# Úřední věstník L 38/2009

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 38 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 527. února 2009 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 38

České vydání

Právní předpisy

Svazek 527. února 2009

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 111/2009 ze dne 6. února 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 112/2009 ze dne 6. února 2009, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky a z Moldavské republiky | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 113/2009 ze dne 6. února 2009 o používání určitých tradičních pojmů na etiketách vína dováženého ze Spojených států amerických | 25 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 114/2009 ze dne 6. února 2009, kterým se stanoví přechodná opatření pro uplatňování nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o odkazy na vína s chráněným označením původu a chráněným zeměpisným označením | 26 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 115/2009 ze dne 6. února 2009, kterým se schvalují změny menšího rozsahu ve specifikaci označení zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Bleu des Causses (CHOP)) | 28 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (ES) č. 111/2009 ze dne 6. února 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 112/2009 ze dne 6. února 2009, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky a z Moldavské republiky

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 113/2009 ze dne 6. února 2009 o používání určitých tradičních pojmů na etiketách vína dováženého ze Spojených států amerických

25

*

Nařízení Komise (ES) č. 114/2009 ze dne 6. února 2009, kterým se stanoví přechodná opatření pro uplatňování nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o odkazy na vína s chráněným označením původu a chráněným zeměpisným označením

26

*

Nařízení Komise (ES) č. 115/2009 ze dne 6. února 2009, kterým se schvalují změny menšího rozsahu ve specifikaci označení zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Bleu des Causses (CHOP))

28

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Rada |
| | | 2009/105/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 18. prosince 2008, kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externího auditora Banque centrale du Luxembourg | 33 |
| | | Komise |
| | | 2009/106/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 6. února 2009, kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozů některých máčením za horka pokovených plochých válcových výrobků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky | 34 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

2009/105/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 18. prosince 2008, kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externího auditora Banque centrale du Luxembourg

33

Komise

2009/106/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 6. února 2009, kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozů některých máčením za horka pokovených plochých válcových výrobků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Poznámka pro čtenáře (pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 7.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 111/2009

ze dne 6. února 2009

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 7. února 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. února 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 111,0 |
| JO | 68,6 |
| MA | 43,3 |
| TN | 125,1 |
| TR | 97,4 |
| ZZ | 89,1 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 134,2 |
| TR | 174,8 |
| ZZ | 154,8 |
| 0709 90 70 | MA | 115,0 |
| TR | 134,5 |
| ZZ | 124,8 |
| 0709 90 80 | EG | 278,0 |
| ZZ | 278,0 |
| 0805 10 20 | EG | 46,1 |
| IL | 53,2 |
| MA | 54,2 |
| TN | 46,9 |
| TR | 54,3 |
| ZA | 44,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 20 10 | IL | 163,3 |
| MA | 99,5 |
| TR | 52,0 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 71,6 |
| IL | 66,3 |
| JM | 101,6 |
| MA | 149,3 |
| PK | 40,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 83,2 |
| 0805 50 10 | EG | 48,0 |
| MA | 60,7 |
| TR | 50,1 |
| ZZ | 52,9 |
| 0808 10 80 | AR | 91,9 |
| CA | 86,3 |
| CL | 67,8 |
| CN | 82,5 |
| MK | 32,6 |
| US | 117,0 |
| ZZ | 79,7 |
| 0808 20 50 | AR | 102,5 |
| CL | 73,7 |
| CN | 67,1 |
| US | 118,6 |
| ZA | 103,0 |
| ZZ | 93,0 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

111,0

JO

68,6

MA

43,3

TN

125,1

TR

97,4

ZZ

89,1

0707 00 05

JO

155,5

MA

134,2

TR

174,8

ZZ

154,8

0709 90 70

MA

115,0

TR

134,5

ZZ

124,8

0709 90 80

EG

278,0

ZZ

278,0

0805 10 20

EG

46,1

IL

53,2

MA

54,2

TN

46,9

TR

54,3

ZA

44,9

ZZ

49,9

0805 20 10

IL

163,3

MA

99,5

TR

52,0

ZZ

104,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

71,6

IL

66,3

JM

101,6

MA

149,3

PK

40,0

TR

70,3

ZZ

83,2

0805 50 10

EG

48,0

MA

60,7

TR

50,1

ZZ

52,9

0808 10 80

AR

91,9

CA

86,3

CL

67,8

CN

82,5

MK

32,6

US

117,0

ZZ

79,7

0808 20 50

AR

102,5

CL

73,7

CN

67,1

US

118,6

ZA

103,0

ZZ

93,0

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 7.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 112/2009

ze dne 6. února 2009,

kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky a z Moldavské republiky

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Zahájení řízení

| (1) | Dne 25. března 2008 obdržela Komise podnět týkající se dovozu tyčí a prutů, válcovaných za tepla, v nepravidelně navinutých svitcích, ze železa, nelegované oceli nebo legované oceli jiné než nerezavějící oceli (dále jen „válcovaný drát“), pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Moldavské republiky (dále jen „Moldavsko“) a Turecka. |
| --- | --- |

(1)

Dne 25. března 2008 obdržela Komise podnět týkající se dovozu tyčí a prutů, válcovaných za tepla, v nepravidelně navinutých svitcích, ze železa, nelegované oceli nebo legované oceli jiné než nerezavějící oceli (dále jen „válcovaný drát“), pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Moldavské republiky (dále jen „Moldavsko“) a Turecka.

| (2) | Podnět podalo v souladu s článkem 5 základního nařízení sdružení EUROFER (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby válcovaného drátu ve Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Podnět podalo v souladu s článkem 5 základního nařízení sdružení EUROFER (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby válcovaného drátu ve Společenství.

| (3) | Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu a podstatné újmě působené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(3)

Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu a podstatné újmě působené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.

| (4) | Řízení bylo zahájeno dne 8. května 2008 zveřejněním oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). |
| --- | --- |

(4)

Řízení bylo zahájeno dne 8. května 2008 zveřejněním oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

2.   Strany dotčené řízením

| (5) | O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v ČLR, Moldavsku a Turecku, dovozce, obchodníky, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeni, dále orgány ČLR, Moldavska a Turecka, výrobce ve Společenství, kteří podali podnět, a další výrobce ve Společenství, o nichž se vědělo, že se jich řízení týká. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(5)

O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v ČLR, Moldavsku a Turecku, dovozce, obchodníky, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeni, dále orgány ČLR, Moldavska a Turecka, výrobce ve Společenství, kteří podali podnět, a další výrobce ve Společenství, o nichž se vědělo, že se jich řízení týká. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (6) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským a moldavským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR a Moldavska. O tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro přiznání statusu tržního zacházení nesplňují, požádali dva vyvážející výrobci z ČLR, kteří oba sestávají ze skupin společností ve spojení, a jeden vyvážející výrobce z Moldavska. |
| --- | --- |

(6)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským a moldavským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR a Moldavska. O tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro přiznání statusu tržního zacházení nesplňují, požádali dva vyvážející výrobci z ČLR, kteří oba sestávají ze skupin společností ve spojení, a jeden vyvážející výrobce z Moldavska.

| (7) | Vzhledem ke zřejmě vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Turecku i dovozců a výrobců ve Společenství Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že pro stanovení dumpingu a újmy mohou být v souladu s článkem 17 základního nařízení použity metody výběru vzorku. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem ke zřejmě vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Turecku i dovozců a výrobců ve Společenství Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že pro stanovení dumpingu a újmy mohou být v souladu s článkem 17 základního nařízení použity metody výběru vzorku.

| (8) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a v případě kladného rozhodnutí mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR a v Turecku, dovozci ve Společenství a výrobci ve Společenství požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. |
| --- | --- |

(8)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a v případě kladného rozhodnutí mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR a v Turecku, dovozci ve Společenství a výrobci ve Společenství požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.

| (9) | Vzhledem k omezenému počtu odpovědí získaných v rámci postupu pro výběr vzorku bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný ani u čínských a tureckých vyvážejících výrobců, ani u výrobců ve Společenství a dovozců ve Společenství. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k omezenému počtu odpovědí získaných v rámci postupu pro výběr vzorku bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný ani u čínských a tureckých vyvážejících výrobců, ani u výrobců ve Společenství a dovozců ve Společenství.

| (10) | Dotazníky byly zaslány všem společnostem v ČLR a Turecku, které odpověděly v rámci postupu pro výběr vzorku, jedinému moldavskému vyvážejícímu výrobci, všem výrobcům, uživatelům a dovozcům ve Společenství, kteří v rámci uvedeného postupu odpověděli, a všem ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny. Na dotazník odpověděly dvě skupiny vyvážejících výrobců v ČLR, jeden vyvážející výrobce v Moldavsku, šest vyvážejících výrobců v Turecku, dvacet výrobců ve Společenství, jeden dovozce a osm uživatelů ve Společenství. |
| --- | --- |

(10)

Dotazníky byly zaslány všem společnostem v ČLR a Turecku, které odpověděly v rámci postupu pro výběr vzorku, jedinému moldavskému vyvážejícímu výrobci, všem výrobcům, uživatelům a dovozcům ve Společenství, kteří v rámci uvedeného postupu odpověděli, a všem ostatním stranám, o nichž bylo známo, že jsou řízením dotčeny. Na dotazník odpověděly dvě skupiny vyvážejících výrobců v ČLR, jeden vyvážející výrobce v Moldavsku, šest vyvážejících výrobců v Turecku, dvacet výrobců ve Společenství, jeden dovozce a osm uživatelů ve Společenství.

| (11) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství a provedla inspekce v prostorách těchto společností:






  a) | Vyvážející výrobci v ČLR






  — | Hunan Valin Xiangtan Iron & Steel Co. Ltd. a Hunan Xianggang Huaguang Wire Rod Co. Ltd., Xiangtan, Hunan province, ČLR; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství a provedla inspekce v prostorách těchto společností:

a)

Vyvážející výrobci v ČLR

—

Hunan Valin Xiangtan Iron & Steel Co. Ltd. a Hunan Xianggang Huaguang Wire Rod Co. Ltd., Xiangtan, Hunan province, ČLR;

| b) | Vyvážející výrobce v Moldavsku






  — | Joint Stock Company Moldova Steel Works (dále jen „MMZ“), Rybnitsa, Podněsterská oblast Moldavska, a její prodejce ve spojení společnost Panfermag Holding Ltd., Limassol, Kypr (inspekce provedena v jejích prostorách v Kyjevě na Ukrajině); |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobce v Moldavsku

—

Joint Stock Company Moldova Steel Works (dále jen „MMZ“), Rybnitsa, Podněsterská oblast Moldavska, a její prodejce ve spojení společnost Panfermag Holding Ltd., Limassol, Kypr (inspekce provedena v jejích prostorách v Kyjevě na Ukrajině);

| c) | Vyvážející výrobci v Turecku






  — | Çolakoglu Metalurji A.S a její prodejce ve spojení společnost Çolakoglu dis Ticaret A.S., Karaköy, Turecko, |
| --- | --- | --- |

c)

Vyvážející výrobci v Turecku

—

Çolakoglu Metalurji A.S a její prodejce ve spojení společnost Çolakoglu dis Ticaret A.S., Karaköy, Turecko,

| — | Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endüstrisi A.S., Kartal, Turecko, |
| --- | --- |

—

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endüstrisi A.S., Kartal, Turecko,

| — | Içdas Çelik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayi A.S., Istanbul, Turecko, |
| --- | --- |

—

Içdas Çelik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayi A.S., Istanbul, Turecko,

| — | Iskenderun Demir ve Çelik Fabrikalari A.S., Iskenderun, Turecko, |
| --- | --- |

—

Iskenderun Demir ve Çelik Fabrikalari A.S., Iskenderun, Turecko,

| — | Kroman Çelik Sanayii A.S, Kocaeli, Turecko; |
| --- | --- |

—

Kroman Çelik Sanayii A.S, Kocaeli, Turecko;

| d) | Výrobci ve Společenství






  — | Riva Fire S.p.A, Milan, Itálie, a společnosti ve spojení Riva Acier S.A., Gargenville, Francie, Riva Stahl GmbH, Hennigsdorf, Německo, a Brandenburgische ElektroStahlwerke (BES) GmbH, Brandenburg, Německo, |
| --- | --- | --- |

d)

Výrobci ve Společenství

—

Riva Fire S.p.A, Milan, Itálie, a společnosti ve spojení Riva Acier S.A., Gargenville, Francie, Riva Stahl GmbH, Hennigsdorf, Německo, a Brandenburgische ElektroStahlwerke (BES) GmbH, Brandenburg, Německo,

| — | Global Steel Wire, Santander, Španělsko, |
| --- | --- |

—

Global Steel Wire, Santander, Španělsko,

| — | ArcelorMittal Hamburg GmbH, Hamburg, Německo, ArcelorMittal Grandrange, Amneville, Francie, ArcelorMittal Poland, Katowice, Polsko, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Hamburg GmbH, Hamburg, Německo, ArcelorMittal Grandrange, Amneville, Francie, ArcelorMittal Poland, Katowice, Polsko,

| — | Feralpi Siderurgica S.p.A, Lonato, Itálie, |
| --- | --- |

—

Feralpi Siderurgica S.p.A, Lonato, Itálie,

| — | Corus, London, Spojené království, |
| --- | --- |

—

Corus, London, Spojené království,

| — | Duferco La Louviere Sales S.A, Manage, Belgie; |
| --- | --- |

—

Duferco La Louviere Sales S.A, Manage, Belgie;

| e) | Dovozci ve Společenství






  — | Montan Gesellschaft Voss GmbH, Planegg, Německo; |
| --- | --- | --- |

e)

Dovozci ve Společenství

—

Montan Gesellschaft Voss GmbH, Planegg, Německo;

| f) | Uživatelé ve Společenství






  — | Unifer S.p.A, Piacenza, Itálie. |
| --- | --- | --- |

f)

Uživatelé ve Společenství

—

Unifer S.p.A, Piacenza, Itálie.

| (12) | Jelikož bylo třeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR a Moldavsku, kterým případně nebude přiznáno tržní zacházení, byla za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě Brazílie, provedena inspekce v prostorách této společnosti:






  — | Arcelor Mittal Brazil, Belo Horizonte, Brazílie. |
| --- | --- | --- |

(12)

Jelikož bylo třeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR a Moldavsku, kterým případně nebude přiznáno tržní zacházení, byla za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě Brazílie, provedena inspekce v prostorách této společnosti:

—

Arcelor Mittal Brazil, Belo Horizonte, Brazílie.

3.   Období šetření

| (13) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2007 do 31. března 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(13)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2007 do 31. března 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (14) | Dotčeným výrobkem jsou tyče a pruty, válcované za tepla, v nepravidelně navinutých svitcích, ze železa, nelegované oceli nebo legované oceli jiné než nerezavějící oceli, pocházející z ČLR, Moldavska a Turecka (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „válcovaný drát“), obvykle kódů KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95. Dotčený výrobek nezahrnuje válcovaný drát z nerezavějící oceli. |
| --- | --- |

(14)

Dotčeným výrobkem jsou tyče a pruty, válcované za tepla, v nepravidelně navinutých svitcích, ze železa, nelegované oceli nebo legované oceli jiné než nerezavějící oceli, pocházející z ČLR, Moldavska a Turecka (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „válcovaný drát“), obvykle kódů KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95. Dotčený výrobek nezahrnuje válcovaný drát z nerezavějící oceli.

| (15) | Při výrobě válcovaného drátu se ocelové sochory vyrobené v elektrické obloukové peci nebo v tavírně vysoké pece válcují na válcovací trati. Sochory se postupně zmenšují v průřezu tím, jak procházejí řadou válců, a následně jsou navíjeny do svitků. Proces s elektrickou obloukovou pecí využívá kovový šrot, zatímco proces s vysokou pecí využívá kovový šrot a železnou rudu. |
| --- | --- |

(15)

Při výrobě válcovaného drátu se ocelové sochory vyrobené v elektrické obloukové peci nebo v tavírně vysoké pece válcují na válcovací trati. Sochory se postupně zmenšují v průřezu tím, jak procházejí řadou válců, a následně jsou navíjeny do svitků. Proces s elektrickou obloukovou pecí využívá kovový šrot, zatímco proces s vysokou pecí využívá kovový šrot a železnou rudu.

| (16) | Válcovaný drát se používá ve svařovaných sítích pro stavebnictví (dráty a drátěná lana pro předpínání předem nebo dodatečně, používaná pro vyztužení betonu) a poté, co je provedeno jeho tažení, má řadu dalších použití, například v odvětví pneumatik (kordové tkaniny pro pneumatiky), odvětví šroubů a matic (spojovací prostředky), v materiálech na ploty, nákupních vozících, ocelových kordech, elektrodách, kabelech, postelových pružinách, závěsných pružinách či ve svařovacích drátech. |
| --- | --- |

(16)

Válcovaný drát se používá ve svařovaných sítích pro stavebnictví (dráty a drátěná lana pro předpínání předem nebo dodatečně, používaná pro vyztužení betonu) a poté, co je provedeno jeho tažení, má řadu dalších použití, například v odvětví pneumatik (kordové tkaniny pro pneumatiky), odvětví šroubů a matic (spojovací prostředky), v materiálech na ploty, nákupních vozících, ocelových kordech, elektrodách, kabelech, postelových pružinách, závěsných pružinách či ve svařovacích drátech.

2.   Obdobný výrobek

| (17) | Šetření ukázalo, že válcovaný drát vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství ve Společenství, válcovaný drát vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Brazílii, která byla použita jako srovnatelná země, a válcovaný drát vyráběný v ČLR, Moldavsku a Turecku prodávaný do Společenství a prodávaný na domácím tureckém trhu mají v zásadě stejné základní fyzické a technické vlastnosti a totožné základní použití. |
| --- | --- |

(17)

Šetření ukázalo, že válcovaný drát vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství ve Společenství, válcovaný drát vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Brazílii, která byla použita jako srovnatelná země, a válcovaný drát vyráběný v ČLR, Moldavsku a Turecku prodávaný do Společenství a prodávaný na domácím tureckém trhu mají v zásadě stejné základní fyzické a technické vlastnosti a totožné základní použití.

| (18) | Válcovaný drát se proto ve všech uvedených případech považuje za obdobný ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(18)

Válcovaný drát se proto ve všech uvedených případech považuje za obdobný ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

1.   Použití článku 18 základního nařízení

| (19) | Jeden čínský vyvážející výrobce ve stanovené lhůtě zaslal formulář pro výběr vzorku, žádost o tržní zacházení a odpověď na antidumpingový dotazník, ale neodpověděl na písemné upozornění Komise na nedostatky ani poté, co obdržel upomínku. |
| --- | --- |

(19)

Jeden čínský vyvážející výrobce ve stanovené lhůtě zaslal formulář pro výběr vzorku, žádost o tržní zacházení a odpověď na antidumpingový dotazník, ale neodpověděl na písemné upozornění Komise na nedostatky ani poté, co obdržel upomínku.

| (20) | Tato společnost byla informována o navrhovaném použití článku 18 základního nařízení a dostala příležitost předložit připomínky. |
| --- | --- |

(20)

Tato společnost byla informována o navrhovaném použití článku 18 základního nařízení a dostala příležitost předložit připomínky.

| (21) | Společnost tvrdila, že ve svých podáních nemohla předložit úplné informace a spolupracovat, protože jí Komise poskytla příliš krátké lhůty. Na základě skutečnosti, že společnost Komisi v použitých lhůtách neinformovala o žádných časových omezeních, mělo se za to, že nebyly předloženy žádné rozhodující argumenty ani důkazy, které by mohly zvrátit rozhodnutí použít článek 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Společnost tvrdila, že ve svých podáních nemohla předložit úplné informace a spolupracovat, protože jí Komise poskytla příliš krátké lhůty. Na základě skutečnosti, že společnost Komisi v použitých lhůtách neinformovala o žádných časových omezeních, mělo se za to, že nebyly předloženy žádné rozhodující argumenty ani důkazy, které by mohly zvrátit rozhodnutí použít článek 18 základního nařízení.

| (22) | Uvedená společnost podala odvolání k úředníkovi pro slyšení. Po vyslechnutí argumentů společnosti a připomínek úředníka pro slyšení bylo potvrzeno, že společnost včas neavizovala žádná časová omezení, a tedy na šetření nespolupracovala s dostatečnou péčí. |
| --- | --- |

(22)

Uvedená společnost podala odvolání k úředníkovi pro slyšení. Po vyslechnutí argumentů společnosti a připomínek úředníka pro slyšení bylo potvrzeno, že společnost včas neavizovala žádná časová omezení, a tedy na šetření nespolupracovala s dostatečnou péčí.

| (23) | Proto bylo považováno za vhodné odmítnout informace předložené touto společností a učinit zjištění na základě dostupných údajů. |
| --- | --- |

(23)

Proto bylo považováno za vhodné odmítnout informace předložené touto společností a učinit zjištění na základě dostupných údajů.

2.   Tržní zacházení

| (24) | V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozů pocházejících z ČLR a Moldavska běžná hodnota stanoví podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, o nichž se zjistí, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(24)

V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozů pocházejících z ČLR a Moldavska běžná hodnota stanoví podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, o nichž se zjistí, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (25) | Kritéria pro přiznání tržního zacházení jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:






  — | obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní signály bez výrazných zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě; |
| --- | --- | --- |

(25)

Kritéria pro přiznání tržního zacházení jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:

—

obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní signály bez výrazných zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;

| — | společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používaným ve všech oblastech; |
| --- | --- |

—

společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používaným ve všech oblastech;

| — | neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

—

neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;

| — | právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví; |
| --- | --- |

—

právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;

| — | kurzové převody se provádějí podle tržních kurzů. |
| --- | --- |

—

kurzové převody se provádějí podle tržních kurzů.

| (26) | Po zahájení řízení dva čínští a jeden moldavský vyvážející výrobce požádali o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o tržní zacházení. |
| --- | --- |

(26)

Po zahájení řízení dva čínští a jeden moldavský vyvážející výrobce požádali o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o tržní zacházení.

2.1   Čínská lidová republika

| (27) | U jednoho čínského vyvážejícího výrobce bylo nutné použít článek 18 základního nařízení (viz 19. až 23. bod odůvodnění), a jeho žádost o tržní zacházení byla tudíž zamítnuta. |
| --- | --- |

(27)

U jednoho čínského vyvážejícího výrobce bylo nutné použít článek 18 základního nařízení (viz 19. až 23. bod odůvodnění), a jeho žádost o tržní zacházení byla tudíž zamítnuta.

| (28) | Pokud jde o zbývajícího čínského vyvážejícího výrobce, tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria 2 a 3. Ohledně kritéria 2 bylo zjištěno, že několik účetních pravidel společnosti není v souladu s IAS. Přitom bylo shledáno, že jde o systémové problémy, které nejsou uvedeny ve zprávě auditorů. U kritéria 3 bylo zjištěno, že společnost nesplácí jistiny některých úvěrů dlouho po uplynutí lhůt původně sjednaných v úvěrových smlouvách. Kromě toho bylo shledáno, že společnost během období šetření požívala významných úlev na daních z příjmu. |
| --- | --- |

(28)

Pokud jde o zbývajícího čínského vyvážejícího výrobce, tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria 2 a 3. Ohledně kritéria 2 bylo zjištěno, že několik účetních pravidel společnosti není v souladu s IAS. Přitom bylo shledáno, že jde o systémové problémy, které nejsou uvedeny ve zprávě auditorů. U kritéria 3 bylo zjištěno, že společnost nesplácí jistiny některých úvěrů dlouho po uplynutí lhůt původně sjednaných v úvěrových smlouvách. Kromě toho bylo shledáno, že společnost během období šetření požívala významných úlev na daních z příjmu.

| (29) | V důsledku toho byl učiněn závěr, že tento čínský vyvážející výrobce neprokázal, že splňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(29)

V důsledku toho byl učiněn závěr, že tento čínský vyvážející výrobce neprokázal, že splňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (30) | Po poskytnutí informací o analýze týkající se tržního zacházení předložil dotyčný čínský vyvážející výrobce odpověď, v níž souhlasil s tím, že nesplňuje kritérium 2, ale nesouhlasil s negativním závěrem ohledně kritéria 3. Konkrétně společnost tvrdila, že nesplácení jistiny úvěru neznamená zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství, nýbrž známku jejího vysokého úvěrového hodnocení. Podrobným zkoumáním této otázky bylo zjištěno, že dotyčné úvěry nebyly v období šetření předmětem žádné smlouvy, takže společnost neměla žádný právní závazek splácet ani úroky, ani jistinu. Existence takovýchto úvěrů významně zkresluje finanční situaci společnosti a fakticky představuje odpis dluhu. Nesplácení jistiny úvěru navíc není v souladu se zásadami tržního hospodářství. Tento argument byl proto odmítnut. |
| --- | --- |

(30)

Po poskytnutí informací o analýze týkající se tržního zacházení předložil dotyčný čínský vyvážející výrobce odpověď, v níž souhlasil s tím, že nesplňuje kritérium 2, ale nesouhlasil s negativním závěrem ohledně kritéria 3. Konkrétně společnost tvrdila, že nesplácení jistiny úvěru neznamená zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství, nýbrž známku jejího vysokého úvěrového hodnocení. Podrobným zkoumáním této otázky bylo zjištěno, že dotyčné úvěry nebyly v období šetření předmětem žádné smlouvy, takže společnost neměla žádný právní závazek splácet ani úroky, ani jistinu. Existence takovýchto úvěrů významně zkresluje finanční situaci společnosti a fakticky představuje odpis dluhu. Nesplácení jistiny úvěru navíc není v souladu se zásadami tržního hospodářství. Tento argument byl proto odmítnut.

| (31) | Dále bylo tvrzeno, že úleva na dani z příjmu není subvencí, a tedy ji nelze pokládat za zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento argument byl odmítnut, protože uplatnění snížené daně z příjmu je podmíněno používáním domácího vybavení na úkor dováženého, a tedy představuje zvláštní subvenci. |
| --- | --- |

(31)

Dále bylo tvrzeno, že úleva na dani z příjmu není subvencí, a tedy ji nelze pokládat za zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento argument byl odmítnut, protože uplatnění snížené daně z příjmu je podmíněno používáním domácího vybavení na úkor dováženého, a tedy představuje zvláštní subvenci.

2.2   Moldavská republika

| (32) | Moldavský výrobce nebyl schopen prokázat splnění ani jednoho z kritérií pro přiznání tržního zacházení. Pokud jde o rozhodování a náklady (kritérium 1), bylo zjištěno, že nejvyšší řídící pracovníci společnosti zastávají klíčové funkce ve správních orgánech Podněsterské oblasti Moldavska, tedy separatistické, ovšem mezinárodně neuznané „Podněsterské moldavské republiky“ (dále jen „Podněsterská republika“), a že existují významná zkreslení nákladů. Ohledně kritéria 2 bylo shledáno, že společnost nedisponuje jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory, a nalezeny byly také závažné nedostatky týkající se správnosti a konzistence účetnictví, kvůli nimž toto účetnictví není spolehlivé. Co se týče kritéria 3, existují zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství, která mají vliv na náklady. Nejvýznamnějším z nich je skutečnost, že privatizace společnosti proběhla za cenu nižší, než činí její tržní hodnota. Bylo rovněž zjištěno, že se společnost často zapojuje do barterového obchodu. Pokud jde o kritérium 4, které se týká právní jistoty a provozní stability, bylo zjištěno, že společnost převážně není v souladu s moldavským právním rámcem. Konečně bylo také zjištěno, že společnost kromě jiných měn obchoduje také v mezinárodně neuznané měně, jejíž směnný kurz není stanovován volně na základě tržních signálů (kritérium 5). |
| --- | --- |

(32)

Moldavský výrobce nebyl schopen prokázat splnění ani jednoho z kritérií pro přiznání tržního zacházení. Pokud jde o rozhodování a náklady (kritérium 1), bylo zjištěno, že nejvyšší řídící pracovníci společnosti zastávají klíčové funkce ve správních orgánech Podněsterské oblasti Moldavska, tedy separatistické, ovšem mezinárodně neuznané „Podněsterské moldavské republiky“ (dále jen „Podněsterská republika“), a že existují významná zkreslení nákladů. Ohledně kritéria 2 bylo shledáno, že společnost nedisponuje jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory, a nalezeny byly také závažné nedostatky týkající se správnosti a konzistence účetnictví, kvůli nimž toto účetnictví není spolehlivé. Co se týče kritéria 3, existují zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství, která mají vliv na náklady. Nejvýznamnějším z nich je skutečnost, že privatizace společnosti proběhla za cenu nižší, než činí její tržní hodnota. Bylo rovněž zjištěno, že se společnost často zapojuje do barterového obchodu. Pokud jde o kritérium 4, které se týká právní jistoty a provozní stability, bylo zjištěno, že společnost převážně není v souladu s moldavským právním rámcem. Konečně bylo také zjištěno, že společnost kromě jiných měn obchoduje také v mezinárodně neuznané měně, jejíž směnný kurz není stanovován volně na základě tržních signálů (kritérium 5).

| (33) | V důsledku toho byl učiněn závěr, že tento moldavský vyvážející výrobce neprokázal, že splňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

V důsledku toho byl učiněn závěr, že tento moldavský vyvážející výrobce neprokázal, že splňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (34) | Moldavský vyvážející výrobce s tímto rozhodnutím nesouhlasil. Obecně tvrdil, že použití čl. 2 odst. 7 základního nařízení v případě Moldavska představuje porušení závazků Společenství vůči Moldavsku vyplývajících z členství ve WTO. |
| --- | --- |

(34)

Moldavský vyvážející výrobce s tímto rozhodnutím nesouhlasil. Obecně tvrdil, že použití čl. 2 odst. 7 základního nařízení v případě Moldavska představuje porušení závazků Společenství vůči Moldavsku vyplývajících z členství ve WTO.

| (35) | V odpověď na tento argument je třeba připomenout, že v poznámce k článku VI dohody GATT se uznává, že v případech dovozu z některých zemí, kde mohou existovat potíže se stanovením srovnatelnosti cen pro účely rozhodnutí, zda dochází k dumpingu, mohou členové WTO usoudit, že srovnání s cenami na domácím trhu takové země nemusí být vždy vhodné. V případě Moldavska se má za to, že takové potíže existují. Za těchto okolností se běžná hodnota stanoví podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení. Kromě toho je třeba poznamenat, že v čl. 2 odst. 7 písm. a) je Moldavsko výslovně uvedeno v seznamu zemí bez tržního hospodářství, pro které se toto ustanovení použije. |
| --- | --- |

(35)

V odpověď na tento argument je třeba připomenout, že v poznámce k článku VI dohody GATT se uznává, že v případech dovozu z některých zemí, kde mohou existovat potíže se stanovením srovnatelnosti cen pro účely rozhodnutí, zda dochází k dumpingu, mohou členové WTO usoudit, že srovnání s cenami na domácím trhu takové země nemusí být vždy vhodné. V případě Moldavska se má za to, že takové potíže existují. Za těchto okolností se běžná hodnota stanoví podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení. Kromě toho je třeba poznamenat, že v čl. 2 odst. 7 písm. a) je Moldavsko výslovně uvedeno v seznamu zemí bez tržního hospodářství, pro které se toto ustanovení použije.

| (36) | Uvedený výrobce také tvrdil, že nebyly dodrženy závazné lhůty stanovené v základním nařízení. Uváděl, že rozhodnutí zamítnout žádost o tržní zacházení by mělo být zrušeno, protože Komise rozhodnutí o tržním zacházení nepřijala v tříměsíční lhůtě uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(36)

Uvedený výrobce také tvrdil, že nebyly dodrženy závazné lhůty stanovené v základním nařízení. Uváděl, že rozhodnutí zamítnout žádost o tržní zacházení by mělo být zrušeno, protože Komise rozhodnutí o tržním zacházení nepřijala v tříměsíční lhůtě uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (37) | Je pravda, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců od zahájení šetření. To ovšem nepředstavuje důvod pro zrušení rozhodnutí žádost o tento status zamítnout. Čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení sice stanoví, že se rozhodnutí o tržním zacházení přijme do tří měsíců od zahájení šetření, ale nestanoví žádné zvláštní důsledky pro případ nedodržení této tříměsíční lhůty. Zvláště pak nestanoví, že pokud Komise o žádosti vývozce o tržní zacházení nerozhodne ve lhůtě tří měsíců, i) tento vývozce automaticky získá tržní zacházení, ani ii) že v takovém případě již orgány nemohou vůči vývozci uložit opatření. Z toho vyplývá, že samotná skutečnost, že Komise nedodržela tříměsíční lhůtu, nezakládá nezákonnost rozhodnutí zamítnout žádost o tržní zacházení. |
| --- | --- |

(37)

Je pravda, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců od zahájení šetření. To ovšem nepředstavuje důvod pro zrušení rozhodnutí žádost o tento status zamítnout. Čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení sice stanoví, že se rozhodnutí o tržním zacházení přijme do tří měsíců od zahájení šetření, ale nestanoví žádné zvláštní důsledky pro případ nedodržení této tříměsíční lhůty. Zvláště pak nestanoví, že pokud Komise o žádosti vývozce o tržní zacházení nerozhodne ve lhůtě tří měsíců, i) tento vývozce automaticky získá tržní zacházení, ani ii) že v takovém případě již orgány nemohou vůči vývozci uložit opatření. Z toho vyplývá, že samotná skutečnost, že Komise nedodržela tříměsíční lhůtu, nezakládá nezákonnost rozhodnutí zamítnout žádost o tržní zacházení.

| (38) | Moldavský vyvážející výrobce dále tvrdí, že je diskriminován ve srovnání s ukrajinskými a ruskými vyvážejícími výrobci, kterých se týkala dřívější řízení, a že posouzení Komise vychází z politických důvodů. Tvrdí dále, že došlo k řadě chyb vinou nedostatku důkazů nebo nedostatečného odůvodnění závěrů, a že tak byla porušena zásada řádného úředního postupu. Společnost však neuvádí žádné konkrétní důvody, proč byla porušena. |
| --- | --- |

(38)

Moldavský vyvážející výrobce dále tvrdí, že je diskriminován ve srovnání s ukrajinskými a ruskými vyvážejícími výrobci, kterých se týkala dřívější řízení, a že posouzení Komise vychází z politických důvodů. Tvrdí dále, že došlo k řadě chyb vinou nedostatku důkazů nebo nedostatečného odůvodnění závěrů, a že tak byla porušena zásada řádného úředního postupu. Společnost však neuvádí žádné konkrétní důvody, proč byla porušena.

| (39) | Pokud jde o tvrzení o diskriminaci Moldavska s ohledem na to, jak bylo o tržním zacházení rozhodováno v předchozích řízeních proti Ukrajině a Rusku, je nutné uvést, že žádosti o tržní zacházení se posuzují případ od případu. Rozhodnutí v předchozích případech, které se týkaly uvedených zemí, nelze automaticky použít pro současné řízení. Rovněž je třeba upozornit na to, že ani Ukrajina ani Rusko nejsou v současnosti uvedeny v seznamu zemí bez tržního hospodářství v čl. 2 odst. 7 základního nařízení, a jejich současná situace proto není srovnatelná s Moldavskou republikou. Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení o diskriminaci, pokud jde o zacházení s Moldavskem a jinými zeměmi, které měly v minulosti netržní hospodářství, odmítá. |
| --- | --- |

(39)

Pokud jde o tvrzení o diskriminaci Moldavska s ohledem na to, jak bylo o tržním zacházení rozhodováno v předchozích řízeních proti Ukrajině a Rusku, je nutné uvést, že žádosti o tržní zacházení se posuzují případ od případu. Rozhodnutí v předchozích případech, které se týkaly uvedených zemí, nelze automaticky použít pro současné řízení. Rovněž je třeba upozornit na to, že ani Ukrajina ani Rusko nejsou v současnosti uvedeny v seznamu zemí bez tržního hospodářství v čl. 2 odst. 7 základního nařízení, a jejich současná situace proto není srovnatelná s Moldavskou republikou. Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení o diskriminaci, pokud jde o zacházení s Moldavskem a jinými zeměmi, které měly v minulosti netržní hospodářství, odmítá.

| (40) | Moldavská společnost vznesla námitky proti analýze plnění pěti kritérií pro přiznání tržního zacházení provedené Komisí. |
| --- | --- |

(40)

Moldavská společnost vznesla námitky proti analýze plnění pěti kritérií pro přiznání tržního zacházení provedené Komisí.

| (41) | S ohledem na kritérium 1 společnost tvrdí, že nedochází k žádným zásahům státu, protože pro účely řízení nelze orgány Podněsterské republiky, která není uznaným státem, pokládat za stát. Pro účely tohoto kritéria se má ovšem za to, že státem je třeba rozumět orgány, které fakticky ovládají danou oblast, bez ohledu na jejich uznání, a které jsou schopny zasahovat do rozhodovacích procesů společnosti. Tento argument byl proto odmítnut. |
| --- | --- |

(41)

S ohledem na kritérium 1 společnost tvrdí, že nedochází k žádným zásahům státu, protože pro účely řízení nelze orgány Podněsterské republiky, která není uznaným státem, pokládat za stát. Pro účely tohoto kritéria se má ovšem za to, že státem je třeba rozumět orgány, které fakticky ovládají danou oblast, bez ohledu na jejich uznání, a které jsou schopny zasahovat do rozhodovacích procesů společnosti. Tento argument byl proto odmítnut.

| (42) | Společnost nesouhlasí také s posouzením kritéria 2 a tvrdí, že disponuje pouze jedním účetnictvím, které je prověřeno nezávislými auditory v souladu s IAS. |
| --- | --- |

(42)

Společnost nesouhlasí také s posouzením kritéria 2 a tvrdí, že disponuje pouze jedním účetnictvím, které je prověřeno nezávislými auditory v souladu s IAS.

| (43) | Bylo však zjištěno, že společnost má jedno účetnictví, které bylo připraveno podle takzvaných účetních standardů Podněsterské republiky, nezahrnujících rezervu na nedobytné pohledávky, a které nebylo prověřeno auditorem. Dále má společnost druhé účetnictví, které bylo konsolidováno s dalšími společnostmi, jež s ní jsou ve spojení, a prověřeno auditory, údajně v souladu s IAS. K tomuto druhému účetnictví vydali auditoři výrok s výhradou, přičemž předmětem jejich výhrad bylo ocenění aktiv, které společnost provedla v letech 2003 a 2005. Přesné důvody těchto výhrad se během šetření nepodařilo dostatečně objasnit. Společnost později tvrdila, že výhrady auditorů nebyly podstatné, ale nepředložila v tomto ohledu žádné důkazy. |
| --- | --- |

(43)

Bylo však zjištěno, že společnost má jedno účetnictví, které bylo připraveno podle takzvaných účetních standardů Podněsterské republiky, nezahrnujících rezervu na nedobytné pohledávky, a které nebylo prověřeno auditorem. Dále má společnost druhé účetnictví, které bylo konsolidováno s dalšími společnostmi, jež s ní jsou ve spojení, a prověřeno auditory, údajně v souladu s IAS. K tomuto druhému účetnictví vydali auditoři výrok s výhradou, přičemž předmětem jejich výhrad bylo ocenění aktiv, které společnost provedla v letech 2003 a 2005. Přesné důvody těchto výhrad se během šetření nepodařilo dostatečně objasnit. Společnost později tvrdila, že výhrady auditorů nebyly podstatné, ale nepředložila v tomto ohledu žádné důkazy.

| (44) | Z toho důvodu bylo výše uvedené argumenty společnosti týkající se kritéria 2 nutné odmítnout. |
| --- | --- |

(44)

Z toho důvodu bylo výše uvedené argumenty společnosti týkající se kritéria 2 nutné odmítnout.

| (45) | Pokud jde o kritérium 3, společnost tvrdila, že proces její privatizace není relevantní pro účely poukázání na možná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství, protože společnost byla následně dále prodána za běžných tržních podmínek a za reálnou tržní cenu. To však nebylo možné prokázat, protože další prodej společností vlastnících akcie MMZ mohl zahrnovat i jiná aktiva a nebylo předloženo žádné řádně zdokumentované zhodnocení těchto transakcí. |
| --- | --- |

(45)

Pokud jde o kritérium 3, společnost tvrdila, že proces její privatizace není relevantní pro účely poukázání na možná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství, protože společnost byla následně dále prodána za běžných tržních podmínek a za reálnou tržní cenu. To však nebylo možné prokázat, protože další prodej společností vlastnících akcie MMZ mohl zahrnovat i jiná aktiva a nebylo předloženo žádné řádně zdokumentované zhodnocení těchto transakcí.

| (46) | Společnost dále uváděla, že pokud jde o barterové praktiky, není objem barterového obchodu zjištěný v šetření z hlediska tohoto kritéria významný. Má se ovšem za to, že úroveň významnosti takovýchto praktik není platným kritériem pro analýzu, neboť skutečná hodnota obchodovaného zboží je při barterovém obchodu známa pouze zúčastněným stranám transakce. Relevantním argumentem tedy je, že bylo zjištěno, že společnost pravidelně používala tyto praktiky, které jsou typické pro netržní hospodářství. Argument společnosti tak bylo třeba odmítnout. |
| --- | --- |

(46)

Společnost dále uváděla, že pokud jde o barterové praktiky, není objem barterového obchodu zjištěný v šetření z hlediska tohoto kritéria významný. Má se ovšem za to, že úroveň významnosti takovýchto praktik není platným kritériem pro analýzu, neboť skutečná hodnota obchodovaného zboží je při barterovém obchodu známa pouze zúčastněným stranám transakce. Relevantním argumentem tedy je, že bylo zjištěno, že společnost pravidelně používala tyto praktiky, které jsou typické pro netržní hospodářství. Argument společnosti tak bylo třeba odmítnout.

| (47) | Pokud jde o půjčku od společnosti ve spojení, moldavská společnost tvrdila, že tato půjčka byla plně splacena, ale na místě nebyla schopna předložit žádné důkazy o jejím splacení, ačkoli o to byla požádána. Společnost následně předložila kopie dokladů, které měly být důkazem o zaplacení, ale nepodala žádné vysvětlení, proč nebyly zpřístupněny na místě. Skutečností zůstává, že tyto důkazy nebyly k dispozici během inspekcí na místě a že v dané fázi řízení nelze podání tohoto druhu ověřit. Tvrzení společnosti proto bylo třeba odmítnout. |
| --- | --- |

(47)

Pokud jde o půjčku od společnosti ve spojení, moldavská společnost tvrdila, že tato půjčka byla plně splacena, ale na místě nebyla schopna předložit žádné důkazy o jejím splacení, ačkoli o to byla požádána. Společnost následně předložila kopie dokladů, které měly být důkazem o zaplacení, ale nepodala žádné vysvětlení, proč nebyly zpřístupněny na místě. Skutečností zůstává, že tyto důkazy nebyly k dispozici během inspekcí na místě a že v dané fázi řízení nelze podání tohoto druhu ověřit. Tvrzení společnosti proto bylo třeba odmítnout.

| (48) | Ohledně kritéria 4 společnost tvrdila, že její soulad s právním rámcem Moldavska by měl být zajištěn tím, že je v Moldavsku dočasně registrována a její vývoz probíhá prostřednictvím celních úřadů Moldavska. Dále argumentovala, že skutečnost, že účetnictví bylo prověřeno auditory, ukazuje, že použitelné právní předpisy postačují k zajištění právní jistoty a stability. Je však třeba poznamenat, že ani dočasná registrace společnosti v Moldavsku, ani provádění auditů není podmíněno uplatňováním právního rámce Moldavska a že současné vlastnictví společnosti není v Moldavsku právně uznáno. Uvedená tvrzení byla tudíž odmítnuta. |
| --- | --- |

(48)

Ohledně kritéria 4 společnost tvrdila, že její soulad s právním rámcem Moldavska by měl být zajištěn tím, že je v Moldavsku dočasně registrována a její vývoz probíhá prostřednictvím celních úřadů Moldavska. Dále argumentovala, že skutečnost, že účetnictví bylo prověřeno auditory, ukazuje, že použitelné právní předpisy postačují k zajištění právní jistoty a stability. Je však třeba poznamenat, že ani dočasná registrace společnosti v Moldavsku, ani provádění auditů není podmíněno uplatňováním právního rámce Moldavska a že současné vlastnictví společnosti není v Moldavsku právně uznáno. Uvedená tvrzení byla tudíž odmítnuta.

| (49) | V souvislosti s kritériem 5 společnost tvrdila, že kurzové převody v rublech Podněsterské republiky se provádějí podle tržního kurzu vyplývajícího z volného prodeje a nákupu měn. Avšak vzhledem k tomu, že měna Podněsterské republiky není mezinárodně uznána ani obchodována, nelze ji pokládat za měnu mající tržní hodnotu, nýbrž pouze hodnotu, kterou administrativně stanoví takzvané orgány Podněsterské republiky. Tento argument byl proto odmítnut. |
| --- | --- |

(49)

V souvislosti s kritériem 5 společnost tvrdila, že kurzové převody v rublech Podněsterské republiky se provádějí podle tržního kurzu vyplývajícího z volného prodeje a nákupu měn. Avšak vzhledem k tomu, že měna Podněsterské republiky není mezinárodně uznána ani obchodována, nelze ji pokládat za měnu mající tržní hodnotu, nýbrž pouze hodnotu, kterou administrativně stanoví takzvané orgány Podněsterské republiky. Tento argument byl proto odmítnut.

3.   Individuální zacházení

| (50) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, případné clo stanovuje s celostátní platností, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro přiznání individuálního zacházení uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(50)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, případné clo stanovuje s celostátní platností, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro přiznání individuálního zacházení uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (51) | Všichni čínští a moldavští vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria pro přiznání tržního zacházení (viz 28. až 33. bod odůvodnění), rovněž požádali o individuální zacházení pro případ, že jim tržní zacházení nebude přiznáno. |
| --- | --- |

(51)

Všichni čínští a moldavští vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria pro přiznání tržního zacházení (viz 28. až 33. bod odůvodnění), rovněž požádali o individuální zacházení pro případ, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.

| (52) | Na základě dostupných informací bylo shledáno, že čínský vyvážející výrobce splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(52)

Na základě dostupných informací bylo shledáno, že čínský vyvážející výrobce splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (53) | Co se týče jediného moldavského vyvážejícího výrobce, bylo shledáno, že tento vyvážející výrobce nesplňuje požadavky pro přiznání individuálního zacházení uvedené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, protože nebyl schopen prokázat, že vývozní ceny, množství a podmínky jsou stanovovány bez státních zásahů, že kurzové převody jsou prováděny podle tržních kurzů, ani že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření v případě, že by byly pro jednotlivé vývozce uloženy různé celní sazby. |
| --- | --- |

(53)

Co se týče jediného moldavského vyvážejícího výrobce, bylo shledáno, že tento vyvážející výrobce nesplňuje požadavky pro přiznání individuálního zacházení uvedené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, protože nebyl schopen prokázat, že vývozní ceny, množství a podmínky jsou stanovovány bez státních zásahů, že kurzové převody jsou prováděny podle tržních kurzů, ani že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření v případě, že by byly pro jednotlivé vývozce uloženy různé celní sazby.

4.   Běžná hodnota

4.1   Turecko

| (54) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve u každého vyvážejícího výrobce zkoumala, zda byl jeho prodej dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje dosáhl alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(54)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve u každého vyvážejícího výrobce zkoumala, zda byl jeho prodej dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje dosáhl alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Společenství.

| (55) | Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. Domácí prodej určitého typu výrobku se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje daného typu nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(55)

Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. Domácí prodej určitého typu výrobku se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje daného typu nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Společenství.

| (56) | Poté Komise zkoumala, zda je domácí prodej každého typu výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství každou společností v každé zemi vývozu možné považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Při tom postupovala tak, že stanovila podíl ziskového domácího prodeje každého vyváženého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. |
| --- | --- |

(56)

Poté Komise zkoumala, zda je domácí prodej každého typu výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství každou společností v každé zemi vývozu možné považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Při tom postupovala tak, že stanovila podíl ziskového domácího prodeje každého vyváženého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.

| (57) | Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud vážená průměrná cena tohoto typu byla vyšší nebo rovna výrobním nákladům, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen u všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový. |
| --- | --- |

(57)

Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud vážená průměrná cena tohoto typu byla vyšší nebo rovna výrobním nákladům, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen u všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.

| (58) | Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů daného typu. |
| --- | --- |

(58)

Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů daného typu.

| (59) | Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, musela být použita jiná metoda. V tom případě Komise v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení použila početně zjištěnou běžnou hodnotu. |
| --- | --- |

(59)

Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, musela být použita jiná metoda. V tom případě Komise v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení použila početně zjištěnou běžnou hodnotu.

| (60) | Běžná hodnota byla početně zjištěna tak, že se k výrobním nákladům jednotlivých výrobců na vyvážené typy výrobku přičetla přiměřená, v případě potřeby upravená, částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí. |
| --- | --- |

(60)

Běžná hodnota byla početně zjištěna tak, že se k výrobním nákladům jednotlivých výrobců na vyvážené typy výrobku přičetla přiměřená, v případě potřeby upravená, částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí.

| (61) | Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly ve všech případech stanoveny podle metod uvedených v čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Za tímto účelem Komise zjišťovala, zda vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a dosažený zisk každého dotčeného vyvážejícího výrobce na domácím trhu představovaly spolehlivé údaje. |
| --- | --- |

(61)

Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly ve všech případech stanoveny podle metod uvedených v čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Za tímto účelem Komise zjišťovala, zda vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a dosažený zisk každého dotčeného vyvážejícího výrobce na domácím trhu představovaly spolehlivé údaje.

| (62) | V případě pěti tureckých vyvážejících výrobců, kteří byli předmětem šetření, byl prodej obdobného výrobku reprezentativní. Běžná hodnota byla v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení z velké části založena na cenách zaplacených nebo splatných v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli v Turecku. |
| --- | --- |

(62)

V případě pěti tureckých vyvážejících výrobců, kteří byli předmětem šetření, byl prodej obdobného výrobku reprezentativní. Běžná hodnota byla v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení z velké části založena na cenách zaplacených nebo splatných v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli v Turecku.

| (63) | Nicméně u typů výrobku, jejichž domácí prodej byl nedostatečný nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s článkem 2 odst. 3 základního nařízení. Výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku byla podle návětí čl. 2 odst. 6 základního nařízení stanovena na základě údajů o skutečné výrobě a prodeji obdobného výrobku šetřeným vyvážejícím výrobcem v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(63)

Nicméně u typů výrobku, jejichž domácí prodej byl nedostatečný nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s článkem 2 odst. 3 základního nařízení. Výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku byla podle návětí čl. 2 odst. 6 základního nařízení stanovena na základě údajů o skutečné výrobě a prodeji obdobného výrobku šetřeným vyvážejícím výrobcem v běžném obchodním styku.

4.2   ČLR a Moldavsko

| (64) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“). Vzhledem k tomu, že tržní zacházení nebylo přiznáno žádnému vyvážejícímu výrobci v ČLR ani v Moldavsku, běžnou hodnotu pro tyto společnosti bylo nutné stanovit na základě údajů ze srovnatelné země. |
| --- | --- |

(64)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“). Vzhledem k tomu, že tržní zacházení nebylo přiznáno žádnému vyvážejícímu výrobci v ČLR ani v Moldavsku, běžnou hodnotu pro tyto společnosti bylo nutné stanovit na základě údajů ze srovnatelné země.

4.3   Srovnatelná země

| (65) | V oznámení o zahájení řízení byla jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Moldavsko navržena Brazílie. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky. |
| --- | --- |

(65)

V oznámení o zahájení řízení byla jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Moldavsko navržena Brazílie. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.

| (66) | Navzdory tomu, že byl navázán kontakt s řadou výrobců v dalších třetích zemích, se spoluprací souhlasil pouze jeden brazilský výrobce. |
| --- | --- |

(66)

Navzdory tomu, že byl navázán kontakt s řadou výrobců v dalších třetích zemích, se spoluprací souhlasil pouze jeden brazilský výrobce.

| (67) | Několik zúčastněných stran předložilo připomínky, v nichž volbu Brazílie označily za nevhodnou a navrhly jako srovnatelnou zemi Turecko. Žadatel předložil další argumenty na podporu volby Brazílie. Komise tyto argumenty analyzovala a prošetřila. |
| --- | --- |

(67)

Několik zúčastněných stran předložilo připomínky, v nichž volbu Brazílie označily za nevhodnou a navrhly jako srovnatelnou zemi Turecko. Žadatel předložil další argumenty na podporu volby Brazílie. Komise tyto argumenty analyzovala a prošetřila.

| (68) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní metody v Moldavsku a v Brazílii se liší, a proto jako vhodnější zemi srovnatelnou s Moldavskem navrhla Turecko. Tatáž strana dále tvrdila, že se Moldavsko a Brazílie odlišují úrovní hospodářského rozvoje. Bylo ovšem zjištěno, že výrobní metody v Brazílii jsou v podstatě stejné nebo podobné jako v ČLR. Rozdíl ve výrobních metodách mezi Brazílií a Moldavskem se týká pouze předběžného zpracování a nevede k významným rozdílům v nákladech. Co se týče úrovně hospodářského rozvoje, ta se sama o sobě nepovažuje za kritérium pro výběr srovnatelné země. |
| --- | --- |

(68)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní metody v Moldavsku a v Brazílii se liší, a proto jako vhodnější zemi srovnatelnou s Moldavskem navrhla Turecko. Tatáž strana dále tvrdila, že se Moldavsko a Brazílie odlišují úrovní hospodářského rozvoje. Bylo ovšem zjištěno, že výrobní metody v Brazílii jsou v podstatě stejné nebo podobné jako v ČLR. Rozdíl ve výrobních metodách mezi Brazílií a Moldavskem se týká pouze předběžného zpracování a nevede k významným rozdílům v nákladech. Co se týče úrovně hospodářského rozvoje, ta se sama o sobě nepovažuje za kritérium pro výběr srovnatelné země.

| (69) | Dále bylo argumentováno tím, že spolupracující brazilský výrobce je ve spojení s žadatelem, a výběr Brazílie jako srovnatelné země by byl v důsledku toho nevhodný. Tento argument nebyl přijat. Má se totiž za to, že pokud ceny a náklady nejsou zkreslené, pak při stanovování běžných hodnot na základě domácího prodeje ve srovnatelné zemi není důvod vylučovat údaje poskytnuté spolupracujícími společnostmi, které jsou ve spojení s žadatelem. |
| --- | --- |

(69)

Dále bylo argumentováno tím, že spolupracující brazilský výrobce je ve spojení s žadatelem, a výběr Brazílie jako srovnatelné země by byl v důsledku toho nevhodný. Tento argument nebyl přijat. Má se totiž za to, že pokud ceny a náklady nejsou zkreslené, pak při stanovování běžných hodnot na základě domácího prodeje ve srovnatelné zemi není důvod vylučovat údaje poskytnuté spolupracujícími společnostmi, které jsou ve spojení s žadatelem.

| (70) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že dotčený obdobný výrobek se na brazilském domácím trhu prodává za cenu nepřiměřeně vysokou. Jiná zúčastněná strana uváděla, že hospodářská soutěž na tomto domácím trhu je narušená vinou skutečnosti, že domácí výrobci jsou vertikálně integrovaní a dva z nich mají údajně na trhu společně podíl přesahující 60 %. |
| --- | --- |

(70)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že dotčený obdobný výrobek se na brazilském domácím trhu prodává za cenu nepřiměřeně vysokou. Jiná zúčastněná strana uváděla, že hospodářská soutěž na tomto domácím trhu je narušená vinou skutečnosti, že domácí výrobci jsou vertikálně integrovaní a dva z nich mají údajně na trhu společně podíl přesahující 60 %.

| (71) | Šetření potvrdilo, že ceny na brazilském domácím trhu jsou opravu dosti vysoké, stejně jako ziskové rozpětí, kterého dosahuje spolupracující brazilský výrobce. To by mohlo svědčit o nedostatečné úrovni hospodářské soutěže na brazilském trhu, způsobené skutečností, že na něm působí pouze tři výrobci obdobného výrobku a na dva z nich, jak potvrdilo šetření, připadá téměř 90 % trhu. |
| --- | --- |

(71)

Šetření potvrdilo, že ceny na brazilském domácím trhu jsou opravu dosti vysoké, stejně jako ziskové rozpětí, kterého dosahuje spolupracující brazilský výrobce. To by mohlo svědčit o nedostatečné úrovni hospodářské soutěže na brazilském trhu, způsobené skutečností, že na něm působí pouze tři výrobci obdobného výrobku a na dva z nich, jak potvrdilo šetření, připadá téměř 90 % trhu.

| (72) | Šetření dále ukázalo, že v Turecku existuje přibližně 12 výrobců, což spolu s dovozem z různých zdrojů zajišťuje konkurenční domácí trh. |
| --- | --- |

(72)

Šetření dále ukázalo, že v Turecku existuje přibližně 12 výrobců, což spolu s dovozem z různých zdrojů zajišťuje konkurenční domácí trh.

| (73) | V každém případě bylo kvůli zamezení účinku vysokých cen na brazilském domácím trhu a vzhledem k tomu, že jsou k dispozici ověřené údaje od pěti tureckých vyvážejících výrobců, považováno za vhodnější použít místo Brazílie jako srovnatelnou zemi Turecko. |
| --- | --- |

(73)

V každém případě bylo kvůli zamezení účinku vysokých cen na brazilském domácím trhu a vzhledem k tomu, že jsou k dispozici ověřené údaje od pěti tureckých vyvážejících výrobců, považováno za vhodnější použít místo Brazílie jako srovnatelnou zemi Turecko.

| (74) | Ve světle výše uvedeného byl učiněn závěr, že v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení lze volbu Turecka jako srovnatelné země pro účely tohoto řízení považovat za vhodnější než volbu Brazílie. |
| --- | --- |

(74)

Ve světle výše uvedeného byl učiněn závěr, že v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení lze volbu Turecka jako srovnatelné země pro účely tohoto řízení považovat za vhodnější než volbu Brazílie.

4.4   Vývozní cena

| (75) | Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných. |
| --- | --- |

(75)

Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.

| (76) | Jeden vyvážející výrobce část vývozu uskutečnil prostřednictvím dovozce ve Společenství, který je s ním ve spojení. V tomto případě byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěna početně na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé dále prodány nezávislému kupujícímu, s náležitou úpravou o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Při tom byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady uvedeného dovozce ve spojení a ziskové rozpětí bylo stanoveno podle dostupných informací od spolupracujících dovozců, kteří s danou společností ve spojení nejsou. |
| --- | --- |

(76)

Jeden vyvážející výrobce část vývozu uskutečnil prostřednictvím dovozce ve Společenství, který je s ním ve spojení. V tomto případě byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěna početně na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé dále prodány nezávislému kupujícímu, s náležitou úpravou o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i o přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Při tom byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady uvedeného dovozce ve spojení a ziskové rozpětí bylo stanoveno podle dostupných informací od spolupracujících dovozců, kteří s danou společností ve spojení nejsou.

4.5   Srovnání

| (77) | Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(77)

Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

| (78) | Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. |
| --- | --- |

(78)

Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen.

| (79) | U všech spolupracujících vyvážejících výrobců, jichž se šetření týkalo, byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, přepravném a pojistném, bankovních poplatcích, nákladech na balení, nákladech na úvěry a provizích, pokud byly použitelné a odůvodněné. |
| --- | --- |

(79)

U všech spolupracujících vyvážejících výrobců, jichž se šetření týkalo, byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, přepravném a pojistném, bankovních poplatcích, nákladech na balení, nákladech na úvěry a provizích, pokud byly použitelné a odůvodněné.

5.   Dumpingová rozpětí

5.1   Čínští výrobci

| (80) | V případě jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí stanoveno srovnáním jeho vývozních cen ze závodu podle kontrolního čísla výrobku (PCN) s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(80)

V případě jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí stanoveno srovnáním jeho vývozních cen ze závodu podle kontrolního čísla výrobku (PCN) s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi.

| (81) | Pro všechny nespolupracující vývozce bylo také vzhledem k nízké úrovni spolupráce zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní množství vyvezené spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. |
| --- | --- |

(81)

Pro všechny nespolupracující vývozce bylo také vzhledem k nízké úrovni spolupráce zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní množství vyvezené spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.

| (82) | Prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Společenství před proclením činí:






  Název | Dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 36,5 % |
| Všechny ostatní společnosti | 50,5 % |

(82)

Prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Společenství před proclením činí:

Název

Dumpingové rozpětí

Valin Group

36,5 %

Všechny ostatní společnosti

50,5 %

5.2   Moldavský vyvážející výrobce

| (83) | Při výpočtu dumpingového rozpětí pro moldavského výrobce se vycházelo z jeho ověřených vývozních cen a ceny na domácím trhu srovnatelné země. Jelikož vývoz moldavského výrobce do EU probíhá prostřednictvím obchodníka ve spojení, je výpočet dumpingového rozpětí v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení založen na početně zjištěné vývozní ceně u prodeje nezávislému odběrateli v EU. |
| --- | --- |

(83)

Při výpočtu dumpingového rozpětí pro moldavského výrobce se vycházelo z jeho ověřených vývozních cen a ceny na domácím trhu srovnatelné země. Jelikož vývoz moldavského výrobce do EU probíhá prostřednictvím obchodníka ve spojení, je výpočet dumpingového rozpětí v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení založen na početně zjištěné vývozní ceně u prodeje nezávislému odběrateli v EU.

| (84) | Takto vypočtené dumpingové rozpětí činí 16,1 %. |
| --- | --- |

(84)

Takto vypočtené dumpingové rozpětí činí 16,1 %.

| (85) | Úroveň spolupráce byla shledána vysokou, protože na dovoz od spolupracujícího moldavského výrobce připadalo asi 85 % veškerého dovozu, a tudíž bylo stanoveno jedno celostátní dumpingové rozpětí na základě ověřených údajů od MMZ, tj. na úrovni zjištěné pro tohoto spolupracujícího vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(85)

Úroveň spolupráce byla shledána vysokou, protože na dovoz od spolupracujícího moldavského výrobce připadalo asi 85 % veškerého dovozu, a tudíž bylo stanoveno jedno celostátní dumpingové rozpětí na základě ověřených údajů od MMZ, tj. na úrovni zjištěné pro tohoto spolupracujícího vyvážejícího výrobce.

| (86) | Celostátní dumpingové rozpětí pro Moldavsko se tedy stanoví na 16,1 %. |
| --- | --- |

(86)

Celostátní dumpingové rozpětí pro Moldavsko se tedy stanoví na 16,1 %.

5.3   Turečtí vyvážející výrobci

| (87) | Dumpingová rozpětí byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajících typů výrobku stanovenou výše uvedeným způsobem. |
| --- | --- |

(87)

Dumpingová rozpětí byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajících typů výrobku stanovenou výše uvedeným způsobem.

| (88) | Předběžná dumpingová rozpětí činí:






  Název společnosti | Dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Kroman Çelik Sanayli AS (Kroman) | 18,8 % |
| Çolakoglu Metalurji A.S (Çolakoglu) | 9,8 % |
| Iskenderun Demir ve Çelik AȘ (Isdemir) | 10,5 % |
| Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS (Habas) | 7,1 % |
| Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS (Icdas) | 4,1 % |
| Všechny ostatní společnosti (zbytkové rozpětí) | 18,8 % |

(88)

Předběžná dumpingová rozpětí činí:

Název společnosti

Dumpingové rozpětí

Kroman Çelik Sanayli AS (Kroman)

18,8 %

Çolakoglu Metalurji A.S (Çolakoglu)

9,8 %

Iskenderun Demir ve Çelik AȘ (Isdemir)

10,5 %

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS (Habas)

7,1 %

Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS (Icdas)

4,1 %

Všechny ostatní společnosti (zbytkové rozpětí)

18,8 %

D.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

1.   Výroba ve Společenství

| (89) | Pro stanovení celkové výroby ve Společenství byly použity všechny dostupné informace o výrobcích ve Společenství, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců ve Společenství před zahájením šetření a po jeho zahájení. |
| --- | --- |

(89)

Pro stanovení celkové výroby ve Společenství byly použity všechny dostupné informace o výrobcích ve Společenství, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců ve Společenství před zahájením šetření a po jeho zahájení.

| (90) | Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba ve Společenství během období šetření činila asi 24,9 milionu tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců ve Společenství, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadá přibližně 30 % celkové výroby ve Společenství. Ze známých výrobců ve Společenství žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření. |
| --- | --- |

(90)

Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba ve Společenství během období šetření činila asi 24,9 milionu tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců ve Společenství, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadá přibližně 30 % celkové výroby ve Společenství. Ze známých výrobců ve Společenství žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.

| (91) | Pokud jde o výrobce, kteří se nevyjádřili, Komise rozeslala dotazníky s cílem získat přesnější údaje zejména o jejich objemech prodeje a cenách. Od těchto výrobců však nebyly obdrženy žádné odpovědi. Vzhledem k absenci dalších informací tak byly pro stanovení výroby ve Společenství a spotřeby Společenství použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. |
| --- | --- |

(91)

Pokud jde o výrobce, kteří se nevyjádřili, Komise rozeslala dotazníky s cílem získat přesnější údaje zejména o jejich objemech prodeje a cenách. Od těchto výrobců však nebyly obdrženy žádné odpovědi. Vzhledem k absenci dalších informací tak byly pro stanovení výroby ve Společenství a spotřeby Společenství použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu.

| (92) | Objem výroby výrobců ve Společenství, kteří podnět podpořili, během období šetření dosáhl 11,1 milionu tun, což představovalo asi 45 % odhadované celkové výroby ve Společenství, a na další výrobce, kteří podpořili podnět, ale rozhodli se nespolupracovat, připadalo 25 %. |
| --- | --- |

(92)

Objem výroby výrobců ve Společenství, kteří podnět podpořili, během období šetření dosáhl 11,1 milionu tun, což představovalo asi 45 % odhadované celkové výroby ve Společenství, a na další výrobce, kteří podpořili podnět, ale rozhodli se nespolupracovat, připadalo 25 %.

2.   Vymezení výrobního odvětví Společenství

| (93) | Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci ve Společenství, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 45 % celkové výroby ve Společenství během období šetření. Má se tudíž za to, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(93)

Jak je uvedeno v 92. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci ve Společenství, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 45 % celkové výroby ve Společenství během období šetření. Má se tudíž za to, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

| (94) | S ohledem na vysoký počet výrobců podporujících podnět a ochotných spolupracovat na šetření se pro šetření újmy počítalo s výběrem vzorku. Na dotazník pro výběr vzorku zaslaný známým výrobcům ve Společenství bylo obdrženo 20 odpovědí. Jelikož se těchto 20 spolupracujících výrobců skládalo ze čtyř skupin společností a dvou nezávislých výrobců, bylo rozhodnuto od výběru vzorku upustit. |
| --- | --- |

(94)

S ohledem na vysoký počet výrobců podporujících podnět a ochotných spolupracovat na šetření se pro šetření újmy počítalo s výběrem vzorku. Na dotazník pro výběr vzorku zaslaný známým výrobcům ve Společenství bylo obdrženo 20 odpovědí. Jelikož se těchto 20 spolupracujících výrobců skládalo ze čtyř skupin společností a dvou nezávislých výrobců, bylo rozhodnuto od výběru vzorku upustit.

| (95) | Vzhledem k tomu, že dvě z uvedených čtyř skupin obsahovaly velký počet společností ve spojení, bylo rozhodnuto, že v předběžné fázi šetření budou na místě ověřeny údaje poskytnuté 11 jednotlivými společnostmi, vybranými podle objemu výroby a zeměpisného rozložení. U zbývajících společností byla provedena analýza dokumentů zaměřená na údaje předložené v odpovědích na dotazník. |
| --- | --- |

(95)

Vzhledem k tomu, že dvě z uvedených čtyř skupin obsahovaly velký počet společností ve spojení, bylo rozhodnuto, že v předběžné fázi šetření budou na místě ověřeny údaje poskytnuté 11 jednotlivými společnostmi, vybranými podle objemu výroby a zeměpisného rozložení. U zbývajících společností byla provedena analýza dokumentů zaměřená na údaje předložené v odpovědích na dotazník.

E.   ÚJMA

1.   Spotřeba Společenství

| (96) | Spotřeba Společenství byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Společenství a ostatních výrobců ve Společenství na trhu Společenství, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili. |
| --- | --- |

(96)

Spotřeba Společenství byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Společenství a ostatních výrobců ve Společenství na trhu Společenství, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.

| (97) | Jak je uvedeno v 91. bodě odůvodnění, výrobci, kteří se nevyjádřili, byli kontaktováni a požádáni, aby poskytli údaje, zejména o své výrobě a prodeji válcovaného drátu během posuzovaného období. Protože však nebylo možné očekávat spolupráci a žádné jiné údaje o jejich prodeji na trhu Společenství nebyly k dispozici, byly namísto toho použity údaje obsažené v podnětu.
  Tabulka 1










  Spotřeba Společenství | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuny | 21 517 641 | 20 454 603 | 22 438 442 | 23 102 366 | 22 754 018 |
| Index | 100 | 95 | 104 | 107 | 106 |
| Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník. |

(97)

Jak je uvedeno v 91. bodě odůvodnění, výrobci, kteří se nevyjádřili, byli kontaktováni a požádáni, aby poskytli údaje, zejména o své výrobě a prodeji válcovaného drátu během posuzovaného období. Protože však nebylo možné očekávat spolupráci a žádné jiné údaje o jejich prodeji na trhu Společenství nebyly k dispozici, byly namísto toho použity údaje obsažené v podnětu.

Tabulka 1

Spotřeba Společenství

2004

2005

2006

2007

OŠ

Tuny

21 517 641

20 454 603

22 438 442

23 102 366

22 754 018

Index

100

95

104

107

106

Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.

| (98) | Celkový objem spotřeby Společenství se za posuzované období zvýšil o 6 %. Uvedený nárůst začal v roce 2006 po dočasném poklesu o 5 % v roce 2005. Po něm se spotřeba obnovila, zvyšovala se až do roku 2007 a pak mírně poklesla během období šetření. Snížení spotřeby v roce 2005 bylo způsobeno nižší poptávkou ve stavebnictví. |
| --- | --- |

(98)

Celkový objem spotřeby Společenství se za posuzované období zvýšil o 6 %. Uvedený nárůst začal v roce 2006 po dočasném poklesu o 5 % v roce 2005. Po něm se spotřeba obnovila, zvyšovala se až do roku 2007 a pak mírně poklesla během období šetření. Snížení spotřeby v roce 2005 bylo způsobeno nižší poptávkou ve stavebnictví.

2.   Dovoz do Společenství z ČLR, Moldavska a Turecka

2.1   Souhrnné posouzení

| (99) | Aby bylo možné rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu ze zemí, které jsou předmětem tohoto šetření, byla individuální situace každé z těchto zemí prozkoumána s ohledem na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(99)

Aby bylo možné rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu ze zemí, které jsou předmětem tohoto šetření, byla individuální situace každé z těchto zemí prozkoumána s ohledem na podmínky uvedené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (100) | Ohledně dovozu z ČLR a Moldavska bylo zjištěno, že objem dovozu z těchto zemí překračuje hranici nepatrného objemu, kterou předpokládá čl. 5 odst. 7 základního nařízení, a že tento objem není zanedbatelný. Kromě toho objemy dovozu z obou zemí během posuzovaného období sledovaly obdobný trend, když dosáhly vrcholu v roce 2007 a následně mírně poklesly. Šetření dále ukázalo, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty byly podobné, a to zejména během období šetření. Konkrétně bylo shledáno, že u dovozu z obou těchto zemí dochází k cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Společenství. Mělo se tudíž za to, že jsou splněny podmínky pro jejich souhrnné posouzení. |
| --- | --- |

(100)

Ohledně dovozu z ČLR a Moldavska bylo zjištěno, že objem dovozu z těchto zemí překračuje hranici nepatrného objemu, kterou předpokládá čl. 5 odst. 7 základního nařízení, a že tento objem není zanedbatelný. Kromě toho objemy dovozu z obou zemí během posuzovaného období sledovaly obdobný trend, když dosáhly vrcholu v roce 2007 a následně mírně poklesly. Šetření dále ukázalo, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty byly podobné, a to zejména během období šetření. Konkrétně bylo shledáno, že u dovozu z obou těchto zemí dochází k cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Společenství. Mělo se tudíž za to, že jsou splněny podmínky pro jejich souhrnné posouzení.

| (101) | Co se týče dovozu z Turecka, šetření ukázalo, že spolupracující vyvážející výrobci představovali prakticky veškerý dovoz dotčeného výrobku z Turecka do Společenství během období šetření. V důsledku toho byla analýza tohoto dovozu založena na údajích poskytnutých těmito spolupracujícími vyvážejícími výrobci. Na uvedeném základě bylo podobně jako u dovozu z ČLR a Moldavska zjištěno, že objem dovozu z Turecka překračuje hranici nepatrného objemu, kterou předpokládá čl. 5 odst. 7 základního nařízení, a že tento objem není zanedbatelný. Na rozdíl od druhých dvou dotčených zemí však bylo shledáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty nejsou podobné, zejména pokud jde o jejich cenovou politiku. Tito vývozci se totiž během období šetření nedopouštěli cenového podbízení vůči výrobnímu odvětví Společenství, ani své výrobky na trhu Společenství neprodávali pod cenou nepůsobící újmu, která byla pro výrobní odvětví Společenství stanovena. Proto se mělo za to, že podmínky pro souhrnné posouzení dovozu z Turecka spolu s dovozem z ČLR a Moldavska nejsou splněny. |
| --- | --- |

(101)

Co se týče dovozu z Turecka, šetření ukázalo, že spolupracující vyvážející výrobci představovali prakticky veškerý dovoz dotčeného výrobku z Turecka do Společenství během období šetření. V důsledku toho byla analýza tohoto dovozu založena na údajích poskytnutých těmito spolupracujícími vyvážejícími výrobci. Na uvedeném základě bylo podobně jako u dovozu z ČLR a Moldavska zjištěno, že objem dovozu z Turecka překračuje hranici nepatrného objemu, kterou předpokládá čl. 5 odst. 7 základního nařízení, a že tento objem není zanedbatelný. Na rozdíl od druhých dvou dotčených zemí však bylo shledáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty nejsou podobné, zejména pokud jde o jejich cenovou politiku. Tito vývozci se totiž během období šetření nedopouštěli cenového podbízení vůči výrobnímu odvětví Společenství, ani své výrobky na trhu Společenství neprodávali pod cenou nepůsobící újmu, která byla pro výrobní odvětví Společenství stanovena. Proto se mělo za to, že podmínky pro souhrnné posouzení dovozu z Turecka spolu s dovozem z ČLR a Moldavska nejsou splněny.

| (102) | Na základě výše uvedeného byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z Turecka by neměl být posuzován souhrnně s dovozem z ČLR a Moldavska. |
| --- | --- |

(102)

Na základě výše uvedeného byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z Turecka by neměl být posuzován souhrnně s dovozem z ČLR a Moldavska.

2.2   Dumpingové dovozy z ČLR a Moldavska

| (103) | Dovoz z ČLR a Moldavska (dále jen „dotčené země“) se během posuzovaného období vyvíjel takto:
  Tabulka 2










  Celkové dumpingové dovozy z ČLR a Moldavska | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tunách) | 292 621 | 224 511 | 739 615 | 1 744 865 | 1 431 628 |
| Index | 100 | 77 | 253 | 596 | 489 |
| Podíl na trhu | 1,4 % | 1,1 % | 3,3 % | 7,6 % | 6,3 % |
| Index | 100 | 81 | 242 | 555 | 463 |
| Ceny (v EUR za tunu) | 374 | 430 | 378 | 409 | 419 |
| Index | 100 | 115 | 101 | 109 | 112 |
| Zdroj: Eurostat. |

(103)

Dovoz z ČLR a Moldavska (dále jen „dotčené země“) se během posuzovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 2

Celkové dumpingové dovozy z ČLR a Moldavska

2004

2005

2006

2007

OŠ

Objem (v tunách)

292 621

224 511

739 615

1 744 865

1 431 628

Index

100

77

253

596

489

Podíl na trhu

1,4 %

1,1 %

3,3 %

7,6 %

6,3 %

Index

100

81

242

555

463

Ceny (v EUR za tunu)

374

430

378

409

419

Index

100

115

101

109

112

Zdroj: Eurostat.

| (104) | Dumpingové dovozy z dotčených zemí se výrazně zvýšily z přibližně 0,3 milionu tun v roce 2004 na 1,4 milionu tun v roce 2007, tedy téměř pětkrát. Jejich objem byl největší v roce 2007 a poté vykazoval mírně sestupný trend, odpovídající vývoji spotřeby Společenství. |
| --- | --- |

(104)

Dumpingové dovozy z dotčených zemí se výrazně zvýšily z přibližně 0,3 milionu tun v roce 2004 na 1,4 milionu tun v roce 2007, tedy téměř pětkrát. Jejich objem byl největší v roce 2007 a poté vykazoval mírně sestupný trend, odpovídající vývoji spotřeby Společenství.

| (105) | Přestože se průměrné ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí za posuzované období zvýšily o 12 %, bylo zjištěno, že u nich docházelo k cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Společenství, zejména během období šetření. V důsledku toho jejich podíl na trhu významně stoupl z 1,4 % v roce 2004 na 6,3 % v období šetření. |
| --- | --- |

(105)

Přestože se průměrné ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí za posuzované období zvýšily o 12 %, bylo zjištěno, že u nich docházelo k cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Společenství, zejména během období šetření. V důsledku toho jejich podíl na trhu významně stoupl z 1,4 % v roce 2004 na 6,3 % v období šetření.

2.3   Cenové podbízení

| (106) | Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z dotčených zemí pro prvního nezávislého odběratele, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu. |
| --- | --- |

(106)

Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z dotčených zemí pro prvního nezávislého odběratele, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.

| (107) | Úroveň spolupráce čínských vývozců byla velmi nízká. Na šetření spolupracoval pouze jeden výrobce, představující 5 % celkového objemu dovozu z ČLR do Společenství. Na základě srovnatelných typů výrobku bylo u tohoto výrobce zjištěno průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 4,5 %. |
| --- | --- |

(107)

Úroveň spolupráce čínských vývozců byla velmi nízká. Na šetření spolupracoval pouze jeden výrobce, představující 5 % celkového objemu dovozu z ČLR do Společenství. Na základě srovnatelných typů výrobku bylo u tohoto výrobce zjištěno průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 4,5 %.

| (108) | Při stanovování cenového podbízení pro všechny ostatní výrobce v ČLR se vycházelo z údajů Eurostatu o průměrné vývozní ceně a z průměrné ceny výrobního odvětví Společenství. Na tomto základě bylo zjištěno průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 7,6 %. |
| --- | --- |

(108)

Při stanovování cenového podbízení pro všechny ostatní výrobce v ČLR se vycházelo z údajů Eurostatu o průměrné vývozní ceně a z průměrné ceny výrobního odvětví Společenství. Na tomto základě bylo zjištěno průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 7,6 %.

| (109) | Na jediného moldavského výrobce, MMZ, připadalo 85 % veškerého dovozu z Moldavska do Společenství uskutečněného v období šetření. Rozpětí podbízení pro Moldavsko proto bylo stanoveno na základě srovnání průměrné vývozní ceny tohoto spolupracujícího výrobce a průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství u srovnatelných typů výrobku. Na tomto základě bylo zjištěno průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 0,1 %. |
| --- | --- |

(109)

Na jediného moldavského výrobce, MMZ, připadalo 85 % veškerého dovozu z Moldavska do Společenství uskutečněného v období šetření. Rozpětí podbízení pro Moldavsko proto bylo stanoveno na základě srovnání průměrné vývozní ceny tohoto spolupracujícího výrobce a průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství u srovnatelných typů výrobku. Na tomto základě bylo zjištěno průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 0,1 %.

| (110) | Výše uvedená zjištění je třeba chápat ve světle skutečnosti, že dotčený výrobek má povahu komodity, která se prodává na transparentním trhu a v jejímž případě všechny hospodářské subjekty znají ceny, které jsou kotovány. Skutečnost, že na trhu Společenství došlo ke zdražování surovin, navíc vedla k dalšímu tlaku na prodejní ceny, zvláště během období šetření. |
| --- | --- |

(110)

Výše uvedená zjištění je třeba chápat ve světle skutečnosti, že dotčený výrobek má povahu komodity, která se prodává na transparentním trhu a v jejímž případě všechny hospodářské subjekty znají ceny, které jsou kotovány. Skutečnost, že na trhu Společenství došlo ke zdražování surovin, navíc vedla k dalšímu tlaku na prodejní ceny, zvláště během období šetření.

3.   Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství

3.1   Předběžné poznámky

| (111) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Společenství od roku 2004 do konce období šetření. |
| --- | --- |

(111)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Společenství od roku 2004 do konce období šetření.

3.2   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Tabulka 3

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 11 475 041 | 10 435 463 | 11 464 051 | 11 159 222 | 11 122 136 |
| Index | 100 | 91 | 100 | 97 | 97 |
| Kapacita (v tunách) | 14 164 000 | 14 652 000 | 14 627 000 | 14 846 000 | 15 049 000 |
| Index | 100 | 103 | 103 | 105 | 106 |
| Využití kapacity | 81 % | 71 % | 78 % | 75 % | 74 % |
| Index | 100 | 88 | 97 | 93 | 91 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Výroba (v tunách)

11 475 041

10 435 463

11 464 051

11 159 222

11 122 136

Index

100

91

100

97

97

Kapacita (v tunách)

14 164 000

14 652 000

14 627 000

14 846 000

15 049 000

Index

100

103

103

105

106

Využití kapacity

81 %

71 %

78 %

75 %

74 %

Index

100

88

97

93

91

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (112) | Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Společenství se za posuzované období snížila o 3 %, přestože spotřeba Společenství ve stejném období stoupla. Po poklesu o 9 % zaznamenaném mezi lety 2004 a 2005 se výroba v následujícím roce vrátila na předchozí úroveň v souladu se zvýšením spotřeby Společenství o více než 9 %. |
| --- | --- |

(112)

Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Společenství se za posuzované období snížila o 3 %, přestože spotřeba Společenství ve stejném období stoupla. Po poklesu o 9 % zaznamenaném mezi lety 2004 a 2005 se výroba v následujícím roce vrátila na předchozí úroveň v souladu se zvýšením spotřeby Společenství o více než 9 %.

| (113) | Výrobní odvětví Společenství během období šetření zvýšilo svou výrobní kapacitu přibližně na 15 milionů tun v souladu s pozitivním očekáváním na trhu Společenství. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 81 % v roce 2004 na 74 % v období šetření. |
| --- | --- |

(113)

Výrobní odvětví Společenství během období šetření zvýšilo svou výrobní kapacitu přibližně na 15 milionů tun v souladu s pozitivním očekáváním na trhu Společenství. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 81 % v roce 2004 na 74 % v období šetření.

3.3   Objem prodeje a podíl na trhu

| (114) | Jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění, tvoří výrobní odvětví Společenství mimo jiné čtyři skupiny, které zahrnují velký počet společností ve spojení. Šetření ukázalo, že mezi společnostmi ve spojení dochází k transferům dotčeného výrobku. Údaje o prodeji vzaté v potaz, které jsou uvedeny v tabulce níže, se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Společenství.
  Tabulka 4 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (v tunách) | 7 596 746 | 6 832 143 | 7 585 289 | 7 605 382 | 7 570 540 |
| Index | 100 | 90 | 100 | 100 | 100 |
| Podíl na trhu | 35,3 % | 33,4 % | 33,8 % | 32,9 % | 33,3 % |
| Index | 100 | 95 | 96 | 93 | 94 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(114)

Jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění, tvoří výrobní odvětví Společenství mimo jiné čtyři skupiny, které zahrnují velký počet společností ve spojení. Šetření ukázalo, že mezi společnostmi ve spojení dochází k transferům dotčeného výrobku. Údaje o prodeji vzaté v potaz, které jsou uvedeny v tabulce níže, se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Společenství.

Tabulka 4

2004

2005

2006

2007

OŠ

Objem prodeje (v tunách)

7 596 746

6 832 143

7 585 289

7 605 382

7 570 540

Index

100

90

100

100

100

Podíl na trhu

35,3 %

33,4 %

33,8 %

32,9 %

33,3 %

Index

100

95

96

93

94

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (115) | Zatímco spotřeba Společenství během posuzovaného období vzrostla o 6 %, objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Společenství nezávislým odběratelům na trhu Společenství zůstal stabilní. To znamená, že výrobní odvětví Společenství vinou konkurence dumpingových dovozů nedokázalo těžit ze zvýšené spotřeby. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu v důsledku toho mezi rokem 2004 a obdobím šetření poklesl o 6 %. |
| --- | --- |

(115)

Zatímco spotřeba Společenství během posuzovaného období vzrostla o 6 %, objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Společenství nezávislým odběratelům na trhu Společenství zůstal stabilní. To znamená, že výrobní odvětví Společenství vinou konkurence dumpingových dovozů nedokázalo těžit ze zvýšené spotřeby. Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu v důsledku toho mezi rokem 2004 a obdobím šetření poklesl o 6 %.

| (116) | Ke ztrátě podílu na trhu došlo navzdory snahám výrobního odvětví Společenství přecházet k vyšším jakostním třídám výrobku, jak je vysvětleno ve 117. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(116)

Ke ztrátě podílu na trhu došlo navzdory snahám výrobního odvětví Společenství přecházet k vyšším jakostním třídám výrobku, jak je vysvětleno ve 117. bodě odůvodnění.

3.4   Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Společenství

| (117) | Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Společenství pro odběratele na trhu Společenství, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období zvýšily o 14 %. Šetření ukázalo, že toto zvýšení prodejních cen bylo zčásti důsledkem přechodu k výrobkům vyšších jakostních kategorií, v nichž neexistovaly dumpingové dovozy, ale bylo způsobeno také růstem výrobních nákladů. Je ovšem třeba poznamenat, že zhruba 80 % prodeje výrobního odvětví Společenství během období šetření připadalo na standardní výrobky, které tak zůstávaly hlavními výrobky tohoto odvětví.
  Tabulka 5 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena (v EUR za tunu) | 414 | 409 | 435 | 468 | 474 |
| Index | 100 | 99 | 105 | 113 | 114 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(117)

Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Společenství pro odběratele na trhu Společenství, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období zvýšily o 14 %. Šetření ukázalo, že toto zvýšení prodejních cen bylo zčásti důsledkem přechodu k výrobkům vyšších jakostních kategorií, v nichž neexistovaly dumpingové dovozy, ale bylo způsobeno také růstem výrobních nákladů. Je ovšem třeba poznamenat, že zhruba 80 % prodeje výrobního odvětví Společenství během období šetření připadalo na standardní výrobky, které tak zůstávaly hlavními výrobky tohoto odvětví.

Tabulka 5

2004

2005

2006

2007

OŠ

Průměrná cena (v EUR za tunu)

414

409

435

468

474

Index

100

99

105

113

114

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (118) | Bylo zjištěno, že průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Společenství se mezi rokem 2004 a obdobím šetření zvýšily o 25 % především kvůli zdražení šrotu, který je hlavní surovinou pro výrobu válcovaného drátu. Cena šrotu ve stejném období stoupla o 34 %, takže zvýšením ceny patrným z výše uvedené tabulky bylo možné zdražení surovin pokrýt jen zčásti. |
| --- | --- |

(118)

Bylo zjištěno, že průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Společenství se mezi rokem 2004 a obdobím šetření zvýšily o 25 % především kvůli zdražení šrotu, který je hlavní surovinou pro výrobu válcovaného drátu. Cena šrotu ve stejném období stoupla o 34 %, takže zvýšením ceny patrným z výše uvedené tabulky bylo možné zdražení surovin pokrýt jen zčásti.

3.5   Zásoby

| (119) | Zásoby v období šetření představovaly asi 5 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období snížil o 10 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita. V této souvislosti je třeba poznamenat, že zhruba 20 % výroby výrobního odvětví Společenství je určeno pro vlastní spotřebu v podobě dalšího zpracování následných výrobků. Podíl využití pro vlastní spotřebu zůstal během posuzovaného období stabilní.
  Tabulka 6 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tunách) | 657 667 | 530 578 | 691 413 | 699 508 | 594 408 |
| Index | 100 | 81 | 105 | 106 | 90 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

(119)

Zásoby v období šetření představovaly asi 5 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období snížil o 10 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita. V této souvislosti je třeba poznamenat, že zhruba 20 % výroby výrobního odvětví Společenství je určeno pro vlastní spotřebu v podobě dalšího zpracování následných výrobků. Podíl využití pro vlastní spotřebu zůstal během posuzovaného období stabilní.

Tabulka 6

2004

2005

2006

2007

OŠ

Zásoby (v tunách)

657 667

530 578

691 413

699 508

594 408

Index

100

81

105

106

90

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

3.6   Zaměstnanost, mzdy a produktivita

Tabulka 7

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE) | 4 131 | 3 918 | 3 825 | 4 084 | 4 206 |
| Index | 100 | 95 | 93 | 99 | 102 |
| Náklady na pracovní sílu (v EUR na FTE) | 41 300 | 43 200 | 45 300 | 45 300 | 44 600 |
| Index | 100 | 105 | 110 | 110 | 108 |
| Produktivita (index) | 100 | 96 | 108 | 98 | 95 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)

4 131

3 918

3 825

4 084

4 206

Index

100

95

93

99

102

Náklady na pracovní sílu (v EUR na FTE)

41 300

43 200

45 300

45 300

44 600

Index

100

105

110

110

108

Produktivita (index)

100

96

108

98

95

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (120) | V kovozpracujícím průmyslu obecně platí, že počet zaměstnanců nelze snadno snížit, aniž by byla ohrožena produkce. Zaměstnanost tak zůstala v zásadě stabilní a v období šetření se mírně zvýšila. |
| --- | --- |

(120)

V kovozpracujícím průmyslu obecně platí, že počet zaměstnanců nelze snadno snížit, aniž by byla ohrožena produkce. Zaměstnanost tak zůstala v zásadě stabilní a v období šetření se mírně zvýšila.

| (121) | Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Společenství navzdory růstu nákladů na pracovní sílu vyvíjelo úsilí směrem k racionalizaci výroby a snížení výrobních nákladů s cílem absorbovat významné zdražení surovin popsané ve 118. bodě odůvodnění. Následkem toho průměrné výrobní náklady vzrostly podstatně méně než ceny šrotu. |
| --- | --- |

(121)

Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Společenství navzdory růstu nákladů na pracovní sílu vyvíjelo úsilí směrem k racionalizaci výroby a snížení výrobních nákladů s cílem absorbovat významné zdražení surovin popsané ve 118. bodě odůvodnění. Následkem toho průměrné výrobní náklady vzrostly podstatně méně než ceny šrotu.

| (122) | Přestože spotřeba Společenství během posuzovaného období stoupala, výrobní odvětví Společenství nedokázalo v rozporu s možným očekáváním zvýšit svou produktivitu. Jak je patrné z tabulky 3, produktivita se naopak snížila ve shodě s klesajícím objemem výroby. |
| --- | --- |

(122)

Přestože spotřeba Společenství během posuzovaného období stoupala, výrobní odvětví Společenství nedokázalo v rozporu s možným očekáváním zvýšit svou produktivitu. Jak je patrné z tabulky 3, produktivita se naopak snížila ve shodě s klesajícím objemem výroby.

3.7   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

Tabulka 8

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost | 14,2 % | 7,1 % | 8,1 % | 7,7 % | 6,7 % |
| Index | 100 | 50 | 57 | 54 | 47 |
| Peněžní tok (v tis. EUR) | 499 500 | 260 845 | 354 398 | 276 463 | 262 764 |
| Index | 100 | 52 | 71 | 55 | 53 |
| Investice (v tis. EUR) | 147 897 | 136 031 | 231 726 | 221 808 | 200 126 |
| Index | 100 | 92 | 157 | 150 | 135 |
| Návratnost investic | 69 % | 49 % | 51 % | 47 % | 47 % |
| Index | 100 | 72 | 74 | 68 | 68 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník. |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Ziskovost

14,2 %

7,1 %

8,1 %

7,7 %

6,7 %

Index

100

50

57

54

47

Peněžní tok (v tis. EUR)

499 500

260 845

354 398

276 463

262 764

Index

100

52

71

55

53

Investice (v tis. EUR)

147 897

136 031

231 726

221 808

200 126

Index

100

92

157

150

135

Návratnost investic

69 %

49 %

51 %

47 %

47 %

Index

100

72

74

68

68

Zdroj: Odpovědi na dotazník.

| (123) | Ziskovost výrobního odvětví Společenství byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Za posuzované období se ziskovost výrobního odvětví Společenství snížila ze zisku ve výši 14,2 % v roce 2004 na zisk ve výši 6,7 % v období šetření. Prudký pokles ziskovosti v roce 2005, ke kterému došlo současně s poklesem spotřeby, lze dát do souvislosti se zhoršením situace v daném sektoru. V roce 2006 se ziskovost výrobního odvětví Společenství mírně zvýšila, ale v roce 2007 se začala znovu zhoršovat a dále se zhoršila v období šetření. |
| --- | --- |

(123)

Ziskovost výrobního odvětví Společenství byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Za posuzované období se ziskovost výrobního odvětví Společenství snížila ze zisku ve výši 14,2 % v roce 2004 na zisk ve výši 6,7 % v období šetření. Prudký pokles ziskovosti v roce 2005, ke kterému došlo současně s poklesem spotřeby, lze dát do souvislosti se zhoršením situace v daném sektoru. V roce 2006 se ziskovost výrobního odvětví Společenství mírně zvýšila, ale v roce 2007 se začala znovu zhoršovat a dále se zhoršila v období šetření.

| (124) | Výrobní odvětví Společenství za posuzované období zvýšilo své prodejní ceny. Avšak vinou levných dumpingových dovozů nemohlo zvýšené náklady na suroviny přenést na odběratele a těžit z růstu trhu probíhajícího v těchto letech. |
| --- | --- |

(124)

Výrobní odvětví Společenství za posuzované období zvýšilo své prodejní ceny. Avšak vinou levných dumpingových dovozů nemohlo zvýšené náklady na suroviny přenést na odběratele a těžit z růstu trhu probíhajícího v těchto letech.

| (125) | Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. Přestože peněžní tok zůstal během posuzovaného období kladný, byl na velice nízké úrovni, zejména ve srovnání s rokem 2004. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj. |
| --- | --- |

(125)

Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. Přestože peněžní tok zůstal během posuzovaného období kladný, byl na velice nízké úrovni, zejména ve srovnání s rokem 2004. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj.

| (126) | Navzdory své klesající finanční výkonnosti výrobní odvětví Společenství během posuzovaného období pokračovalo v investování. To nasvědčuje tomu, že výrobní odvětví nehodlá zastavit výrobu, ale považuje tento sektor za životaschopný. Úroveň investic ukazuje, že daný sektor má schopnost získávat potřebný kapitál. Tato schopnost se nicméně snížila vzhledem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(126)

Navzdory své klesající finanční výkonnosti výrobní odvětví Společenství během posuzovaného období pokračovalo v investování. To nasvědčuje tomu, že výrobní odvětví nehodlá zastavit výrobu, ale považuje tento sektor za životaschopný. Úroveň investic ukazuje, že daný sektor má schopnost získávat potřebný kapitál. Tato schopnost se nicméně snížila vzhledem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období.

3.8   Růst

| (127) | Objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství mezi rokem 2004 a obdobím šetření stagnoval, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Společenství, která mezi rokem 2004 a obdobím šetření vzrostla o 6 %. Jeho podíl na trhu v důsledku toho během stejného období poklesl o dva procentní body. |
| --- | --- |

(127)

Objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství mezi rokem 2004 a obdobím šetření stagnoval, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Společenství, která mezi rokem 2004 a obdobím šetření vzrostla o 6 %. Jeho podíl na trhu v důsledku toho během stejného období poklesl o dva procentní body.

3.9   Velikost skutečného dumpingového rozpětí

| (128) | Dumpingová rozpětí pro ČLR, Moldavsko a Turecko uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingových dovozů nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(128)

Dumpingová rozpětí pro ČLR, Moldavsko a Turecko uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingových dovozů nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.

4.   Závěr o újmě

| (129) | Některé ukazatele újmy se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně, například prodejní ceny (+14 %), výrobní kapacita (+ 6 %) a investice (+ 35 %). |
| --- | --- |

(129)

Některé ukazatele újmy se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně, například prodejní ceny (+14 %), výrobní kapacita (+ 6 %) a investice (+ 35 %).

| (130) | Zhoršovaly se však jiné ukazatele újmy, jako je výroba (– 3 %), využití kapacity (– 9 %), podíl na trhu (– 6 %) a produktivita (– 5 %), přičemž objem prodeje na trhu Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, stagnoval navzdory rostoucí spotřebě během posuzovaného období. Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Společenství, například peněžní tok (– 47 %), návratnost investic (– 32 %) a ziskovost (– 7,5 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Společenství získávat kapitál. |
| --- | --- |

(130)

Zhoršovaly se však jiné ukazatele újmy, jako je výroba (– 3 %), využití kapacity (– 9 %), podíl na trhu (– 6 %) a produktivita (– 5 %), přičemž objem prodeje na trhu Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, stagnoval navzdory rostoucí spotřebě během posuzovaného období. Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Společenství, například peněžní tok (– 47 %), návratnost investic (– 32 %) a ziskovost (– 7,5 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Společenství získávat kapitál.

| (131) | Šetření dále ukázalo, že se během posuzovaného období významně zvýšily výrobní náklady výrobního odvětví Společenství, především kvůli prudkému zvýšení cen šrotu (+34 %), který je hlavní surovinou pro výrobu válcovaného drátu. Výrobní odvětví Společenství však vzhledem k cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští a moldavští vývozci, nemohlo na zvýšené ceny surovin reagovat odpovídajícím zvýšením prodejních cen. |
| --- | --- |

(131)

Šetření dále ukázalo, že se během posuzovaného období významně zvýšily výrobní náklady výrobního odvětví Společenství, především kvůli prudkému zvýšení cen šrotu (+34 %), který je hlavní surovinou pro výrobu válcovaného drátu. Výrobní odvětví Společenství však vzhledem k cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští a moldavští vývozci, nemohlo na zvýšené ceny surovin reagovat odpovídajícím zvýšením prodejních cen.

| (132) | Z výše uvedeného vyplývá, že ačkoli výrobní odvětví Společenství zůstalo během období šetření ziskové díky orientaci na vyšší segmenty trhu s vyššími cenami, jeho finanční situace se výrazně zhoršila. Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(132)

Z výše uvedeného vyplývá, že ačkoli výrobní odvětví Společenství zůstalo během období šetření ziskové díky orientaci na vyšší segmenty trhu s vyššími cenami, jeho finanční situace se výrazně zhoršila. Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

F.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   Úvod

| (133) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingové dovozy dotčeného výrobku pocházející z ČLR a Moldavska způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingových dovozů současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovým dovozům. |
| --- | --- |

(133)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingové dovozy dotčeného výrobku pocházející z ČLR a Moldavska způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingových dovozů současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovým dovozům.

2.   Účinek dumpingových dovozů

| (134) | Šetření ukázalo, že dumpingové dovozy z ČLR a Moldavska se za posuzované období zvýšily téměř pětkrát, tedy významně, když mezi rokem 2004 a obdobím šetření vzrostly o 1,1 milionu tun. Tento nárůst byl zvláště výrazný v době mezi rokem 2006 a obdobím šetření. Co se týče podílu na trhu, podíl dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu Společenství stoupl z 1,4 % v roce 2004 na 6,3 % v období šetření. To v praxi odpovídá celému zvýšení spotřeby Společenství, k němuž během posuzovaného období došlo. |
| --- | --- |

(134)

Šetření ukázalo, že dumpingové dovozy z ČLR a Moldavska se za posuzované období zvýšily téměř pětkrát, tedy významně, když mezi rokem 2004 a obdobím šetření vzrostly o 1,1 milionu tun. Tento nárůst byl zvláště výrazný v době mezi rokem 2006 a obdobím šetření. Co se týče podílu na trhu, podíl dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu Společenství stoupl z 1,4 % v roce 2004 na 6,3 % v období šetření. To v praxi odpovídá celému zvýšení spotřeby Společenství, k němuž během posuzovaného období došlo.

| (135) | Během stejného období se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu snížil z 35,3 % na 33,3 %, tedy o dva procentní body, přestože objem jeho prodeje na trhu Společenství zůstal stabilní. |
| --- | --- |

(135)

Během stejného období se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu snížil z 35,3 % na 33,3 %, tedy o dva procentní body, přestože objem jeho prodeje na trhu Společenství zůstal stabilní.

| (136) | Pokud jde o ceny, během posuzovaného období se ceny dumpingových dovozů sice zvýšily o 12 % v souladu s nárůstem cen surovin, ale z jejich strany přesto nadále docházelo k cenovému podbízení vzhledem k cenám, které účtovalo výrobní odvětví Společenství na trhu Společenství. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Společenství znemožněno provést zvýšení cen, které by plně pokrylo zdražení surovin. Ziskovost prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se tak snížila z 14,2 % v roce 2004 na 6,7 % v období šetření. |
| --- | --- |

(136)

Pokud jde o ceny, během posuzovaného období se ceny dumpingových dovozů sice zvýšily o 12 % v souladu s nárůstem cen surovin, ale z jejich strany přesto nadále docházelo k cenovému podbízení vzhledem k cenám, které účtovalo výrobní odvětví Společenství na trhu Společenství. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Společenství znemožněno provést zvýšení cen, které by plně pokrylo zdražení surovin. Ziskovost prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se tak snížila z 14,2 % v roce 2004 na 6,7 % v období šetření.

| (137) | Šetření rovněž ukázalo, že trh s válcovaným drátem je trhem transparentním, na kterém všechny hospodářské subjekty znají úroveň cen, jež nabízejí různé zdroje dodávek. Existence rostoucích objemů levných dumpingových dovozů z dotčených zemí tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen, jak je dále vysvětleno ve 138. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(137)

Šetření rovněž ukázalo, že trh s válcovaným drátem je trhem transparentním, na kterém všechny hospodářské subjekty znají úroveň cen, jež nabízejí různé zdroje dodávek. Existence rostoucích objemů levných dumpingových dovozů z dotčených zemí tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen, jak je dále vysvětleno ve 138. bodě odůvodnění.

| (138) | Má se za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Společenství levnými dumpingovými dovozy z dotčených zemí výrobnímu odvětví Společenství neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v období šetření, kdy ceny šrotu dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu, nízká úroveň prodejních cen a snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Společenství. Proto byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levných dumpingových dovozů z ČLR a Moldavska měl značný záporný vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství, a to zejména v období šetření. |
| --- | --- |

(138)

Má se za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Společenství levnými dumpingovými dovozy z dotčených zemí výrobnímu odvětví Společenství neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v období šetření, kdy ceny šrotu dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu, nízká úroveň prodejních cen a snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Společenství. Proto byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levných dumpingových dovozů z ČLR a Moldavska měl značný záporný vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství, a to zejména v období šetření.

3.   Účinek jiných činitelů

3.1   Vývoj poptávky

| (139) | Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, spotřeba válcovaného drátu ve Společenství během posuzovaného období celkově stoupla o 6 %. Usuzuje se tudíž, že vývoj spotřeby není činitelem, který by mohl přispět k újmě, již výrobní odvětví Společenství utrpělo. |
| --- | --- |

(139)

Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, spotřeba válcovaného drátu ve Společenství během posuzovaného období celkově stoupla o 6 %. Usuzuje se tudíž, že vývoj spotřeby není činitelem, který by mohl přispět k újmě, již výrobní odvětví Společenství utrpělo.

3.2   Ceny surovin a elektřiny na trhu Společenství

| (140) | Ceny surovin, především ocelového šrotu a v některých případech železné rudy, se za posuzované období významně zvýšily. Byly předloženy argumenty, že na zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství za posuzované období, a zvláště v období šetření, kdy byly ceny surovin nejvyšší, měly vliv tyto zvýšené ceny surovin. |
| --- | --- |

(140)

Ceny surovin, především ocelového šrotu a v některých případech železné rudy, se za posuzované období významně zvýšily. Byly předloženy argumenty, že na zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství za posuzované období, a zvláště v období šetření, kdy byly ceny surovin nejvyšší, měly vliv tyto zvýšené ceny surovin.

| (141) | Rovněž bylo tvrzeno, že příčinou újmy utrpěné výrobním odvětvím Společenství během období šetření byl nárůst nákladů na elektřinu, které jsou významnou složkou výrobních nákladů válcovaného drátu. |
| --- | --- |

(141)

Rovněž bylo tvrzeno, že příčinou újmy utrpěné výrobním odvětvím Společenství během období šetření byl nárůst nákladů na elektřinu, které jsou významnou složkou výrobních nákladů válcovaného drátu.

| (142) | Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Společenství na výrobu válcovaného drátu se během posuzovaného období zvýšily o 25 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely situaci ohledně různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Přestože výrobní odvětví Společenství zvýšilo své prodejní ceny, toto zvýšení nebylo dostatečné, aby zabránilo významnému poklesu jeho ziskovosti. Ceny na trhu Společenství byly stlačeny a výrobnímu odvětví Společenství tedy bylo znemožněno přenést zvýšené ceny surovin na odběratele spíše vinou cenového podbízení ze strany čínských a moldavských vývozců. |
| --- | --- |

(142)

Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Společenství na výrobu válcovaného drátu se během posuzovaného období zvýšily o 25 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely situaci ohledně různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Přestože výrobní odvětví Společenství zvýšilo své prodejní ceny, toto zvýšení nebylo dostatečné, aby zabránilo významnému poklesu jeho ziskovosti. Ceny na trhu Společenství byly stlačeny a výrobnímu odvětví Společenství tedy bylo znemožněno přenést zvýšené ceny surovin na odběratele spíše vinou cenového podbízení ze strany čínských a moldavských vývozců.

3.3   Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Společenství

| (143) | Vyšší objem výroby obecně vede k úsporám z rozsahu, z nichž má dotčený výrobce prospěch. Výrobní odvětví Společenství je převážně vertikálně integrované a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Jak je uvedeno ve 119. bodě odůvodnění, využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní. |
| --- | --- |

(143)

Vyšší objem výroby obecně vede k úsporám z rozsahu, z nichž má dotčený výrobce prospěch. Výrobní odvětví Společenství je převážně vertikálně integrované a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Jak je uvedeno ve 119. bodě odůvodnění, využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní.

| (144) | Na tomto základě se mělo za to, že výroba výrobního odvětví Společenství pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření. |
| --- | --- |

(144)

Na tomto základě se mělo za to, že výroba výrobního odvětví Společenství pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.

3.4   Prodej výrobků vyšších kategorií výrobním odvětvím Společenství

| (145) | Byly předloženy argumenty, že výrobnímu odvětví Společenství nevzniká újma, protože svou výrobu a prodej na trhu Společenství přeorientovalo na výrobky vyšších kategorií, čímž by mělo být chráněno před dumpingovými dovozy, které jsou soustředěny především ve standardním segmentu trhu s válcovaným drátem. |
| --- | --- |

(145)

Byly předloženy argumenty, že výrobnímu odvětví Společenství nevzniká újma, protože svou výrobu a prodej na trhu Společenství přeorientovalo na výrobky vyšších kategorií, čímž by mělo být chráněno před dumpingovými dovozy, které jsou soustředěny především ve standardním segmentu trhu s válcovaným drátem.

| (146) | Výše uvedené tvrzení je však v rozporu se zjištěními, k nimž dospělo šetření. Přestože výrobní odvětví Společenství skutečně zčásti přešlo k výrobkům vyšších kategorií, jak je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění, a to zejména během období šetření, bylo zjištěno, že 80 % objemu jeho prodeje sestávalo ze standardních výrobků, které byly vystaveny přímé konkurenci levných dumpingových dovozů z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(146)

Výše uvedené tvrzení je však v rozporu se zjištěními, k nimž dospělo šetření. Přestože výrobní odvětví Společenství skutečně zčásti přešlo k výrobkům vyšších kategorií, jak je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění, a to zejména během období šetření, bylo zjištěno, že 80 % objemu jeho prodeje sestávalo ze standardních výrobků, které byly vystaveny přímé konkurenci levných dumpingových dovozů z dotčených zemí.

| (147) | Mělo se tudíž za to, že přechod k výrobkům vyšších kategorií výrobnímu odvětví Společenství umožnil omezit pokles ziskovosti během posuzovaného období a zvláště během období šetření. |
| --- | --- |

(147)

Mělo se tudíž za to, že přechod k výrobkům vyšších kategorií výrobnímu odvětví Společenství umožnil omezit pokles ziskovosti během posuzovaného období a zvláště během období šetření.

3.5   Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo

| (148) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní odvětví Společenství dovezlo významné množství válcovaného drátu z dotčených zemí, a že újmu, kterou případně utrpělo, je tedy třeba považovat za újmu, kterou si toto výrobní odvětví přivodilo samo. |
| --- | --- |

(148)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní odvětví Společenství dovezlo významné množství válcovaného drátu z dotčených zemí, a že újmu, kterou případně utrpělo, je tedy třeba považovat za újmu, kterou si toto výrobní odvětví přivodilo samo.

| (149) | Prověřením tohoto tvrzení se ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku uskutečněný výrobním odvětvím Společenství byl velice nízký a že představoval méně než 1 % jeho výroby během období šetření. Případná újma způsobená tímto dovozem by tak nebyla větší než zanedbatelná. |
| --- | --- |

(149)

Prověřením tohoto tvrzení se ukázalo, že dovoz dotčeného výrobku uskutečněný výrobním odvětvím Společenství byl velice nízký a že představoval méně než 1 % jeho výroby během období šetření. Případná újma způsobená tímto dovozem by tak nebyla větší než zanedbatelná.

3.6   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství

| (150) | Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Společenství určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 7 %). Podíl vývozu navíc během posuzovaného období vykazoval sestupný trend. Snížení objemu vývozu ze zhruba 900 000 tun v roce 2004 na zhruba 500 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Společenství účtovalo odběratelům na trhu Společenství. Proto se mělo za to, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření. |
| --- | --- |

(150)

Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Společenství určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 7 %). Podíl vývozu navíc během posuzovaného období vykazoval sestupný trend. Snížení objemu vývozu ze zhruba 900 000 tun v roce 2004 na zhruba 500 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Společenství účtovalo odběratelům na trhu Společenství. Proto se mělo za to, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.

3.7   Dovoz z jiných třetích zemí

| (151) | Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2004 do období šetření:
  Tabulka 9










  Jiné třetí země | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz (v tunách) | 1 202 566 | 1 417 431 | 1 437 307 | 1 070 978 | 1 040 648 |
| Index | 100 | 119 | 120 | 89 | 87 |
| Podíl na trhu | 5,6 % | 7,0 % | 6,4 % | 4,6 % | 4,6 % |
| Index | 100 | 125 | 115 | 83 | 82 |
| Cena (v EUR za tunu) | 392 | 419 | 436 | 495 | 508 |
| Index | 100 | 107 | 111 | 126 | 130 |
| Zdroj: Eurostat. |

(151)

Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2004 do období šetření:

Tabulka 9

Jiné třetí země

2004

2005

2006

2007

OŠ

Dovoz (v tunách)

1 202 566

1 417 431

1 437 307

1 070 978

1 040 648

Index

100

119

120

89

87

Podíl na trhu

5,6 %

7,0 %

6,4 %

4,6 %

4,6 %

Index

100

125

115

83

82

Cena (v EUR za tunu)

392

419

436

495

508

Index

100

107

111

126

130

Zdroj: Eurostat.

| (152) | K ostatním třetím zemím vyvážejícím válcovaný drát do Společenství patří především Švýcarsko, Ukrajina a Brazílie. Jak je uvedeno v tabulce výše, u dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období snížil jak objem prodeje, tak podíl na trhu a jeho ceny byly v období šetření poměrně vysoké. |
| --- | --- |

(152)

K ostatním třetím zemím vyvážejícím válcovaný drát do Společenství patří především Švýcarsko, Ukrajina a Brazílie. Jak je uvedeno v tabulce výše, u dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období snížil jak objem prodeje, tak podíl na trhu a jeho ceny byly v období šetření poměrně vysoké.

| (153) | Na základě uvedených skutečností tak byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z Turecka a z jiných třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(153)

Na základě uvedených skutečností tak byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z Turecka a z jiných třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

3.8   Ostatní výrobci ve Společenství

| (154) | Z analýzy údajů týkajících se trhu Společenství vyplývá, že podíl všech ostatních výrobců ve Společenství na trhu se během posuzovaného období nezvýšil, nýbrž snížil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci ve Společenství, ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, která byla u výrobního odvětví Společenství zjištěna. |
| --- | --- |

(154)

Z analýzy údajů týkajících se trhu Společenství vyplývá, že podíl všech ostatních výrobců ve Společenství na trhu se během posuzovaného období nezvýšil, nýbrž snížil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci ve Společenství, ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, která byla u výrobního odvětví Společenství zjištěna.

| (155) | Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Společenství nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. |
| --- | --- |

(155)

Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Společenství nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.

4.   Závěr o příčinných souvislostech

| (156) | Výše uvedená analýza ukázala, že mezi rokem 2004 a obdobím šetření se podstatně zvýšil objem levných dumpingových dovozů pocházejících z ČLR a Moldavska i jejich podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tyto dovozy byly uskutečňovány za výrazně dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Společenství za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(156)

Výše uvedená analýza ukázala, že mezi rokem 2004 a obdobím šetření se podstatně zvýšil objem levných dumpingových dovozů pocházejících z ČLR a Moldavska i jejich podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tyto dovozy byly uskutečňovány za výrazně dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Společenství za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Společenství.

| (157) | Uvedené zvýšení objemu levných dumpingových dovozů z ČLR a Moldavska a jejich podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky ve Společenství, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Společenství na trhu a se zhoršením hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace během období šetření. Ziskovost výrobního odvětví Společenství se mezi rokem 2004 a obdobím šetření snížila na méně než polovinu. |
| --- | --- |

(157)

Uvedené zvýšení objemu levných dumpingových dovozů z ČLR a Moldavska a jejich podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky ve Společenství, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Společenství na trhu a se zhoršením hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace během období šetření. Ziskovost výrobního odvětví Společenství se mezi rokem 2004 a obdobím šetření snížila na méně než polovinu.

| (158) | Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví významný nepříznivý dopad, a to zejména během období šetření. |
| --- | --- |

(158)

Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví významný nepříznivý dopad, a to zejména během období šetření.

| (159) | Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství náležitě rozlišeny a odděleny od poškozujících účinků dumpingových dovozů, byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z ČLR a Moldavska způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(159)

Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství náležitě rozlišeny a odděleny od poškozujících účinků dumpingových dovozů, byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z ČLR a Moldavska způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

5.   Dovoz z Turecka

Tabulka 10

| Turecko | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovoz (v tunách) | 540 040 | 581 432 | 754 811 | 625 409 | 560 669 |
| Index | 100 | 108 | 139 | 116 | 104 |
| Podíl na trhu | 2,5 % | 2,8 % | 3,4 % | 2,7 % | 2,5 % |
| Index | 100 | 112 | 136 | 93 | 100 |
| Cena (v EUR za tunu) | 397 | 369 | 388 | 444 | 458 |
| Index | 100 | 93 | 98 | 112 | 115 |
| Zdroj: Eurostat. |

Turecko

2004

2005

2006

2007

OŠ

Dovoz (v tunách)

540 040

581 432

754 811

625 409

560 669

Index

100

108

139

116

104

Podíl na trhu

2,5 %

2,8 %

3,4 %

2,7 %

2,5 %

Index

100

112

136

93

100

Cena (v EUR za tunu)

397

369

388

444

458

Index

100

93

98

112

115

Zdroj: Eurostat.

| (160) | Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Turecka se zvýšil o 4 %, tedy o něco méně, než o kolik během posuzovaného období stoupla spotřeba. Na rozdíl od dovozu z ČLR a Moldavska dosáhl objem dovozu z Turecka vrcholu v roce 2006 a poté vykazoval sestupný trend. Také podíl na trhu byl u tohoto dovozu nejvyšší v roce 2006, přičemž následně klesal a v období šetření dosáhl úrovně z roku 2004. |
| --- | --- |

(160)

Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Turecka se zvýšil o 4 %, tedy o něco méně, než o kolik během posuzovaného období stoupla spotřeba. Na rozdíl od dovozu z ČLR a Moldavska dosáhl objem dovozu z Turecka vrcholu v roce 2006 a poté vykazoval sestupný trend. Také podíl na trhu byl u tohoto dovozu nejvyšší v roce 2006, přičemž následně klesal a v období šetření dosáhl úrovně z roku 2004.

| (161) | Průměrné dovozní ceny se za posuzované období zvýšily o 15 %. Jak je uvedeno výše v odstavci 2.1, v případě dovozu z Turecka nebylo shledáno, že by u něj na trhu Společenství během období šetření docházelo k cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Společenství. Kromě toho nebyl v případě tohoto dovozu zjištěn ani prodej pod cenou. |
| --- | --- |

(161)

Průměrné dovozní ceny se za posuzované období zvýšily o 15 %. Jak je uvedeno výše v odstavci 2.1, v případě dovozu z Turecka nebylo shledáno, že by u něj na trhu Společenství během období šetření docházelo k cenovému podbízení vůči výrobnímu odvětví Společenství. Kromě toho nebyl v případě tohoto dovozu zjištěn ani prodej pod cenou.

| (162) | Vzhledem k výše uvedenému se činí závěr, že dovoz z Turecka nepřispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. |
| --- | --- |

(162)

Vzhledem k výše uvedenému se činí závěr, že dovoz z Turecka nepřispěl k újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.

G.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1.   Předběžná poznámka

| (163) | V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Společenství vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(163)

V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Společenství vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.

2.   Výrobní odvětví Společenství

| (164) | Výrobní odvětví Společenství se skládá z mnoha výrobců působících na různých místech Společenství, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 4 000 lidí. |
| --- | --- |

(164)

Výrobní odvětví Společenství se skládá z mnoha výrobců působících na různých místech Společenství, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 4 000 lidí.

| (165) | Výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovými dovozy z ČLR a Moldavska. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy během posuzovaného období vykazovala negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Společenství, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Společenství by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala. |
| --- | --- |

(165)

Výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovými dovozy z ČLR a Moldavska. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy během posuzovaného období vykazovala negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Společenství, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Společenství by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.

| (166) | Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Společenství obnoví účinné obchodní podmínky a že cena válcovaného drátu bude odrážet různé složky nákladů a podmínky na trhu. Šetření ukázalo, že pro rychlé obnovení původní finanční situace tohoto výrobního odvětví by postačovalo zvýšení cen o 3 % nebo zvýšení objemu prodeje. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Společenství umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost. |
| --- | --- |

(166)

Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Společenství obnoví účinné obchodní podmínky a že cena válcovaného drátu bude odrážet různé složky nákladů a podmínky na trhu. Šetření ukázalo, že pro rychlé obnovení původní finanční situace tohoto výrobního odvětví by postačovalo zvýšení cen o 3 % nebo zvýšení objemu prodeje. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Společenství umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.

| (167) | Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz pocházející z ČLR a Moldavska by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(167)

Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz pocházející z ČLR a Moldavska by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství.

3.   Dovozci

| (168) | Dotazníky byly zaslány devíti dovozcům. Čtyři dovozci výslovně prohlásili, že nechtějí spolupracovat, a jiní čtyři dovozci nereagovali. Uvedené chování nasvědčuje tomu, že uložení opatření by na tyto dovozce nemělo velký dopad. Při šetření spolupracoval pouze jeden dovozce, který odpověděl na dotazník a umožnil, aby byla jeho odpověď ověřena formou inspekce na místě. Z údajů, které tento dovozce poskytl, vyplývá, že hlavním zdrojem válcovaného drátu je pro něj Turecko. Nebyl by tedy nijak zasažen v případě, že budou uložena opatření týkající se dovozu válcovaného drátu z ČLR a Moldavska. |
| --- | --- |

(168)

Dotazníky byly zaslány devíti dovozcům. Čtyři dovozci výslovně prohlásili, že nechtějí spolupracovat, a jiní čtyři dovozci nereagovali. Uvedené chování nasvědčuje tomu, že uložení opatření by na tyto dovozce nemělo velký dopad. Při šetření spolupracoval pouze jeden dovozce, který odpověděl na dotazník a umožnil, aby byla jeho odpověď ověřena formou inspekce na místě. Z údajů, které tento dovozce poskytl, vyplývá, že hlavním zdrojem válcovaného drátu je pro něj Turecko. Nebyl by tedy nijak zasažen v případě, že budou uložena opatření týkající se dovozu válcovaného drátu z ČLR a Moldavska.

| (169) | Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že by uložení prozatímních antidumpingových opatření nemělo významný dopad na dovozce. |
| --- | --- |

(169)

Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že by uložení prozatímních antidumpingových opatření nemělo významný dopad na dovozce.

4.   Uživatelé

| (170) | Dotazníky byly zaslány 28 uživatelům. Při šetření však spolupracovalo jen osm uživatelů, kteří představují 15 % dovozu válcovaného drátu z dotčených zemí během období šetření. Tito uživatelé sídlící v Itálii, Španělsku, Polsku a Belgii, kteří představují pouze 1 % spotřeby Společenství, působí v různých průmyslových odvětvích, především v automobilovém průmyslu, stavebnictví a strojírenství. |
| --- | --- |

(170)

Dotazníky byly zaslány 28 uživatelům. Při šetření však spolupracovalo jen osm uživatelů, kteří představují 15 % dovozu válcovaného drátu z dotčených zemí během období šetření. Tito uživatelé sídlící v Itálii, Španělsku, Polsku a Belgii, kteří představují pouze 1 % spotřeby Společenství, působí v různých průmyslových odvětvích, především v automobilovém průmyslu, stavebnictví a strojírenství.

| (171) | Ve stavebnictví působí tři z těchto spolupracujících uživatelů (všichni tři uživatelé jsou členy sdružení). Na ně během období šetření společně připadalo 12 % veškerého dovozu válcovaného drátu z ČLR a Moldavska. Většinu válcovaného drátu (58 %) ve stejném období získávali z dotčených dvou zemí, přičemž zbytek nakupovali buď od jiných třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Společenství. Kromě toho bylo zjištěno, že válcovaný drát představuje podstatnou část jejich výrobních nákladů. Proto nelze vyloučit, že by uložení opatření mohlo mít na tyto uživatele nepříznivý dopad. Avšak vzhledem k dostupnosti alternativních zdrojů dodávek v jiných třetích zemích, na které se opatření nebudou vztahovat, i ve Společenství by měl být tento dopad jen omezený. |
| --- | --- |

(171)

Ve stavebnictví působí tři z těchto spolupracujících uživatelů (všichni tři uživatelé jsou členy sdružení). Na ně během období šetření společně připadalo 12 % veškerého dovozu válcovaného drátu z ČLR a Moldavska. Většinu válcovaného drátu (58 %) ve stejném období získávali z dotčených dvou zemí, přičemž zbytek nakupovali buď od jiných třetích zemí, nebo od výrobního odvětví Společenství. Kromě toho bylo zjištěno, že válcovaný drát představuje podstatnou část jejich výrobních nákladů. Proto nelze vyloučit, že by uložení opatření mohlo mít na tyto uživatele nepříznivý dopad. Avšak vzhledem k dostupnosti alternativních zdrojů dodávek v jiných třetích zemích, na které se opatření nebudou vztahovat, i ve Společenství by měl být tento dopad jen omezený.

| (172) | Sdružení uživatelů zmíněné ve 171. bodě odůvodnění, jehož členové působí ve stavebnictví a v některých případech přímo konkurují některým vertikálně integrovaným výrobcům ve Společenství, tvrdilo, že uložení opatření by vedlo k nedostatku nabídky v tomto konkrétním sektoru. Má se nicméně za to, že vzhledem ke stávající volné kapacitě ve Společenství i k alternativním zdrojům dodávek dostupným v jiných třetích zemích, včetně Turecka, by nemělo existovat riziko nedostatku na trhu Společenství. Kromě toho by vyvážející výrobci v ČLR a Moldavsku měli být schopni dotčený výrobek nadále prodávat na trhu Společenství, i když nikoli za ceny působící újmu. |
| --- | --- |

(172)

Sdružení uživatelů zmíněné ve 171. bodě odůvodnění, jehož členové působí ve stavebnictví a v některých případech přímo konkurují některým vertikálně integrovaným výrobcům ve Společenství, tvrdilo, že uložení opatření by vedlo k nedostatku nabídky v tomto konkrétním sektoru. Má se nicméně za to, že vzhledem ke stávající volné kapacitě ve Společenství i k alternativním zdrojům dodávek dostupným v jiných třetích zemích, včetně Turecka, by nemělo existovat riziko nedostatku na trhu Společenství. Kromě toho by vyvážející výrobci v ČLR a Moldavsku měli být schopni dotčený výrobek nadále prodávat na trhu Společenství, i když nikoli za ceny působící újmu.

| (173) | Jeden z osmi spolupracujících uživatelů během období šetření nedovezl žádný válcovaný drát z dotčených zemí. Na tuto společnost by tedy uložení opatření nemělo mít nepříznivý dopad. |
| --- | --- |

(173)

Jeden z osmi spolupracujících uživatelů během období šetření nedovezl žádný válcovaný drát z dotčených zemí. Na tuto společnost by tedy uložení opatření nemělo mít nepříznivý dopad.

| (174) | Pokud jde o zbývající čtyři uživatele ve Společenství, kteří působí především v automobilovém průmyslu a strojírenství, na ty připadala 3 % celkového dovozu válcovaného drátu z dotčených zemí. Tito uživatelé válcovaný drát nakupovali převážně od dodavatelů ve Společenství a v jiných třetích zemích, přičemž bylo zjištěno, že podíl dovozu z dotčených zemí na jejich celkovém dovozu byl během období šetření velmi nízký (5 %). Za těchto okolností se usuzuje, že uložení opatření by nemělo významný dopad na finanční situaci těchto společností. |
| --- | --- |

(174)

Pokud jde o zbývající čtyři uživatele ve Společenství, kteří působí především v automobilovém průmyslu a strojírenství, na ty připadala 3 % celkového dovozu válcovaného drátu z dotčených zemí. Tito uživatelé válcovaný drát nakupovali převážně od dodavatelů ve Společenství a v jiných třetích zemích, přičemž bylo zjištěno, že podíl dovozu z dotčených zemí na jejich celkovém dovozu byl během období šetření velmi nízký (5 %). Za těchto okolností se usuzuje, že uložení opatření by nemělo významný dopad na finanční situaci těchto společností.

| (175) | S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že případný účinek antidumpingových opatření nebude mít podstatný dopad na uživatele dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(175)

S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že případný účinek antidumpingových opatření nebude mít podstatný dopad na uživatele dotčeného výrobku.

5.   Závěr o zájmu Společenství

| (176) | Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Společenství celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření pro dovoz válcovaného drátu pocházejícího z ČLR a Moldavska. |
| --- | --- |

(176)

Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Společenství celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření pro dovoz válcovaného drátu pocházejícího z ČLR a Moldavska.

H.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (177) | Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo působení další újmy výrobnímu odvětví Společenství ze strany dumpingových dovozů z ČLR a Moldavska. |
| --- | --- |

(177)

Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo působení další újmy výrobnímu odvětví Společenství ze strany dumpingových dovozů z ČLR a Moldavska.

| (178) | Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(178)

Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

| (179) | Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingových dovozů, u prodeje obdobného výrobku ve Společenství. Ziskové rozpětí před zdaněním ve výši 9,9 %, které bylo použito pro tento výpočet, bylo stanoveno na základě zisku dosahovaného výrobním odvětvím Společenství v letech před vyvrcholením dumpingových dovozů, konkrétně mezi lety 2004 a 2006. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(179)

Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingových dovozů, u prodeje obdobného výrobku ve Společenství. Ziskové rozpětí před zdaněním ve výši 9,9 %, které bylo použito pro tento výpočet, bylo stanoveno na základě zisku dosahovaného výrobním odvětvím Společenství v letech před vyvrcholením dumpingových dovozů, konkrétně mezi lety 2004 a 2006. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Společenství.

| (180) | Potřebné zvýšení ceny pak bylo stanoveno srovnáním vážené průměrné dovozní ceny, zjištěné pro účely výpočtu cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která by nepůsobila újmu. Rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl poté vyjádřen jako procentní podíl z celkové dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(180)

Potřebné zvýšení ceny pak bylo stanoveno srovnáním vážené průměrné dovozní ceny, zjištěné pro účely výpočtu cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která by nepůsobila újmu. Rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl poté vyjádřen jako procentní podíl z celkové dovozní hodnoty CIF.

| (181) | Pro účely výpočtu zbytkové úrovně pro odstranění újmy uplatňované u všech ostatních vyvážejících výrobců v ČLR je třeba připomenout, že úroveň spolupráce byla nízká. Rozpětí pro nespolupracující společnosti proto bylo stanoveno podle nejvyššího rozpětí zjištěného u reprezentativního množství prodaného na trhu Společenství spolupracujícím vývozcem. |
| --- | --- |

(181)

Pro účely výpočtu zbytkové úrovně pro odstranění újmy uplatňované u všech ostatních vyvážejících výrobců v ČLR je třeba připomenout, že úroveň spolupráce byla nízká. Rozpětí pro nespolupracující společnosti proto bylo stanoveno podle nejvyššího rozpětí zjištěného u reprezentativního množství prodaného na trhu Společenství spolupracujícím vývozcem.

| (182) | V případě Moldavska byla úroveň spolupráce vysoká. U této země tak byly k výpočtu celostátní úrovně pro odstranění újmy použity dostupné údaje ověřené během šetření. Příslušné rozpětí vychází z průměrné ceny zjištěné v Moldavsku u některých transakcí provedených během období šetření. |
| --- | --- |

(182)

V případě Moldavska byla úroveň spolupráce vysoká. U této země tak byly k výpočtu celostátní úrovně pro odstranění újmy použity dostupné údaje ověřené během šetření. Příslušné rozpětí vychází z průměrné ceny zjištěné v Moldavsku u některých transakcí provedených během období šetření.

2.   Prozatímní opatření

| (183) | Ve světle výše uvedeného se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová cla z dovozu pocházejícího z ČLR a Moldavska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měly být všechny celní sazby stanoveny na úrovni zjištěných rozpětí újmy. |
| --- | --- |

(183)

Ve světle výše uvedeného se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová cla z dovozu pocházejícího z ČLR a Moldavska, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měly být všechny celní sazby stanoveny na úrovni zjištěných rozpětí újmy.

| (184) | V případě dovozu pocházejícího z Turecka není třeba ukládat žádná prozatímní antidumpingová cla. |
| --- | --- |

(184)

V případě dovozu pocházejícího z Turecka není třeba ukládat žádná prozatímní antidumpingová cla.

| (185) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro všechny ostatní společnosti) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(185)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro všechny ostatní společnosti) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (186) | S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby Komise po konzultaci s poradním výborem nařízení příslušně změní formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(186)

S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby Komise po konzultaci s poradním výborem nařízení příslušně změní formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (187) | Navrhovaná antidumpingová cla:








  Společnost | Rozpětí pro odstranění újmy | Dumpingové rozpětí | Sazba antidumpingového cla |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valin Group (ČLR) | 8,6 % | 36,5 % | 8,6 % |
| Zbytkové clo pro ČLR | 24,6 % | 50,5 % | 24,6 % |
| Celostátní clo pro Moldavsko | 3,7 % | 16,1 % | 3,7 % |

(187)

Navrhovaná antidumpingová cla:

Společnost

Rozpětí pro odstranění újmy

Dumpingové rozpětí

Sazba antidumpingového cla

Valin Group (ČLR)

8,6 %

36,5 %

8,6 %

Zbytkové clo pro ČLR

24,6 %

50,5 %

24,6 %

Celostátní clo pro Moldavsko

3,7 %

16,1 %

3,7 %

I.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (188) | V zájmu řádného úředního postupu by měla být stanovena lhůta, během níž mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení, |
| --- | --- |

(188)

V zájmu řádného úředního postupu by měla být stanovena lhůta, během níž mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu tyčí a prutů, válcovaných za tepla, v nepravidelně navinutých svitcích, ze železa, nelegované oceli nebo legované oceli jiné než nerezavějící oceli, kódů KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95, pocházejících z Čínské lidové republiky a Moldavské republiky.

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Země | Společnost | Clo | Doplňkové kódy TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Valin Group | 8,6 % | A930 |
| | Všechny ostatní společnosti | 24,6 % | A999 |
| Moldavská republika | Všechny společnosti | 3,7 % | — |

Země

Společnost

Clo

Doplňkové kódy TARIC

Čínská lidová republika

Valin Group

8,6 %

A930

Všechny ostatní společnosti

24,6 %

A999

Moldavská republika

Všechny společnosti

3,7 %

—

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. února 2009.

Za Komisi

Catherine ASHTON

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 113, 8.5.2008, s. 20.

2

---

| 7.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/25

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 113/2009

ze dne 6. února 2009

o používání určitých tradičních pojmů na etiketách vína dováženého ze Spojených států amerických

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/232/ES ze dne 20. prosince 2005 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o obchodu s vínem (1), a zejména na článek 3 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle bodu 2.1 písm. f) části A Protokolu o označování vína etiketami (2), na nějž odkazuje čl. 8 odst. 2 Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o obchodu s vínem (3), a rovněž podle bodu 2 dodatku I k uvedenému protokolu, musí Společenství povolit používání pojmů „chateau“, „classic“, „clos“, „cream“, „crusted/crusting“, „fine“, „late bottled vintage“, „noble“, „ruby“, „superior“, „sur lie“, „tawny“, „vintage“ a „vintage character“ pro vína pocházející z USA, pokud v okamžiku dovozu byly tyto pojmy schváleny pro použití na amerických vinných etiketách ve Spojených státech na COLA (osvědčení o schválení etikety). |
| --- | --- |

(1)

Podle bodu 2.1 písm. f) části A Protokolu o označování vína etiketami (2), na nějž odkazuje čl. 8 odst. 2 Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o obchodu s vínem (3), a rovněž podle bodu 2 dodatku I k uvedenému protokolu, musí Společenství povolit používání pojmů „chateau“, „classic“, „clos“, „cream“, „crusted/crusting“, „fine“, „late bottled vintage“, „noble“, „ruby“, „superior“, „sur lie“, „tawny“, „vintage“ a „vintage character“ pro vína pocházející z USA, pokud v okamžiku dovozu byly tyto pojmy schváleny pro použití na amerických vinných etiketách ve Spojených státech na COLA (osvědčení o schválení etikety).

| (2) | V souladu s bodem 5 dodatku I k Protokolu o označování vína etiketami zůstane povolení v platnosti do 10. března 2009 a bude automaticky prodlouženo o dodatečná následná dvouletá období, pokud kterákoli ze smluvních stran dohody nepodá písemné oznámení druhé smluvní straně, že toto období by nemělo být prodlouženo. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s bodem 5 dodatku I k Protokolu o označování vína etiketami zůstane povolení v platnosti do 10. března 2009 a bude automaticky prodlouženo o dodatečná následná dvouletá období, pokud kterákoli ze smluvních stran dohody nepodá písemné oznámení druhé smluvní straně, že toto období by nemělo být prodlouženo.

| (3) | Dopisem ze dne 8. září 2008 Komise oznámila Spojeným státům, že toto období by nemělo být po 10. březnu 2009 prodlouženo. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 8. září 2008 Komise oznámila Spojeným státům, že toto období by nemělo být po 10. březnu 2009 prodlouženo.

| (4) | S cílem umožnit vyčerpání zásob amerického vína dovezených před 10. březnem 2009, které v důsledku neprodloužení uvedeného povolení již nejsou v souladu s platnými pravidly pro označování, by mělo být zavedeno přechodné ustanovení. |
| --- | --- |

(4)

S cílem umožnit vyčerpání zásob amerického vína dovezených před 10. březnem 2009, které v důsledku neprodloužení uvedeného povolení již nejsou v souladu s platnými pravidly pro označování, by mělo být zavedeno přechodné ustanovení.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Víno pocházející ze Spojených států amerických a dovezené do Společenství před 10. březnem 2009 na základě Dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými o obchodu s vínem, používající pojmy povolené v souladu s dodatkem I k Protokolu o označování vína etiketami, na nějž odkazuje čl. 8 odst. 2 uvedené dohody, lze držet za účelem prodeje a uvádět do oběhu až do vyčerpání zásob.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. února 2009.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 87, 24.3.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 87, 24.3.2006, s. 65.

2

(3)  Úř. věst. L 87, 24.3.2006, s. 2.

3

---

| 7.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/26

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 114/2009

ze dne 6. února 2009,

kterým se stanoví přechodná opatření pro uplatňování nařízení Rady (ES) č. 479/2008, pokud jde o odkazy na vína s chráněným označením původu a chráněným zeměpisným označením

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 479/2008 ze dne 29. dubna 2008 o společné organizaci trhu s vínem, o změně nařízení (ES) č. 1493/1999, (ES) č. 1782/2003, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 3/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2392/86 a (ES) č. 1493/1999 (1), a zejména na čl. 126 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 34 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví s použitelností od 1. srpna 2009 třídy vín s chráněným označením původu a vín s chráněným zeměpisným označením. |
| --- | --- |

(1)

Článek 34 nařízení (ES) č. 479/2008 stanoví s použitelností od 1. srpna 2009 třídy vín s chráněným označením původu a vín s chráněným zeměpisným označením.

| (2) | Podle čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 479/2008 podpora, která může být podle uvedeného článku poskytnuta na informační nebo propagační opatření, se vztahuje na vína s chráněným označením původu nebo se zeměpisným označením nebo na vína s označením moštové odrůdy. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 479/2008 podpora, která může být podle uvedeného článku poskytnuta na informační nebo propagační opatření, se vztahuje na vína s chráněným označením původu nebo se zeměpisným označením nebo na vína s označením moštové odrůdy.

| (3) | Ustanovení čl. 65 odst. 1 písm. c) bodů vi) a xiii) nařízení (ES) č. 479/2008 umožňují uznat mezioborové organizace, které informují o zvláštních vlastnostech vína s chráněným označením původu nebo zeměpisným označením a které využívají, chrání a propagují značky jakosti, jakož i chráněná označení původu a zeměpisná označení. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení čl. 65 odst. 1 písm. c) bodů vi) a xiii) nařízení (ES) č. 479/2008 umožňují uznat mezioborové organizace, které informují o zvláštních vlastnostech vína s chráněným označením původu nebo zeměpisným označením a které využívají, chrání a propagují značky jakosti, jakož i chráněná označení původu a zeměpisná označení.

| (4) | V souladu s čl. 92 odst. 5 písm. b) bodem i) nařízení (ES) č. 479/2008 se členské státy mohou rozhodnout, že práva na opětovnou výsadbu mohou být zcela nebo částečně převedena na jiný podnik ve stejném členském státě, pokud plochy tohoto jiného podniku jsou určeny k výrobě vína s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 92 odst. 5 písm. b) bodem i) nařízení (ES) č. 479/2008 se členské státy mohou rozhodnout, že práva na opětovnou výsadbu mohou být zcela nebo částečně převedena na jiný podnik ve stejném členském státě, pokud plochy tohoto jiného podniku jsou určeny k výrobě vína s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením.

| (5) | V příloze IV bodech 1 a 3 nařízení (ES) č. 479/2008 jsou stanoveny definice vína a likérového vína. Uvedené definice obsahují zvláštní ustanovení pro vína s chráněným označením původu a chráněným zeměpisným označením. |
| --- | --- |

(5)

V příloze IV bodech 1 a 3 nařízení (ES) č. 479/2008 jsou stanoveny definice vína a likérového vína. Uvedené definice obsahují zvláštní ustanovení pro vína s chráněným označením původu a chráněným zeměpisným označením.

| (6) | V příloze IV bodě 7 nařízení (ES) č. 479/2008 je stanovena definice šumivého vína dosyceného oxidem uhličitým. Tato definice se týká vín bez chráněného označení původu nebo zeměpisného označení. |
| --- | --- |

(6)

V příloze IV bodě 7 nařízení (ES) č. 479/2008 je stanovena definice šumivého vína dosyceného oxidem uhličitým. Tato definice se týká vín bez chráněného označení původu nebo zeměpisného označení.

| (7) | V souladu s čl. 129 odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 479/2008 se definice vín s chráněným označením původu a chráněným zeměpisným označením nepoužijí dříve než 1. srpna 2009. Podle předchozího režimu stanoveného nařízením Rady (ES) č. 1493/1999 (2) odpovídaly těmto kategoriím kategorie jakostních vín s. o. a vín se zeměpisným označením. |
| --- | --- |

(7)

V souladu s čl. 129 odst. 2 písm. e) nařízení (ES) č. 479/2008 se definice vín s chráněným označením původu a chráněným zeměpisným označením nepoužijí dříve než 1. srpna 2009. Podle předchozího režimu stanoveného nařízením Rady (ES) č. 1493/1999 (2) odpovídaly těmto kategoriím kategorie jakostních vín s. o. a vín se zeměpisným označením.

| (8) | Aby členské státy mohly používat nařízení (ES) č. 479/2008 čl. 10 odst. 2, čl. 65 odst. 1 písm. c) bod vi) a bod xiii), čl. 92 odst. 5 písm. b) bod i) a přílohu IV body 1, 3 a 7 ode dne 1. srpna 2008, je třeba přijmout přechodná opatření, pokud jde o definici vín s chráněným označením původu a vín s chráněným zeměpisným označením. Protože uvedené články jsou použitelné od 1. srpna 2008, mělo by se toto nařízení použít od tohoto data. |
| --- | --- |

(8)

Aby členské státy mohly používat nařízení (ES) č. 479/2008 čl. 10 odst. 2, čl. 65 odst. 1 písm. c) bod vi) a bod xiii), čl. 92 odst. 5 písm. b) bod i) a přílohu IV body 1, 3 a 7 ode dne 1. srpna 2008, je třeba přijmout přechodná opatření, pokud jde o definici vín s chráněným označením původu a vín s chráněným zeměpisným označením. Protože uvedené články jsou použitelné od 1. srpna 2008, mělo by se toto nařízení použít od tohoto data.

| (9) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro účely použití nařízení (ES) č. 479/2008 čl. 10 odst. 2, čl. 65 odst. 1 písm. c) bodů vi) a xiii), čl. 92 odst. 5 písm. b) bodu i) a přílohy IV bodů 1, 3 a 7 ode dne 1. srpna 2008 do 31. července 2009 se odkazy na vína s chráněným označením původu považují za odkazy na jakostní vína s. o. a odkazy na vína s chráněným zeměpisným označením za odkazy na vína se zeměpisným označením.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. srpna 2008.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. února 2009.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 148, 6.6.2008, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 179, 14.7.1999, s. 1.

2

---

| 7.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/28

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 115/2009

ze dne 6. února 2009,

kterým se schvalují změny menšího rozsahu ve specifikaci označení zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Bleu des Causses (CHOP))

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 9 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení Rady (ES) č. 510/2006 a podle čl. 17 odst. 2 uvedeného nařízení Komise přezkoumala žádost Francie o schválení změny bodů specifikace chráněného označení původu „Bleu des Causses“ zapsaného nařízením Komise (ES) č. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 9 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení Rady (ES) č. 510/2006 a podle čl. 17 odst. 2 uvedeného nařízení Komise přezkoumala žádost Francie o schválení změny bodů specifikace chráněného označení původu „Bleu des Causses“ zapsaného nařízením Komise (ES) č. 1107/96 (2).

| (2) | Účelem žádosti je změnit specifikaci upřesněním podmínek zpracování a podmínek používání přídatných látek pro mléko a při výrobě „Bleu des Causses“. Těmito postupy se zajistí zachování podstatných charakteristických vlastností u označení. |
| --- | --- |

(2)

Účelem žádosti je změnit specifikaci upřesněním podmínek zpracování a podmínek používání přídatných látek pro mléko a při výrobě „Bleu des Causses“. Těmito postupy se zajistí zachování podstatných charakteristických vlastností u označení.

| (3) | Komise posoudila danou změnu a rozhodla, že je odůvodněná. Jelikož se jedná o změnu menšího rozsahu ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 510/2006, může ji Komise schválit bez postupu uvedeného v článcích 5, 6 a 7 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(3)

Komise posoudila danou změnu a rozhodla, že je odůvodněná. Jelikož se jedná o změnu menšího rozsahu ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 510/2006, může ji Komise schválit bez postupu uvedeného v článcích 5, 6 a 7 uvedeného nařízení.

| (4) | V souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1898/2006 (3) a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 je třeba zveřejnit přehled specifikace, |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 1898/2006 (3) a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 je třeba zveřejnit přehled specifikace,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Specifikace chráněného označení původu „Bleu des Causses“ se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

Článek 2

Konsolidovaný přehled obsahující hlavní body specifikace je uveden v příloze II tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 6. února 2009.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Úř. věst. L 148, 21.6.1996, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 369, 23.12.2006, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA I

Ve specifikaci chráněného označení původu „Bleu des Causses“ se schvalují tyto změny:

„Způsob produkce“

V bodu 5 specifikace týkajícím se způsobu produkce se doplňují nová ustanovení, která znějí:

„(...) Operace sýření mléka se musí provádět výlučně za použití syřidla.

Zahušťování mléka částečným odstraněním vodnaté složky před srážením je zakázáno.

Mimo mléčné suroviny jsou v mléku a během výroby jedinými povolenými složkami nebo podpůrnými nebo doplňkovými látkami syřidlo, neškodné kultury bakterií, kvasinek, plísní, chlorid vápenatý a sůl.

(...) Uchovávání mléčných surovin, polotovarů, sýřeniny nebo čerstvého sýra při záporné teplotě je zakázáno.

(...) Uchovávání čerstvých sýrů a sýrů v procesu zrání v ochranné atmosféře je zakázáno.“

---

PŘÍLOHA II

PŘEHLED

Nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

„BLEU DES CAUSSES“

č. ES: FR-PDO-0117-0108/29.03.2006

CHOP (X) CHZO ( )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název | : | Institut National de l’Origine et de la Qualité |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | 51 rue d’Anjou – 75 008 Paris |
| Telefon | : | +33 (0)1 53 89 80 00 |
| Fax | : | +33 (0)1 53 89 80 60 |
| E-mail | : | info@inao.gouv.fr |

Název

:

Institut National de l’Origine et de la Qualité

Adresa

:

51 rue d’Anjou – 75 008 Paris

Telefon

:

+33 (0)1 53 89 80 00

Fax

:

+33 (0)1 53 89 80 60

E-mail

:

info@inao.gouv.fr

2.   Skupina:

| Název | : | Syndicat du Bleu des Causses |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | BP9 – 12004 RODEZ Cedex |
| Telefon | : | +33 (0)5 65 76 53 53 |
| Fax | : | +33 (0)5 65 76 53 00 |
| E-mail | : | françoise.lebrou@valmont.fr |
| Složení | : | producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( ) |

Název

:

Syndicat du Bleu des Causses

Adresa

:

BP9 – 12004 RODEZ Cedex

Telefon

:

+33 (0)5 65 76 53 53

Fax

:

+33 (0)5 65 76 53 00

E-mail

:

françoise.lebrou@valmont.fr

Složení

:

producenti/zpracovatelé (X) ostatní ( )

3.   Druh produktu:

| Třída 1.3: | Sýry |
| --- | --- |

Třída 1.3:

Sýry

4.   Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1.   Název:

„Bleu des Causses“

4.2.   Popis:

Sýr z plnotučného kravského mléka, s modrou plísní, nelisovaný a nevařený s obsahem tuku 45 % v porovnání se sušinou, přičemž obsah sušiny je minimálně 53 gramů na 100 gramů sýra. Prodává se ve tvaru plochého válce o hmotnosti 2,3 až 3 kg.

Povrch sýra musí být čistý, bez nadbytečné mazlavé vrstvy a bez skvrn.

4.3.   Zeměpisná oblast:

Oblast Rouergue s dvěma rozšířeními na západ (Causses du Quercy) a na východ (Causses lozeriens) a část žulového masívu Margeride, čemuž odpovídá část departementu Aveyron a sousedních departementů Lot, Lozère, Gard a Héraut, tj. území těchto obcí:

| | Departement Aveyron | Okrsky Millau a Villefranche-de-Rouergue: všechny obce. |
| --- | --- | --- |

Departement Aveyron

Okrsky Millau a Villefranche-de-Rouergue: všechny obce.

| | Kantony Baraqueville, Bozouls, Cassagnes-Bégonhès, Conques, Entraygue-sur-Truyère, Espalion, Estaing, Laguiole, Laissac, Marcillac-Vallon, Naucelle, Pont-de-Salars, Requista, Rignac, Rodez-Nord, Rodez-Sud, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Saint-Geniez-d’Olt a La Salvetat-Peyrales: všechny obce. |
| --- | --- |

Kantony Baraqueville, Bozouls, Cassagnes-Bégonhès, Conques, Entraygue-sur-Truyère, Espalion, Estaing, Laguiole, Laissac, Marcillac-Vallon, Naucelle, Pont-de-Salars, Requista, Rignac, Rodez-Nord, Rodez-Sud, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Saint-Geniez-d’Olt a La Salvetat-Peyrales: všechny obce.

| | Departement Lot | Kantony Cahors, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Labastide-Murat, Lalbenque, Lauzes, Limogne-en-Quercy, Luzech, Montcuq, Puy-L’Evêque a Saint-Géry: všechny obce. |
| --- | --- | --- |

Departement Lot

Kantony Cahors, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Labastide-Murat, Lalbenque, Lauzes, Limogne-en-Quercy, Luzech, Montcuq, Puy-L’Evêque a Saint-Géry: všechny obce.

| | Kanton Gourdon: obce Saint-Circq-Souillaguet, Saint-Projet a Le Vigan. |
| --- | --- |

Kanton Gourdon: obce Saint-Circq-Souillaguet, Saint-Projet a Le Vigan.

| | Kanton Livernon: obce Boussac, Brengues, Cambes, Corn, Durbans, Espagnac-Sainte-Eulalie, Espedaillac, Flaujac-Gare, Grezes, Livernon, Quissac a Reilhac. |
| --- | --- |

Kanton Livernon: obce Boussac, Brengues, Cambes, Corn, Durbans, Espagnac-Sainte-Eulalie, Espedaillac, Flaujac-Gare, Grezes, Livernon, Quissac a Reilhac.

| | Kanton Payrac: obce Cales, Lamothe-Fénelon, Loupiac, Nadaillac-de-Rouge, Payrac, Reilhaguet a Le Roc. |
| --- | --- |

Kanton Payrac: obce Cales, Lamothe-Fénelon, Loupiac, Nadaillac-de-Rouge, Payrac, Reilhaguet a Le Roc.

| | Kanton Saint-Germain-du-Bel-Air: obce Lamothe-Cassel, Montamel, Saint-Chamarand, Soucirac, Ussel a Uzech. |
| --- | --- |

Kanton Saint-Germain-du-Bel-Air: obce Lamothe-Cassel, Montamel, Saint-Chamarand, Soucirac, Ussel a Uzech.

| | Kanton Souillac: obce Gignac, La Chapelle-Auzac, Lanzac a Souillac. |
| --- | --- |

Kanton Souillac: obce Gignac, La Chapelle-Auzac, Lanzac a Souillac.

| | Departement Lozère | Kantony Aumont-Aubrac, Chanac, La Canourgue, Le Malzieu-Ville, Le Massegros, Marvejols, Meyrueis, Saint-Chély-d’Apcher a Sainte-Enimie: všechny obce. |
| --- | --- | --- |

Departement Lozère

Kantony Aumont-Aubrac, Chanac, La Canourgue, Le Malzieu-Ville, Le Massegros, Marvejols, Meyrueis, Saint-Chély-d’Apcher a Sainte-Enimie: všechny obce.

| | Kanton Bleymard: obce Allenc, Chavenet a Sainte-Hélène. |
| --- | --- |

Kanton Bleymard: obce Allenc, Chavenet a Sainte-Hélène.

| | Kanton Florac: obce Florac, Ispagnac, Saint-Laurent-de-Trèves a Vebron. |
| --- | --- |

Kanton Florac: obce Florac, Ispagnac, Saint-Laurent-de-Trèves a Vebron.

| | Kanton Mende: obce Badaroux, Balsièges, Brenoux, Lanuéjols, Mende, Saint-Bauzile a Saint-Etienne-du-Valdonnez. |
| --- | --- |

Kanton Mende: obce Badaroux, Balsièges, Brenoux, Lanuéjols, Mende, Saint-Bauzile a Saint-Etienne-du-Valdonnez.

| | Kanton Saint-Germain-du-Teil: obce Chirac, Le Monastier-Pin-Moriès, Saint-Germain-du-Teil a Saint-Pierre-de-Nogaret. |
| --- | --- |

Kanton Saint-Germain-du-Teil: obce Chirac, Le Monastier-Pin-Moriès, Saint-Germain-du-Teil a Saint-Pierre-de-Nogaret.

| | Departement Gard:
  obec Bleymard. |
| --- | --- |

Departement Gard:

obec Bleymard.

| | Departement Hérault:
  obec Pégairolles-de-l’Escalette. |
| --- | --- |

Departement Hérault:

obec Pégairolles-de-l’Escalette.

4.4.   Důkaz původu:

Každý producent mléka, každá provozovna na výrobu sýra a každá provozovna na zrání sýra musí vyplnit „prohlášení o způsobilosti“ zaregistrované útvary ústavu INAO (francouzský státní ústav pro označení původu), které umožňuje ústavu INAO identifikovat všechny hospodářské subjekty. Musí pro potřeby ústavu INAO zpřístupňovat záznamy a veškerou dokumentaci potřebnou ke kontrole původu, kvality a podmínek produkce mléka a sýrů.

V rámci kontroly charakteristik produktu CHOP se provádí analytická a organoleptická kontrola, jež má zajistit kvalitu a typické vlastnosti kontrolovaných produktů.

4.5.   Metoda produkce:

Produkce mléka a výroba sýrů se musí odehrávat v dané zeměpisné oblasti. Zrání sýrů probíhá v jeskyních oblasti Causses, které se nacházejí v zeměpisné oblasti ohraničení kantony Campagnac, Cornus, Millau, Peyreleau, Sainte-Affrique (Aveyron), obcí Trèves (Gard) a obcí Pégairolles-de-l’Escalette (Hérault).

Sýr Bleu des Causses je vyráběn tradičním způsobem: plnotučné mléko, většinou syrové, sražené teplem (30 °C), krájení a míchání sýřeniny, která se vkládá do proděravěných forem. Po vstříknutí penicillia se do vysušeného, osoleného a kartáčem očištěného sýra píchá jehlou, aby se penicillium mohlo vyvíjet díky chladnému vzduchu jeskyně. Zrání trvá 3 až 6 měsíců (minimálně 70 dní).

4.6.   Souvislost:

Původ sýra Bleu des Causses je stejně starý jako původ Roquefortu. Venkované oblasti Causses měli ve zvyku ukládat sýry z kravského mléka do přírodních dutin vyhloubených ve vápenatých sutinách orientovaných na sever a vystavených studeným a vlhkým vzdušným proudům. Tento sýr, nejprve nazvaný Bleu de l'Aveyron, byl definovaný výnosem z roku 1937 a poté mu bylo rozsudkem soudu v Millau přiděleno pod názvem Bleu des Causses označení původu, potvrzené výnosem ze dne 21. května 1979.

Typické charakterové vlastnosti sýra Bleu des Causses jsou úzce spojeny s místní oblastí, kterou tvoří vápenaté, skalnaté a suché plošiny, jakož i se zvláštností pomalého zrání probíhajícího v přírodních jeskyních, které se zpravidla nacházejí v krasových dutinách, kudy prochází chladný a vlhký vzduch.

4.7.   Kontrolní subjekt:

| Název | : | Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | 51, Rue d’Anjou, 75008 Paris |
| Telefon | : | +33 (0)1 53 89 80 00 |
| Fax | : | +33 (0)1 53 89 80 60 |
| E-mail | : | info@inao.gouv.fr |

Název

:

Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO)

Adresa

:

51, Rue d’Anjou, 75008 Paris

Telefon

:

+33 (0)1 53 89 80 00

Fax

:

+33 (0)1 53 89 80 60

E-mail

:

info@inao.gouv.fr

Institut National de l’Origine et de la Qualité je veřejnou institucí správní povahy, občanskoprávním subjektem, který působí pod dozorem ministerstva zemědělství.

Za kontrolu podmínek produkce produktů nesoucích označení původu odpovídá ústav INAO.

| Název | : | Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Adresa | : | 59, Boulevard Vincent Auriol 75703 PARIS Cédex 13 |
| Telefon | : | + 33 (0)1 44 87 17 17 |
| Fax | : | + 33 (0)1 44 97 30 37 |

Název

:

Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF)

Adresa

:

59, Boulevard Vincent Auriol 75703 PARIS Cédex 13

Telefon

:

- 33 (0)1 44 87 17 17

Fax

:

- 33 (0)1 44 97 30 37

DGCCRF je oddělením ministerstva hospodářství, financí a průmyslu.

4.8.   Označování:

—

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

| 7.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/33

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 18. prosince 2008,

kterým se mění rozhodnutí 1999/70/ES o schválení externích auditorů národních centrálních bank, pokud jde o externího auditora Banque centrale du Luxembourg

(2009/105/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Protokol o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, připojený ke Smlouvě o založení Evropského společenství, a zejména na článek 27.1 tohoto protokolu,

s ohledem na doporučení Evropské centrální banky ECB/2008/16 ze dne 17. listopadu 2008 Radě Evropské unie o externím auditoru Banque centrale du Luxembourg (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému musí ověřovat nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou. |
| --- | --- |

(1)

Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank Eurosystému musí ověřovat nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou.

| (2) | Mandát stávajícího externího auditora Banque centrale du Luxembourg skončí po provedení auditu za účetní rok 2008. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora na období od účetního roku 2009. |
| --- | --- |

(2)

Mandát stávajícího externího auditora Banque centrale du Luxembourg skončí po provedení auditu za účetní rok 2008. Je proto nezbytné jmenovat externího auditora na období od účetního roku 2009.

| (3) | Rada guvernérů ECB doporučila, aby společnost KPMG AUDIT Sarl byla jmenována externím auditorem na období let 2009 až 2013. |
| --- | --- |

(3)

Rada guvernérů ECB doporučila, aby společnost KPMG AUDIT Sarl byla jmenována externím auditorem na období let 2009 až 2013.

| (4) | Je vhodné řídit se doporučením Rady guvernérů ECB a odpovídajícím způsobem změnit rozhodnutí 1999/70/ES, |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné řídit se doporučením Rady guvernérů ECB a odpovídajícím způsobem změnit rozhodnutí 1999/70/ES,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

V článku 1 rozhodnutí 1999/70/ES (2) se odstavec 7 nahrazuje tímto:

„7.   KPMG AUDIT Sarl se schvaluje jako externí auditor Banque centrale du Luxembourg na období let 2009 až 2013.“

Článek 2

Toto rozhodnutí se oznámí ECB.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 18. prosince 2008.

Za Radu

předseda

M. BARNIER

---

(1)  Úř. věst. C 299, 22.11.2008, s. 5.

1

(2)  Úř. věst. L 22, 29.1.1999, s. 69.

2

---

Komise

| 7.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/34

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 6. února 2009,

kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozů některých máčením za horka pokovených plochých válcových výrobků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky

(2009/106/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Zahájení řízení

| (1) | Komise zahájila dne 14. prosince 2007 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) antidumpingové řízení týkající se dovozů do Společenství některých máčením za horka pokovených plochých válcových výrobků ze železa nebo oceli, tj.:






  — | plochých válcových výrobků ze železa nebo nelegované oceli pokovených nebo potažených zinkem a/nebo hliníkem (vyjma těch elektrolyticky pokovených nebo potažených zinkem), které se obvykle deklarují dle kódů KN 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 a 7212 50 69, |
| --- | --- | --- |

(1)

Komise zahájila dne 14. prosince 2007 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) antidumpingové řízení týkající se dovozů do Společenství některých máčením za horka pokovených plochých válcových výrobků ze železa nebo oceli, tj.:

—

plochých válcových výrobků ze železa nebo nelegované oceli pokovených nebo potažených zinkem a/nebo hliníkem (vyjma těch elektrolyticky pokovených nebo potažených zinkem), které se obvykle deklarují dle kódů KN 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 a 7212 50 69,

| — | plochých válcových výrobků z legované oceli o šířce 600 mm a více, pokovených nebo potažených zinkem a/nebo hliníkem (vyjma nerezové oceli, křemíkové elektrooceli, výrobků dále již neupravených, pouze válcovaných za tepla nebo válcovaných za studena (úběrem za studena), a výrobků elektrolyticky pokovených nebo potažených zinkem), které se obvykle deklarují dle kódů KN 7225 92 00 a ex 7225 99 00, a |
| --- | --- |

—

plochých válcových výrobků z legované oceli o šířce 600 mm a více, pokovených nebo potažených zinkem a/nebo hliníkem (vyjma nerezové oceli, křemíkové elektrooceli, výrobků dále již neupravených, pouze válcovaných za tepla nebo válcovaných za studena (úběrem za studena), a výrobků elektrolyticky pokovených nebo potažených zinkem), které se obvykle deklarují dle kódů KN 7225 92 00 a ex 7225 99 00, a

| — | plochých válcových výrobků z legované oceli o šířce méně než 600 mm, pokovených nebo potažených zinkem a/nebo hliníkem (vyjma nerezové oceli, křemíkové elektrooceli, rychlořezné oceli, výrobků dále již neupravených, pouze válcovaných za tepla nebo válcovaných za studena (úběrem za studena), a výrobků elektrolyticky pokovených nebo potažených zinkem), které se obvykle deklarují dle kódů KN 7226 99 30 a ex 7226 99 70, |
| --- | --- |

—

plochých válcových výrobků z legované oceli o šířce méně než 600 mm, pokovených nebo potažených zinkem a/nebo hliníkem (vyjma nerezové oceli, křemíkové elektrooceli, rychlořezné oceli, výrobků dále již neupravených, pouze válcovaných za tepla nebo válcovaných za studena (úběrem za studena), a výrobků elektrolyticky pokovených nebo potažených zinkem), které se obvykle deklarují dle kódů KN 7226 99 30 a ex 7226 99 70,

pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).

| (2) | Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 30. října 2007 společností EUROFER (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých máčením za horka pokovených plochých válcových výrobků ze železa nebo oceli ve Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 30. října 2007 společností EUROFER (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých máčením za horka pokovených plochých válcových výrobků ze železa nebo oceli ve Společenství.

1.2   Dotčené strany a inspekce na místě

| (3) | Komise o zahájení řízení oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v Čínské lidové republice (dále jen „ČLR“) a jejich sdružení, dovozce/uživatele, o nichž je známo, že se jich řízení týká, zástupce dotčené vyvážející země, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a veškeré známé výrobce ve Společenství. Zúčastněným stranám byla dána možnost, aby své názory sdělily písemně a aby požádaly o slyšení v termínech uvedených v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(3)

Komise o zahájení řízení oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v Čínské lidové republice (dále jen „ČLR“) a jejich sdružení, dovozce/uživatele, o nichž je známo, že se jich řízení týká, zástupce dotčené vyvážející země, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a veškeré známé výrobce ve Společenství. Zúčastněným stranám byla dána možnost, aby své názory sdělily písemně a aby požádaly o slyšení v termínech uvedených v oznámení o zahájení řízení.

| (4) | Vzhledem k vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců, výrobců a dovozců ve Společenství, počítalo se v oznámení o zahájení řízení s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců, výrobců a dovozců ve Společenství, počítalo se v oznámení o zahájení řízení s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s článkem 17 základního nařízení.

| (5) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, pokud by si to přáli, umožněno předložit žádost o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. |
| --- | --- |

(5)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, pokud by si to přáli, umožněno předložit žádost o status tržního hospodářství a/nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR.

| (6) | Komise zaslala všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dotazník a obdržela odpovědi od sedmi čínských vyvážejících výrobců ze vzorku, od šesti výrobců ve Společenství, od tří dovozců, od sedmi uživatelů ve Společenství a od jednoho brazilského výrobce (Brazílie sloužila jako srovnatelná země). Rovněž sedm sdružení uživatelů ve Společenství dalo své názory písemně najevo. Všechny strany, které požádaly ve stanovené lhůtě o slyšení a uvedly, že existují zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny. |
| --- | --- |

(6)

Komise zaslala všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dotazník a obdržela odpovědi od sedmi čínských vyvážejících výrobců ze vzorku, od šesti výrobců ve Společenství, od tří dovozců, od sedmi uživatelů ve Společenství a od jednoho brazilského výrobce (Brazílie sloužila jako srovnatelná země). Rovněž sedm sdružení uživatelů ve Společenství dalo své názory písemně najevo. Všechny strany, které požádaly ve stanovené lhůtě o slyšení a uvedly, že existují zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny.

| (7) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné kvůli statusu tržního hospodářství a pro určení dumpingu, výsledné újmě a zájmu Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | výrobci výrobního odvětví Společenství






  — | Hellenic Steel Co., Thessaloniki, Řecko, |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné kvůli statusu tržního hospodářství a pro určení dumpingu, výsledné újmě a zájmu Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

výrobci výrobního odvětví Společenství

—

Hellenic Steel Co., Thessaloniki, Řecko,

| — | Ilva S.p.A., Milano, Itálie, |
| --- | --- |

—

Ilva S.p.A., Milano, Itálie,

| — | Salzgitter AG, Salzgitter, Německo, |
| --- | --- |

—

Salzgitter AG, Salzgitter, Německo,

| — | ThyssenKrupp Steel AG, Duisburg, Německo; |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Steel AG, Duisburg, Německo;

| b) | další výrobci ve Společenství






  — | Corus UK Ltd, Newport, Spojené království, |
| --- | --- | --- |

b)

další výrobci ve Společenství

—

Corus UK Ltd, Newport, Spojené království,

| — | ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Itálie; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Itálie;

| c) | vyvážející výrobci v ČLR






  — | Changshu Xingdao Advanced Building Material Co., Changshu, |
| --- | --- | --- |

c)

vyvážející výrobci v ČLR

—

Changshu Xingdao Advanced Building Material Co., Changshu,

| — | Changshu Everbright Material Technology Co., Changshu, |
| --- | --- |

—

Changshu Everbright Material Technology Co., Changshu,

| — | Bengang Steel Plates Co, Benxi, |
| --- | --- |

—

Bengang Steel Plates Co, Benxi,

| — | BX Steel Posco Cold Rolled Sheet Co. Ltd, Benxi, |
| --- | --- |

—

BX Steel Posco Cold Rolled Sheet Co. Ltd, Benxi,

| — | Angang Group International Trade Corporation, Anshan a její společnost ve spojení Angang Group Hong Kong Co., Ltd v Hong Kongu, |
| --- | --- |

—

Angang Group International Trade Corporation, Anshan a její společnost ve spojení Angang Group Hong Kong Co., Ltd v Hong Kongu,

| — | ANSC-TKS Galvanizing Co., Dallian, |
| --- | --- |

—

ANSC-TKS Galvanizing Co., Dallian,

| — | International Economics & Trading Corporation WISCO, Wuhan a její společnost ve spojení Wugang Trading Co. Ltd v Hong Kongu; |
| --- | --- |

—

International Economics & Trading Corporation WISCO, Wuhan a její společnost ve spojení Wugang Trading Co. Ltd v Hong Kongu;

| d) | dovozci, jež nejsou ve spojení






  — | Duferco SA, Lugano, Švýcarsko |
| --- | --- | --- |

d)

dovozci, jež nejsou ve spojení

—

Duferco SA, Lugano, Švýcarsko

| (8) | Protože bylo potřeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým nebude případně přiznán status tržního hospodářství, bylo u následující společnosti provedeno ověření za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě z Brazílie:






  e) | výrobce ve srovnatelné zemi






  — | ArcelorMittal Vega, São Francisco do Sul, Brazílie. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Protože bylo potřeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým nebude případně přiznán status tržního hospodářství, bylo u následující společnosti provedeno ověření za účelem stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě z Brazílie:

e)

výrobce ve srovnatelné zemi

—

ArcelorMittal Vega, São Francisco do Sul, Brazílie.

1.3   Období šetření

| (9) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. prosince 2006 do 30. listopadu 2007 (dále jen „období šetření“). Kontrola trendů významných pro posouzení újmy se týkala období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(9)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. prosince 2006 do 30. listopadu 2007 (dále jen „období šetření“). Kontrola trendů významných pro posouzení újmy se týkala období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

1.4   Prozatímní zpráva a následný postup

| (10) | Dne 15. září 2008 Komise zpřístupnila zúčastněným stranám prozatímní zprávu, kde jsou uvedena její prozatímní zjištění vzhledem k tomuto řízení, tj. fakt, že šetření předběžně zjistilo existenci dumpingu, ale nezjistilo podstatnou újmu a zdůraznilo potřebu dále prošetřit aspekt možného ohrožení újmou. Na základě prozatímních zjištění se považovalo za správné neuložit žádné prozatímní antidumpingové clo, ale pokračovat v šetření. Všem stranám byla poskytnuta příležitost předložit příslušné důkazy a připomínky k prozatímním zjištěním. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost ústního slyšení. Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. |
| --- | --- |

(10)

Dne 15. září 2008 Komise zpřístupnila zúčastněným stranám prozatímní zprávu, kde jsou uvedena její prozatímní zjištění vzhledem k tomuto řízení, tj. fakt, že šetření předběžně zjistilo existenci dumpingu, ale nezjistilo podstatnou újmu a zdůraznilo potřebu dále prošetřit aspekt možného ohrožení újmou. Na základě prozatímních zjištění se považovalo za správné neuložit žádné prozatímní antidumpingové clo, ale pokračovat v šetření. Všem stranám byla poskytnuta příležitost předložit příslušné důkazy a připomínky k prozatímním zjištěním. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost ústního slyšení. Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.

2.   STAŽENÍ PODNĚTU A ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ

| (11) | Dopisem ze dne 11. prosince 2008 určeným Komisi žadatel oficiálně stáhl svůj podnět. Podle žadatele ho ke stažení podnětu vedl nedávný bouřlivý vývoj na trhu. S ohledem na uvedené podmínky žadatel nechce v prosazování svého případu dále pokračovat na základě hrozící újmy založené na objemech, která vyplývala z analýzy zastaralých údajů, které již neodrážejí současnou situaci na trhu. Podle žadatele je za těchto okolností lepší reagovat na případné nekalé obchodní praktiky působící újmu vedením nového případu namísto tohoto případu, který nemůže zcela zahrnout celek všech problémů, jimž nyní musí výrobní odvětví Společenství čelit. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 11. prosince 2008 určeným Komisi žadatel oficiálně stáhl svůj podnět. Podle žadatele ho ke stažení podnětu vedl nedávný bouřlivý vývoj na trhu. S ohledem na uvedené podmínky žadatel nechce v prosazování svého případu dále pokračovat na základě hrozící újmy založené na objemech, která vyplývala z analýzy zastaralých údajů, které již neodrážejí současnou situaci na trhu. Podle žadatele je za těchto okolností lepší reagovat na případné nekalé obchodní praktiky působící újmu vedením nového případu namísto tohoto případu, který nemůže zcela zahrnout celek všech problémů, jimž nyní musí výrobní odvětví Společenství čelit.

| (12) | Žadatel rovněž argumentoval tím, že vzhledem k nedávným změnám v plánu Číny na exportní pobídky čínské vývozy opět vzrostou. S ohledem na výše zmíněné nebezpečí žadatel požádal, aby Komise aktivně sledovala dovozy dotčeného výrobku a byla připravena zahájit v krátké době na požádání nové řízení. Žadatel dále zdůraznil, že by bylo v zájmu Číny bedlivě sledovat budoucí vývozy dotčeného výrobku a zajistit odpovědné jednání čínských vývozců na mezinárodním trhu s ocelí. |
| --- | --- |

(12)

Žadatel rovněž argumentoval tím, že vzhledem k nedávným změnám v plánu Číny na exportní pobídky čínské vývozy opět vzrostou. S ohledem na výše zmíněné nebezpečí žadatel požádal, aby Komise aktivně sledovala dovozy dotčeného výrobku a byla připravena zahájit v krátké době na požádání nové řízení. Žadatel dále zdůraznil, že by bylo v zájmu Číny bedlivě sledovat budoucí vývozy dotčeného výrobku a zajistit odpovědné jednání čínských vývozců na mezinárodním trhu s ocelí.

| (13) | Je třeba poznamenat, že stávající situace vzhledem k dotčenému výrobku v EU i Číně je charakterizována bezprecedentní změnou základních ekonomických rozvah. Je-li za těchto okolností obtížné rozumně odhadnout vývoj na trhu v krátkodobém a střednědobém horizontu, zdá se rovněž, že ekonomická situace je nestabilní a že nelze zcela vyloučit, že se objeví dumping působící újmu. Považuje se tudíž za vhodné, sledovat v blízké budoucnosti dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR do Evropského společenství. Období sledování by nemělo překročit 24 měsíců od zveřejnění zastavení stávajícího řízení. Komise nevylučuje zahájení nového šetření ohledně stejného výrobku, pokud jí budou poskytnuty důkazy poukazující na dumping působící újmu, v souladu s požadavky stanovenými v příslušných ustanoveních článku 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(13)

Je třeba poznamenat, že stávající situace vzhledem k dotčenému výrobku v EU i Číně je charakterizována bezprecedentní změnou základních ekonomických rozvah. Je-li za těchto okolností obtížné rozumně odhadnout vývoj na trhu v krátkodobém a střednědobém horizontu, zdá se rovněž, že ekonomická situace je nestabilní a že nelze zcela vyloučit, že se objeví dumping působící újmu. Považuje se tudíž za vhodné, sledovat v blízké budoucnosti dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR do Evropského společenství. Období sledování by nemělo překročit 24 měsíců od zveřejnění zastavení stávajícího řízení. Komise nevylučuje zahájení nového šetření ohledně stejného výrobku, pokud jí budou poskytnuty důkazy poukazující na dumping působící újmu, v souladu s požadavky stanovenými v příslušných ustanoveních článku 5 základního nařízení.

| (14) | Podle čl. 9 odst. 1 základního nařízení platí, že pokud je podnět stažen, může být řízení zastaveno, s výjimkou případu, kdy to není v zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(14)

Podle čl. 9 odst. 1 základního nařízení platí, že pokud je podnět stažen, může být řízení zastaveno, s výjimkou případu, kdy to není v zájmu Společenství.

| (15) | V tomto ohledu je třeba upozornit, že výše uvedená analýza stávající situace vzhledem k dotčenému výrobku a žádné případné nové šetření v budoucnosti nijak nezpochybňují žadatelovo stažení podnětu. Komise proto dospěla k závěru, že stávající řízení by mělo být zastaveno, neboť šetření neodhalilo žádné skutečnosti, které by naznačovaly, že zastavení není v zájmu Společenství. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost se vyjádřit. Žádné připomínky, které by mohly změnit toto rozhodnutí, však nebyly obdrženy. |
| --- | --- |

(15)

V tomto ohledu je třeba upozornit, že výše uvedená analýza stávající situace vzhledem k dotčenému výrobku a žádné případné nové šetření v budoucnosti nijak nezpochybňují žadatelovo stažení podnětu. Komise proto dospěla k závěru, že stávající řízení by mělo být zastaveno, neboť šetření neodhalilo žádné skutečnosti, které by naznačovaly, že zastavení není v zájmu Společenství. Zúčastněné strany o tom byly informovány a dostaly příležitost se vyjádřit. Žádné připomínky, které by mohly změnit toto rozhodnutí, však nebyly obdrženy.

| (16) | Komise proto dospěla k závěru, že antidumpingové řízení týkající se dovozů některých máčením za horka pokovených plochých válcových výrobků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky by mělo být zastaveno bez uložení antidumpingových opatření, |
| --- | --- |

(16)

Komise proto dospěla k závěru, že antidumpingové řízení týkající se dovozů některých máčením za horka pokovených plochých válcových výrobků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky by mělo být zastaveno bez uložení antidumpingových opatření,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

Antidumpingové řízení týkající se dovozů některých máčením za horka pokovených plochých válcových výrobků ze železa nebo oceli, tj.:

| — | plochých válcových výrobků ze železa nebo nelegované oceli pokovených nebo potažených zinkem a/nebo hliníkem (vyjma těch elektrolyticky pokovených nebo potažených zinkem), které se obvykle deklarují dle kódů KN 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 a 7212 50 69, |
| --- | --- |

—

plochých válcových výrobků ze železa nebo nelegované oceli pokovených nebo potažených zinkem a/nebo hliníkem (vyjma těch elektrolyticky pokovených nebo potažených zinkem), které se obvykle deklarují dle kódů KN 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 a 7212 50 69,

| — | plochých válcových výrobků z legované oceli o šířce 600 mm a více, pokovených nebo potažených zinkem a/nebo hliníkem (vyjma nerezové oceli, křemíkové elektrooceli, výrobků dále již neupravených, pouze válcovaných za tepla nebo válcovaných za studena (úběrem za studena), a výrobků elektrolyticky pokovených nebo potažených zinkem), které se obvykle deklarují dle kódů KN 7225 92 00 a ex 7225 99 00, a |
| --- | --- |

—

plochých válcových výrobků z legované oceli o šířce 600 mm a více, pokovených nebo potažených zinkem a/nebo hliníkem (vyjma nerezové oceli, křemíkové elektrooceli, výrobků dále již neupravených, pouze válcovaných za tepla nebo válcovaných za studena (úběrem za studena), a výrobků elektrolyticky pokovených nebo potažených zinkem), které se obvykle deklarují dle kódů KN 7225 92 00 a ex 7225 99 00, a

| — | plochých válcových výrobků z legované oceli o šířce méně než 600 mm, pokovených nebo potažených zinkem a/nebo hliníkem (vyjma nerezové oceli, křemíkové elektrooceli, rychlořezné oceli, výrobků dále již neupravených, pouze válcovaných za tepla nebo válcovaných za studena (úběrem za studena), a výrobků elektrolyticky pokovených nebo potažených zinkem), které se obvykle deklarují dle kódů KN 7226 99 30 a ex 7226 99 70, |
| --- | --- |

—

plochých válcových výrobků z legované oceli o šířce méně než 600 mm, pokovených nebo potažených zinkem a/nebo hliníkem (vyjma nerezové oceli, křemíkové elektrooceli, rychlořezné oceli, výrobků dále již neupravených, pouze válcovaných za tepla nebo válcovaných za studena (úběrem za studena), a výrobků elektrolyticky pokovených nebo potažených zinkem), které se obvykle deklarují dle kódů KN 7226 99 30 a ex 7226 99 70,

pocházejících z Čínské lidové republiky se tímto zastavuje.

V Bruselu dne 6. února 2009.

Za Komisi

Catherine ASHTON

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 302, 14.12.2007, s. 24.

2

---

7.2.2009

| 7.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 38/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 38/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE

Orgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.

Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---