# Jurnalul Oficial L 332/10 d

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 332 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5110 decembrie 2008 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 332

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5110 decembrie 2008

---

| Cuprins | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2008/914/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 11 iunie 2008 privind confirmarea măsurilor propuse de către Țările de Jos pentru conservarea ecosistemelor marine din zona Voordelta
  [notificată cu numărul C(2008) 2415] | 1 |
| | | 2008/915/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 30 octombrie 2008 de stabilire, în temeiul Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a valorilor pentru clasificările sistemelor de monitorizare ale statelor membre ca rezultat al exercițiului de intercalibrare
  [notificată cu numărul C(2008) 6016]


   (
  1
  ) | 20 |

Cuprins

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

Pagina

DECIZII

Comisie

2008/914/CE

*

Decizia Comisiei din 11 iunie 2008 privind confirmarea măsurilor propuse de către Țările de Jos pentru conservarea ecosistemelor marine din zona Voordelta
  [notificată cu numărul C(2008) 2415]

[notificată cu numărul C(2008) 2415]

1

2008/915/CE

*

Decizia Comisiei din 30 octombrie 2008 de stabilire, în temeiul Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a valorilor pentru clasificările sistemelor de monitorizare ale statelor membre ca rezultat al exercițiului de intercalibrare
  [notificată cu numărul C(2008) 6016]


   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2008) 6016]

(
  1

20

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia) | s3 |

*

Aviz cititorilor (A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 10.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/1

---

DECIZIA COMISIEI

din 11 iunie 2008

privind confirmarea măsurilor propuse de către Țările de Jos pentru conservarea ecosistemelor marine din zona Voordelta

[notificată cu numărul C(2008) 2415]

(Numai textul în limba olandeză este autentic)

(2008/914/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 8 alineatul (3) și articolul 9 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Articolul 3 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (2) cere statelor membre să contribuie la crearea rețelei ariilor speciale de conservare numită „Natura 2000”, pentru protecția tipurilor de habitate naturale și a speciilor indicate în anexele la respectiva directivă. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 3 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (2) cere statelor membre să contribuie la crearea rețelei ariilor speciale de conservare numită „Natura 2000”, pentru protecția tipurilor de habitate naturale și a speciilor indicate în anexele la respectiva directivă.

| (2) | Articolul 6 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE cere statelor membre să instituie, pentru ariile speciale de conservare, măsurile de conservare necesare. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 6 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE cere statelor membre să instituie, pentru ariile speciale de conservare, măsurile de conservare necesare.

| (3) | La 28 februarie 2008, Țările de Jos au desemnat zona numită «Voordelta »ca arie specială de conservare în sensul articolului 3 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE și au informat Comisia în privința intențiilor lor de a lua măsuri pentru a limita activitățile de pescuit în această zonă. |
| --- | --- |

(3)

La 28 februarie 2008, Țările de Jos au desemnat zona numită «Voordelta »ca arie specială de conservare în sensul articolului 3 alineatul (2) din Directiva 92/43/CEE și au informat Comisia în privința intențiilor lor de a lua măsuri pentru a limita activitățile de pescuit în această zonă.

| (4) | Articolul 6 alineatul (4) din Directiva 92/43/CEE cere statelor membre să adopte toate măsurile compensatorii necesare pentru protejarea coerenței globale a rețelei Natura 2000 în cazul desfășurării unui plan sau proiect care presupune efecte negative semnificative într-un sit Natura 2000. În acest context, în urma construirii facilităților portuare „Maasvlakte 2” din zona Voordelta, Țările de Jos trebuie să adopte măsurile compensatorii corespunzătoare. Proiectul a făcut obiectul unui aviz favorabil al Comisiei [Avizul C(2003)1308 al Comisiei din 24 aprilie 2003]. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 6 alineatul (4) din Directiva 92/43/CEE cere statelor membre să adopte toate măsurile compensatorii necesare pentru protejarea coerenței globale a rețelei Natura 2000 în cazul desfășurării unui plan sau proiect care presupune efecte negative semnificative într-un sit Natura 2000. În acest context, în urma construirii facilităților portuare „Maasvlakte 2” din zona Voordelta, Țările de Jos trebuie să adopte măsurile compensatorii corespunzătoare. Proiectul a făcut obiectul unui aviz favorabil al Comisiei [Avizul C(2003)1308 al Comisiei din 24 aprilie 2003].

| (5) | Măsurile privind conservarea, gestionarea și exploatarea resurselor acvatice vii sunt supuse regulilor politicii comune în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

(5)

Măsurile privind conservarea, gestionarea și exploatarea resurselor acvatice vii sunt supuse regulilor politicii comune în domeniul pescuitului.

| (6) | Articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 permite statelor membre să adopte măsuri nediscriminatorii pentru a reduce la minimum efectul pescuitului asupra conservării ecosistemelor marine pe o rază de 12 mile marine, cu condiția ca Comunitatea să nu fi adoptat unele măsuri privind conservarea și gestionarea specifice pentru această zonă. Măsurile statelor membre trebuie să fie compatibile cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului în conformitate cu prevederile articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 și nu mai puțin stricte decât legislația comunitară existentă. Dacă măsurile afectează navele de pescuit ale altor state membre, acestea trebuie notificate Comisiei, statelor membre și consiliilor consultative regionale competente și trebuie să fie confirmate ulterior de către Comisie. |
| --- | --- |

(6)

Articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 permite statelor membre să adopte măsuri nediscriminatorii pentru a reduce la minimum efectul pescuitului asupra conservării ecosistemelor marine pe o rază de 12 mile marine, cu condiția ca Comunitatea să nu fi adoptat unele măsuri privind conservarea și gestionarea specifice pentru această zonă. Măsurile statelor membre trebuie să fie compatibile cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului în conformitate cu prevederile articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 și nu mai puțin stricte decât legislația comunitară existentă. Dacă măsurile afectează navele de pescuit ale altor state membre, acestea trebuie notificate Comisiei, statelor membre și consiliilor consultative regionale competente și trebuie să fie confirmate ulterior de către Comisie.

| (7) | La 13 mai 2008, Țările de Jos au notificat măsurile pe care intenționează să le adopte Comisiei, Belgiei, Danemarcei, Germaniei și Franței, acestea fiind statele membre vizate de măsuri, precum și Consiliului consultativ regional pentru Marea Nordului. |
| --- | --- |

(7)

La 13 mai 2008, Țările de Jos au notificat măsurile pe care intenționează să le adopte Comisiei, Belgiei, Danemarcei, Germaniei și Franței, acestea fiind statele membre vizate de măsuri, precum și Consiliului consultativ regional pentru Marea Nordului.

| (8) | Măsurile privind pescuitul propuse de către Țările de Jos vizează crearea unei zone de protecție a fundului mării în care să fie restricționat accesul traulerelor laterale cu lanțuri pentru pescuit creveți a căror capacitate a motorului depășește 260 CP (191 kW), precum și crearea a cinci zone de repaus localizate în interiorul zonei de protecție a fundului mării, în care majoritatea activităților de pescuit urmează să fie interzise. |
| --- | --- |

(8)

Măsurile privind pescuitul propuse de către Țările de Jos vizează crearea unei zone de protecție a fundului mării în care să fie restricționat accesul traulerelor laterale cu lanțuri pentru pescuit creveți a căror capacitate a motorului depășește 260 CP (191 kW), precum și crearea a cinci zone de repaus localizate în interiorul zonei de protecție a fundului mării, în care majoritatea activităților de pescuit urmează să fie interzise.

| (9) | Belgia și Consiliul consultativ regional pentru Marea Nordului au prezentat Comisiei observațiile lor scrise privind notificarea. |
| --- | --- |

(9)

Belgia și Consiliul consultativ regional pentru Marea Nordului au prezentat Comisiei observațiile lor scrise privind notificarea.

| (10) | Măsurile propuse de către Țările de Jos nu sunt discriminatorii, deoarece sunt aplicabile în mod egal tuturor navelor care operează în zonă. Acestea sunt concepute pentru a reduce la minimum efectul pescuitului asupra conservării ecosistemelor marine și urmează a fi aplicate pe o rază de 12 mile marine de la liniile de bază. Comunitatea nu a adoptat nicio măsură specifică privind conservarea sau gestionarea pentru zona în cauză. |
| --- | --- |

(10)

Măsurile propuse de către Țările de Jos nu sunt discriminatorii, deoarece sunt aplicabile în mod egal tuturor navelor care operează în zonă. Acestea sunt concepute pentru a reduce la minimum efectul pescuitului asupra conservării ecosistemelor marine și urmează a fi aplicate pe o rază de 12 mile marine de la liniile de bază. Comunitatea nu a adoptat nicio măsură specifică privind conservarea sau gestionarea pentru zona în cauză.

| (11) | Măsurile sunt compatibile cu obiectivele descrise în articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, în special în privința abordării precaute de urmat în cursul adoptării măsurilor menite să protejeze și să conserve resursele acvatice vii, și nu sunt mai puțin stricte decât legislația comunitară existente, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile sunt compatibile cu obiectivele descrise în articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, în special în privința abordării precaute de urmat în cursul adoptării măsurilor menite să protejeze și să conserve resursele acvatice vii, și nu sunt mai puțin stricte decât legislația comunitară existente,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsurile propuse de către Țările de Jos în scopul conservării ecosistemelor marine din zona Voordelta descrise în anexele I-III sunt confirmate prin prezenta.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Țărilor de Jos.

Adoptată la Bruxelles, 11 iunie 2008.

Pentru Comisie

Joe BORG

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

1

(2)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

2

---

ANEXA I

Decret de restricționare a accesului în Hinderplaat, Bollen van de Ooster, Bollen van het Nieuwe Zand

13 mai 2008

Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor

Restricționarea accesului la zonele naturale prevăzute în secțiunea 20 din Actul privind conservarea naturii din 1998 pentru zona Natura 2000 „Voordelta”.

INTRODUCERE

Secțiunea 20 subsecțiunea 1 din Actul privind conservarea naturii din 1998 (1) stipulează că executivele provinciale pot restricționa accesul în rezervațiile naturale protejate definite în conformitate cu secțiunea 10 subsecțiunea 1; în zonele desemnate definite în conformitate cu secțiunea 10a subsecțiunea 1; în alte zone pentru care o astfel de desemnare este avută în vedere în conformitate cu secțiunea 12 sau în porțiuni din astfel de zone, în condițiile în care acest lucru este necesar pentru conservarea valorii ecologice a zonei respective.

Secțiunea 20 subsecțiunea 2 din Actul privind conservarea naturii din 1998 stipulează că autoritatea definită în subsecțiunea 1 revine Ministerului Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor, în colaborare cu un alt minister, în cazul în care zona definită în conformitate cu subsecțiunea 1 sau o parte a acesteia este gestionată sau se află sub jurisdicția ministerului respectiv sau a altor ministere.

Următorul decret va fi pus în aplicare în cooperare cu Ministerul Transporturilor, Lucrărilor Publice și Gestionării Apei. Mandatul pentru afaceri regionale (2) în vigoare la Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor stipulează că directorul din acest minister, responsabil cu regiunea de sud, este autorizat să ia această decizie în numele Ministerului Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor.

Restricționarea accesului la câteva părți din zona Voordelta Natura 2000 (denumită în continuare „Voordelta”) este necesară în scopul protejării valorii ecologice prezente și viitoare a zonei. Temeiul pentru impunerea unor astfel de restricții de acces se află în decretul de desemnare a Voordelta (19 februarie 2008, ref DRZO/2008-113), cu privire la îndeplinirea obiectivelor Voordelta Natura 2000, precum și în obligațiile de compensare incluse în permisul prevăzut de Actul privind conservarea naturii (17 aprilie 2008, ref DRZW/2008-1670), eliberat pentru construirea și funcționarea facilităților portuare Maasvlakte 2. Acesta este descris mai detaliat în nota explicativă generală care însoțește prezentul decret.

Prezentul decret reglementează în mod specific accesul restricționat la zonele descrise mai jos. Excepțiile specifice la restricțiile de acces nu presupun în niciun fel sustragerea de la cerințele de eliberare a permiselor definite în secțiunea 19d din Actul privind conservarea naturii din 1998, cu excepția cazurilor definite în secțiunea 19d subsecțiunea 2 din Actul privind conservarea naturii din 1998 (proiecte sau activități în conformitate cu planul de administrare).

DECRET

Secțiunea 1

Accesul în zona „Hinderplaat”, situată în Voordelta, conform hărții care însoțește prezentul decret, va fi restricționat.

Accesul restricționat la Hinderplaat se aplică oricărui tip de activitate, pe durata întregului an, cu excepția activităților enumerate mai jos:

Excursii organizate cu canoe

Este permis un număr total de zece excursii organizate cu canoe (caiac) în perioada 1 septembrie-1 mai, cu un maxim de două astfel de excursii pe zi. Se aplică următoarele condiții suplimentare:

| — | accesul este permis doar pentru grupuri (de maximum șaisprezece persoane) conduse de un ghid sau de un instructor autorizat afiliat fie la NKB (Asociația olandeză de canotaj), fie la TKBN (Asociația olandeză de canotaj turistic); |
| --- | --- |

—

accesul este permis doar pentru grupuri (de maximum șaisprezece persoane) conduse de un ghid sau de un instructor autorizat afiliat fie la NKB (Asociația olandeză de canotaj), fie la TKBN (Asociația olandeză de canotaj turistic);

| — | pășirea în zona intertidală este interzisă. Va fi menținută o distanță de cel puțin 250 de metri de focile în stare de repaus; |
| --- | --- |

—

pășirea în zona intertidală este interzisă. Va fi menținută o distanță de cel puțin 250 de metri de focile în stare de repaus;

| — | excursiile trebuie înregistrate la centrul de înregistrare al Handhaving Voordelta cu cel puțin 48 de ore în avans (numărul de telefon al centrului este disponibil la organizațiile menționate mai sus). |
| --- | --- |

—

excursiile trebuie înregistrate la centrul de înregistrare al Handhaving Voordelta cu cel puțin 48 de ore în avans (numărul de telefon al centrului este disponibil la organizațiile menționate mai sus).

Pescuitul prin traulare

Pescuitul prin traulare de către nave cu o capacitate a motorului sub 191 kW (260 CP) este permisă între 1 septembrie-1 mai, sub rezerva autorizării unei astfel de activități în momentul intrării în vigoare a prezentului decret. Această dispoziție vizează activitățile a două nave, și anume OD 2 și SL 22. Utilizarea continuă este permisă în următoarele condiții:

| — | menținerea unei distanțe de cel puțin 250 de metri între nave și zonele intertidale; |
| --- | --- |

—

menținerea unei distanțe de cel puțin 250 de metri între nave și zonele intertidale;

| — | viteza maximă permisă este de 7 noduri (13 km/h); |
| --- | --- |

—

viteza maximă permisă este de 7 noduri (13 km/h);

| — | ambele nave trebuie să fie echipate cu echipamente de urmărire operaționale pentru uzul organelor de control. |
| --- | --- |

—

ambele nave trebuie să fie echipate cu echipamente de urmărire operaționale pentru uzul organelor de control.

Pescuitul cu plase

Pescuitul cu plase (utilizarea de setci și plase de încurcare) este permis pe durata întregului an, sub rezerva autorizării unei astfel de activități în momentul intrării în vigoare a prezentului decret. Acest aspect se referă la activitatea navei Goeree 47. Utilizarea continuă este permisă în următoarele condiții:

| — | menținerea unei distanțe de cel puțin 150 de metri de zonele intertidale. O distanță de cel puțin 250 de metri de zonele intertidale va fi menținută înainte, în timpul și după încheierea perioadei de alăptare a focilor comune (1 mai-1 septembrie); |
| --- | --- |

—

menținerea unei distanțe de cel puțin 150 de metri de zonele intertidale. O distanță de cel puțin 250 de metri de zonele intertidale va fi menținută înainte, în timpul și după încheierea perioadei de alăptare a focilor comune (1 mai-1 septembrie);

| — | viteza maximă permisă este de 7 noduri (13 km/h); |
| --- | --- |

—

viteza maximă permisă este de 7 noduri (13 km/h);

| — | nava trebuie să fie echipată cu echipamente de urmărire operaționale pentru uzul organelor de control. |
| --- | --- |

—

nava trebuie să fie echipată cu echipamente de urmărire operaționale pentru uzul organelor de control.

Zborurile elicopterelor și zborurile recreaționale cu aeronave de mici dimensiuni

Zborurile elicopterelor sunt permise deasupra acestei zone la o altitudine minimă de 1 000 de picioare (aproximativ 300 de metri).

Zborul cu parapanta și deltaplanismul sunt interzise în mod expres deasupra acestei zone.

Pentru toate celelalte forme de aviație recreațională (cu sau fără motor), această zonă a fost desemnată „arie de conservare a naturii”, în conformitate cu codul de conduită pentru aviația generală, Verantwoord Vliegen [„Pilotaj responsabil”], aplicabil acestei categorii (3), care stipulează că astfel de zone trebuie evitate atunci când este posibil. Dacă zborul deasupra acestor zone este inevitabil, va fi menținută o altitudine de cel puțin 1 000 de picioare (aproximativ 300 de metri), cu excepția situațiilor când acest lucru este imposibil din motive de siguranță.

Secțiunea 2

Accesul în zona „Bollen van de Ooster”, situată în Voordelta, conform hărții care însoțește prezentul decret, va fi restricționat.

Accesul restricționat la Bollen van de Ooster se aplică pe întreaga durată a anului ariilor mai restrânse de odihnă estivală indicate pe hartă. Între 1 noiembrie-1 aprilie, accesul restricționat se aplică zonelor mai mari de odihnă hibernală indicate pe hartă.

Accesul restricționat la Bollen van de Ooster se aplică oricărui tip de activitate, cu excepția activităților enumerate mai jos:

Navigația comercială și de agrement printr-un coridor

Navigația prin zona de odihnă hibernală este supusă unei viteze maxime de 7 noduri (13 km/h). Cu toate acestea, surfingul și navigația cu vele prin coridor este interzisă.

Canotajul, windsurfingul și surfingul

Canotajul (caiacul), windsurfingul și surfingul în secțiunea de nord-est a zonei de odihnă pe durata întregului an, conform indicației din harta inclusă (a se vedea secțiunea 5).

Accesul în zona intertidală din această parte a zonei de odihnă în scopul exclusiv al desfășurării sporturilor menționate anterior este, de asemenea, permis.

Zborurile elicopterelor și zborurile recreaționale cu aeronave de mici dimensiuni

Zborurile elicopterelor sunt permise deasupra acestei zone la o altitudine minimă de 1 000 de picioare (aproximativ 300 m).

Zborul cu parapanta și deltaplanismul sunt interzise în mod expres deasupra acestei zone.

Pentru toate celelalte forme de aviație recreațională (cu sau fără motor), această zonă a fost desemnată „arie de conservare a naturii”, în conformitate cu codul de conduită pentru aviația generală, Verantwoord Vliegen [„Pilotaj responsabil”], aplicabil acestei categorii, care stipulează că astfel de zone trebuie evitate atunci când este posibil. Dacă zborul deasupra acestor zone este inevitabil, va fi menținută o altitudine de cel puțin 1 000 de picioare (aproximativ 300 de metri), cu excepția situațiilor când acest lucru este imposibil din motive de siguranță.

Secțiunea 3

Accesul în zona „Bollen van het Nieuwe Zand”, situată în Voordelta, conform hărții care însoțește prezentul decret, va fi restricționat.

Accesul restricționat în Bollen van het Nieuwe Zand se aplică doar în perioada 1 noiembrie-1 mai.

Accesul restricționat la Bollen van het Nieuwe Zan se aplică oricărui tip de activitate, cu excepția activităților descrise mai jos:

Zborurile elicopterelor și zborurile recreaționale cu aeronave de mici dimensiuni

Zborurile elicopterelor sunt permise deasupra acestei zone la o altitudine minimă de 1 000 de picioare (aproximativ 300 de metri).

Zborul cu parapanta și deltaplanismul sunt interzise în mod expres deasupra acestei zone.

Pentru toate celelalte forme de aviație recreațională (cu sau fără motor), această zonă a fost desemnată „arie de conservare a naturii”, în conformitate cu codul de conduită pentru aviația generală, Verantwoord Vliegen [„Pilotaj responsabil”], aplicabil acestei categorii, care stipulează că astfel de zone trebuie evitate atunci când este posibil. Dacă zborul deasupra acestor zone este inevitabil, va fi menținută o altitudine de cel puțin 1 000 de picioare (aproximativ 300 de metri), cu excepția situațiilor când acest lucru este imposibil din motive de siguranță.

Secțiunea 4

Restricțiile de acces descrise mai sus în secțiunile 1-3 nu se aplică următoarelor activități, în conformitate cu secțiunea 20 subsecțiunea 4 din Actul privind conservarea naturii din 1998:

Efectuarea sarcinilor guvernamentale necesare

Prezența pe durata întregului an a sarcinilor desfășurate de către guvern sau în numele guvernului, cu sau fără utilizarea unei nave, vehicul sau aeronave, necesare pentru desfășurarea activităților de conservare, întreținere, demarcare, monitorizare, inspecție sau urmărire, precum și a activităților militare.

Întreținerea cablurilor și a conductelor

Lucrările de întreținere efectuate asupra cablurilor și conductelor în perioada 1 septembrie-1 mai. Accesul în afara acestei perioade este permis doar cu autorizația autorităților competente, în cazuri de extremă necesitate.

Secțiunea 5

1.   Zonele în care accesul a fost restricționat ca urmare a prezentului decret sunt evidențiate pe harta atașată, intitulată „Toegangsbeperkingsbesluit Hinderplaat, Bollen van de Ooster en Bollen van het Nieuwe Zand” [Decret de restricționare a accesului, Hinderplaat, Bollen van de Ooster și Bollen van het Nieuwe Zand] și sunt delimitate în detaliu cu ajutorul coordonatelor.

2.   Pe teren sau pe apă, zonele restricționate pot fi identificate prin amplasarea de indicatoare și balize.

3.   Hărțile și celelalte anexe indicate în subsecțiunea 1 pot fi consultate pentru o perioadă de șase săptămâni după publicare, la Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor, în birourile Direcției pentru afaceri regionale responsabile cu regiunea de sud a țării, la adresa: Keisersgracht nr. 5, Eindhoven. Programul de lucru este de luni până vineri, între orele 9.00-17.00.

Secțiunea 6

Prezentul decret va fi publicat în Staatscourant [Gazeta guvernamentală]. O expunere de motive care însoțește prezentul decret va putea fi consultată împreună cu ordinul.

MINISTERUL AGRICULTURII, NATURII ȘI CALITĂȚII ALIMENTELOR

per pro

Directorul responsabil cu regiunea de sud

Obiecții

Există posibilitatea ca părți interesate să formuleze o obiecție în scris privind prezentul decret, în conformitate cu dispozițiile Legii generale a procedurilor administrative. Orice astfel de obiecții trebuie depuse în termen de șase săptămâni de la publicarea ordinului în Staatscourant [Gazeta guvernamentală] la următoarea adresă:

Staatscourant

Gazeta guvernamentală

| Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Haga |
| Țările de Jos |

Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Haga

Țările de Jos

Se recomandă ca aceste obiecții să fie semnate și să includă următoarele informații:

| (a) | numele și adresa părții care formulează obiecția; |
| --- | --- |

(a)

numele și adresa părții care formulează obiecția;

| (b) | data; |
| --- | --- |

(b)

data;

| (c) | descrierea decretului împotriva căruia este formulată obiecția; și |
| --- | --- |

(c)

descrierea decretului împotriva căruia este formulată obiecția; și

| (d) | motivele acesteia. |
| --- | --- |

(d)

motivele acesteia.

EXPUNERE DE MOTIVE

Zonele Natura 2000

Voordelta adăpostește o floră și o faună cu o valoare ecologică specială. Astfel, această zonă a fost desemnată zonă Natura 2000 sub auspiciile Directivei UE „Păsări și habitate”. Țările de Jos sunt obligate să înființeze și să mențină o „stare bună de conservare” pentru anumite specii și habitatele acestora. Conservarea vieții sălbatice este reglementată juridic prin Actul privind flora și fauna, iar zonele de conservare sunt reglementate juridic prin Actul privind conservarea naturii din 1998. Acesta din urmă impune redactarea unui plan de administrare pentru toate zonele Natura 2000.

Floră și faună de valoare ecologică deosebită pot fi găsite pe întreaga suprafață a Voordelta; cu toate acestea, cea mai mare diversitate este localizată în jumătatea de nord a zonei. Prin urmare, măsurile de conservare se dovedesc cele mai eficiente atunci când sunt aplicate în aceste zone de nord.

Raportul privind măsurile de compensare pentru Maasvlakte 2

Dezvoltarea Maasvlakte 2 în zona Natura 2000 Voordelta va avea ca rezultat dispariția florei și faunei cu valoare ecologică ca urmare, în parte, a unei reduceri a zonei Natura 2000 cu 2 455 de hectare. Decizia principală referitoare la amenajarea spațială (în continuare DPAS), Dezvoltarea portului principal al orașului Rotterdam în 2006, stipula ca această pierdere să fie compensată prin crearea unei zone de conservare în altă parte a Voordelta, unde pot fi impuse restricții de utilizare. DPAS mai afirma că restricțiile de utilizare și alte măsuri vor contribui la îmbunătățirea valorii ecologice a zonei de conservare. Necesitățile ecologice au fost avute în vedere și cântărite în raport cu restricțiile posibile care pot fi impuse activității umane, luând în considerare în special utilizarea existentă, umană sau nu.

Dezvoltarea portului principal al orașului Rotterdam în 2006

Permisul prevăzut de Actul privind conservarea naturii eliberat pentru construirea și funcționarea Maasvlakte 2 impune o obligație de compensare privind tipul de habitat 1 110 și o serie de specii de păsări.

Măsuri

Pe termen scurt, este necesară limitarea accesului la anumite zone din Voordelta în scopul compensării prompte a efectelor construirii și funcționării Maasvlakte 2 și pentru a supraveghea conservarea și păstrarea florei și faunei de valoare ecologică avută în vedere în decretul de desemnare a zonei Voordelta.

Măsurile aplicabile pentru Voordelta vor fi incluse, de asemenea, în Planul de administrare a Voordelta. Până la intrarea în vigoare a acestui plan de administrare, secțiunea 19d din Actul privind conservarea naturii din 1998 rămâne aplicabilă integral. Prezentul decret vizează doar reglementarea și restricționarea accesului în anumite zone, dar nu asigură exceptări de la cerințele de autorizare, în cazurile în care acestea rezultă din legislația în vigoare.

Documentul de evaluare a impactului asupra mediului și evaluarea corespunzătoare (întocmite în scopul pregătirii planului de administrare a Voordelta) constituie baza decretelor de restricționare a accesului. Aceste documente vor fi incluse și în planul de administrare a Voordelta. Obiectivul planului de administrare și al decretului de restricționare a accesului este acela de a conserva resursele naturale protejate, de a compensa pierderile resurselor naturale protejate cauzate de construirea Maasvlakte 2 și, în limitele acestei conservări a naturii, de a lua în considerare interesele persoanelor care utilizează situl în scopuri recreaționale, interesele turistice și ale industriei pescuitului.

Măsurile administrative, precum prezentele restricții de acces, vor fi adaptate, în caz de necesitate, în funcție de rezultatele monitorizării și evaluării.

Note explicative privind restricțiile de acces

Hinderplaat

Hinderplaat

Hinderplaat este o importantă zonă de repaus și hrană pentru eider. În decretul de desemnare a zonei Voordelta au fost stabilite obiective de conservare pentru această specie.

În această arie se află zone intertidale adiacente canalelor adânci, care sunt importante pentru focile comune. În decretul de desemnare a zonei Voordelta au fost stabilite obiective de îmbunătățire a protecției focilor comune.

Toate zonele intertidale din această arie formează zone de repaus extrem de importante pentru chira de mare și chira de baltă. În decretul de desemnare a zonei Voordelta au fost incluse obiective de conservare și pentru aceste specii. Permisul prevăzut de Actul privind conservarea naturii eliberat pentru construirea și funcționarea Maasvlakte 2 impune o obligație de compensare pentru aceste specii.

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster

Bollen van de Ooster este o zonă importantă pentru protecția păsărilor și o importantă zonă de repaus și hrană pentru rața neagră (în zonele de coastă), și pentru chira de mare și de baltă (în zonele intertidale). În decretul de desemnare a zonei Voordelta au fost stabilite obiective de conservare pentru aceste specii. Permisul prevăzut de Actul privind conservarea naturii eliberat pentru construirea și funcționarea Maasvlakte 2 impune o obligație de compensare pentru aceste specii.

Această zonă are, de asemenea, o importanță specială pentru protecția focilor comune, care populează în principal vârful sudic al zonelor intertidale. În decretul de desemnare a zonei Voordelta au fost stabilite și obiective de îmbunătățire a protecției focilor comune.

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand

Bollen van het Nieuwe Zand este una dintre cele mai importante zone centrale de repaus și hrană pentru rața neagră. În decretul de desemnare a zonei Voordelta au fost incluse obiective de conservare și pentru această specie. Permisul prevăzut de Actul privind conservarea naturii eliberat pentru construirea și funcționarea Maasvlakte 2 impune o obligație de compensare pentru această specie.

Obiective ale programului Natura 2000

Foca comună

Foca comună

Aproximativ zece mii de foci comune populau delta la începutul secolului trecut. Poluarea, vânătoarea și invadarea habitatului lor ca urmare a lucrărilor din deltă au provocat reducerea numărului acestora la doar câteva duzini de indivizi în urmă cu cincizeci de ani. În ultimii ani, numărul lor a crescut la peste o sută în zona deltei, 50 % trăind în zona Voordelta.

Pentru odihnă, focile utilizează zonele intertidale, cum sunt cele din Hinderplaat, Bollen van de Ooster (Aardappelenbult) și Verklikkerplaat. Cu toate acestea, ele nu se reproduc eficient în Voordelta. Bancurile nu le oferă suficient calm și liniște pentru a-și naște, alăpta și crește puii. Calmul și liniștea pe întreaga durată a anului sunt esențiale; perioada cea mai critică este cea dinaintea, din timpul și de după perioada de alăptare a puilor, între 1 mai și 1 septembrie.

Măsurile de restricție a accesului la locurile de repaus ale acestora din Hinderplaat, Bollen van de Ooster și Verklikkerplaat, situate în Voordelta, sunt menite să permită ca cel puțin două sute de foci comune să populeze întreaga deltă. Aici vor putea să își crească puii, fiind astfel îndeplinite obiectivele stabilite în decretul de desemnare a zonei Voordelta.

Eiderul

Eiderul

Eiderul vizitează Voordelta în principal în timpul iernii, dar mici grupuri sunt prezente aici și în perioada verii. Eiderii pot fi găsiți întotdeauna în zonele de mică adâncime și adăpostite din Hinderplaat și Bollen van de Ooster. Numărul fluctuează de la an la an, în funcție de cantitatea crustaceelor din zonă. Nivelul populației de eider din Voordelta se află în scădere ca urmare a scăderii cantității de hrană, provocată de recoltarea industrială a crustaceelor, și a disconfortului creat de activitățile recreaționale în creștere. Deși construirea și funcționarea Maasvlakte 2 nu va avea un impact semnificativ asupra acestei specii, măsurile sunt deosebit de importante, dată fiind starea inadecvată de conservare de pe teritoriul țării. Din acest motiv, accesul la zona aflată direct la est de Hinderplaat va fi restricționat pentru a asigura menținerea populațiilor în Voordelta.

Compensarea oferită de Maasvlakte 2

Chira de mare și chira de baltă

Chira de mare și chira de baltă

Chira de mare și chira de baltă se reproduc în afara zonei Voordelta, în zonele Natura 2000 învecinate. Dieta acestora este compusă din pești mici, pe care îi vânează prin scufundarea în zonele de coastă puțin adânci din vecinătatea bancurilor de nisip menționate mai sus (tipul de habitat 1110). Sursele de hrană localizate lângă coloniile de reproducere vor fi pierdute ca urmare a construirii Maasvlakte 2. Aceasta va avea cel mai puternic impact în perioada de vară, când raza de zbor a acestor păsări este limitată ca urmare a prezenței păsărilor tinere.

Condițiile actuale nu oferă suficient calm și liniște pe întinderile mlăștinoase pe care păsările le folosesc în Voordelta. Măsurile de restricționare a accesului vizează crearea unui mediu mai odihnitor în perioada de vară în zonele intertidale din Hinderplaat și Bollen van de Ooster. Aceasta va permite chirei de mare și chirei de baltă să folosească zona ca loc de odihnă pentru pui, fiind facilitată și deplasarea spre mare în scopul obținerii de hrană.

Rața neagră

Rața neagră

Rața neagră este o pasăre migratoare care vizitează Voordelta în lunile de iarnă. Această specie poate fi găsită în principal în zonele de coastă din sud-estul Bollen van de Ooster și în jurul și în interiorul zonei Bollen van het Nieuwe Zand. În lunile de vară, un număr redus de rațe negre rămân în Voordelta, pe care o folosesc ca zonă de năpârlire.

Rațele negre se hrănesc cu crustacee pe care le găsesc în apele de coastă de mică adâncime, care vor fi parțial pierdute ca urmare a construirii Maasvlakte 2. Măsurile de limitare a accesului la zonele de coastă din Bollen van de Ooster (și Bollen van het Nieuwe Zand) sunt menite să mențină niveluri adecvate ale resurselor de hrană și accesul la acestea, dorindu-se o compensare pentru pierderea potențială a zonei de hrană a acestei specii din jurul Maasvlakte 2.

Viața sălbatică este sensibilă la tulburările și disconfortul cauzate de către utilizatorii recreaționali și de traficul de transport. Prin garantarea calmului și a liniștii pe durata lunilor de iarnă în zonele în care aceste specii se hrănesc și poposesc în număr mare, se speră că pot fi menținute condiții favorabile pentru rața neagră pe întreaga întindere a Voordelta, similare cu cele din perioada anterioară construirii Maasvlakte 2. Pe durata lunilor de vară, este suficientă o perioadă de odihnă de vară mai scurtă.

HĂRȚI

Image

Image

Image

---

(1)  Aplicabil după publicarea în Staatsblad 2005 [Buletinul actelor, ordinelor și decretelor 2005], 473.

1

Staatsblad 2005

Buletinul actelor, ordinelor și decretelor 2005

(2)  Staatscourant 2006 [Gazeta guvernamentală 2006], nr. 91.

2

Staatscourant 2006

Gazeta guvernamentală 2006

(3)  Codul de conduită Verantwoord Vliegen [„Pilotaj responsabil”], Asociația aeronautică regală din Țările de Jos (AARO), 2004.

3

---

ANEXA II

Decret de restricționare a accesului în zona de conservare a fundului mării

13 mai 2008

Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor

Restricționarea accesului la zonele naturale prevăzute în secțiunea 20 din Actul privind conservarea naturii din 1998 pentru zona Natura 2000 „Voordelta”.

INTRODUCERE

Secțiunea 20 subsecțiunea 1 din Actul privind conservarea naturii din 1998 (1) stipulează că executivele provinciale pot restricționa accesul în rezervațiile naturale protejate definite în conformitate cu secțiunea 10 subsecțiunea 1; în zonele desemnate definite în conformitate cu secțiunea 10a subsecțiunea 1; în alte zone pentru care o astfel de desemnare este avută în vedere în conformitate cu secțiunea 12 sau în porțiuni din astfel de zone, în condițiile în care acest lucru este necesar pentru conservarea valorii ecologice a zonei menționate.

Secțiunea 20 subsecțiunea 2 din Actul privind conservarea naturii din 1998 stipulează că autoritatea definită în subsecțiunea 1 revine Ministerului Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor, în colaborare cu un alt minister, în cazul în care zona definită în conformitate cu subsecțiunea 1, sau o parte a acesteia, este gestionată sau se află sub jurisdicția ministerului respectiv sau a altor ministere.

Următorul decret va fi pus în aplicare în cooperare cu Ministerul Transporturilor, Lucrărilor Publice și Administrării Apei. Mandatul pentru afaceri regionale (2) în vigoare la Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor stipulează că directorul din acest minister, responsabil cu regiunea de sud, este autorizat să ia această decizie în numele Ministerului Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor.

Restricționarea accesului la câteva părți din zona Voordelta Natura 2000 (denumită în continuare „Voordelta”) este necesară în scopul protejării valorii ecologice prezente și viitoare a zonei. Temeiul pentru impunerea unor astfel de restricții de acces se află în decretul de desemnare a Voordelta (19 februarie 2008, ref DRZO/2008-113), cu privire la îndeplinirea obiectivelor Voordelta Natura 2000, precum și în obligațiile de compensare incluse în permisul prevăzut de Actul privind conservarea naturii (17 aprilie 2008, ref DRZW/2008-1670), eliberat pentru construirea și funcționarea facilităților portuare Maasvlakte 2. Acesta este descris mai detaliat în nota explicativă generală care însoțește prezentul decret.

Prezentul decret reglementează în mod specific accesul restricționat la zonele descrise mai jos. Excepțiile specifice la restricțiile de acces nu presupun în niciun fel sustragerea de la cerințele de eliberare a permiselor definite în secțiunea 19d din Actul privind conservarea naturii din 1998, cu excepția cazurilor definite în secțiunea 19d subsecțiunea 2 din Actul privind conservarea naturii din 1998 (proiecte sau activități în conformitate cu planul de administrare).

DECRET

Secțiunea 1

Accesul la zona de conservare a fundului mării din Voordelta, situată conform hărții care însoțește prezentul decret, va fi restricționat pentru pescuitul prin traulare de către nave cu o capacitate a motorului de peste 191 kW (260 CP).

Accesul restricționat se menține în vigoare pe întreaga durată a anului.

Secțiunea 2

| 1. | Zona în care accesul a fost restricționat ca urmare a prezentului decret este evidențiată pe harta atașată, intitulată „Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta” [decret de restricționare a accesului – zona de conservare a fundului mării Voordelta] și este delimitată în detaliu cu ajutorul coordonatelor. |
| --- | --- |

1.

Zona în care accesul a fost restricționat ca urmare a prezentului decret este evidențiată pe harta atașată, intitulată „Toegangsbeperkingsbesluit bodembeschermingsgebiet Voordelta” [decret de restricționare a accesului – zona de conservare a fundului mării Voordelta] și este delimitată în detaliu cu ajutorul coordonatelor.

| 2. | Hărțile și celelalte anexe indicate în subsecțiunea 1 pot fi consultate pentru o perioadă de șase săptămâni după publicare la Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor, în birourile Direcției pentru afaceri regionale responsabile cu regiunea de sud a țării, la adresa: Keisersgracht nr. 5, Eindhoven. Programul de lucru este de luni până vineri, între orele 9.00-17.00. |
| --- | --- |

2.

Hărțile și celelalte anexe indicate în subsecțiunea 1 pot fi consultate pentru o perioadă de șase săptămâni după publicare la Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor, în birourile Direcției pentru afaceri regionale responsabile cu regiunea de sud a țării, la adresa: Keisersgracht nr. 5, Eindhoven. Programul de lucru este de luni până vineri, între orele 9.00-17.00.

Secțiunea 3

Prezentul decret va fi publicat în Staatscourant [Gazeta guvernamentală]. O expunere de motive care însoțește prezentul decret va putea fi consultată împreună cu ordinul.

MINISTERUL AGRICULTURII, NATURII ȘI CALITĂȚII ALIMENTELOR

per pro

Directorul pentru regiunea de sud

Obiecții

Există posibilitatea ca părțile interesate să formuleze o obiecție în scris privind prezentul decret în conformitate cu dispozițiile Legii generale a procedurilor administrative. Orice astfel de obiecții trebuie depuse în termen de șase săptămâni de la publicarea ordinului în Staatscourant [Gazeta guvernamentală] la următoarea adresă:

Staatscourant

Gazeta guvernamentală

| Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Haga |
| Țările de Jos |

Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Haga

Țările de Jos

Se recomandă ca aceste obiecții să fie semnate și să includă următoarele informații:

| (a) | numele și adresa părții care formulează obiecția; |
| --- | --- |

(a)

numele și adresa părții care formulează obiecția;

| (b) | data; |
| --- | --- |

(b)

data;

| (c) | descrierea decretului împotriva căruia este formulată obiecția; și |
| --- | --- |

(c)

descrierea decretului împotriva căruia este formulată obiecția; și

| (d) | motivele acesteia |
| --- | --- |

(d)

motivele acesteia

EXPUNERE DE MOTIVE

Zonele Natura 2000

Voordelta adăpostește o floră și o faună cu o valoare ecologică specială. Astfel, această zonă a fost desemnată zonă Natura 2000 sub auspiciile Directivei UE „Păsări și habitate”. Țările de Jos sunt obligate să înființeze și să mențină o „stare bună de conservare” pentru anumite specii și habitatele acestora. Conservarea vieții sălbatice este reglementată juridic prin Actul privind flora și fauna, iar zonele de conservare sunt reglementate juridic prin Actul privind conservarea naturii din 1998. Acesta din urmă impune redactarea unui plan de administrare pentru toate zonele Natura 2000.

Floră și faună de valoare ecologică deosebită pot fi găsite pe întreaga suprafață a Voordelta; cu toate acestea, cea mai mare diversitate este localizată în jumătatea de nord a zonei. Prin urmare, măsurile de conservare se dovedesc cele mai eficiente atunci când sunt aplicate în aceste zone de nord.

Raportul privind măsurile de compensare pentru Maasvlakte 2

Dezvoltarea Maasvlakte 2 în zona Natura 2000 Voordelta va avea ca rezultat dispariția florei și faunei cu valoare ecologică ca urmare, în parte, a unei reduceri a zonei Natura 2000 cu 2 455 de hectare. Decizia principală referitoare la amenajarea spațială (în continuare DPAS), Dezvoltarea portului principal al orașului Rotterdam în 2006, stipula ca această pierdere să fie compensată prin crearea unei zone de conservare în altă parte a Voordelta, unde pot fi impuse restricții de utilizare.

Dezvoltarea portului principal al orașului Rotterdam în 2006

DPAS mai afirma că restricțiile de utilizare și alte măsuri vor contribui la îmbunătățirea valorii ecologice a zonei de conservare. Necesitățile ecologice au fost avute în vedere și cântărite în raport cu restricțiile posibile care pot fi impuse activității umane, luând în considerare în special utilizarea existentă, umană sau nu.

Permisul prevăzut de Actul privind conservarea naturii eliberat pentru construirea și funcționarea Maasvlakte 2 impune o obligație de compensare privind tipul de habitat 1 110 și o serie de specii de păsări.

Măsuri

Pe termen scurt, este necesară limitarea accesului la anumite zone din Voordelta în scopul compensării prompte a efectelor construirii și funcționării Maasvlakte 2 și supravegherii conservării și păstrării florei și faunei de valoare ecologică avută în vedere în decretul de desemnare a zonei Voordelta.

Măsurile aplicabile pentru Voordelta vor fi incluse, de asemenea, în Planul de administrare a Voordelta. Până la intrarea în vigoare a acestui plan de administrare, secțiunea 19d din Actul privind conservarea naturii din 1998 rămâne aplicabilă integral. Prezentul decret vizează doar reglementarea și restricționarea accesului în anumite zone, dar nu asigură exceptări de la cerințele de autorizare, în cazurile în care acestea rezultă din legislația în vigoare.

Documentul de evaluare a impactului asupra mediului și evaluarea corespunzătoare (întocmite în scopul pregătirii planului de administrare a Voordelta) constituie baza decretelor de restricționare a accesului. Aceste documente vor fi incluse și în planul de administrare a Voordelta. Obiectivul planului de administrare și al decretului de restricționare a accesului este acela de a conserva resursele naturale protejate, de a compensa pierderile resurselor naturale protejate cauzate de construirea Maasvlakte 2 și, în limitele acestei conservări a naturii, de a lua în considerare interesele persoanelor care utilizează situl în scopuri recreaționale, interesele turistice și ale industriei pescuitului.

Măsurile administrative, precum prezentele restricții de acces, vor fi adaptate, în caz de necesitate, în funcție de rezultatele monitorizării și evaluării.

Note explicative privind restricțiile de acces

Compensarea oferită de Maasvlakte 2

Compensarea oferită de Maasvlakte 2

Tipul de habitat 1 110 (bancuri de nisip acoperite în permanență de apa marină puțin adâncă)

Tipul de habitat 1 110 (bancuri de nisip acoperite în permanență de apa marină puțin adâncă)

Numeroase specii de animale de uscat și de pești trăiesc pe bancurile de nisip din deltele intertidale în care apa este, în mod alternativ, dulce și sărată. Aceste zone de deltă constituie o importantă sursă de hrană pentru păsări și foci, ceea ce subliniază importanța conservării lor. În total, 2 455 de hectare din acest tip de habitat din Voordelta vor fi pierdute ca urmare a extinderii portului Rotterdam către Maasvlakte 2. O parte din fauna solului (biomasă) va dispărea ca urmare a pierderii acestei zone de pământ care ar fi putut servi ca sursă de hrană pentru pești și păsări.

Deoarece crearea de bancuri de nisip în apele de coastă puțin adânci nu este posibilă în nicio altă parte, sunt luate măsuri pentru îmbunătățirea calității porțiunilor similare ale fundului mării în alte zone ale Voordelta, care vor servi ca surse de hrană pentru pești și păsări. Obiectivul constă în sporirea nivelurilor de biomasă din zona de conservare pentru a servi ca sursă de hrană pentru păsări și pești, cu scopul de a menține nivelurile totale de biomasă din Voordelta la un nivel constant, comparabil cu cel anterior construirii Maasvlakte 2. Această măsură va compensa efectele construirii și funcționării Maasvlakte 2.

Zona netă de conservare totalizează 24 550 de hectare, fiind de zece ori mai mare decât zona care va fi pierdută. Acest factor de zece își are originile în evaluările experților și în rezultatele de cercetare existente care au arătat că restricționarea utilizării unei zone poate genera o îmbunătățire cu cel puțin 10 % a calității solului, ca urmare a dezvoltării biomasei. În temeiul acestei evaluări a experților și a investigațiilor ulterioare, în secțiunea 1 a DPAS se afirmă că înființarea unei rezervații marine (numită zonă de conservare în prezentul decret) se va dovedi cea mai bună metodă de a compensa efectele construirii și funcționării Maasvlakte 2. Cercetările ulterioare au arătat că excluderea din zona de conservare a navelor de pescuit prin traulare cu o capacitate a motorului mai mare de 191 kW (260 CP) este suficientă pentru îndeplinirea acestui obiectiv. Decretul privind restricționarea accesului ia în considerare aceste constatări.

HARTA

Image

---

(1)  Aplicabil după publicarea în Staatsblad 2005 [Buletinul actelor, ordinelor și decretelor 2005], 473.

1

Staatsblad 2005

Buletinul actelor, ordinelor și decretelor 2005

(2)  Staatscourant 2006 [Gazeta guvernamentală 2006], nr. 91.

2

Staatscourant 2006

Gazeta guvernamentală 2006

---

ANEXA III

Decret de restricționare a accesului în zonele Verklikkerplaat și Slikken van Voorne

13 mai 2008

Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor

Restricționarea accesului la zonele naturale prevăzute în secțiunea 20 din Actul privind conservarea naturii din 1998 pentru zona Natura 2000 „Voordelta”.

INTRODUCERE

Secțiunea 20 subsecțiunea 1 din Actul privind conservarea naturii din 1998 (1) stipulează că executivele provinciale pot restricționa accesul în rezervațiile naturale protejate definite în conformitate cu secțiunea 10 subsecțiunea 1; în zonele desemnate definite în conformitate cu secțiunea 10a subsecțiunea 1; în alte zone pentru care o astfel de desemnare este avută în vedere în conformitate cu secțiunea 12 sau în porțiuni din astfel de zone, în condițiile în care acest lucru este necesar pentru conservarea valorii ecologice a zonei menționate.

Secțiunea 20 subsecțiunea 2 din Actul privind conservarea naturii din 1998 stipulează că autoritatea definită în subsecțiunea 1 revine Ministerului Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor, în colaborare cu un alt minister, în cazul în care zona definită în conformitate cu subsecțiunea 1, sau o parte a acesteia, este gestionată sau se află sub jurisdicția ministerului respectiv sau a altor ministere.

Următorul decret va fi pus în aplicare în cooperare cu Ministerul Transporturilor, Lucrărilor Publice și Administrării Apei. Mandatul pentru afaceri regionale (2) în vigoare la Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor stipulează că directorul din acest minister, responsabil cu regiunea de sud, este autorizat să ia această decizie în numele Ministerului Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor.

Restricționarea accesului la câteva părți din zona Voordelta Natura 2000 (denumită în continuare „Voordelta”) este necesară în scopul protejării valorii ecologice prezente și viitoare a zonei. Temeiul pentru impunerea unor astfel de restricții de acces se află în decretul de desemnare a Voordelta (19 februarie 2008, ref DRZO/2008-113), cu privire la îndeplinirea obiectivelor Voordelta Natura 2000, precum și în obligațiile de compensare incluse în permisul prevăzut de Actul privind conservarea naturii (17 aprilie 2008, ref DRZW/2008-1670), eliberat pentru construirea și funcționarea facilităților portuare Maasvlakte 2. Acesta este descris mai detaliat în nota explicativă generală care însoțește prezentul decret.

Prezentul decret reglementează în mod specific accesul restricționat la zonele descrise mai jos. Excepțiile specifice la restricțiile de acces nu presupun în niciun fel sustragerea de la cerințele de eliberare a permiselor definite în secțiunea 19d din Actul privind conservarea naturii din 1998, cu excepția cazurilor definite în secțiunea 19d subsecțiunea 2 din Actul privind conservarea naturii din 1998 (proiecte sau activități în conformitate cu planul de administrare).

DECRET

Secțiunea 1

Accesul în zona „Verklikkerplaat”, situată în Voordelta, conform hărții care însoțește prezentul decret, va fi restricționat.

Accesul restricționat în zona Verklikkerplaat se menține în vigoare pe întreaga durată a anului.

Accesul restricționat este aplicabil oricărui tip de activitate, cu excepția activităților enumerate mai jos:

Zborurile elicopterelor și zborurile recreaționale cu aeronave de mici dimensiuni

Zborurile elicopterelor sunt permise deasupra acestei zone la o altitudine minimă de 1 000 de picioare (aproximativ 300 de metri).

Zborul cu parapanta și deltaplanismul sunt interzise în mod expres deasupra acestei zone.

Pentru toate celelalte forme de aviație recreațională (cu sau fără motor), această zonă a fost desemnată „arie de conservare a naturii” în conformitate cu codul de conduită pentru aviația generală, Verantwoord Vliegen [„Pilotaj responsabil”], aplicabil acestei categorii (3), care stipulează că astfel de zone trebuie evitate atunci când este posibil. Dacă zborul deasupra acestor zone este inevitabil, va fi menținută o altitudine de cel puțin 1 000 de picioare (aproximativ 300 de metri), cu excepția situațiilor când acest lucru este imposibil din motive de siguranță.

Secțiunea 2

Accesul în zona „Slikken van Voorne”, situată în Voordelta, conform hărții care însoțește prezentul decret, va fi restricționat.

Accesul restricționat la Slikken van Voorne se menține în vigoare pe durata întregului an.

Accesul restricționat nu este aplicabil activităților de mai jos:

Pescuitul cu plasă-pungă

Pescuitul cu plasă-pungă este permis pe durata întregului an în următoarele condiții. Acest aspect se referă la activitatea unei singure nave, Tholen 5.

Va fi menținută o distanță de cel puțin 250 de metri de zonele noroioase, care servesc drept refugiu în momentul fluxului.

Nava de pescuit trebuie să fie echipată cu echipament de urmărire operațional pentru uzul organelor de control.

Zborurile elicopterelor și zborurile recreaționale cu aeronave de mici dimensiuni

Zborurile elicopterelor sunt permise deasupra acestei zone la o altitudine minimă de 1 000 de picioare (aproximativ 300 de metri).

Zborul cu parapanta și deltaplanismul sunt interzise în mod expres deasupra acestei zone.

Pentru toate celelalte forme de aviație recreațională (cu sau fără motor), această zonă a fost desemnată „arie de conservare a naturii” în conformitate cu codul de conduită pentru aviația generală, Verantwoord Vliegen [„Pilotaj responsabil”], aplicabil acestei categorii, care stipulează că aceste zone ar trebui evitate oricând este posibil. Dacă zborul deasupra acestor zone este inevitabil, va fi menținută o altitudine de cel puțin 1 000 de picioare (aproximativ 300 de metri), cu excepția situațiilor când acest lucru este imposibil din motive de siguranță.

Secțiunea 3

Restricțiile de acces descrise mai sus în secțiunea 1 nu se aplică următoarelor activități, în conformitate cu secțiunea 20 subsecțiunea 4 din Actul privind conservarea naturii din 1998:

Efectuarea sarcinilor guvernamentale necesare

Prezența pe durata întregului an a sarcinilor desfășurate de către guvern sau în numele guvernului, cu sau fără utilizarea unei nave, vehicul sau aeronave, necesare pentru desfășurarea activităților de conservare, întreținere, demarcare, monitorizare, inspecție sau urmărire, precum și a activităților militare.

Întreținerea cablurilor și a conductelor

Lucrările de întreținere efectuate asupra cablurilor și conductelor în perioada 1 septembrie-1 mai. Accesul în afara acestei perioade este permis doar cu autorizația autorităților competente, în cazuri de extremă necesitate.

Secțiunea 4

1.   Zonele în care accesul a fost restricționat ca urmare a prezentului decret sunt evidențiate pe harta atașată, intitulată „Toegangelijkheidsbesluit Verklikkerplaat en Slikken van Voorne” [decret de restricționare a accesului pentru Verklikkerplaat en Slikken van Voorne] și sunt delimitate în detaliu cu ajutorul coordonatelor.

2.   Pe teren sau pe apă, zonele restricționate pot fi identificate prin amplasarea de indicatoare și balize.

3.   Hărțile și celelalte anexe indicate în subsecțiunea 1 pot fi consultate pentru o perioadă de șase săptămâni după publicare la Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor, în birourile Direcției pentru afaceri regionale responsabile cu regiunea de sud a țării, la adresa: Keisersgracht nr. 5, Eindhoven. Programul de lucru este de luni până vineri, între orele 9.00-17.00.

Secțiunea 5

Prezentul decret va fi publicat în Staatscourant [Gazeta guvernamentală]. O expunere de motive care însoțește prezentul decret va putea fi consultată împreună cu ordinul.

MINISTERUL AGRICULTURII, NATURII ȘI CALITĂȚII ALIMENTELOR

per pro

Directorul responsabil cu regiunea de sud

Obiecții

Există posibilitatea ca părțile interesate să formuleze o obiecție în scris privind prezentul decret, în conformitate cu dispozițiile Legii generale a procedurilor administrative. Orice astfel de obiecții trebuie depuse în termen de șase săptămâni de la publicarea ordinului în Staatscourant [Gazeta guvernamentală] la următoarea adresă:

Staatscourant

Gazeta guvernamentală

| Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor |
| --- |
| Dienst Regelingen |
| Afdeling Recht & Rechtsbescherming |
| PO Box 20401 |
| 2500 EK Haga |
| Țările de Jos |

Ministerul Agriculturii, Naturii și Calității Alimentelor

Dienst Regelingen

Afdeling Recht & Rechtsbescherming

PO Box 20401

2500 EK Haga

Țările de Jos

Se recomandă ca aceste obiecții să fie semnate și să includă următoarele informații:

| (a) | numele și adresa părții care formulează obiecția; |
| --- | --- |

(a)

numele și adresa părții care formulează obiecția;

| (b) | data; |
| --- | --- |

(b)

data;

| (c) | descrierea decretului împotriva căruia este formulată obiecția; și |
| --- | --- |

(c)

descrierea decretului împotriva căruia este formulată obiecția; și

| (d) | motivele acesteia. |
| --- | --- |

(d)

motivele acesteia.

EXPUNERE DE MOTIVE

Zonele Natura 2000

Voordelta adăpostește o floră și o faună cu o valoare ecologică specială. Astfel, această zonă a fost desemnată zonă Natura 2000 sub auspiciile Directivei UE „Păsări și habitate”. Țările de Jos sunt obligate să înființeze și să mențină o „stare bună de conservare” pentru anumite specii și habitatele acestora. Conservarea vieții sălbatice este reglementată juridic prin Actul privind flora și fauna, iar zonele de conservare sunt reglementate juridic prin Actul privind conservarea naturii din 1998. Acesta din urmă impune redactarea unui plan de administrare pentru toate zonele Natura 2000.

Floră și faună de valoare ecologică deosebită pot fi găsite pe întreaga suprafață a Voordelta; cu toate acestea, cea mai mare diversitate este localizată în jumătatea de nord a zonei. Prin urmare, măsurile de conservare se dovedesc cele mai eficiente atunci când sunt aplicate în aceste zone de nord.

Raportul privind măsurile de compensare pentru Maasvlakte 2

Dezvoltarea Maasvlakte 2 în zona Natura 2000 Voordelta va avea ca rezultat dispariția florei și faunei cu valoare ecologică ca urmare, în parte, a unei reduceri a zonei Natura 2000 cu 2 455 de hectare. Decizia principală referitoare la amenajarea spațială (în continuare DPAS), Dezvoltarea portului principal al orașului Rotterdam în 2006, stipula ca această pierdere să fie compensată prin crearea unei zone de conservare în altă parte a Voordelta, unde pot fi impuse restricții de utilizare. DPAS mai afirma că restricțiile de utilizare și alte măsuri vor contribui la îmbunătățirea valorii ecologice a zonei de conservare. Necesitățile ecologice au fost avute în vedere și cântărite în raport cu restricțiile posibile care pot fi impuse activității umane, luând în considerare în special utilizarea existentă, umană sau nu.

Dezvoltarea portului principal al orașului Rotterdam în 2006

Permisul prevăzut de Actul privind conservarea naturii eliberat pentru construirea și funcționarea Maasvlakte 2 impune o obligație de compensare privind tipul de habitat 1 110 și o serie de specii de păsări. Decretul privind accesul restricționat avut în vedere prevede și adoptarea de măsuri compensatorii, pe lângă obiectivele stabilite de către Natura 2000.

Măsuri

Pe termen scurt, este necesară limitarea accesului la anumite zone din Voordelta în scopul compensării prompte a efectelor construirii și funcționării Maasvlakte 2 și pentru a supraveghea conservarea și păstrarea florei și faunei de valoare ecologică avută în vedere în decretul de desemnare a zonei Voordelta.

Măsurile aplicabile pentru Voordelta vor fi incluse, de asemenea, în Planul de administrare a Voordelta. Până la intrarea în vigoare a acestui plan de administrare, secțiunea 19d din Actul privind conservarea naturii din 1998 rămâne aplicabilă integral. Prezentul decret vizează doar reglementarea și restricționarea accesului în anumite zone, dar nu asigură exceptări de la cerințele de autorizare, în cazurile în care acestea rezultă din legislația în vigoare.

Documentul de evaluare a impactului asupra mediului și evaluarea corespunzătoare (întocmite în scopul pregătirii planului de administrare a Voordelta) constituie baza decretelor de restricționare a accesului. Aceste documente vor fi incluse și în planul de administrare a Voordelta. Obiectivul planului de administrare și al decretului de restricționare a accesului este acela de a conserva resursele naturale protejate, de a compensa pierderile resurselor naturale protejate cauzate de construirea Maasvlakte 2 și, în limitele acestei conservări a naturii, de a lua în considerare interesele persoanelor care utilizează situl în scopuri recreaționale, interesele turistice și ale industriei pescuitului.

Măsurile administrative, precum prezentele restricții de acces, vor fi adaptate, în caz de necesitate, în funcție de rezultatele monitorizării și evaluării.

Note explicative privind restricțiile de acces

Slikken van Voorne este o zonă importantă pentru protecția diferitelor specii de păsări care o populează (aproximativ douăzeci de specii, în principal rațe și limicole), pentru care au fost stabilite obiective de conservare în decretul de desemnare a zonei Voordelta.

Zona Verklikkerplaat are o importanță specială pentru protecția focilor comune.

Obiective ale programului Natura 2000

Limicole și rațe

Limicole și rațe

Diverse specii de limicole și rațe, precum scoicarul și rața pestriță, folosesc Slikken van Voorne din Voordelta ca zonă de repaus și hrană. Voordelta devine tot mai importantă pentru continuarea existenței lor ca urmare a diminuării habitatelor din alte părți, cum ar fi bancurile de nisip din Oosterschelde, unde aceste păsări migratoare se odihnesc și se hrănesc.

Activitățile recreaționale din apropierea lor, pe plaje sau în apă, deranjează aceste păsări, care sunt deosebit de sensibile la zgomot și mișcări bruște. Această problemă capătă proporții pe măsură ce sezonul recreațional devine tot mai lung. Măsurile de restricționare a accesului la Slikken van Voorne sunt concepute pentru îndeplinirea obiectivelor de conservare stabilite pentru rațe și limicole în decretul de desemnare a zonei Voordelta.

Foca comună

Foca comună

Aproximativ zece mii de foci comune populau delta la începutul secolului trecut. Poluarea, vânătoarea și invadarea habitatului lor ca urmare a lucrărilor din deltă au provocat reducerea numărului acestora la doar câteva duzini de indivizi în urmă cu cincizeci de ani. În ultimii ani, numărul lor a crescut la peste o sută în zona deltei, 50 % trăind în zona Voordelta.

Pentru odihnă, focile utilizează zonele intertidale, cum ar fi cele din Hinderplaat, Bollen van de Ooster (Aardappelenbult) și Verklikkerplaat. Cu toate acestea, ele nu se reproduc eficient în Voordelta. Bancurile nu le oferă suficient calm și liniște pentru a-și naște, alăpta și crește puii. Calmul și liniștea pe întreaga durată a anului sunt esențiale; perioada cea mai critică este cea dinaintea, din timpul și de după perioada de alăptare a puilor, între 1 mai și 1 septembrie.

Măsurile de restricție a accesului la locurile lor de repaus din Hinderplaat, Bollen van de Ooster și Verklikkerplaat, situate în Voordelta, sunt menite să permită ca cel puțin două sute de foci comune să populeze întreaga deltă. Aici vor putea să își crească puii, fiind astfel îndeplinite obiectivele stabilite în decretul de desemnare a zonei Voordelta.

HĂRȚI

Image

Image

---

(1)  Aplicabil după publicarea în Staatsblad 2005 [Buletinul actelor, ordinelor și decretelor 2005], 473.

1

Staatsblad 2005

Buletinul actelor, ordinelor și decretelor 2005

(2)  Staatscourant 2006 [Gazeta guvernamentală 2006], nr. 91.

2

Staatscourant 2006

Gazeta guvernamentală 2006

(3)  Codul de conduită Verantwoord Vliegen [„Pilotaj responsabil”], Asociația aeronautică regală din Țările de Jos (AARO), 2004.

3

---

| 10.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/20

---

DECIZIA COMISIEI

din 30 octombrie 2008

de stabilire, în temeiul Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a valorilor pentru clasificările sistemelor de monitorizare ale statelor membre ca rezultat al exercițiului de intercalibrare

[notificată cu numărul C(2008) 6016]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/915/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (1), în special secțiunea 1.4.1 punctul (ix) din anexa V,

întrucât:

| (1) | Articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din Directiva 2000/60/CE obligă statele membre să protejeze, să îmbunătățească și să refacă toate corpurile de apă de suprafață cu scopul de a obține o stare bună a apelor de suprafață în termen de cel mult cincisprezece ani de la data intrării în vigoare a directivei, sub rezerva anumitor excepții, în conformitate cu dispozițiile prevăzute în anexa V la directiva în cauză. Articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din Directiva 2000/60/CE obligă statele membre să protejeze și să îmbunătățească toate corpurile de apă artificiale și corpurile de apă puternic modificate, cu scopul de a obține un potențial ecologic bun și o stare chimică bună pentru apele de suprafață în termen de cel mult cincisprezece ani de la data intrării în vigoare a directivei, sub rezerva anumitor excepții, în conformitate cu dispozițiile prevăzute în anexa V. În conformitate cu secțiunea 1.4.1 punctul (i) din anexa V la Directiva 2000/60/CE, trimiterile la starea ecologică trebuie interpretate ca trimiteri la potențialul ecologic în ceea ce privește corpurile de apă artificiale sau puternic modificate. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din Directiva 2000/60/CE obligă statele membre să protejeze, să îmbunătățească și să refacă toate corpurile de apă de suprafață cu scopul de a obține o stare bună a apelor de suprafață în termen de cel mult cincisprezece ani de la data intrării în vigoare a directivei, sub rezerva anumitor excepții, în conformitate cu dispozițiile prevăzute în anexa V la directiva în cauză. Articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) din Directiva 2000/60/CE obligă statele membre să protejeze și să îmbunătățească toate corpurile de apă artificiale și corpurile de apă puternic modificate, cu scopul de a obține un potențial ecologic bun și o stare chimică bună pentru apele de suprafață în termen de cel mult cincisprezece ani de la data intrării în vigoare a directivei, sub rezerva anumitor excepții, în conformitate cu dispozițiile prevăzute în anexa V. În conformitate cu secțiunea 1.4.1 punctul (i) din anexa V la Directiva 2000/60/CE, trimiterile la starea ecologică trebuie interpretate ca trimiteri la potențialul ecologic în ceea ce privește corpurile de apă artificiale sau puternic modificate.

| (2) | Secțiunea 1.4.1 din anexa V la Directiva 2000/60/CE stabilește o procedură în scopul asigurării comparabilității rezultatelor monitorizării biologice între statele membre, acestea constituind un element central al clasificării stării ecologice. Acest lucru necesită ca rezultatele sistemelor de monitorizare și de clasificare ale statelor membre să fie comparate prin intermediul unei rețele de intercalibrare, compusă din situri de control în fiecare stat membru și în fiecare ecoregiune din Comunitate. Directiva obligă statele membre să colecteze, după caz, informațiile necesare pentru siturile incluse în rețeaua de intercalibrare pentru a permite evaluarea coerenței sistemului național de clasificare cu definițiile normative ale secțiunii 1.2 din anexa V la Directiva 2000/60/CE și a comparabilității sistemelor de clasificare între statele membre. |
| --- | --- |

(2)

Secțiunea 1.4.1 din anexa V la Directiva 2000/60/CE stabilește o procedură în scopul asigurării comparabilității rezultatelor monitorizării biologice între statele membre, acestea constituind un element central al clasificării stării ecologice. Acest lucru necesită ca rezultatele sistemelor de monitorizare și de clasificare ale statelor membre să fie comparate prin intermediul unei rețele de intercalibrare, compusă din situri de control în fiecare stat membru și în fiecare ecoregiune din Comunitate. Directiva obligă statele membre să colecteze, după caz, informațiile necesare pentru siturile incluse în rețeaua de intercalibrare pentru a permite evaluarea coerenței sistemului național de clasificare cu definițiile normative ale secțiunii 1.2 din anexa V la Directiva 2000/60/CE și a comparabilității sistemelor de clasificare între statele membre.

| (3) | Decizia 2005/646/CE a Comisiei din 17 august 2005 privind stabilirea unui registru de situri pentru a forma rețeaua de intercalibrare în conformitate cu Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) a stabilit registrul siturilor care urmau să formeze rețeaua de intercalibrare menționată în secțiunea 1.4.1 punctul (vii) din anexa V la Directiva 2000/60/CE. |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2005/646/CE a Comisiei din 17 august 2005 privind stabilirea unui registru de situri pentru a forma rețeaua de intercalibrare în conformitate cu Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) a stabilit registrul siturilor care urmau să formeze rețeaua de intercalibrare menționată în secțiunea 1.4.1 punctul (vii) din anexa V la Directiva 2000/60/CE.

| (4) | Pentru a putea realiza exercițiul de intercalibrare, statele membre sunt organizate în grupuri de intercalibrare geografică cuprinzând statele membre care au în comun anumite tipuri de corpuri de ape de suprafață, definite în secțiunea 2 din anexa la Decizia 2005/646/CE. Acest lucru a permis fiecărui grup să compare rezultatele sale și să realizeze exercițiul de intercalibrare în rândul membrilor săi. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a putea realiza exercițiul de intercalibrare, statele membre sunt organizate în grupuri de intercalibrare geografică cuprinzând statele membre care au în comun anumite tipuri de corpuri de ape de suprafață, definite în secțiunea 2 din anexa la Decizia 2005/646/CE. Acest lucru a permis fiecărui grup să compare rezultatele sale și să realizeze exercițiul de intercalibrare în rândul membrilor săi.

| (5) | Exercițiul de intercalibrare se realizează la nivelul elementelor biologice, comparând rezultatele clasificării sistemelor naționale de monitorizare pentru fiecare element biologic și pentru fiecare tip de corp de ape de suprafață comun statelor membre din același grup de intercalibrare geografică și evaluând coerența rezultatelor cu definițiile normative menționate anterior. |
| --- | --- |

(5)

Exercițiul de intercalibrare se realizează la nivelul elementelor biologice, comparând rezultatele clasificării sistemelor naționale de monitorizare pentru fiecare element biologic și pentru fiecare tip de corp de ape de suprafață comun statelor membre din același grup de intercalibrare geografică și evaluând coerența rezultatelor cu definițiile normative menționate anterior.

| (6) | „Raportul tehnic privind exercițiul de intercalibrare din Directiva cadru privind apa” descrie în detaliu modul de realizare a exercițiului de intercalibrare pentru categoriile de ape și elementele calitative biologice incluse în anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

(6)

„Raportul tehnic privind exercițiul de intercalibrare din Directiva cadru privind apa” descrie în detaliu modul de realizare a exercițiului de intercalibrare pentru categoriile de ape și elementele calitative biologice incluse în anexa la prezenta decizie.

| (7) | Comisia a facilitat exercițiul de intercalibrare prin intermediul Institutului pentru Mediu și Durabilitate al Centrului Comun de Cercetare din Ispra (Italia) care a coordonat lucrările tehnice. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a facilitat exercițiul de intercalibrare prin intermediul Institutului pentru Mediu și Durabilitate al Centrului Comun de Cercetare din Ispra (Italia) care a coordonat lucrările tehnice.

| (8) | Exercițiul de intercalibrare reprezintă o sarcină științifică și tehnică complexă. Grupurile de intercalibrare geografică au utilizat opțiuni metodologice diferite pentru a realiza exercițiul în funcție de disponibilitatea datelor de monitorizare pentru diversele elemente calitative biologice și de stadiul de dezvoltare al sistemelor naționale de monitorizare și clasificare. Pentru a spori soliditatea statistică a rezultatelor, majoritatea metodologiilor utilizate de grupurile de intercalibrare geografică implică utilizarea datelor din cât mai multe puncte de control, acoperind o gamă largă de clase de stări, de la stare ecologică foarte bună la stare deteriorată. Prin urmare, au fost utilizate date de monitorizare din situri care nu fac parte din rețeaua de intercalibrare, deoarece aceasta cuprinde doar un număr limitat de situri cu o stare ecologică foarte bună, bună sau moderată. |
| --- | --- |

(8)

Exercițiul de intercalibrare reprezintă o sarcină științifică și tehnică complexă. Grupurile de intercalibrare geografică au utilizat opțiuni metodologice diferite pentru a realiza exercițiul în funcție de disponibilitatea datelor de monitorizare pentru diversele elemente calitative biologice și de stadiul de dezvoltare al sistemelor naționale de monitorizare și clasificare. Pentru a spori soliditatea statistică a rezultatelor, majoritatea metodologiilor utilizate de grupurile de intercalibrare geografică implică utilizarea datelor din cât mai multe puncte de control, acoperind o gamă largă de clase de stări, de la stare ecologică foarte bună la stare deteriorată. Prin urmare, au fost utilizate date de monitorizare din situri care nu fac parte din rețeaua de intercalibrare, deoarece aceasta cuprinde doar un număr limitat de situri cu o stare ecologică foarte bună, bună sau moderată.

| (9) | Comisia a primit rezultatele de intercalibrare pentru o serie de elemente calitative biologice care cuprind definiția stării ecologice. În unele cazuri, rezultatele au fost furnizate doar pentru unii parametri ai elementelor biologice sau doar pentru unele state membre care participă într-un grup de intercalibrare geografică. Astfel, Comisia consideră că, pentru acele cazuri, comparabilitatea nu este asigurată în totalitate. Prin urmare, rezultatele ulterioare de intercalibrare pot face obiectul unei decizii viitoare în momentul în care informațiile relevante în conformitate cu secțiunea 1.4.1 din anexa V la Directiva 2000/60/CE vor fi furnizate de către statele membre. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a primit rezultatele de intercalibrare pentru o serie de elemente calitative biologice care cuprind definiția stării ecologice. În unele cazuri, rezultatele au fost furnizate doar pentru unii parametri ai elementelor biologice sau doar pentru unele state membre care participă într-un grup de intercalibrare geografică. Astfel, Comisia consideră că, pentru acele cazuri, comparabilitatea nu este asigurată în totalitate. Prin urmare, rezultatele ulterioare de intercalibrare pot face obiectul unei decizii viitoare în momentul în care informațiile relevante în conformitate cu secțiunea 1.4.1 din anexa V la Directiva 2000/60/CE vor fi furnizate de către statele membre.

| (10) | Este necesară adoptarea la timp a rezultatelor disponibile ale exercițiului de intercalibrare pentru a informa dezvoltarea primelor planuri de gestionare a bazinelor hidrografice și programele de măsuri în conformitate cu articolele 11 și 13 din Directiva 2000/60/CE. |
| --- | --- |

(10)

Este necesară adoptarea la timp a rezultatelor disponibile ale exercițiului de intercalibrare pentru a informa dezvoltarea primelor planuri de gestionare a bazinelor hidrografice și programele de măsuri în conformitate cu articolele 11 și 13 din Directiva 2000/60/CE.

| (11) | Ca rezultat al exercițiului de intercalibrare, valorile indicilor de calitate ecologică pentru delimitările între clasele de stare ecologică pentru sistemele de clasificare ale statelor membre trebuie să reprezinte o stare ecologică echivalentă. Diferența de valori pentru același element calitativ biologic se datorează metodelor naționale diferite. În plus, din cauza diferențelor în rândul metodelor de calculare și din alte motive, compararea valorilor indicilor de calitate ecologică între diferitele elemente calitative biologice nu este posibilă. |
| --- | --- |

(11)

Ca rezultat al exercițiului de intercalibrare, valorile indicilor de calitate ecologică pentru delimitările între clasele de stare ecologică pentru sistemele de clasificare ale statelor membre trebuie să reprezinte o stare ecologică echivalentă. Diferența de valori pentru același element calitativ biologic se datorează metodelor naționale diferite. În plus, din cauza diferențelor în rândul metodelor de calculare și din alte motive, compararea valorilor indicilor de calitate ecologică între diferitele elemente calitative biologice nu este posibilă.

| (12) | Parametri precum concentrația de clorofilă a, biovolumul fitoplanctonului, procentajul de cianobacterii sau limitele de adâncime ale macroalgelor și angiospermelor nu acoperă în totalitate elementele calitative biologice. Cu toate acestea, datorită disponibilității datelor și metodelor de evaluare, acestea constituie una dintre bazele exercițiului actual de intercalibrare pentru lacuri și ape de coastă. Valorile acestor parametri sunt direct comparabile între statele membre, cu condiția ca diferențele în metodele de prelevare de probe și de analiză să fie luate în considerare. Din aceste motive, în plus față de indicii de calitate ecologică, valorile absolute ale acestor parametri trebuie incluse în anexa la prezenta decizie ca parte a rezultatelor exercițiului de intercalibrare. |
| --- | --- |

(12)

Parametri precum concentrația de clorofilă a, biovolumul fitoplanctonului, procentajul de cianobacterii sau limitele de adâncime ale macroalgelor și angiospermelor nu acoperă în totalitate elementele calitative biologice. Cu toate acestea, datorită disponibilității datelor și metodelor de evaluare, acestea constituie una dintre bazele exercițiului actual de intercalibrare pentru lacuri și ape de coastă. Valorile acestor parametri sunt direct comparabile între statele membre, cu condiția ca diferențele în metodele de prelevare de probe și de analiză să fie luate în considerare. Din aceste motive, în plus față de indicii de calitate ecologică, valorile absolute ale acestor parametri trebuie incluse în anexa la prezenta decizie ca parte a rezultatelor exercițiului de intercalibrare.

| (13) | Rezultatele trebuie să facă referiri la starea ecologică. În cazul în care corpurile de apă corespunzătoare tipurilor intercalibrate sunt stabilite ca fiind corpuri de apă puternic modificate în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Directiva 2000/60/CE, rezultatele prezentate în anexa la prezenta decizie pot fi utilizate pentru potențialul ecologic bun al acestora, avându-se în vedere modificările fizice și utilizarea apei aferentă acestora în conformitate cu definițiile normative din secțiunea 1.2.5 a anexei V la Directiva 2000/60/CE. |
| --- | --- |

(13)

Rezultatele trebuie să facă referiri la starea ecologică. În cazul în care corpurile de apă corespunzătoare tipurilor intercalibrate sunt stabilite ca fiind corpuri de apă puternic modificate în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Directiva 2000/60/CE, rezultatele prezentate în anexa la prezenta decizie pot fi utilizate pentru potențialul ecologic bun al acestora, avându-se în vedere modificările fizice și utilizarea apei aferentă acestora în conformitate cu definițiile normative din secțiunea 1.2.5 a anexei V la Directiva 2000/60/CE.

| (14) | Astfel cum este stabilit în secțiunea 1.4.1 punctul (iii) din anexa V la Directiva 2000/60/CE, statele membre vor trebui să transpună rezultatele exercițiului de intercalibrare în sistemele lor naționale de clasificare pentru a stabili delimitările între starea ecologică foarte bună și bună și între starea bună și moderată pentru toate tipurile lor naționale. Au fost elaborate linii directoare pentru transpunerea rezultatelor intercalibrării în sistemele naționale de clasificare și pentru derivarea condițiilor de referință cu scopul de a susține aplicarea rezultatelor. |
| --- | --- |

(14)

Astfel cum este stabilit în secțiunea 1.4.1 punctul (iii) din anexa V la Directiva 2000/60/CE, statele membre vor trebui să transpună rezultatele exercițiului de intercalibrare în sistemele lor naționale de clasificare pentru a stabili delimitările între starea ecologică foarte bună și bună și între starea bună și moderată pentru toate tipurile lor naționale. Au fost elaborate linii directoare pentru transpunerea rezultatelor intercalibrării în sistemele naționale de clasificare și pentru derivarea condițiilor de referință cu scopul de a susține aplicarea rezultatelor.

| (15) | Informațiile care vor deveni disponibile prin punerea în aplicare a programelor de monitorizare prevăzute la articolul 8 din Directiva 2000/60/CE și reexaminarea și actualizarea caracteristicilor districtelor hidrografice prevăzute la articolul 5 din Directiva 2000/60/CE pot aduce noi dovezi care ar putea conduce la adaptarea sistemelor de monitorizare și clasificare ale statelor membre la progresul științific și tehnic și, în final, la o reexaminare a rezultatelor exercițiului de intercalibrare pentru îmbunătățirea calității acestora. |
| --- | --- |

(15)

Informațiile care vor deveni disponibile prin punerea în aplicare a programelor de monitorizare prevăzute la articolul 8 din Directiva 2000/60/CE și reexaminarea și actualizarea caracteristicilor districtelor hidrografice prevăzute la articolul 5 din Directiva 2000/60/CE pot aduce noi dovezi care ar putea conduce la adaptarea sistemelor de monitorizare și clasificare ale statelor membre la progresul științific și tehnic și, în final, la o reexaminare a rezultatelor exercițiului de intercalibrare pentru îmbunătățirea calității acestora.

| (16) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului de reglementare prevăzut la articolul 21 alineatul (1) din Directiva 2000/60/CE, |
| --- | --- |

(16)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt în conformitate cu avizul Comitetului de reglementare prevăzut la articolul 21 alineatul (1) din Directiva 2000/60/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În sensul secțiunii 1.4.1 punctul (iii) a anexei V la Directiva 2000/60/CE, statele membre utilizează în clasificările sistemelor lor de monitorizare valorile pentru delimitările între clase stabilite în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 30 octombrie 2008.

Pentru Comisie

Stravros DIMAS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

1

(2)  JO L 243, 19.9.2005, p. 1.

2

---

ANEXĂ

CATEGORIA DE APE: Râuri

GRUPUL DE INTERCALIBRARE GEOGRAFICĂ: Alpin

Descrierea tipurilor intercalibrate

| Tipul | Caracterizarea râului | Zona de acumulare (km2) | Altitudine și geomorfologie | Alcalinitate | Regim de debit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-A1 | Mic până la mediu, altitudine ridicată, calcaros | 10-1 000 | 800-2 500 m (acumulare), pietriș/bolovăniș | Alcalinitate ridicată (însă nu extrem de ridicată) | |
| R-A2 | Mic până la mediu, altitudine ridicată, silicios | 10-1 000 | 500-1 000 m (altitudinea maximă a zonei de acumulare 3 000 m, medie 1 500 m), pietriș | Necalcaros (granit, roci metamorfice), alcalinitate medie-mică | Regim de debit glacio-nival |

Tipul

Caracterizarea râului

Zona de acumulare (km2)

Altitudine și geomorfologie

Alcalinitate

Regim de debit

R-A1

Mic până la mediu, altitudine ridicată, calcaros

10-1 000

800-2 500 m (acumulare), pietriș/bolovăniș

Alcalinitate ridicată (însă nu extrem de ridicată)

R-A2

Mic până la mediu, altitudine ridicată, silicios

10-1 000

500-1 000 m (altitudinea maximă a zonei de acumulare 3 000 m, medie 1 500 m), pietriș

Necalcaros (granit, roci metamorfice), alcalinitate medie-mică

Regim de debit glacio-nival

Țările care au în comun tipurile intercalibrate:

| Tip R-A1: | Germania, Austria, Franța, Italia, Slovenia |
| --- | --- |
| Tip R-A2: | Austria, Franța, Italia, Spania, Slovenia |

Tip R-A1:

Germania, Austria, Franța, Italia, Slovenia

Tip R-A2:

Austria, Franța, Italia, Spania, Slovenia

REZULTATE

Elementul calitativ biologic: Faună nevertebrată bentonică

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare intercalibrate

| Tipul și țara | Sistemele naționale de clasificare intercalibrate | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Tipul R-A1 |
| Austria | Sistemul austriac pentru evaluarea stării ecologice a râurilor (scenariul cel mai pesimist între indicii multimetrici pentru degradare generală și indicele saprobic) | 0,80 | 0,60 |
| Franța | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007 | 0,93 | 0,79 |
| Germania | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Italia | Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Slovenia | Sistemul sloven de evaluare a nevertebratelor bentonice:
  indicele multimetric (hidromorfologie/degradare generală), indicele saprobic | 0,80 | 0,60 |
| Tipul R-A2 |
| Austria | Sistemul austriac pentru evaluarea stării ecologice a râurilor (scenariul cel mai pesimist între indicii multimetrici pentru degradare generală și indicele saprobic) | 0,80 | 0,60 |
| Franța (Munții Alpi) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90350 (1992) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007 | 0,93 | 0,71 |
| Franța (Munții Pirinei) | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90350 (1992) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007 | 0,94 | 0,81 |
| Italia | Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Spania | BMWP Iberian (IBMWP) | 0,83 | 0,53 |

Tipul și țara

Sistemele naționale de clasificare intercalibrate

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Tipul R-A1

Austria

Sistemul austriac pentru evaluarea stării ecologice a râurilor (scenariul cel mai pesimist între indicii multimetrici pentru degradare generală și indicele saprobic)

0,80

0,60

Franța

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007

0,93

0,79

Germania

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Italia

Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Slovenia

Sistemul sloven de evaluare a nevertebratelor bentonice:

indicele multimetric (hidromorfologie/degradare generală), indicele saprobic

0,80

0,60

Tipul R-A2

Austria

Sistemul austriac pentru evaluarea stării ecologice a râurilor (scenariul cel mai pesimist între indicii multimetrici pentru degradare generală și indicele saprobic)

0,80

0,60

Franța (Munții Alpi)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90350 (1992) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007

0,93

0,71

Franța (Munții Pirinei)

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90350 (1992) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007

0,94

0,81

Italia

Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Spania

BMWP Iberian (IBMWP)

0,83

0,53

Elementul calitativ biologic: Fitobentos

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare intercalibrate

| Tipul și țara | Sistemele naționale de clasificare intercalibrate | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Tipul R-A1 |
| Austria | Abordarea multimetrică compusă din 3 module/unități metrice (indicele trofic, indicele saprobic și speciile de referință) | 0,87 | 0,56 |
| Franța | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007 | 0,86 | 0,71 |
| Germania | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | 0,73 | 0,54 |
| Slovenia | Abordarea multimetrică compusă din 3 module/unități metrice | 0,80 | 0,60 |
| Tipul R-A2 |
| Austria | Abordarea multimetrică compusă din 3 module/unități metrice (indicele trofic, indicele saprobic și speciile de referință) | 0,87 | 0,56 |
| Franța | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007 | 0,86 | 0,71 |
| Spania | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir &Coste, 1996) | 0,94 | 0,74 |

Tipul și țara

Sistemele naționale de clasificare intercalibrate

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Tipul R-A1

Austria

Abordarea multimetrică compusă din 3 module/unități metrice (indicele trofic, indicele saprobic și speciile de referință)

0,87

0,56

Franța

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007

0,86

0,71

Germania

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

0,73

0,54

Slovenia

Abordarea multimetrică compusă din 3 module/unități metrice

0,80

0,60

Tipul R-A2

Austria

Abordarea multimetrică compusă din 3 module/unități metrice (indicele trofic, indicele saprobic și speciile de referință)

0,87

0,56

Franța

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007

0,86

0,71

Spania

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) (Lenoir &Coste, 1996)

0,94

0,74

CATEGORIA DE APE: Râuri

GRUPUL DE INTERCALIBRARE GEOGRAFICĂ: Central/Baltic

Descrierea tipurilor intercalibrate

| Tipul | Caracterizarea râului | Zona de acumulare
  (km2) | Altitudine și geomorfologie | Alcalinitate
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| R-C1 | Mic, de câmpie nisipuri silicioase | 10-100 | câmpie, dominată de substraturi nisipoase (particule mici), 3-8 m lățime (nivelul malurilor) | > 0,4 |
| R-C2 | Mic, de câmpie roci silicioase | 10-100 | câmpie, rocă 3-8 m lățime (nivelul malurilor) | < 0,4 |
| R-C3 | Altitudine redusă-medie, silicios | 10-100 | altitudine medie, rocă (granit) – prundiș, 2-10 m lățime (nivelul malurilor) | < 0,4 |
| R-C4 | Mediu, de stepă amalgam | 100-1 000 | câmpie, substrat nisipos – prundiș, 8-25 m lățime (nivelul malurilor) | > 0,4 |
| R-C5 | Mare, de câmpie amalgam | 1 000-10 000 | câmpie, zona mrenei, variație de viteză, altitudinea maximă în zona de acumulare: 800 m, > 25 m lățime (nivelul malurilor) | > 0,4 |
| R-C6 | Mic, de câmpie calcaros | 10-300 | câmpie, prundiș (calcar), lățime 3-10 m (nivelul malurilor) | > 2 |

Tipul

Caracterizarea râului

Zona de acumulare

(km2)

Altitudine și geomorfologie

Alcalinitate

(meq/l)

R-C1

Mic, de câmpie nisipuri silicioase

10-100

câmpie, dominată de substraturi nisipoase (particule mici), 3-8 m lățime (nivelul malurilor)

> 0,4

R-C2

Mic, de câmpie roci silicioase

10-100

câmpie, rocă 3-8 m lățime (nivelul malurilor)

< 0,4

R-C3

Altitudine redusă-medie, silicios

10-100

altitudine medie, rocă (granit) – prundiș, 2-10 m lățime (nivelul malurilor)

< 0,4

R-C4

Mediu, de stepă amalgam

100-1 000

câmpie, substrat nisipos – prundiș, 8-25 m lățime (nivelul malurilor)

> 0,4

R-C5

Mare, de câmpie amalgam

1 000-10 000

câmpie, zona mrenei, variație de viteză, altitudinea maximă în zona de acumulare: 800 m, > 25 m lățime (nivelul malurilor)

> 0,4

R-C6

Mic, de câmpie calcaros

10-300

câmpie, prundiș (calcar), lățime 3-10 m (nivelul malurilor)

> 2

Țările care au în comun tipurile intercalibrate:

| Tipul R-C1: | Belgia (Flandra), Germania, Danemarca, Franța, Italia, Lituania, Țările de Jos, Polonia, Suedia, Regatul Unit |
| --- | --- |
| Tipul R-C2: | Spania, Franța, Irlanda, Portugalia, Suedia, Regatul Unit |
| Tipul R-C3: | Austria, Belgia (Wallonia), Republica Cehă, Germania, Polonia, Portugalia, Spania, Suedia, Franța, Letonia, Luxemburg, Regatul Unit |
| Tipul R-C4: | Belgia (Flandra), Republica Cehă, Germania, Danemarca, Estonia, Spania, Franța, Irlanda, Italia, Lituania, Luxemburg, Țările de Jos, Polonia, Suedia, Regatul Unit |
| Tipul R-C5: | Republica Cehă, Estonia, Franța, Germania, Spania, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Țările de Jos, Polonia, Suedia, Regatul Unit |
| Tipul R-C6: | Danemarca, Estonia, Spania, Franța, Irlanda, Italia, Polonia, Lituania, Luxemburg, Suedia, Regatul Unit |

Tipul R-C1:

Belgia (Flandra), Germania, Danemarca, Franța, Italia, Lituania, Țările de Jos, Polonia, Suedia, Regatul Unit

Tipul R-C2:

Spania, Franța, Irlanda, Portugalia, Suedia, Regatul Unit

Tipul R-C3:

Austria, Belgia (Wallonia), Republica Cehă, Germania, Polonia, Portugalia, Spania, Suedia, Franța, Letonia, Luxemburg, Regatul Unit

Tipul R-C4:

Belgia (Flandra), Republica Cehă, Germania, Danemarca, Estonia, Spania, Franța, Irlanda, Italia, Lituania, Luxemburg, Țările de Jos, Polonia, Suedia, Regatul Unit

Tipul R-C5:

Republica Cehă, Estonia, Franța, Germania, Spania, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Țările de Jos, Polonia, Suedia, Regatul Unit

Tipul R-C6:

Danemarca, Estonia, Spania, Franța, Irlanda, Italia, Polonia, Lituania, Luxemburg, Suedia, Regatul Unit

REZULTATE

Elementul calitativ biologic: Faună nevertebrată bentonică

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai sistemului național de clasificare intercalibrat

Următoarele rezultate se aplică tuturor tipurilor descrise mai sus.

| Țara | Sistemul național de clasificare intercalibrat | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Austria | Sistemul austriac pentru evaluarea stării ecologice a râurilor (scenariul cel mai pesimist între indicii multimetrici pentru degradare generală și indicele saprobic) | 0,80 | 0,60 |
| Belgia (Flandra) | Indicele multimetric al macronevertebratelor Flandra (MMIF) | 0,90 | 0,70 |
| Belgia (Wallonia) | Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90350, 1992) și „Definiția provizorie a stării ecologice bune”, Ministerul regiunii Wallonia (2007) | 0,97 | 0,74 |
| Danemarca | Indicele danez al faunei râurilor (DSFI) | 1,00 | 0,71 |
| Germania | PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos | 0,80 | 0,60 |
| Franța | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90350 (1992) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007 | 0,94 | 0,80 |
| Irlanda | Sistemul de evaluare a calității (valoarea Q) | 0,85 | 0,75 |
| Italia | Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Luxemburg | Classification luxembourgeoise DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), Norme AFNOR NF T 90350, 1992) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 nr. 4 din 11 aprilie 2007 | 0,96 | 0,72 |
| Țările de Jos | KRW-maatlat | 0,80 | 0,60 |
| Polonia | BMWP (BMWP-PL) verificat prin indicele modificat Margalef | 0,89 | 0,68 |
| Spania | Indicii multimetrici din nordul Spaniei | 0,93 | 0,70 |
| Suedia | Indicele DJ (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Regatul Unit | Instrumentul de clasificare a nevertebratelor din râuri (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Țara

Sistemul național de clasificare intercalibrat

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Austria

Sistemul austriac pentru evaluarea stării ecologice a râurilor (scenariul cel mai pesimist între indicii multimetrici pentru degradare generală și indicele saprobic)

0,80

0,60

Belgia (Flandra)

Indicele multimetric al macronevertebratelor Flandra (MMIF)

0,90

0,70

Belgia (Wallonia)

Indice Biologique Global Normalisé (IBGN) (Norme AFNOR NF T 90350, 1992) și „Definiția provizorie a stării ecologice bune”, Ministerul regiunii Wallonia (2007)

0,97

0,74

Danemarca

Indicele danez al faunei râurilor (DSFI)

1,00

0,71

Germania

PERLODES – Bewertungsverfahren von Fließgewässern auf Basis des Makrozoobenthos

0,80

0,60

Franța

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90350 (1992) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007

0,94

0,80

Irlanda

Sistemul de evaluare a calității (valoarea Q)

0,85

0,75

Italia

Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Luxemburg

Classification luxembourgeoise DCE, Indice Biologique Global Normalisé (IBGN), Norme AFNOR NF T 90350, 1992) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 07 nr. 4 din 11 aprilie 2007

0,96

0,72

Țările de Jos

KRW-maatlat

0,80

0,60

Polonia

BMWP (BMWP-PL) verificat prin indicele modificat Margalef

0,89

0,68

Spania

Indicii multimetrici din nordul Spaniei

0,93

0,70

Suedia

Indicele DJ (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Regatul Unit

Instrumentul de clasificare a nevertebratelor din râuri (RICT)

0,97

0,86

Elementul calitativ biologic: Fitobentos

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai sistemului național de clasificare intercalibrat

| Țara | Sistemul național de clasificare intercalibrat | Tipul | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Austria | Abordarea multimetrică compusă din 3 module/unități metrice (indicele trofic, indicele saprobic și speciile de referință) | Toate tipurile, altitudine < 500 m | 0,70 | 0,42 |
| Toate tipurile, altitudine > 500 m | 0,71 | 0,42 |
| Belgia (Flandra) | Proporțiile diatomeelor sensibile la impact și asociate impactului (PISIAD) | Toate tipurile | 0,80 | 0,60 |
| Belgia (Wallonia) | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) AFNOR norm NF T 90354 (2000) și „Definiția provizorie a stării ecologice bune”, Ministerul regiunii Wallonia (2007) | Toate tipurile | 0,93 | 0,68 |
| Estonia | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Toate tipurile | 0,85 | 0,70 |
| Franța | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007 | Tipurile naționale 1, 2 și 4 | 0,93 | 0,80 |
| Tipul național 3 | 0,92 | 0,77 |
| Germania | Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB) | R-C1 | 0,67 | 0,43 |
| R-C3 | 0,67 | 0,43 |
| R-C4 | 0,61 | 0,43 |
| R-C5 | 0,73 | 0,55 |
| Irlanda | Forma revizuită a indicelui trofic al diatomeelor (TDI) | Toate tipurile | 0,93 | 0,78 |
| Luxemburg | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | Toate tipurile | 0,85 | 0,70 |
| Țările de Jos | KRW Maatlat | Toate tipurile | 0,80 | 0,60 |
| Spania | Unități multimetrice ale diatomeelor (MDIAT) | Toate tipurile | 0,93 | 0,70 |
| Suedia | Metodele suedeze de evaluare, reglementările EPA (NFS 2008:1) bazate pe indicele de poluosensibilitate specifică (IPS) | Toate tipurile | 0,89 | 0,74 |
| Regatul Unit | Evaluarea diatomeelor pentru starea ecologică a râurilor (DARES) | Toate tipurile | 0,93 | 0,78 |

Țara

Sistemul național de clasificare intercalibrat

Tipul

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Austria

Abordarea multimetrică compusă din 3 module/unități metrice (indicele trofic, indicele saprobic și speciile de referință)

Toate tipurile, altitudine < 500 m

0,70

0,42

Toate tipurile, altitudine > 500 m

0,71

0,42

Belgia (Flandra)

Proporțiile diatomeelor sensibile la impact și asociate impactului (PISIAD)

Toate tipurile

0,80

0,60

Belgia (Wallonia)

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) AFNOR norm NF T 90354 (2000) și „Definiția provizorie a stării ecologice bune”, Ministerul regiunii Wallonia (2007)

Toate tipurile

0,93

0,68

Estonia

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Toate tipurile

0,85

0,70

Franța

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007

Tipurile naționale 1, 2 și 4

0,93

0,80

Tipul național 3

0,92

0,77

Germania

Deutsches Bewertungsverfahren für Makrophyten und Phytobenthos (PHYLIB)

R-C1

0,67

0,43

R-C3

0,67

0,43

R-C4

0,61

0,43

R-C5

0,73

0,55

Irlanda

Forma revizuită a indicelui trofic al diatomeelor (TDI)

Toate tipurile

0,93

0,78

Luxemburg

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

Toate tipurile

0,85

0,70

Țările de Jos

KRW Maatlat

Toate tipurile

0,80

0,60

Spania

Unități multimetrice ale diatomeelor (MDIAT)

Toate tipurile

0,93

0,70

Suedia

Metodele suedeze de evaluare, reglementările EPA (NFS 2008:1) bazate pe indicele de poluosensibilitate specifică (IPS)

Toate tipurile

0,89

0,74

Regatul Unit

Evaluarea diatomeelor pentru starea ecologică a râurilor (DARES)

Toate tipurile

0,93

0,78

CATEGORIA DE APE: Râuri

GRUPUL DE INTERCALIBRARE GEOGRAFICĂ: Continental estic

Descrierea tipurilor intercalibrate

| Tipul | Caracterizarea râului | Ecoregiunea | Zona de acumulare
  (km2) | Altitudine
  (m) | Geologie | Substrat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-E1 | Carpatic: mic-mediu, altitudine medie | 10 | 10-1 000 | 500-800 | silicios | prundiș și pietriș |
| R-E2 | De șes: dimensiuni medii, de câmpie | 11 și 12 | 100-1 000 | < 200 | amalgam | nisip și nămol |
| R-E4 | De șes: dimensiuni medii, altitudine medie | 11 și 12 | 100-1 000 | 200-500 | amalgam | nisip și prundiș |

Tipul

Caracterizarea râului

Ecoregiunea

Zona de acumulare

(km2)

Altitudine

(m)

Geologie

Substrat

R-E1

Carpatic: mic-mediu, altitudine medie

10

10-1 000

500-800

silicios

prundiș și pietriș

R-E2

De șes: dimensiuni medii, de câmpie

11 și 12

100-1 000

< 200

amalgam

nisip și nămol

R-E4

De șes: dimensiuni medii, altitudine medie

11 și 12

100-1 000

200-500

amalgam

nisip și prundiș

Țările care au în comun tipurile intercalibrate:

| Tipul R-E1: | Republica Cehă, Ungaria, România, Slovacia |
| --- | --- |
| Tipul R-E2: | Republica Cehă, Ungaria, România, Slovacia |
| Tipul R-E4: | Austria, Republica Cehă, Ungaria, Slovacia, Slovenia |

Tipul R-E1:

Republica Cehă, Ungaria, România, Slovacia

Tipul R-E2:

Republica Cehă, Ungaria, România, Slovacia

Tipul R-E4:

Austria, Republica Cehă, Ungaria, Slovacia, Slovenia

REZULTATE

Elementul calitativ biologic: Faună nevertebrată bentonică

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare intercalibrate

| Tipul și țara | Sistemul național de clasificare intercalibrat | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Tipul R-E1, R-E2, R-E4 |
| Slovacia | Sistemul slovac pentru evaluarea stării ecologice a râurilor | 0,80 | 0,60 |
| Tipul R-E4 |
| Austria | Sistemul austriac pentru evaluarea stării ecologice a râurilor (scenariul cel mai pesimist între indicii multimetrici pentru degradare generală și indicele saprobic) | 0,80 | 0,60 |

Tipul și țara

Sistemul național de clasificare intercalibrat

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Tipul R-E1, R-E2, R-E4

Slovacia

Sistemul slovac pentru evaluarea stării ecologice a râurilor

0,80

0,60

Tipul R-E4

Austria

Sistemul austriac pentru evaluarea stării ecologice a râurilor (scenariul cel mai pesimist între indicii multimetrici pentru degradare generală și indicele saprobic)

0,80

0,60

CATEGORIA DE APE: Râuri

GRUPUL DE INTERCALIBRARE GEOGRAFICĂ: Mediteranean

Descrierea tipurilor intercalibrate

| Tipul | Caracterizarea râului | Zona de acumulare (km2) | Altitudine (m) | Geologie | Regim de debit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-M1 | Altitudine redusă-medie, curenți mediteraneeni | 10-100 | 200-800 | Amalgam | Sezonier |
| R-M2 | Mic/mediu, de câmpie, curenți mediteraneeni | 10-1 000 | < 400 | Amalgam | Sezonier |
| R-M4 | Mic/mediu, curenți mediteraneeni de munte | 10-1 000 | 400-1 500 | Nesilicios | Sezonier |
| R-M5 | Mic, de câmpie, temporar | 10-100 | < 300 | Amalgam | Temporar |

Tipul

Caracterizarea râului

Zona de acumulare (km2)

Altitudine (m)

Geologie

Regim de debit

R-M1

Altitudine redusă-medie, curenți mediteraneeni

10-100

200-800

Amalgam

Sezonier

R-M2

Mic/mediu, de câmpie, curenți mediteraneeni

10-1 000

< 400

Amalgam

Sezonier

R-M4

Mic/mediu, curenți mediteraneeni de munte

10-1 000

400-1 500

Nesilicios

Sezonier

R-M5

Mic, de câmpie, temporar

10-100

< 300

Amalgam

Temporar

Țările care au în comun tipurile intercalibrate:

| Tipul R-M1: | Franța, Grecia, Italia, Portugalia, Slovenia, Spania |
| --- | --- |
| Tipul R-M2: | Franța, Grecia, Italia, Portugalia, Spania |
| Tipul R-M4: | Cipru, Franța, Grecia, Italia, Spania |
| Tipul R-M5: | Cipru, Italia, Portugalia, Slovenia, Spania |

Tipul R-M1:

Franța, Grecia, Italia, Portugalia, Slovenia, Spania

Tipul R-M2:

Franța, Grecia, Italia, Portugalia, Spania

Tipul R-M4:

Cipru, Franța, Grecia, Italia, Spania

Tipul R-M5:

Cipru, Italia, Portugalia, Slovenia, Spania

REZULTATE

Elementul calitativ biologic: Faună nevertebrată bentonică

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare intercalibrate

| Tipul și țara | Sistemul național de clasificare intercalibrat | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| R-M1 |
| Franța | Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992 și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007 | 0,94 | 0,81 |
| Grecia | Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi) | 0,95 | 0,71 |
| Italia | Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,72 |
| Portugalia | Indicele portughez al nevertebratelor din zona nordică, IPtIN | 0,92 | 0,69 |
| Spania | IBMWP | 0,78 | 0,48 |
| R-M2 |
| Grecia | Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,71 |
| Italia | Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Portugalia | Indicele portughez al nevertebratelor din zona nordică, IPtIN | 0,87 | 0,66 |
| R-M4 |
| Cipru | Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Grecia | Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi) | 0,96 | 0,72 |
| Italia | Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi) | 0,94 | 0,70 |
| Spania | IBMWP | 0,83 | 0,51 |
| R-M5 |
| Italia | Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi) | 0,97 | 0,73 |
| Portugalia | Indicele portughez al nevertebratelor din zona sudică, IPtIS | 0,98 | 0,72 |
| Spania | IBMWP | 0,91 | 0,55 |

Tipul și țara

Sistemul național de clasificare intercalibrat

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

R-M1

Franța

Classification française DCE Indice Biologique Global Normalisé (IBGN). Norme AFNOR NF T 90 350 (1992 și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007

0,94

0,81

Grecia

Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi)

0,95

0,71

Italia

Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi)

0,97

0,72

Portugalia

Indicele portughez al nevertebratelor din zona nordică, IPtIN

0,92

0,69

Spania

IBMWP

0,78

0,48

R-M2

Grecia

Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi)

0,94

0,71

Italia

Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Portugalia

Indicele portughez al nevertebratelor din zona nordică, IPtIN

0,87

0,66

R-M4

Cipru

Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Grecia

Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi)

0,96

0,72

Italia

Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi)

0,94

0,70

Spania

IBMWP

0,83

0,51

R-M5

Italia

Indicele metric comun de intercalibrare STAR (STAR_ICMi)

0,97

0,73

Portugalia

Indicele portughez al nevertebratelor din zona sudică, IPtIS

0,98

0,72

Spania

IBMWP

0,91

0,55

Elementul calitativ biologic: Fitobentos

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare intercalibrate

| Tipul și țara | Sistemul național de clasificare intercalibrat | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| R-M1 |
| Franța | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007 | 0,93 | 0,80 |
| Portugalia | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Spania | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,90 | 0,67 |
| R-M2 |
| Franța | Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007 | 0,93 | 0,80 |
| Portugalia | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,84 | 0,62 |
| Spania | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,93 | 0,70 |
| R-M4 |
| Spania | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,68 |
| R-M5 |
| Portugalia | Indicele european (CEE) | 0,85 | 0,64 |
| Spania | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,95 | 0,71 |

Tipul și țara

Sistemul național de clasificare intercalibrat

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

R-M1

Franța

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007

0,93

0,80

Portugalia

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Spania

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,90

0,67

R-M2

Franța

Classification française DCE Indice Biologique Diatomées (IBD) norme AFNOR NF T 90-354 (2000) și circulara MEDD/DE/MAGE/BEMA 05 nr. 14 din 28 iulie 2005 modificată la 13 iunie 2007

0,93

0,80

Portugalia

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,84

0,62

Spania

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,93

0,70

R-M4

Spania

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,68

R-M5

Portugalia

Indicele european (CEE)

0,85

0,64

Spania

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,95

0,71

CATEGORIA DE APE: Râuri

GRUPUL DE INTERCALIBRARE GEOGRAFICĂ: Nordic

Descrierea tipurilor intercalibrate

| Tipul | Caracterizarea râului | Zona de acumulare (segment) | Altitudine și geomorfologie | Alcalinitate
  (meq/l) | Material organic
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| R-N1 | Mic, de câmpie, silicios, alcalinitate moderată | 10-100 km2 | < 200 m sau sub cea mai înaltă linie de coastă | 0,2-1 | < 30
  (< 150 în Irlanda) |
| R-N3 | Mic/mediu, de câmpie, organic | 10-1 000 km2 | < 0,2 | > 30 |
| R-N4 | Mediu, de câmpie, alcalinitate moderată, silicios | 100-1 000 km2 | 0,2-1 | < 30 |
| R-N5 | Mic, altitudine medie, silicios | 10-100 km2 | Între câmpie și deal | < 0,2 | < 30 |

Tipul

Caracterizarea râului

Zona de acumulare (segment)

Altitudine și geomorfologie

Alcalinitate

(meq/l)

Material organic

(mg Pt/l)

R-N1

Mic, de câmpie, silicios, alcalinitate moderată

10-100 km2

< 200 m sau sub cea mai înaltă linie de coastă

0,2-1

< 30

(< 150 în Irlanda)

R-N3

Mic/mediu, de câmpie, organic

10-1 000 km2

< 0,2

> 30

R-N4

Mediu, de câmpie, alcalinitate moderată, silicios

100-1 000 km2

0,2-1

< 30

R-N5

Mic, altitudine medie, silicios

10-100 km2

Între câmpie și deal

< 0,2

< 30

Țările care au în comun tipurile intercalibrate:

| Tipul R-N1: | Finlanda, Irlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit |
| --- | --- |
| Tipul R-N3: | Finlanda, Irlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit |
| Tipul R-N4: | Finlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit |
| Tipul R-N5: | Finlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit |

Tipul R-N1:

Finlanda, Irlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit

Tipul R-N3:

Finlanda, Irlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit

Tipul R-N4:

Finlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit

Tipul R-N5:

Finlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit

REZULTATE

Elementul calitativ biologic: Faună nevertebrată bentonică

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare intercalibrate

Următoarele rezultate se aplică tuturor tipurilor descrise mai sus.

| Țara | Sistemul național de clasificare intercalibrat | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Finlanda | Sistemul multimetric, prima versiune stabilită | 0,80 | 0,60 |
| Irlanda | Sistemul de evaluare a calității (valoarea Q) | 0,85 | 0,75 |
| Norvegia | Scorul mediu pe taxon (ASPT) | 0,99 | 0,87 |
| Suedia | Indicele DJ (Dahl & Johnson 2004) | 0,80 | 0,60 |
| Regatul Unit | Instrumentul de clasificare a nevertebratelor din râuri (RICT) | 0,97 | 0,86 |

Țara

Sistemul național de clasificare intercalibrat

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Finlanda

Sistemul multimetric, prima versiune stabilită

0,80

0,60

Irlanda

Sistemul de evaluare a calității (valoarea Q)

0,85

0,75

Norvegia

Scorul mediu pe taxon (ASPT)

0,99

0,87

Suedia

Indicele DJ (Dahl & Johnson 2004)

0,80

0,60

Regatul Unit

Instrumentul de clasificare a nevertebratelor din râuri (RICT)

0,97

0,86

Elementul calitativ biologic: Fitobentos

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare intercalibrate

Următoarele rezultate se aplică tuturor tipurilor descrise mai sus.

| Țara | Sistemul național de clasificare intercalibrat | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Finlanda | Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS) | 0,91 | 0,80 |
| Irlanda | Forma revizuită a indicelui trofic al diatomeelor (TDI) | 0,93 | 0,78 |
| Suedia | Metodele suedeze de evaluare, reglementările EPA (NFS 2008:1) bazate pe indicele de poluosensibilitate specifică (IPS) | 0,89 | 0,74 |
| Regatul Unit | Evaluarea diatomeelor pentru starea ecologică a râurilor (DARES) | 0,93 | 0,78 |

Țara

Sistemul național de clasificare intercalibrat

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Finlanda

Indice de Polluosensibilité Spécifique (IPS)

0,91

0,80

Irlanda

Forma revizuită a indicelui trofic al diatomeelor (TDI)

0,93

0,78

Suedia

Metodele suedeze de evaluare, reglementările EPA (NFS 2008:1) bazate pe indicele de poluosensibilitate specifică (IPS)

0,89

0,74

Regatul Unit

Evaluarea diatomeelor pentru starea ecologică a râurilor (DARES)

0,93

0,78

CATEGORIA DE APE: Lacuri

GRUPUL DE INTERCALIBRARE GEOGRAFICĂ: Atlantic

Descrierea tipurilor intercalibrate

| Tipul | Caracterizarea lacului | Altitudine
  (m deasupra nivelului mării) | Adâncime medie
  (m) | Alcalinitate
  (meq/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LA1/2 | De câmpie, puțin adânc, calcaros, mic sau întins | < 200 | 3-15 | > 1 |

Tipul

Caracterizarea lacului

Altitudine

(m deasupra nivelului mării)

Adâncime medie

(m)

Alcalinitate

(meq/l)

LA1/2

De câmpie, puțin adânc, calcaros, mic sau întins

< 200

3-15

> 1

Țările care au în comun tipul intercalibrat:

Irlanda și Regatul Unit

REZULTATE

Elementul calitativ biologic: Fitoplancton

Fitoplancton: Parametrii indicatori ai biomasei (Clorofilă a)

Rezultate: Indicii de calitate ecologică și valorile parametrilor

Următoarele rezultate se referă la valorile medii din perioada de dezvoltare și se aplică tuturor țărilor care au în comun acest tip de lacuri.

| Tipul | Indicii de calitate ecologică | Concentrațiile de clorofilă a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie | Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| LA1/2 | 0,55 | 0,32 | 4,6 -7,0 | 8,0-12,0 |

Tipul

Indicii de calitate ecologică

Concentrațiile de clorofilă a (μg/l)

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

LA1/2

0,55

0,32

4,6 -7,0

8,0-12,0

CATEGORIA DE APE: Lacuri

GRUPUL DE INTERCALIBRARE GEOGRAFICĂ: Alpin

Descrierea tipurilor intercalibrate

| Tipul | Caracterizarea lacului | Altitudine
  (m deasupra nivelului mării) | Adâncime medie
  (m) | Alcalinitate
  (meq/l) | Dimensiunea lacului
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-AL3 | De câmpie sau altitudine medie, adânc, alcalinitate medie-ridicată (influență alpină), întins | 50-800 | > 15 | > 1 | > 0,5 |
| L-AL4 | Altitudine medie, puțin adânc, alcalinitate medie-ridicată (influență alpină), întins | 200-800 | 3-15 | > 1 | > 0,5 |

Tipul

Caracterizarea lacului

Altitudine

(m deasupra nivelului mării)

Adâncime medie

(m)

Alcalinitate

(meq/l)

Dimensiunea lacului

(km2)

L-AL3

De câmpie sau altitudine medie, adânc, alcalinitate medie-ridicată (influență alpină), întins

50-800

> 15

> 1

> 0,5

L-AL4

Altitudine medie, puțin adânc, alcalinitate medie-ridicată (influență alpină), întins

200-800

3-15

> 1

> 0,5

Țările care au în comun tipurile intercalibrate:

| Tipurile L-AL3 și L-AL4: | Austria, Franța, Germania, Italia și Slovenia |
| --- | --- |

Tipurile L-AL3 și L-AL4:

Austria, Franța, Germania, Italia și Slovenia

REZULTATE

Elementul calitativ biologic: Fitoplancton

Fitoplancton: Parametrii indicatori ai biomasei

Rezultate: Indicii de calitate ecologică și valorile parametrilor

Următoarele rezultate se referă la valorile medii anuale și se aplică tuturor țărilor care au în comun acest tip de lacuri. Statele membre pot alege utilizarea clorofilei a, a biovolumului total sau ambii parametri.

Clorofilă a

| Tipul | Indicii de calitate ecologică | Concentrațiile de clorofilă a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie | Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| L-AL3 | 0,70 | 0,40 | 2,1-2,7 | 3,8-4,7 |
| L-AL4 | 0,75 | 0,41 | 3,6-4,4 | 6,6-8,0 |

Tipul

Indicii de calitate ecologică

Concentrațiile de clorofilă a (μg/l)

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

L-AL3

0,70

0,40

2,1-2,7

3,8-4,7

L-AL4

0,75

0,41

3,6-4,4

6,6-8,0

Biovolum total

| Tipul | Indicii de calitate ecologică | Biovolume totale (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie | Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| L-AL3 | 0,60 | 0,25 | 0,3-0,5 | 0,8-1,2 |
| L-AL4 | 0,64 | 0,26 | 0,8-1,1 | 1,9-2,7 |

Tipul

Indicii de calitate ecologică

Biovolume totale (mm3/l)

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

L-AL3

0,60

0,25

0,3-0,5

0,8-1,2

L-AL4

0,64

0,26

0,8-1,1

1,9-2,7

Fitoplancton: parametrii indicatori ai compoziției și abundenței taxonomice

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai parametrilor naționali intercalibrați

| Țara | Parametrii naționali intercalibrați | Tipul | Indicii de calitate ecologică | Delimitările între clase |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie | Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Austria
  Slovenia | Indicele Brettum | L-AL3 | 0,94 | 0,83 | 4,12-4,34 | 3,64-3,83 |
| L-AL4 | 0,94 | 0,81 | 3,69-3,87 | 3,20-3,34 |
| Germania | PTSI (Indicele taxonomiei fitoplanctonului din lacuri) | L-AL3 | 0,60 | 0,43 | 1,25 | 1,75 |
| L-AL4 | 0,71 | 0,56 | 1,75 | 2,25 |
| Italia | PTIot (Indicele taxonomiei fitoplanctonului) | L-AL 3
  (adâncime medie < 100 m) | 0,95 | 0,89 | 3,43 | 3,22 |
| L-AL4 | 0,95 | 0,85 | 3,37 | 3,01 |
| PTIspecies (Indicele taxonomiei fitoplanctonului) | L-AL 3 (adâncime medie > 100 m) | 0,93 | 0,82 | 4,00 | 3,50 |

Țara

Parametrii naționali intercalibrați

Tipul

Indicii de calitate ecologică

Delimitările între clase

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Austria

Slovenia

Indicele Brettum

L-AL3

0,94

0,83

4,12-4,34

3,64-3,83

L-AL4

0,94

0,81

3,69-3,87

3,20-3,34

Germania

PTSI (Indicele taxonomiei fitoplanctonului din lacuri)

L-AL3

0,60

0,43

1,25

1,75

L-AL4

0,71

0,56

1,75

2,25

Italia

PTIot (Indicele taxonomiei fitoplanctonului)

L-AL 3
  (adâncime medie < 100 m)

0,95

0,89

3,43

3,22

L-AL4

0,95

0,85

3,37

3,01

PTIspecies (Indicele taxonomiei fitoplanctonului)

L-AL 3 (adâncime medie > 100 m)

0,93

0,82

4,00

3,50

Elementul calitativ biologic: Macrofite

Rezultate: Indici de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare intercalibrate

| Tipul și țara | Sistemele naționale de clasificare intercalibrate | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Austria
  Tipurile L-AL3 și L-AL4 | Sistemul austriac de evaluare a macrofitelor: indicele austriac macrofite pentru lacuri (AIM pentru lacuri), Modulul 1 | 0,80 | 0,60 |
| Germania
  Tipul L-AL3 | Sistemul german de evaluare a macrofitelor/elementului fitobentos: Modulul 1 | 0,78 | 0,51 |
| Germania
  Tipul L-AL4 | Sistemul german de evaluare a macrofitelor/elementului fitobentos: Modulele 1+2 | 0,71 | 0,47 |

Tipul și țara

Sistemele naționale de clasificare intercalibrate

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Austria

Tipurile L-AL3 și L-AL4

Sistemul austriac de evaluare a macrofitelor: indicele austriac macrofite pentru lacuri (AIM pentru lacuri), Modulul 1

0,80

0,60

Germania

Tipul L-AL3

Sistemul german de evaluare a macrofitelor/elementului fitobentos: Modulul 1

0,78

0,51

Germania

Tipul L-AL4

Sistemul german de evaluare a macrofitelor/elementului fitobentos: Modulele 1+2

0,71

0,47

CATEGORIA DE APE: Lacuri

GRUPUL DE INTERCALIBRARE GEOGRAFICĂ: Central/Baltic

Descrierea tipurilor intercalibrate

| Tipul | Caracterizarea lacului | Altitudine (m deasupra nivelului mării) | Adâncime medie (m) | Alcalinitate (meq/l) | Timpul de rezidență hidrologică (ani) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-CB1 | De câmpie, puțin adânc, calcaros | < 200 | 3-15 | > 1 | 1-10 |
| L-CB2 | De câmpie, deloc adânc, calcaros | < 200 | < 3 | > 1 | 0,1-1 |
| L-CB3 | De câmpie, puțin adânc, mic, silicios (alcalinitate medie) | < 200 | 3-15 | 0,2-1 | 1-10 |

Tipul

Caracterizarea lacului

Altitudine (m deasupra nivelului mării)

Adâncime medie (m)

Alcalinitate (meq/l)

Timpul de rezidență hidrologică (ani)

L-CB1

De câmpie, puțin adânc, calcaros

< 200

3-15

> 1

1-10

L-CB2

De câmpie, deloc adânc, calcaros

< 200

< 3

> 1

0,1-1

L-CB3

De câmpie, puțin adânc, mic, silicios (alcalinitate medie)

< 200

3-15

0,2-1

1-10

Țările care au în comun tipurile intercalibrate:

| Tipurile L-CB1 și L-CB2: | Belgia, Germania, Danemarca, Estonia, Franța, Lituania, Letonia, Țările de Jos, Polonia, Regatul Unit. |
| --- | --- |
| Tipul L-CB3: | Belgia, Danemarca, Estonia, Franța, Letonia, Polonia. |

Tipurile L-CB1 și L-CB2:

Belgia, Germania, Danemarca, Estonia, Franța, Lituania, Letonia, Țările de Jos, Polonia, Regatul Unit.

Tipul L-CB3:

Belgia, Danemarca, Estonia, Franța, Letonia, Polonia.

REZULTATE

Elementul calitativ biologic: Fitoplancton

Fitoplancton: parametrii indicatori ai biomasei

Rezultate: Indicii de calitate ecologică și valorile parametrilor

Următoarele rezultate se referă la valorile medii din perioada de dezvoltare și se aplică tuturor țărilor care au în comun acest tip de lacuri.

| Tipul | Indicii de calitate ecologică | Concentrațiile de clorofilă a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie | Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| L-CB1 | 0,55 | 0,32 | 4,6-7,0 | 8,0-12,0 |
| L-CB2 | 0,63 | 0,30 | 9,9-11,7 | 21,0-25,0 |
| L-CB3 | 0,57 | 0,31 | 4,3-6,5 | 8,0-12,0 |

Tipul

Indicii de calitate ecologică

Concentrațiile de clorofilă a (μg/l)

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

L-CB1

0,55

0,32

4,6-7,0

8,0-12,0

L-CB2

0,63

0,30

9,9-11,7

21,0-25,0

L-CB3

0,57

0,31

4,3-6,5

8,0-12,0

Elementul calitativ biologic: Macrofite

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare intercalibrate

Următoarele rezultate se aplică tipurilor LCB1 și LCB2.

| Țara | Sistemele naționale de clasificare intercalibrate | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Belgia | Sistemul flamand de evaluare a macrofitelor | 0,80 | 0,60 |
| Germania | Sistemul german de evaluare a macrofitelor: indicele de referință | 0,75 | 0,50 |
| Estonia | Sistemul estonian de evaluare a macrofitelor | 0,80 | 0,60 |
| Letonia | Sistemul letonian de evaluare a macrofitelor | 0,80 | 0,60 |
| Olanda | Sistemul olandez de evaluare a macrofitelor (KRW Maatlat) | 0,80 | 0,60 |
| Regatul Unit | Sistemul britanic de evaluare a macrofitelor: LEAFPACS | 0,80 | 0,60 |

Țara

Sistemele naționale de clasificare intercalibrate

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Belgia

Sistemul flamand de evaluare a macrofitelor

0,80

0,60

Germania

Sistemul german de evaluare a macrofitelor: indicele de referință

0,75

0,50

Estonia

Sistemul estonian de evaluare a macrofitelor

0,80

0,60

Letonia

Sistemul letonian de evaluare a macrofitelor

0,80

0,60

Olanda

Sistemul olandez de evaluare a macrofitelor (KRW Maatlat)

0,80

0,60

Regatul Unit

Sistemul britanic de evaluare a macrofitelor: LEAFPACS

0,80

0,60

CATEGORIA DE APE: Lacuri

GRUPUL DE INTERCALIBRARE GEOGRAFICĂ: Mediteranean

Descrierea tipurilor intercalibrate

| Tipul | Caracterizarea lacului | Altitudine
  (m) | Media anuală Precipitațiile (mm) și T (oC) | Adâncime medie
  (m) | Alcalinitate
  (meq/l) | Dimensiunea lacului
  (km2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| L-M5/7 | Lac de acumulare, adânc, întins, silicios, „zonă umedă” zonă de acumulare < 20 000 km2 | 0-800 | > 800 sau < 15 | > 15 | < 1 | > 0,5 |
| L-M8 | Lac de acumulare, adânc, întins, calcaros, zonă de acumulare < 20 000 km2 | 0-800 | — | > 15 | > 1 | > 0,5 |

Tipul

Caracterizarea lacului

Altitudine

(m)

Media anuală Precipitațiile (mm) și T (oC)

Adâncime medie

(m)

Alcalinitate

(meq/l)

Dimensiunea lacului

(km2)

L-M5/7

Lac de acumulare, adânc, întins, silicios, „zonă umedă” zonă de acumulare < 20 000 km2

0-800

> 800 sau < 15

> 15

< 1

> 0,5

L-M8

Lac de acumulare, adânc, întins, calcaros, zonă de acumulare < 20 000 km2

0-800

—

> 15

> 1

> 0,5

Țările care au în comun tipurile intercalibrate:

| Tipul L-M5/7: | Grecia, Franța, Portugalia, Spania, România. |
| --- | --- |
| Tipul L-M8: | Cipru, Grecia, Franța, Italia, Spania, România. |

Tipul L-M5/7:

Grecia, Franța, Portugalia, Spania, România.

Tipul L-M8:

Cipru, Grecia, Franța, Italia, Spania, România.

REZULTATE

Elementul calitativ biologic: Fitoplancton

Fitoplancton: parametrii indicatori ai biomasei

Rezultate: Indicii de calitate ecologică și valorile parametrilor

Următoarele rezultate se referă la valorile medii de vară, adâncimea eufotică și se aplică tuturor țărilor care au în comun acest tip de lacuri. Statele membre pot alege utilizarea clorofilei a, a biovolumului total sau a ambilor parametri.

Clorofilă a

| Tipul | Indicii de calitate ecologică | Concentrațiile de clorofilă a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Delimitare bună-medie | Delimitare bună-medie |
| L-M5/7 | 0,21 | 6,7-9,5 |
| L-M8 | 0,43 | 4,2-6,0 |

Tipul

Indicii de calitate ecologică

Concentrațiile de clorofilă a (μg/l)

Delimitare bună-medie

Delimitare bună-medie

L-M5/7

0,21

6,7-9,5

L-M8

0,43

4,2-6,0

Biovolum total

| Tipul | Indicii de calitate ecologică | Biovolume totale (mm3/l) |
| --- | --- | --- |
| Delimitare bună-medie | Delimitare bună-medie |
| L-M5/7 | 0,19 | 1,9 |
| L-M8 | 0,36 | 2,1 |

Tipul

Indicii de calitate ecologică

Biovolume totale (mm3/l)

Delimitare bună-medie

Delimitare bună-medie

L-M5/7

0,19

1,9

L-M8

0,36

2,1

Fitoplancton: parametrii indicatori ai compoziției și abundenței taxonomice

Rezultate: Indicii de calitate ecologică și valorile parametrilor

Următoarele rezultate se referă la valorile medii de vară, adâncimea eufotică și se aplică tuturor țărilor care au în comun acest tip de lacuri. Statele membre trebuie să utilizeze cel puțin unul dintre parametrii intercalibrați (procentaj de cianobacterii, indicele catalan, indicele Med PTI).

Procentajul de cianobacterii

| Tipul și țara | Indicii de calitate ecologică | Procentul de cianobacterii |
| --- | --- | --- |
| Delimitare bună-medie | Delimitare bună-medie |
| Tipul L-M5/7 |
| Toate țările care au în comun acest tip | 0,91 | 9,2 |
| Tipul L-M8 |
| Toate țările care au în comun acest tip | 0,72 | 28,5 |

Tipul și țara

Indicii de calitate ecologică

Procentul de cianobacterii

Delimitare bună-medie

Delimitare bună-medie

Tipul L-M5/7

Toate țările care au în comun acest tip

0,91

9,2

Tipul L-M8

Toate țările care au în comun acest tip

0,72

28,5

Indici de calitate ecologică calculați ca ICE = (100 – valoarea delimitării)/(100 – valoarea de referință)

Indicele catalan

| Tipul și țara | Indicii de calitate ecologică | Indicele catalan |
| --- | --- | --- |
| Delimitare bună-medie | Delimitare bună-medie |
| Tipul L-M5/7 |
| Toate țările care au în comun acest tip | 0,97 | 10,6 |
| Tipul L-M8 |
| Toate țările care au în comun acest tip | 0,98 | 7,7 |

Tipul și țara

Indicii de calitate ecologică

Indicele catalan

Delimitare bună-medie

Delimitare bună-medie

Tipul L-M5/7

Toate țările care au în comun acest tip

0,97

10,6

Tipul L-M8

Toate țările care au în comun acest tip

0,98

7,7

Indici de calitate ecologică calculați ca ICE = (400 – valoarea delimitării)/(400 – valoarea de referință)

Indicele Med PTI

| Tipul și țara | Indicii de calitate ecologică | Indicele catalan |
| --- | --- | --- |
| Delimitare bună-medie | Delimitare bună-medie |
| Tipul L-M5/7 |
| Toate țările care au în comun acest tip | 0,75 | 2,32 |
| Tipul L-M8 |
| Toate țările care au în comun acest tip | 0,77 | 2,38 |

Tipul și țara

Indicii de calitate ecologică

Indicele catalan

Delimitare bună-medie

Delimitare bună-medie

Tipul L-M5/7

Toate țările care au în comun acest tip

0,75

2,32

Tipul L-M8

Toate țările care au în comun acest tip

0,77

2,38

CATEGORIA DE APE: Lacuri

GRUPUL DE INTERCALIBRARE GEOGRAFICĂ: Nordic

Descrierea tipurilor intercalibrate

| Tipul | Caracterizarea lacului | Altitudine
  (m deasupra nivelului mării) | Adâncime medie
  (m) | Alcalinitate
  (meq/l) | Culoare
  (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LN1 | De câmpie, puțin adânc, alcalinitate medie, limpede | < 200 | 3-15 | 0,2-1 | < 30 |
| LN2a | De câmpie, puțin adânc, alcalinitate redusă, limpede | < 200 | 3-15 | < 0,2 | < 30 |
| LN2b | De câmpie, adânc, alcalinitate redusă, limpede | < 200 | > 15 | < 0,2 | < 30 |
| LN3a | De câmpie, puțin adânc, alcalinitate redusă, mezo-humic | < 200 | 3-15 | < 0,2 | 30-90 |
| LN5 | Altitudine medie, puțin adânc, alcalinitate redusă, limpede | 200-800 | 3-15 | < 0,2 | < 30 |
| LN6a | Altitudine medie, puțin adânc, alcalinitate redusă, mezo-humic | 200-800 | 3-15 | < 0,2 | 30-90 |
| LN8a | De câmpie, puțin adânc, alcalinitate medie, mezo-humic | < 200 | 3-15 | 0,2-1 | 30-90 |

Tipul

Caracterizarea lacului

Altitudine

(m deasupra nivelului mării)

Adâncime medie

(m)

Alcalinitate

(meq/l)

Culoare

(mg Pt/l)

LN1

De câmpie, puțin adânc, alcalinitate medie, limpede

< 200

3-15

0,2-1

< 30

LN2a

De câmpie, puțin adânc, alcalinitate redusă, limpede

< 200

3-15

< 0,2

< 30

LN2b

De câmpie, adânc, alcalinitate redusă, limpede

< 200

> 15

< 0,2

< 30

LN3a

De câmpie, puțin adânc, alcalinitate redusă, mezo-humic

< 200

3-15

< 0,2

30-90

LN5

Altitudine medie, puțin adânc, alcalinitate redusă, limpede

200-800

3-15

< 0,2

< 30

LN6a

Altitudine medie, puțin adânc, alcalinitate redusă, mezo-humic

200-800

3-15

< 0,2

30-90

LN8a

De câmpie, puțin adânc, alcalinitate medie, mezo-humic

< 200

3-15

0,2-1

30-90

Țările care au în comun tipurile intercalibrate:

| Tipurile LN1, LN2a, LN3a, LN8a: | Irlanda, Finlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit. |
| --- | --- |
| Tipurile LN2b, LN5 și LN6a: | Norvegia, Suedia, Regatul Unit. |

Tipurile LN1, LN2a, LN3a, LN8a:

Irlanda, Finlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit.

Tipurile LN2b, LN5 și LN6a:

Norvegia, Suedia, Regatul Unit.

Elementul calitativ biologic: Fitoplancton

Fitoplancton: parametrii indicatori ai biomasei

Rezultate: Indicii de calitate ecologică și valorile parametrilor

Următoarele rezultate se referă la valorile medii din perioada de dezvoltare și se aplică tuturor țărilor care au în comun aceste tipuri de lacuri.

| Tipul | Indicii de calitate ecologică | Concentrațiile de clorofilă a (μg/l) |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie | Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| LN1 | 0,50 | 0,33 | 5,0-7,0 | 7,5-10,5 |
| LN2a | 0,50 | 0,29 | 3,0-5,0 | 5,0-8,5 |
| LN2b | 0,50 | 0,33 | 3,0-5,0 | 4,5-7,5 |
| LN3a | 0,50 | 0,30 | 5,0-7,0 | 8,0-12,0 |
| LN5 | 0,50 | 0,33 | 2,0-4,0 | 3,0-6,0 |
| LN6a | 0,50 | 0,33 | 4,0-6,0 | 6,0-9,0 |
| LN8a | 0,50 | 0,33 | 7,0-10,0 | 10,5-15,0 |

Tipul

Indicii de calitate ecologică

Concentrațiile de clorofilă a (μg/l)

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

LN1

0,50

0,33

5,0-7,0

7,5-10,5

LN2a

0,50

0,29

3,0-5,0

5,0-8,5

LN2b

0,50

0,33

3,0-5,0

4,5-7,5

LN3a

0,50

0,30

5,0-7,0

8,0-12,0

LN5

0,50

0,33

2,0-4,0

3,0-6,0

LN6a

0,50

0,33

4,0-6,0

6,0-9,0

LN8a

0,50

0,33

7,0-10,0

10,5-15,0

Elementul calitativ biologic: Macrofite

Descrierea tipurilor intercalibrate (doar pentru intercalibrarea macrofitelor)

| Tipul | Caracterizarea lacului | Alcalinitate (meq/l) | Culoare (mg Pt/l) |
| --- | --- | --- | --- |
| 101. | Alcalinitate redusă, limpede | 0,05-0,2 | < 30 |
| 102. | Alcalinitate redusă, humic | 0,05-0,2 | > 30 |
| 201. | Alcalinitate medie, limpede | 0,2-1,0 | < 30 |
| 202. | Alcalinitate medie, humic | 0,2-1,0 | > 30 |
| 301. | Alcalinitate ridicată, limpede | > 1,0 | < 30 |
| 302. | Alcalinitate ridicată, humic | > 1,0 | > 30 |

Tipul

Caracterizarea lacului

Alcalinitate (meq/l)

Culoare (mg Pt/l)

101.

Alcalinitate redusă, limpede

0,05-0,2

< 30

102.

Alcalinitate redusă, humic

0,05-0,2

> 30

201.

Alcalinitate medie, limpede

0,2-1,0

< 30

202.

Alcalinitate medie, humic

0,2-1,0

> 30

301.

Alcalinitate ridicată, limpede

> 1,0

< 30

302.

Alcalinitate ridicată, humic

> 1,0

> 30

Țările care au în comun tipurile intercalibrate:

| Tipurile 101, 102, 201 și 202: | Irlanda, Finlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit. |
| --- | --- |
| Tipul 301: | Irlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit. |
| Tipul 302: | Irlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit. |

Tipurile 101, 102, 201 și 202:

Irlanda, Finlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit.

Tipul 301:

Irlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit.

Tipul 302:

Irlanda, Norvegia, Suedia, Regatul Unit.

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai metodelor sistemelor naționale de clasificare

| Țara | Sistemul național de clasificare intercalibrat | Tipul | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Irlanda | Indicele macrofitelor libere | Toate tipurile intercalibrate | 0,90 | 0,68 |
| Suedia | Indicele trofic al macrofitelor (Ecke) | Tipul 101 | 0,98 | 0,79 |
| Tipul 102 | 0,98 | 0,88 |
| Tipul 201 | 0,94 | 0,83 |
| Tipul 202 | 0,96 | 0,83 |
| Norvegia | Indicele trofic al macrofitelor (Mjelde) | Tipul 101 | 0,94 | 0,61 |
| Tipul 102 | 0,96 | 0,65 |
| Tipul 201 | 0,91 | 0,72 |
| Tipul 202 | 0,9 | 0,77 |
| Tipul 301 | 0,92 | 0,69 |
| Regatul Unit | Sistemul britanic de evaluare a macrofitelor: LEAFPACS | Toate tipurile intercalibrate | 0,80 | 0,60 |

Țara

Sistemul național de clasificare intercalibrat

Tipul

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Irlanda

Indicele macrofitelor libere

Toate tipurile intercalibrate

0,90

0,68

Suedia

Indicele trofic al macrofitelor (Ecke)

Tipul 101

0,98

0,79

Tipul 102

0,98

0,88

Tipul 201

0,94

0,83

Tipul 202

0,96

0,83

Norvegia

Indicele trofic al macrofitelor (Mjelde)

Tipul 101

0,94

0,61

Tipul 102

0,96

0,65

Tipul 201

0,91

0,72

Tipul 202

0,9

0,77

Tipul 301

0,92

0,69

Regatul Unit

Sistemul britanic de evaluare a macrofitelor: LEAFPACS

Toate tipurile intercalibrate

0,80

0,60

CATEGORIA DE APE: Ape de coastă și ape de tranziție

GRUPUL DE INTERCALIBRARE GEOGRAFICĂ: Marea Baltică

Descrierea tipurilor intercalibrate

| Tipul | Salinitate psu | Expunere | Adâncime | Zile cu gheață | Alte caracteristici |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CW B0 | 0,5-3 | Protejate | Puțin adânci | > 150 | Situri în Golful Botnic (Coasta nordică) |
| CW B2 | 3-6 | Protejate | Puțin adânci | 90-150 | Situri în Marea Botnică |
| CW B3 a | 3-6 | Protejate | Puțin adânci | ~90 | Situri în zona cuprinsă între sudul Mării Botnice și Arhipelagul finlandez și Golful de vest al Finladei |
| CW B3 b | 3-6 | Expuse | Puțin adânci | ~90 |
| CW B12 a


  Estul Mării Baltice | 5-8 | Protejate | Puțin adânci | — | Situri în Golful Riga |
| CW B12 b


  Vestul Mării Baltice | 8-22 | Protejate | Puțin adânci | — | Situri pe coasta de sud a Suediei și pe coasta de sud-vest a Mării Baltice de-a lungul Danemarcei și Germaniei |
| CW B13 | 6-22 | Expuse | Puțin adânci | — | Situri de-a lungul coastei Estoniei, Lenoniei și Lituaniei, coasta poloneză și insula daneză „Bornholm” |
| CW B 14 | 6-22 | Protejate | Puțin adânci | — | Lagune |
| TW B 13 | 6-22 | Expuse | Puțin adânci | — | Ape de tranziție. Amplasate de-a lungul coastei Lituaniei și Poloniei |

Tipul

Salinitate psu

Expunere

Adâncime

Zile cu gheață

Alte caracteristici

CW B0

0,5-3

Protejate

Puțin adânci

> 150

Situri în Golful Botnic (Coasta nordică)

CW B2

3-6

Protejate

Puțin adânci

90-150

Situri în Marea Botnică

CW B3 a

3-6

Protejate

Puțin adânci

~90

Situri în zona cuprinsă între sudul Mării Botnice și Arhipelagul finlandez și Golful de vest al Finladei

CW B3 b

3-6

Expuse

Puțin adânci

~90

CW B12 a

Estul Mării Baltice

5-8

Protejate

Puțin adânci

—

Situri în Golful Riga

CW B12 b

Vestul Mării Baltice

8-22

Protejate

Puțin adânci

—

Situri pe coasta de sud a Suediei și pe coasta de sud-vest a Mării Baltice de-a lungul Danemarcei și Germaniei

CW B13

6-22

Expuse

Puțin adânci

—

Situri de-a lungul coastei Estoniei, Lenoniei și Lituaniei, coasta poloneză și insula daneză „Bornholm”

CW B 14

6-22

Protejate

Puțin adânci

—

Lagune

TW B 13

6-22

Expuse

Puțin adânci

—

Ape de tranziție. Amplasate de-a lungul coastei Lituaniei și Poloniei

Țările care au în comun tipurile intercalibrate:

| Tipurile CWB0, CWB2, CWB3a, CWB3b: | Finlanda, Suedia. |
| --- | --- |
| Tipul CWB12a: | Estonia |
| Tipul CWB12b: | Germania, Danemarca, Suedia. |
| Tipul CWB13: | Danemarca, Estonia, Lituania, Letonia, Polonia. |
| Tipul CWB14: | Danemarca, Polonia |
| Tipul TWB13: | Lituania, Polonia. |

Tipurile CWB0, CWB2, CWB3a, CWB3b:

Finlanda, Suedia.

Tipul CWB12a:

Estonia

Tipul CWB12b:

Germania, Danemarca, Suedia.

Tipul CWB13:

Danemarca, Estonia, Lituania, Letonia, Polonia.

Tipul CWB14:

Danemarca, Polonia

Tipul TWB13:

Lituania, Polonia.

REZULTATE

Elementul calitativ biologic: Faună nevertebrată bentonică

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare intercalibrate

| Tipul și țara | Sistemul național de clasificare intercalibrat | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| CW B0 |
| Finlanda | BBI – Indicele finlandez pentru apele sărate | 0,99 | 0,59 |
| Suedia | BQI – Indicele multimetric suedez pentru calitatea biologică (infauna din sedimentele moi) | 0,77 | 0,31 |
| CW B2 |
| Finlanda | BBI – Indicele finlandez pentru apele sărate | 0,95 | 0,57 |
| Suedia | BQI – Indicele multimetric suedez pentru calitatea biologică (infauna din sedimentele moi) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 a |
| Finlanda | BBI – Indicele finlandez pentru apele sărate | 0,89 | 0,53 |
| Suedia | BQI – Indicele multimetric suedez pentru calitatea biologică (infauna din sedimentele moi) | 0,76 | 0,29 |
| CW B3 b |
| Finlanda | BBI – Indicele finlandez pentru apele sărate | 0,90 | 0,54 |
| Suedia | BQI – Indicele multimetric suedez pentru calitatea biologică (infauna din sedimentele moi) | 0,76 | 0,29 |

Tipul și țara

Sistemul național de clasificare intercalibrat

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

CW B0

Finlanda

BBI – Indicele finlandez pentru apele sărate

0,99

0,59

Suedia

BQI – Indicele multimetric suedez pentru calitatea biologică (infauna din sedimentele moi)

0,77

0,31

CW B2

Finlanda

BBI – Indicele finlandez pentru apele sărate

0,95

0,57

Suedia

BQI – Indicele multimetric suedez pentru calitatea biologică (infauna din sedimentele moi)

0,76

0,29

CW B3 a

Finlanda

BBI – Indicele finlandez pentru apele sărate

0,89

0,53

Suedia

BQI – Indicele multimetric suedez pentru calitatea biologică (infauna din sedimentele moi)

0,76

0,29

CW B3 b

Finlanda

BBI – Indicele finlandez pentru apele sărate

0,90

0,54

Suedia

BQI – Indicele multimetric suedez pentru calitatea biologică (infauna din sedimentele moi)

0,76

0,29

Elementul calitativ biologic: Fitoplancton

Fitoplancton: parametrii indicatori ai biomasei (clorofilă a)

Rezultate: Indicii de calitate ecologică și valorile parametrilor

Următoarele rezultate se referă la mediile de vară mai/iunie-septembrie.

| Tipul și țara | Indicii de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare intercalibrate | Valorile parametrilor clorofilă a μg/l |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie | Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| CW B0 | | | | |
| Toate țările care au în comun acest tip | 0,76 | 0,56 | 1,7 (1,5-1,8) | 2,3 (2,0-2,7) |
| CW B2 | | | | |
| Toate țările care au în comun acest tip | 0,78 | 0,56 | 1,8 | 2,5 (2,3-2,6) |
| CW B3 a | | | | |
| Protejat
  Toate țările care au în comun acest tip | 0,71 | 0,49 | 2,4 (2,2-2,6) | 3,5 (2,9-4,0) |
| CW B3 b | | | | |
| Expus
  Toate țările care au în comun acest tip | 0,81 | 0,68 | 1,5 | 1,8 |
| CW B 12 a | | | | |
| Estul Mării Baltice
  Salinitate 5-8 psu
  Toate țările care au în comun acest tip | 0,82 | 0,66 | 2,2 | 2,7 |
| CW B 12 b | | | | |
| Vestul Mării Baltice
  Salinitate 8-22 psu
  Toate țările care au în comun acest tip | 0,92 | 0,63 | 1,3 (1,1-1,5) | 1,9 |
| CW B 13 | | | | |
| Danemarca, Estonia și Letonia | 0,92 | 0,75 | 1,3 | 1,6 |
| CW B 14 | | | | |
| Danemarca | 0,82 | 0,56 | 1,1 | 1,6 |
| TW B 13 | | | | |
| Toate țările care au în comun acest tip | 0,90 | 0,66 | 4,2 | 5,8 |

Tipul și țara

Indicii de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare intercalibrate

Valorile parametrilor clorofilă a μg/l

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

CW B0

Toate țările care au în comun acest tip

0,76

0,56

1,7 (1,5-1,8)

2,3 (2,0-2,7)

CW B2

Toate țările care au în comun acest tip

0,78

0,56

1,8

2,5 (2,3-2,6)

CW B3 a

Protejat

Toate țările care au în comun acest tip

0,71

0,49

2,4 (2,2-2,6)

3,5 (2,9-4,0)

CW B3 b

Expus

Toate țările care au în comun acest tip

0,81

0,68

1,5

1,8

CW B 12 a

Estul Mării Baltice

Salinitate 5-8 psu

Toate țările care au în comun acest tip

0,82

0,66

2,2

2,7

CW B 12 b

Vestul Mării Baltice

Salinitate 8-22 psu

Toate țările care au în comun acest tip

0,92

0,63

1,3 (1,1-1,5)

1,9

CW B 13

Danemarca, Estonia și Letonia

0,92

0,75

1,3

1,6

CW B 14

Danemarca

0,82

0,56

1,1

1,6

TW B 13

Toate țările care au în comun acest tip

0,90

0,66

4,2

5,8

Elementul calitativ biologic: Angiosperme

Angiosperme: parametrii indicatori ai abundenței (Limita de adâncime a speciei zegras Zostera marina)

Rezultate: Indicii de calitate ecologică și valorile parametrilor

| Tipul și țara | Indicii de calitate ecologică pentru sistemele naționale de clasificare intercalibrate | Valorile parametrilor
  Limita de adâncime (m) a zegras Zostera marina |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie | Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| CW B 12 b | | | | |
| Danemarca și Germania
  Coastă deschisă | 0,90 | 0,74 | 8,5 (8,0-9,4) | 7 (6,6-7,1) |

Tipul și țara

Indicii de calitate ecologică pentru sistemele naționale de clasificare intercalibrate

Valorile parametrilor

Limita de adâncime (m) a zegras Zostera marina

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

CW B 12 b

Danemarca și Germania

Coastă deschisă

0,90

0,74

8,5 (8,0-9,4)

7 (6,6-7,1)

CATEGORIA DE APE: Ape de coastă și ape de tranziție

GRUPUL DE INTERCALIBRARE GEOGRAFICĂ: Nord-est atlantic

Descrierea tipurilor intercalibrate

| Tipul | Caracterizare | Salinitate (psu)
  Amplitudinea mareei (m)
  Adâncime (m) | Viteza curenților (noduri)
  Expunere | Gradul de amestecare
  Timpul de rezidență |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NEA1/26a | Oceanice, expuse sau protejate, euhaline, puțin adânci | > 30
  Mezomaree 1-5
  < 30 | Medie 1-3
  Expuse sau protejate | Amestec total
  Zile |
| NEA1/26b | Mări închise, expuse sau protejate, euhaline, puțin adânci | > 30
  Mezomaree 1-5
  < 30 | Medie 1-3
  Expuse sau protejate | Amestec total
  Zile |
| NEA1/26c | Mări închise, expuse sau protejate, parțial stratificate | > 30
  Micromaree/Mezomaree < 1-5
  < 30 | Medie 1-3
  Expuse sau protejate | Stratificate parțial
  Zile-săptămâni |
| NEA1/26d | Coasta scandinavă, expuse sau protejate, puțin adânci | > 30
  Micromaree < 1
  < 30 | Mică < 1
  Expuse sau expuse moderat | Stratificate parțial
  Zile-săptămâni |
| NEA1/26e | Zone de mișcări ascendente, expuse sau protejate, euhaline, puțin adânci | > 30
  Mezomaree 1-5
  < 30 | Medie 1-3
  Expuse sau protejate | Amestec total
  Zile |
| NEA3/4 | Polihaline, expuse sau expuse moderat (tipul Mării Wadden) | Polihaline 18-30
  Mezomaree 1-5
  < 30 | Medie 1-3
  Expuse sau expuse moderat | Amestec total
  Zile |
| NEA7 | Sisteme fiordice și golfuri adânci | > 30
  Mezomaree 1-5
  > 30 | Mică < 1
  Protejate | Amestec total
  Zile |
| NEA8 | Tipul arcului intern Skagerrak, polihaline, micromaree, protejate, puțin adânci | Polihaline 18-30
  Mezomaree < 1
  < 30 | Mică < 1
  Protejate | Stratificate parțial
  Zile-săptămâni |
| NEA9 | Fiord cu un prag puțin adânc la gura de vărsare, cu o adâncime maximă foarte mare în bazinul central, sărac în curenți de adâncime | Polihaline 18-30
  Micromaree < 1
  > 30 | Mică < 1
  Protejate | Stratificate parțial
  Săptămâni |
| NEA10 | Tipul arcului extern Skagerrak, polihaline, micromaree, expuse, adânci | Polihaline 18-30
  Micromaree < 1
  > 30 | Mică < 1
  Protejate | Stratificate parțial
  Zile |
| NEA11 | Ape de tranziție | Oligohaline 0-35
  De la micro la macromaree
  < 30 | Variabilă
  Protejate sau expuse moderat | Stratificate parțial sau permanent
  Zile-săptămâni |

Tipul

Caracterizare

Salinitate (psu)

Amplitudinea mareei (m)

Adâncime (m)

Viteza curenților (noduri)

Expunere

Gradul de amestecare

Timpul de rezidență

NEA1/26a

Oceanice, expuse sau protejate, euhaline, puțin adânci

> 30

Mezomaree 1-5

< 30

Medie 1-3

Expuse sau protejate

Amestec total

Zile

NEA1/26b

Mări închise, expuse sau protejate, euhaline, puțin adânci

> 30

Mezomaree 1-5

< 30

Medie 1-3

Expuse sau protejate

Amestec total

Zile

NEA1/26c

Mări închise, expuse sau protejate, parțial stratificate

> 30

Micromaree/Mezomaree < 1-5

< 30

Medie 1-3

Expuse sau protejate

Stratificate parțial

Zile-săptămâni

NEA1/26d

Coasta scandinavă, expuse sau protejate, puțin adânci

> 30

Micromaree < 1

< 30

Mică < 1

Expuse sau expuse moderat

Stratificate parțial

Zile-săptămâni

NEA1/26e

Zone de mișcări ascendente, expuse sau protejate, euhaline, puțin adânci

> 30

Mezomaree 1-5

< 30

Medie 1-3

Expuse sau protejate

Amestec total

Zile

NEA3/4

Polihaline, expuse sau expuse moderat (tipul Mării Wadden)

Polihaline 18-30

Mezomaree 1-5

< 30

Medie 1-3

Expuse sau expuse moderat

Amestec total

Zile

NEA7

Sisteme fiordice și golfuri adânci

> 30

Mezomaree 1-5

> 30

Mică < 1

Protejate

Amestec total

Zile

NEA8

Tipul arcului intern Skagerrak, polihaline, micromaree, protejate, puțin adânci

Polihaline 18-30

Mezomaree < 1

< 30

Mică < 1

Protejate

Stratificate parțial

Zile-săptămâni

NEA9

Fiord cu un prag puțin adânc la gura de vărsare, cu o adâncime maximă foarte mare în bazinul central, sărac în curenți de adâncime

Polihaline 18-30

Micromaree < 1

> 30

Mică < 1

Protejate

Stratificate parțial

Săptămâni

NEA10

Tipul arcului extern Skagerrak, polihaline, micromaree, expuse, adânci

Polihaline 18-30

Micromaree < 1

> 30

Mică < 1

Protejate

Stratificate parțial

Zile

NEA11

Ape de tranziție

Oligohaline 0-35

De la micro la macromaree

< 30

Variabilă

Protejate sau expuse moderat

Stratificate parțial sau permanent

Zile-săptămâni

Țările care au în comun tipurile intercalibrate:

| Tipul NEA1/26a: | Spania, Franța, Irlanda, Norvegia, Regatul Unit |
| --- | --- |
| Tipul NEA1/26b: | Belgia, Franța, Țările de Jos, Regatul Unit |
| Tipul NEA1/26c: | Germania, Danemarca |
| Tipul NEA1/26d: | Danemarca |
| Tipul NEA1/26e: | Portugalia, Spania |
| Tipul NEA3/4: | Germania, Țările de Jos |
| Tipul NEA7: | Norvegia, Regatul Unit |
| Tipul NEA8: | Danemarca, Norvegia, Suedia |
| Tipul NEA9: | Norvegia, Suedia |
| Tipul NEA10: | Norvegia, Suedia |
| Tipul NEA11: | Belgia, Germania, Spania, Franța, Irlanda, Țările de Jos, Portugalia, Regatul Unit |

Tipul NEA1/26a:

Spania, Franța, Irlanda, Norvegia, Regatul Unit

Tipul NEA1/26b:

Belgia, Franța, Țările de Jos, Regatul Unit

Tipul NEA1/26c:

Germania, Danemarca

Tipul NEA1/26d:

Danemarca

Tipul NEA1/26e:

Portugalia, Spania

Tipul NEA3/4:

Germania, Țările de Jos

Tipul NEA7:

Norvegia, Regatul Unit

Tipul NEA8:

Danemarca, Norvegia, Suedia

Tipul NEA9:

Norvegia, Suedia

Tipul NEA10:

Norvegia, Suedia

Tipul NEA11:

Belgia, Germania, Spania, Franța, Irlanda, Țările de Jos, Portugalia, Regatul Unit

REZULTATE

Elementul calitativ biologic: Faună nevertebrată bentonică

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare intercalibrate

Rezultatele sunt aplicabile doar în cazurile habitatelor cu sedimente moi (noroi provocat de maree/habitate nisipoase).

| Tipul și țara | Sistemul național de clasificare | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Tipurile NEA1/26, NEA 3/4 și NEA 7 (Indici sensibili în primul rând la presiunile îmbogățirii cu substanțe organice și a poluării toxice în habitatele cu sedimente moi) |
| Danemarca | DKI | 0,67 | 0,53 |
| Franța | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Germania | M-AMBI | 0,85 | 0,70 |
| Irlanda | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Norvegia | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Portugalia | P-BAT | 0,79 | 0,58 |
| Spania | M-AMBI | 0,77 | 0,53 |
| Regatul Unit | IQI | 0,75 | 0,64 |
| Tipurile NEA1/26 și NEA3/4 (Indice sensibil la presiuni multiple în habitate multiple) |
| Belgia | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Țările de Jos | BEQI | 0,80 | 0,60 |
| Tipurile NEA8/9/10 |
| Danemarca | DKI | 0,82 | 0,63 |
| Norvegia | NQI | 0,92 | 0,81 |
| Suedia | BQI | 0,89 | 0,68 |

Tipul și țara

Sistemul național de clasificare

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Tipurile NEA1/26, NEA 3/4 și NEA 7 (Indici sensibili în primul rând la presiunile îmbogățirii cu substanțe organice și a poluării toxice în habitatele cu sedimente moi)

Danemarca

DKI

0,67

0,53

Franța

M-AMBI

0,77

0,53

Germania

M-AMBI

0,85

0,70

Irlanda

IQI

0,75

0,64

Norvegia

NQI

0,92

0,81

Portugalia

P-BAT

0,79

0,58

Spania

M-AMBI

0,77

0,53

Regatul Unit

IQI

0,75

0,64

Tipurile NEA1/26 și NEA3/4 (Indice sensibil la presiuni multiple în habitate multiple)

Belgia

BEQI

0,80

0,60

Țările de Jos

BEQI

0,80

0,60

Tipurile NEA8/9/10

Danemarca

DKI

0,82

0,63

Norvegia

NQI

0,92

0,81

Suedia

BQI

0,89

0,68

Elementul calitativ biologic: Fitoplancton

Fitoplancton: parametrii indicatori ai biomasei (clorofilă a)

Rezultate: Indicii de calitate ecologică și valorile parametrilor

Următoarele rezultate se aplică tuturor țărilor care au în comun aceste tipuri. Valorile parametrilor sunt exprimate în μg/l deoarece valoarea de 90 % este calculată pe parcursul perioadei de dezvoltare pe o durată de șase ani. Rezultatele fac referire la zonele geografice din cadrul acestor tipuri astfel cum sunt descrise în raportul tehnic.

| Tipul | Indicii de calitate ecologică | Valori (μg/l, 90 %ile) |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte-bună-bună | Delimitare bună-medie | Delimitare foarte-bună-bună | Delimitare bună-medie |
| NEA1/26a | 0,67 | 0,33 | 1-5 | 2-10 |
| NEA1/26b | 0,67 | 0,44 | 6-10 | 9-15 |
| NEA1/26c | 0,67 | 0,44 | 5 | 7,5 |
| NEA1/26d | 0,67 | 0,50 | 3 | 4 |
| NEA1/26e | 0,67 | 0,44 | 6-8 | 9-12 |
| NEA8 | 0,67 | 0,33 | 1,5 | 3 |
| NEA9 | 0,67 | 0,33 | 2,5 | 5 |
| NEA10 | 0,67 | 0,33 | 3 | 6 |

Tipul

Indicii de calitate ecologică

Valori (μg/l, 90 %ile)

Delimitare foarte-bună-bună

Delimitare bună-medie

Delimitare foarte-bună-bună

Delimitare bună-medie

NEA1/26a

0,67

0,33

1-5

2-10

NEA1/26b

0,67

0,44

6-10

9-15

NEA1/26c

0,67

0,44

5

7,5

NEA1/26d

0,67

0,50

3

4

NEA1/26e

0,67

0,44

6-8

9-12

NEA8

0,67

0,33

1,5

3

NEA9

0,67

0,33

2,5

5

NEA10

0,67

0,33

3

6

Fitoplancton: parametrii indicatori ai apogeului

Rezultate: Indicii de calitate ecologică și valorile parametrilor

| Tipul și țara | Parametrul național intercalibrat | Indicii de calitate ecologică | Valori ( % numerele taxonomiei unice peste limită) |
| --- | --- | --- | --- |
| Delimitare foarte-bună-bună | Delimitare bună-medie | Delimitare foarte-bună-bună | Delimitare bună-medie |
| NEA1/26a/b, NEA3/4 |
| Belgia | | | | | |
| Germania | | | | | |
| Țările de Jos | | | | | |
| Regatul Unit | Speciile Phaeocystis | 0,92 | 0,49 | 9 | 17 |
| NEA1/26a/b |
| Spania | | | | | |
| Franța | | | | | |
| Irlanda | | | | | |
| Regatul Unit | Numărul celulelor taxonomice | 0,84 | 0,43 | 20 | 39 |
| NEA1/26e |
| Portugalia | | | | | |
| Spania | Numărul celulelor taxonomice | 0,83 | 0,51 | 30 | 49 |

Tipul și țara

Parametrul național intercalibrat

Indicii de calitate ecologică

Valori ( % numerele taxonomiei unice peste limită)

Delimitare foarte-bună-bună

Delimitare bună-medie

Delimitare foarte-bună-bună

Delimitare bună-medie

NEA1/26a/b, NEA3/4

Belgia

Germania

Țările de Jos

Regatul Unit

Speciile Phaeocystis

0,92

0,49

9

17

NEA1/26a/b

Spania

Franța

Irlanda

Regatul Unit

Numărul celulelor taxonomice

0,84

0,43

20

39

NEA1/26e

Portugalia

Spania

Numărul celulelor taxonomice

0,83

0,51

30

49

Elementul calitativ biologic: Macroalge

Macroalge: parametrii indicatori ai compoziției

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai parametrului național intercalibrat

| Tipul și țara | Parametrul național intercalibrat | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte-bună-bună | Delimitare bună-medie |
| NEA1/26 |
| Irlanda | Sistemul multimetric al speciilor rare din zonele malurilor stâncoase | 0,80 | 0,60 |
| Norvegia | Sistemul multimetric al speciilor rare din zonele malurilor stâncoase | 0,80 | 0,60 |
| Regatul Unit | Sistemul multimetric al speciilor rare din zonele malurilor stâncoase | 0,80 | 0,60 |
| Spania | Sistemul multimetric CFR | 0,81 | 0,57 |
| Portugalia | Sistemul multimetric p-MarMAT | 0,82 | 0,64 |
| Irlanda
  Regatul Unit | Sistemul multimetric al macroalgelor oportuniste | 0,80 | 0,60 |
| NEA8/9/10 |
| Norvegia
  Suedia | Algele subtidale (Limita de adâncime a speciilor de macroalge) | 0,81 | 0,61 |

Tipul și țara

Parametrul național intercalibrat

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte-bună-bună

Delimitare bună-medie

NEA1/26

Irlanda

Sistemul multimetric al speciilor rare din zonele malurilor stâncoase

0,80

0,60

Norvegia

Sistemul multimetric al speciilor rare din zonele malurilor stâncoase

0,80

0,60

Regatul Unit

Sistemul multimetric al speciilor rare din zonele malurilor stâncoase

0,80

0,60

Spania

Sistemul multimetric CFR

0,81

0,57

Portugalia

Sistemul multimetric p-MarMAT

0,82

0,64

Irlanda

Regatul Unit

Sistemul multimetric al macroalgelor oportuniste

0,80

0,60

NEA8/9/10

Norvegia

Suedia

Algele subtidale (Limita de adâncime a speciilor de macroalge)

0,81

0,61

Elementul calitativ biologic: Angiosperme

Angiosperme: parametrii indicatori ai compoziției și abundenței taxonomice

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai parametrului național intercalibrat

| Tipul și țara | Parametrul național intercalibrat | Indicii de calitate ecologică | Valorile parametrilor (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Delimitare foarte-bună-bună | Delimitare bună-medie | Delimitare foarte-bună-bună | Delimitare bună-medie |
| NEA1/26, NEA 3/4, NEA11 |
| Irlanda
  Țările de Jos
  Regatul Unit | Abundență de iarbă de mare intertidală (densitate) și indici multimetrici de compoziție a speciilor | 0,90 | 0,70 | Nu se aplică | Nu se aplică |
| NEA1/26, NEA3/4 |
| Germania
  Irlanda
  Țările de Jos
  Regatul Unit | Iarbă de mare intertidală (zona: suprafață/întindere) | 0,90 | 0,70 | 10 | 30 |

Tipul și țara

Parametrul național intercalibrat

Indicii de calitate ecologică

Valorile parametrilor (1)

Delimitare foarte-bună-bună

Delimitare bună-medie

Delimitare foarte-bună-bună

Delimitare bună-medie

NEA1/26, NEA 3/4, NEA11

Irlanda

Țările de Jos

Regatul Unit

Abundență de iarbă de mare intertidală (densitate) și indici multimetrici de compoziție a speciilor

0,90

0,70

Nu se aplică

Nu se aplică

NEA1/26, NEA3/4

Germania

Irlanda

Țările de Jos

Regatul Unit

Iarbă de mare intertidală (zona: suprafață/întindere)

0,90

0,70

10

30

CATEGORIA DE APE: Ape de coastă și ape de tranziție

GRUPUL DE INTERCALIBRARE GEOGRAFICĂ: Mediteranean

Rezultatele se aplică doar apelor de coastă.

Tipologia a fost elaborată exclusiv pentru elementele calitative specifice (a se vedea mai jos).

REZULTATE

Elementul calitativ biologic: Faună nevertebrată bentonică

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare

Următoarele rezultate se aplică doar sedimentelor moi.

| Țara | Sistemele naționale de clasificare intercalibrate | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte-bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Cipru | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Grecia | Bentix | 0,75 | 0,58 |
| Slovenia | M-AMBI | 0,83 | 0,62 |
| Spania | Indicele MEDOCC | 0,73 | 0,47 |

Țara

Sistemele naționale de clasificare intercalibrate

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte-bună-bună

Delimitare bună-medie

Cipru

Bentix

0,75

0,58

Grecia

Bentix

0,75

0,58

Slovenia

M-AMBI

0,83

0,62

Spania

Indicele MEDOCC

0,73

0,47

Elementul calitativ biologic: Fitoplancton

Descrierea tipurilor intercalibrate (se aplică doar pentru fitoplancton)

| Tipul | Descriere | Densitate (kg/m3) | Salinitate medie anuală (psu) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tipul I | Influențate puternic de aportul de apă dulce | < 25 | < 34,5 |
| Tipul IIA | Influențate moderat de aportul de apă dulce (influență continentală) | 25-27 | 34,5-37,5 |
| Tipul IIIW | Coasta continentală, nu este influențată de aportul de apă dulce (Bazinul vestic) | > 27 | > 37,5 |
| Tipul IIIE | Nu sunt influențate de aportul de apă dulce (Bazinul estic) | > 27 | > 37,5 |

Tipul

Descriere

Densitate (kg/m3)

Salinitate medie anuală (psu)

Tipul I

Influențate puternic de aportul de apă dulce

< 25

< 34,5

Tipul IIA

Influențate moderat de aportul de apă dulce (influență continentală)

25-27

34,5-37,5

Tipul IIIW

Coasta continentală, nu este influențată de aportul de apă dulce (Bazinul vestic)

> 27

> 37,5

Tipul IIIE

Nu sunt influențate de aportul de apă dulce (Bazinul estic)

> 27

> 37,5

Țările care au în comun tipurile intercalibrate:

| Tipul I: | Franța, Italia |
| --- | --- |
| Tipul IIA: | Franța, Spania, Italia, Slovenia |
| Tipul IIIW: | Franța, Spania, Italia |
| Tipul IIIE: | Grecia, Cipru |

Tipul I:

Franța, Italia

Tipul IIA:

Franța, Spania, Italia, Slovenia

Tipul IIIW:

Franța, Spania, Italia

Tipul IIIE:

Grecia, Cipru

Fitoplancton: Parametrul indicator al biomasei (clorofilă a)

Rezultate: Indicii de calitate ecologică și valorile parametrilor

Următoarele rezultate se aplică tuturor țărilor care au în comun aceste tipuri. Valorile parametrilor sunt exprimate în μg/l de clorofilă a deoarece valoarea de 90 % este calculată pe parcursul anului pe o perioadă de cel puțin cinci ani. Rezultatele fac referire la zonele geografice din cadrul acestor tipuri astfel cum sunt descrise în raportul tehnic.

| Tipul | Indicii de calitate ecologică | Valori (μg/l, 90 %ile) |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie | Delimitare foarte bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Tipul IIA | 0,80 | 0,53 | 2,4 | 3,6 |
| Tipul IIIW | 0,80 | 0,50 | 1,1 | 1,8 |
| Tipul IIIE | 0,80 | 0,20 | 0,1 | 0,4 |

Tipul

Indicii de calitate ecologică

Valori (μg/l, 90 %ile)

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Delimitare foarte bună-bună

Delimitare bună-medie

Tipul IIA

0,80

0,53

2,4

3,6

Tipul IIIW

0,80

0,50

1,1

1,8

Tipul IIIE

0,80

0,20

0,1

0,4

Elementul calitativ biologic: Macroalge

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai sistemelor naționale de clasificare

Următoarele rezultate se aplică etajului infralitoral superior (3,5-0,2 m adâncime) în coastele stâncoase:

| Țara | Sistemele naționale de clasificare intercalibrate | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte-bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Cipru | EEI – Indicele de evaluare ecologică | 0,75 | 0,50 |
| Franța | CARLIT – Cartografia comunităților de pe malurile stâncoase din zonele litorale și sublitorale superioare | 0,75 | 0,60 |
| Grecia | EEI – Indicele de evaluare ecologică | 0,75 | 0,50 |
| Slovenia | EEI – Indicele de evaluare ecologică | 0,75 | 0,50 |
| Spania | CARLIT-BENTOS | 0,75 | 0,60 |

Țara

Sistemele naționale de clasificare intercalibrate

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte-bună-bună

Delimitare bună-medie

Cipru

EEI – Indicele de evaluare ecologică

0,75

0,50

Franța

CARLIT – Cartografia comunităților de pe malurile stâncoase din zonele litorale și sublitorale superioare

0,75

0,60

Grecia

EEI – Indicele de evaluare ecologică

0,75

0,50

Slovenia

EEI – Indicele de evaluare ecologică

0,75

0,50

Spania

CARLIT-BENTOS

0,75

0,60

CATEGORIA DE APE: Ape de coastă și ape de tranziție

GRUPUL DE INTERCALIBRARE GEOGRAFICĂ: Marea Neagră

Descrierea tipurilor intercalibrate

| Tipul | Descriere |
| --- | --- |
| CW-BL1 | Mezohaline, micromaree (< 1 m), puțin adânci (< 30 m), expuse moderat, substrat mixt |

Tipul

Descriere

CW-BL1

Mezohaline, micromaree (< 1 m), puțin adânci (< 30 m), expuse moderat, substrat mixt

Țările care au în comun tipul intercalibrat:

Bulgaria și România

REZULTATE

Elementul calitativ biologic: Fitoplancton

Fitoplancton: parametrul indicator al biomasei

Rezultate: Indicii de calitate ecologică și valorile parametrilor

| Sezonul | Indicii de calitate ecologică | Valorile biomasei (mg/m3) |
| --- | --- | --- |
| Delimitare foarte-bună-bună | Delimitare bună-medie | Delimitare foarte-bună-bună | Delimitare bună-medie |
| Iarna | 0,93 | 0,78 | 1 770 | 3 420 |
| Primăvara | 0,93 | 0,78 | 3 515 | 5 690 |
| Vara | 0,93 | 0,78 | 1 281 | 2 526 |
| Toamna | 0,93 | 0,78 | 1 840 | 3 640 |

Sezonul

Indicii de calitate ecologică

Valorile biomasei (mg/m3)

Delimitare foarte-bună-bună

Delimitare bună-medie

Delimitare foarte-bună-bună

Delimitare bună-medie

Iarna

0,93

0,78

1 770

3 420

Primăvara

0,93

0,78

3 515

5 690

Vara

0,93

0,78

1 281

2 526

Toamna

0,93

0,78

1 840

3 640

Elementul calitativ biologic: Faună nevertebrată bentonică

Rezultate: Indicii de calitate ecologică ai parametrilor naționali intercalibrați

Statele membre trebuie să utilizeze cel puțin unul dintre parametrii intercalibrați (indicele de diversitate Shannon H’, AMBI, M-AMBI).

| Parametrii naționali intercalibrați | Indicii de calitate ecologică |
| --- | --- |
| Delimitare foarte-bună-bună | Delimitare bună-bună |
| Indicele de diversitate Shannon H’ | 0,89 | 0,69 |
| AMBI | 0,83 | 0,53 |
| M-AMBI | 0,85 | 0,55 |

Parametrii naționali intercalibrați

Indicii de calitate ecologică

Delimitare foarte-bună-bună

Delimitare bună-bună

Indicele de diversitate Shannon H’

0,89

0,69

AMBI

0,83

0,53

M-AMBI

0,85

0,55

---

(1)  Valorile ierbii de mare intertidale exprimate ca procentaj al pierderilor de suprafață din zona de referință.

---

10.12.2008

| 10.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 332/s3

---

AVIZ CITITORILORInstituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---