt 10

I lisa 2. osa punkt 3

I lisa 1. osa III jao jaotise v punkt 11

—

I lisa 1. osa III jao jaotise v punkt 12

Põhjendus 8

I lisa 1. osa III jao punkt 13

Põhjendus 8

I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 13a

I lisa 2. osa punkt 5.5

I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 13b

—

I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 13c

I lisa 2. osa punkt 5.5

I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 13d

I lisa 2. osa punkt 5.5

I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 13e

Artikli 8 lõike 3 punkt b

I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 14

Artikli 6

I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 15

Artikli 7 lõige 2

I lisa 1. osa III jao jaotise vi punkt 16

Artikli 7 lõige 4

I lisa 1. osa IV jao punkt 1

I lisa 3. osa

I lisa 1. osa IV jao punkt 2

I lisa 3. osa

I lisa 1. osa IV jao jaotise a punkt 3

I lisa 3. osa punkt 1

I lisa 1. osa IV jao jaotise a punkt 4

—

I lisa 1. osa IV jao jaotise b punkt 5

I lisa 3. osa punkt 2

I lisa 1. osa IV jao jaotise c punkt 6

I lisa 3. osa punkt 4

I lisa 1. osa IV jao jaotise c punkt 6a

Artikli 8 lõige 6

I lisa 1. osa IV jao jaotise d punkt 7

I lisa 3. osa punkt 5

I lisa 1. osa IV jao jaotise d punkt 7a

Artikli 8 lõige 6

I lisa 1. osa IV jao jaotise e punkt 8

I lisa 3. osa punkt 3

I lisa 1. osa IV jao jaotise e punkt 9

Artikkel 6

I lisa 1. osa IV jao jaotise e punkt 9a

—

I lisa 1. osa IV jao punkt 10

Artikkel 7

I lisa 1. osa V jao punkt 1

Põhjendus 9

I lisa 1. osa V jao punkt 2

Põhjendus 9; artikkel 4

I lisa 1. osa V jao punkt 3

Artikli 4 lõige 1

I lisa 1. osa V jao punkt 4

Artikli 4 lõige 2

I lisa 1. osa V jao punkt 5

Põhjendus 9

I lisa 1. osa V jao punkt 6

I lisa 5. osa punkt 1

I lisa 1. osa V jao jaotise i punkt 7

I lisa 5.osa tabel 1A

I lisa 1. osa V jao jaotise ii punkt 8

I lisa 5.osa tabel 1A

I lisa 1. osa V jao jaotise iii punkt 9

I lisa 5.osa tabel 1A

I lisa 1. osa V jao jaotise iv punkt 10

Artikkel 6

I lisa 1. osa V jao punkt 11

I lisa 4. osa punkt 2

I lisa 1. osa V jao jaotise i punkt 12

I lisa 5.osa tabel 1A

I lisa 1. osa V jao punkt 13

I lisa 5.osa tabel 1A

I lisa 1. osa V jao jaotise ii punkt 14

I lisa 5.osa tabel 1A

I lisa 1. osa V jao jaotise iii punkt 15

I lisa 5.osa tabel 1A

I lisa 1. osa V jao punkt 16

I lisa 5.osa tabel 1A

I lisa 1. osa V jao jaotise iv punkt 17

Artikkel 6

I lisa 2. osa tabel A

I lisa 8. osa

I lisa 2. osa tabel 1

I lisa 2. osa

I lisa 2. osa tabeli 1 joonealune märkus 5

III lisa 1. osa punkt 3

I lisa 2. osa tabel 2

I lisa 3. osa

I lisa 2. osa tabel 3

I lisa 3. osa

I lisa 2. osa tabel 4

I lisa 3. osa

I lisa 2. osa tabel 1A

I lisa 5. osa

I lisa 3. osa: Üldmõisted

II lisa 1. osa

I lisa 3. osa: Sektorite määratlused

II lisa 3. osa

I lisa 3. osa: Instrumentide kategooriate määratlused

II lisa 2. osa

I lisa 3. osa tabel

II lisa 2. osa

II lisa 1. osa I jao punkt 1

Artikli 2 lõige 2;

III lisa 1. osa punkt 3

II lisa 1. osa II jao punkt 2

III lisa 1. osa punkt 4

II lisa 1. osa III jao punkt 3

III lisa 2. osa 1. jao punkt 1.1

II lisa 1. osa III jao punkt 4

III lisa 2. osa 1. jao punkt 1.2

II lisa 1. osa IV jao punkt 5

III lisa 1. osa punkt 2

II lisa 1. osa IV jao punkt 6

III lisa 1. osa punkt 2

II lisa 2. osa punkt 7

III lisa 1. osa tabeli joonealune märkus

II lisa 3. osa punkt 8

III lisa 2. osa 2. jao punkt 2.1

II lisa 3. osa punkt 9

III lisa 2. osa 2. jao punkt 2.2

II lisa 3. osa punkt 10

III lisa 2. osa 2. jao punkt 2.3

II lisa 3. osa punkt 11

III lisa 2. osa 2. jao punkt 2.4

II lisa 3. osa tabel

III lisa 1. osa tabel

II lisa liite tabel

II lisa 2. osa tabel

III lisa

Artikkel 8

IV lisa

IV lisa

V lisa

Artikkel 13

---

20.1.2009

| 20.1.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 15/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 15/s3

---

MÄRKUS LUGEJALEInstitutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---