# Den Europæiske Unions L 351/2008

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 351 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 51. årgang30. december 2008 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 351

Dansk udgave

Retsforskrifter

51. årgang30. december 2008

---

| Indhold | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 97 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af tyverialarmer til eftermontering på køretøjer og af køretøjer, hvad angår deres originalmonterede tyverialarm | 1 |
| | * | Regulativ nr. 102 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter vedrørende godkendelse af I. en kortkoblingsanordning (KKA) II. køretøjer for så vidt angår montering af en godkendt type KKA | 44 |

Indhold

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Side

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 97 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af tyverialarmer til eftermontering på køretøjer og af køretøjer, hvad angår deres originalmonterede tyverialarm

1

*

Regulativ nr. 102 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter vedrørende godkendelse af I. en kortkoblingsanordning (KKA) II. køretøjer for så vidt angår montering af en godkendt type KKA

44

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side) | s3 |

*

Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 30.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 351/1

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 97 fra FN's Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af tyverialarmer til eftermontering på køretøjer og af køretøjer, hvad angår deres originalmonterede tyverialarm

Revision 1 — ændring 1

omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 5 til ændringsserie 01 — ikrafttrædelsesdato: 18. juni 2007

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

DEL I —   Godkendelse af tyverialarmer til køretøjer

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse af tyverialarm til eftermontering |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Særlige forskrifter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Driftsparametre og prøvningsbetingelser |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vejledning |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ændring af type tyverialarm og udvidelse af godkendelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, der forestår godkendelsesprøvningerne, op på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

13.

DEL II —   Godkendelse af et køretøj hvad angår dets tyverialarm

| 14. | Definitioner |
| --- | --- |

14.

| 15. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

15.

| 16. | Godkendelse |
| --- | --- |

16.

| 17. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

17.

| 18. | Særlige forskrifter |
| --- | --- |

18.

| 19. | Prøvningsbetingelser |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vejledning |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ændring af køretøjstype og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

21.

| 22. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

22.

| 23. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

23.

| 24. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

24.

| 25. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, der forestår godkendelsesprøvningerne, op på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

25.

DEL III —   Godkendelse af startspærrer og af et køretøj hvad angår dets tyverialarm

| 26. | Definitioner |
| --- | --- |

26.

| 27. | Ansøgning om godkendelse af en startspærre |
| --- | --- |

27.

| 28. | Ansøgning om godkendelse af et køretøj |
| --- | --- |

28.

| 29. | Godkendelse af en startspærre |
| --- | --- |

29.

| 30. | Godkendelse af et køretøj |
| --- | --- |

30.

| 31. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

31.

| 32. | Særlige forskrifter |
| --- | --- |

32.

| 33. | Driftsparametre og prøvningsbetingelser |
| --- | --- |

33.

| 34. | Vejledning |
| --- | --- |

34.

| 35. | Ændring af startspærre- eller køretøjstypen og udvidelse af typegodkendelsen |
| --- | --- |

35.

| 36. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

36.

| 37. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

37.

| 38. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

38.

| 39. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

39.

| 40. | Navn og adresse på de tekniske tjenester, der forestår godkendelsesprøvningerne, op på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

40.

BILAG

| Bilag I — | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type tyverialarm til eftermontering i henhold til del I i regulativ nr. 97 |
| --- | --- |

Bilag I —

| Bilag II — | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype, hvad angår dens tyverialarm, i henhold til del II i regulativ nr. 97 |
| --- | --- |

Bilag II —

| Bilag III — | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en type startspærre i henhold til del III i regulativ nr. 97 |
| --- | --- |

Bilag III —

| Bilag IV — | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en køretøjstype, hvad angår dens startspærre, i henhold til del III i regulativ nr. 97 |
| --- | --- |

Bilag IV —

| Bilag V — | Godkendelsesmærkernes udformning |
| --- | --- |

Bilag V —

| Bilag VI — | Model for typeattest |
| --- | --- |

Bilag VI —

| Bilag VII — | Model for monteringsattest |
| --- | --- |

Bilag VII —

| Bilag VIII — | Prøvning af systemer til beskyttelse af kabinen |
| --- | --- |

Bilag VIII —

| Bilag IX — | Elektromagnetisk kompatibilitet |
| --- | --- |

Bilag IX —

| Bilag X — | Forskrifter for mekaniske kontakter med nøgle |
| --- | --- |

Bilag X —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på:

1.1.   DEL I: Tyverialarmer til varig montering på køretøjer i klasse M1 samt på køretøjer i klasse N1 med tilladt totalmasse på ikke over 2 tons (1).

1.2.   DEL II: Køretøjer i klasse M1 samt køretøjer i klasse N1 med tilladt totalmasse på ikke over 2 tons, hvad angår tyverialarmen (1).

1.3.   DEL III: Startspærrer og køretøjer i klasse M1 samt køretøjer i klasse N1 med tilladt totalmasse på ikke over 2 tons, hvad angår startspærren (1).

1.4.   Montering af de i del II og III beskrevne anordninger på køretøjer af andre klasser end M1 eller N1 med en tilladt totalmasse over 2 tons er tilladt, men når sådanne anordninger er monteret, skal de opfylde alle de relevante bestemmelser i dette regulativ. Køretøjer, der er godkendt i henhold til bestemmelserne i del III eller IV i regulativ nr. 116, anses for at være i overensstemmelse med dette regulativs del II og III.

DEL I

GODKENDELSE AF TYVERIALARMER TIL KØRETØJER

2.   DEFINITIONER

I dette regulativs del I forstås ved:

2.1.   »Tyverialarm til eftermontering«, et system, som er bestemt til montering i en eller flere køretøjstyper og tjener til angivelse af indbrud i køretøjet eller manipulation af dette; sådanne systemer kan yde en supplerende tyverisikring.

2.2.   »Føler«, en anordning, som registrerer en ændring, der kan skyldes indbrud i eller manipulation af køretøjet.

2.3.   »Alarmsignalanordning«, en anordning, der angiver, at køretøjet har været udsat for indbrud eller manipulation.

2.4.   »Kontroludstyr«, det udstyr, som er nødvendigt for at tilkoble, frakoble og teste tyverialarmen og til at afgive signal om alarmtilstand til signalanordningerne.

2.5.   »Tilkoblet«, en tilstand, hvori tyverialarmen kan afgive signal om alarmtilstand til signalanordningerne.

2.6.   »Frakoblet«, en tilstand, hvori tyverialarmen ikke kan afgive signal om alarmtilstand til signalanordningerne.

2.7.   »Nøgle«, enhver anordning, der er konstrueret og produceret således, at den giver mulighed for betjening af et låsesystem, som er konstrueret og produceret således, at det kun kan betjenes ved hjælp af denne nøgle.

2.8.   »Type tyverialarm«, tyverialarmer til eftermontering, der ikke udviser forskelle på væsentlige punkter såsom:

| a) | fabrikantens handelsnavn eller mærke |
| --- | --- |

a)

fabrikantens handelsnavn eller mærke

| b) | følerens art |
| --- | --- |

b)

følerens art

| c) | signalanordningens art |
| --- | --- |

c)

signalanordningens art

| d) | betjeningsapparatets art. |
| --- | --- |

d)

betjeningsapparatets art.

2.9.   »Godkendelse af en tyverialarm«, typegodkendelse af en tyverialarm hvad angår forskrifterne i punkt 5, 6 og 7 nedenfor.

2.10.   »Startspærre«, en anordning, der er beregnet til at forhindre, at køretøjet kan fremdrives ved egen kraft.

2.11.   »Nødsignalanordning«, en anordning, der ved hjælp af en på køretøjet monteret tyverialarm giver mulighed for at tilkalde hjælp i nødsituationer.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF TYVERIALARM TIL EFTERMONTERING

3.1.   Ansøgningen om typegodkendelse af en tyverialarm indgives af fabrikanten af tyverialarmen eller af dennes behørigt bemyndigede repræsentant.

3.2.   For hver type tyverialarm skal anmodningen være ledsaget af:

3.2.1.   Dokumentation i tre eksemplarer, som beskriver tyverialarmens tekniske specifikationer og fremgangsmåden ved dens montering

3.2.2.   Tre prøver af tyverialarmtypen med alle dennes komponenter. Hver hovedkomponent skal på tydelig og ikke sletbar måde være mærket med ansøgerens handelsnavn eller mærke samt typebetegnelse for den pågældende komponent.

3.2.3.   (Et) køretøj(er), monteret med den tyverialarm, som søges typegodkendt, udvalgt af ansøgeren i samråd med den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne.

3.2.4.   Anvisninger i tre eksemplarer, jf. punkt 8 nedenfor.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Hvis den type tyverialarm, der søges godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i punkt 5, 6 og 7 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende type tyverialarm.

4.2.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (i øjeblikket 01 svarende til ændringsserie 01) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. En kontraherende part må ikke tildele samme nummer til to forskellige typer tyverialarmer.

4.3.   Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en type tyverialarm i henhold til dette regulativ tilsendes de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag I til dette regulativ.

4.4.   På alle tyverialarmer, der er i overensstemmelse med en type tyverialarm, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der monteres et internationalt godkendelsesmærke med en kendelig og nemt tilgængelig placering, der er angivet i godkendelsesattesten, bestående af:

4.4.1.   en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (2);

4.4.2.   nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, et symbol »A«, »I« eller »AI«, som angiver, om systemet er en tyverialarm eller en startspærre eller en kombination heraf, en tankestreg og godkendelsesnummeret i nærheden af den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.4.1.

4.4.3.   Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke sletbart.

4.4.4.   I bilag V til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

4.5.   Som et alternativ til det i punkt 4.4 og ovenfor beskrevne godkendelsesmærke udstedes en typeattest for hver tyverialarm, der udbydes til salg.

I tilfælde, hvor fabrikanten af tyverialarmen leverer en godkendt, umærket tyverialarm til en køretøjsfabrikant med henblik på montering som originaludstyr på en køretøjsmodel eller en række køretøjsmodeller, skal fabrikanten af tyverialarmen levere det nødvendige antal kopier af typeattesten til køretøjets fabrikant, således at denne kan få godkendt køretøjet efter del II i dette regulativ.

Består tyverialarmen af særskilte komponenter, skal dens hovedkomponent(er) være påført et henvisningsmærke, og fortegnelse over sådanne henvisningsmærker skal være indeholdt i typeattesten.

En model af typeattesten findes i dette regulativs tillæg VI.

5.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

5.1.   Tyverialarmen skal ved indbrud i eller manipulation af køretøjet afgive et alarmsignal.

Alarmsignalet skal være akustisk; derudover kan det omfatte optiske alarmanordninger, radiobåren alarm eller en kombination af ovennævnte.

5.2.   Tyverialarmer skal være konstrueret, produceret og monteret på en sådan måde, at køretøjet, når det er udstyret dermed, stadig opfylder de relevante tekniske krav, navnlig hvad angår elektromagnetisk kompatibilitet.

5.3.   Giver tyverialarmen mulighed for udsendelse af radiosignaler, f.eks. til tilkobling eller frakobling af alarmen eller til afgivelse af alarm, skal de opfylde de relevante ETSI-normer (3), f.eks. EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) og EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (herunder alle vejledende bestemmelser). Frekvens og maksimal udstrålet effekt af radiotransmission til til- og frakobling af alarmen skal være i overensstemmelse med CEPT/ERC (4) anbefaling 70-03 (1997) om brug af kortrækkende enheder (5).

5.4.   Montering af en tyverialarm i et køretøj må ikke kunne påvirke køretøjets ydelse (i ikke tilkoblet tilstand) eller funktionssikkerhed.

5.5.   Tyverialarmen og dennes komponenter må ikke kunne aktiveres utilsigtet, navnlig ikke, når motoren er i gang.

5.6.   Svigt af tyverialarmen eller dennes strømforsyning må ikke kunne påvirke køretøjets funktionssikkerhed.

5.7.   Tyverialarmen, dens komponenter og de dele, de kontrollerer, skal være konstrueret, produceret og monteret således, at de ikke kan sættes ud af funktion eller ødelægges hurtigt og upåfaldende, for eksempel ved brug af hjælpemidler, systemer eller værktøj, som er billigt, let at skjule og almindeligt udbredt.

5.8.   Den måde, hvorpå tyverialarmen til- og frakobles, skal være udformet således, at den ikke ugyldiggør forskrifterne regulativ nr. 18. Elektriske tilslutninger til komponenter omfattet af nævnte regulativ kan godkendes.

5.9.   Systemet skal være arrangeret således, at kortslutning af en vilkårlig alarmsignalkreds ikke bevirker, at nogen af tyverialarmens funktioner sættes ud af kraft, bortset fra den kortsluttede kreds.

5.10.   Tyverialarmen kan være kombineret med et startspærresystem, der i så fald skal opfylde kravene i del III i dette regulativ.

6.   SÆRLIGE FORSKRIFTER

6.1.   Sikringens omfang

6.1.1.   Særlige krav

Tyverialarmen skal som minimum registrere og indikere oplukning af enhver af køretøjets døre samt motorhjelm og bagagerumsklap. Svigt eller afbrydelse af lyskilder, f.eks. kabinebelysning, må ikke kunne indvirke på kontrolsystemets funktion.

Yderligere følere, hvis formål er at informere om eller angive f.eks.

| a) | indbrud i køretøjet (f.eks. følere til rumovervågning af kabinen, overvågning af ruder eller angivelse af brud på en vilkårlig glasflade) eller |
| --- | --- |

a)

indbrud i køretøjet (f.eks. følere til rumovervågning af kabinen, overvågning af ruder eller angivelse af brud på en vilkårlig glasflade) eller

| b) | forsøg på tyveri af køretøjet, f.eks. hældningsføler |
| --- | --- |

b)

forsøg på tyveri af køretøjet, f.eks. hældningsføler

er tilladt, når der tages hensyn til foranstaltninger til undgåelse af utilsigtet udløsning af alarmen (dvs. falsk alarm, jf. punkt 6.1.2 nedenfor).

Såfremt sådanne supplerende følere udløser et alarmsignal selv efter, at indbrud har fundet sted (f.eks. ved brud på en glasflade) eller under ydre påvirkning (f.eks. af vinden), må det af ovennævnte følere udvirkede alarmsignal ikke udløses flere end ti gange inden for samme aktiveringsperiode af tyverialarmen.

I så fald skal aktiveringsperioden begrænses ved retmæssig frakobling af systemet gennem indgreb fra køretøjets bruger.

Visse typer supplerende følere, f.eks. følere til rumovervågning af kabinen med ultralyd eller infrarødt lys, kan forsætligt deaktiveres. I så fald skal det hver gang være nødvendigt med særskilte, overlagte skridt at tilkoble alarmanordningen. Det må ikke være muligt at deaktivere følerne, når tyverialarmen er tilkoblet.

6.1.2.   Sikkerhed mod falsk alarm.

6.1.2.1.   Ved passende foranstaltninger, f.eks.

| a) | systemets mekaniske konstruktion og udformningen af det elektriske system i henhold til de særlige forhold, der gør sig gældende for motorkøretøjer, og |
| --- | --- |

a)

systemets mekaniske konstruktion og udformningen af det elektriske system i henhold til de særlige forhold, der gør sig gældende for motorkøretøjer, og

| b) | valg og anvendelse af principper for betjening og kontrol af tyverialarmen og dens komponenter |
| --- | --- |

b)

valg og anvendelse af principper for betjening og kontrol af tyverialarmen og dens komponenter

skal det sikres, at tyverialarmen, hverken når den er tilkoblet eller frakoblet, kan bevirke falsk alarm fra det akustiske alarmsignal i tilfælde af

| a) | stødpåvirkning af køretøjet: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.13. |
| --- | --- |

a)

stødpåvirkning af køretøjet: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.13.

| b) | elektromagnetisk kompatibilitet: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.12. |
| --- | --- |

b)

elektromagnetisk kompatibilitet: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.12.

| c) | nedsat batterispænding som følge af konstant afladning: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.14. |
| --- | --- |

c)

nedsat batterispænding som følge af konstant afladning: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.14.

| d) | sikkerhed mod falsk alarm udløst af kabinens rumovervågning: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.15. |
| --- | --- |

d)

sikkerhed mod falsk alarm udløst af kabinens rumovervågning: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.15.

6.1.2.2.   Hvis ansøgeren, f.eks. med tekniske data, kan godtgøre, at der er tilstrækkelig sikkerhed mod falsk alarm, kan den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, afstå fra kravet om udførelse af en eller flere af ovennævnte prøvninger.

6.2.   Akustisk alarm

6.2.1.   Generelt

Alarmsignalet skal være let hørligt og genkendeligt og afvige tydeligt fra andre akustiske signaler, der bruges i vejtrafik.

Ud over det originalmonterede lydsignalapparat kan der monteres en særskilt akustisk alarmsignalanordning i den del af køretøjet, der overvåges af tyverialarmen; den skal være således beskyttet, at man ikke let og hurtigt kan skaffe sig adgang til den.

Anvendes separat akustisk alarmsignalanordning svarende til punkt 6.2.3.1 nedenfor, kan det tillades, at tyverialarmen desuden aktiverer det originalmonterede lydsignalapparat, forudsat at manipulation af det originalmonterede lydsignalapparat (der sædvanligvis er lettere tilgængeligt) er uden indvirkning på den supplerende akustiske alarmsignalanordning.

6.2.2.   Varighed af det akustiske alarmsignal

mindst: 25 s

højst: 30 s

Det akustiske alarmsignal må først atter afgives, hvis der igen manipuleres med køretøjet, dvs. efter ovennævnte tidsrum (vedrørende begrænsninger:

se punkt 6.1.1 og 6.1.2 ovenfor).

Ved frakobling af tyverialarmen skal alarmsignalet øjeblikkelig ophøre.

6.2.3.   Forskrifter for akustisk alarmsignal

6.2.3.1.   For anordninger med konstant tone (konstant lydspektrum), f.eks. horn, skal de akustiske data m.v. være i overensstemmelse med regulativ nr. 28, del I.

Intermitterende alarmsignal (til-fra signal):

Trigger-frekvens ... (2 ± 1) Hz

Til-tid = fra-tid ± 10 %

6.2.3.2.   For alarmsignalanordning med frekvensmodulering:

De akustiske data m.v. skal være i overensstemmelse med regulativ nr. 28, del I, dog med lige stort gennemløb i begge retninger af en væsentlig del af ovennævnte frekvensområde (1 800 til 3 550 Hz).

Gennemløbsfrekvens ... (2 ± 1) Hz

6.2.3.3.   Lydstyrke

Lydkilden skal være:

| a) | enten en akustisk signalanordning, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 28, del I |
| --- | --- |

a)

enten en akustisk signalanordning, som er godkendt i henhold til regulativ nr. 28, del I

| b) | eller en anordning, som opfylder forskrifterne i regulativ nr. 28, del I, punkt 6.1 og 6.2. |
| --- | --- |

b)

eller en anordning, som opfylder forskrifterne i regulativ nr. 28, del I, punkt 6.1 og 6.2.

Anvendes anden lydkilde end det originalmonterede lydsignalapparat, kan minimumlydstyrken dog nedsættes til 100 dB(A), målt ved de i regulativ nr. 28, del I, fastsatte betingelser.

6.3.   Eventuel optisk alarmsignalanordning

6.3.1.   Generelt

Ved indbrud i eller manipulation af køretøjet skal anordningen udløse et optisk alarmsignal som foreskrevet i punkt 6.3.2 og 6.3.3 nedenfor.

6.3.2.   Varighed af optisk alarmsignal

Det optiske alarmsignal skal have en varighed mellem 25 s og 5 min., efter at alarmen er udløst.

Ved frakobling af tyverialarmen skal alarmsignalet øjeblikkelig ophøre.

6.3.3.   Det optiske signals art

Blinken af samtlige køretøjets retningsviserblinklygter og/eller dets kabinebelysning, herunder alle lygter i samme elektriske kreds.

Trigger-frekvens ... (2 ± 1) Hz

I forhold til det akustiske signal tillades også asynkrone signaler.

Til-tid = fra-tid ± 10 %

6.4.   Eventuel radioalarm (kaldeanlæg)

Alarmsystemet kan omfatte en facilitet til udløsning af radiotransmitteret alarmsignal.

6.5.   Spærring af tyverialarmens tilkobling

6.5.1.   Når motoren er i gang, må tyverialarmen ikke kunne tilkobles, hvad enten det sker tilsigtet eller utilsigtet.

6.6.   Tilkobling og frakobling af tyverialarmen

6.6.1.   Tilkobling

Alle hensigtsmæssige tilkoblingsmåder for tyverialarmen er tilladt, forudsat at de ikke utilsigtet giver anledning til falsk alarm.

6.6.2.   Frakobling

Frakobling af tyverialarmen skal opnås ved hjælp af en af følgende anordninger eller en kombination heraf (andre anordninger med tilsvarende ydelse er tilladt):

6.6.2.1.   En mekanisk nøgle (som opfylder kravene i dette bilags tillæg X), som kan kobles til et i køretøjet monteret centrallåsesystem, der omfatter mindst 1 000 variationer og betjenes udefra.

6.6.2.2.   Elektriske og elektroniske anordninger, f.eks. systemer med fjernbetjening, skal have mindst 50 000 kombinationer, og skal have rullende kode og/eller kræve en gennemsøgningstid på mindst ti dage, f.eks. højst 5 000 kombinationer pr. 24 timer ved mindst 50 000 kombinationer.

6.6.2.3.   En mekanisk nøgle eller elektrisk/elektronisk anordning, som er placeret i den beskyttede passagerkabine og virker med tidsforsinkelse ved ind- og udstigning.

6.7.   Forsinkelse ved udstigning fra køretøjet

Er anordningen for tilkobling af tyverialarmen monteret i det beskyttede område, skal systemet bevirke en forsinkelse ved udstigning. Denne forsinkelse skal kunne indstilles til mellem 15 sekunder og 45 sekunder, efter at kontakten er aktiveret. Forsinkelsesperioden kan være regulerbar, så den kan tilpasses den enkelte brugers behov.

6.8.   Forsinkelse ved indstigning

Er anordningen for frakobling af tyverialarmen monteret i det sikrede område, skal systemet bevirke en forsinkelse på mindst 5 sekunder og højst 15 sekunder, før de akustiske og optiske alarmsignaler udløses. Forsinkelsesperioden kan være regulerbar, så den kan tilpasses den enkelte brugers behov.

6.9.   Statusangivelse

6.9.1.   Til angivelse af tyverialarmens tilstand (tilkoblet/frakoblet, indstillingsperiode, alarm aktiveret) tillades optisk angivelse i og uden for passagerkabinen. Lysstyrken af optiske signaler monteret uden for passagerkabinen må ikke være over 0,5 candela.

6.9.2.   Angiver anordningen kortvarige »dynamiske« processer, f.eks. overgang fra »tilkoblet« til »frakoblet« og omvendt, skal sådan angivelse ske ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 6.9.1. Sådan optisk angivelse kan endvidere bestå i samtidig funktion af retningsviserblink og/eller kabinebelysningens lampe(r), dog må angivelsen med brug af retningsviserblinklygterne ikke vare over tre sekunder.

6.10.   Strømforsyning

Strømforsyningen til tyverialarmen skal enten være køretøjets batteri eller et genopladeligt batteri. Hvis alarmen leveres med et ekstra genopladeligt eller ikke genopladeligt batteri, kan dette anvendes. Disse batterier må ikke på nogen måde levere energi til de øvrige dele af køretøjets elektriske system.

6.11.   Specifikationer for ikke påbudte funktioner

6.11.1.   Selvtest, automatisk fejlmelding

Når tyverialarmen tilkobles, kan unormale situationer, f.eks. åbne døre m.v., registreres af en selvtest-funktion (plausibilitetskontrol), og denne situation kan angives.

6.11.2.   Nødsignal

Det kan godkendes, at tyverialarmen giver mulighed for afgivelse af et optisk og/eller akustisk og/eller radiotransmitteret nødsignal uafhængigt af tyverialarmens tilstand (tilkoblet eller frakoblet) og/eller funktion. Sådant signal skal udløses indvendigt i køretøjet og må ikke påvirke tyverialarmens tilstand (tilkoblet eller frakoblet). Endvidere skal brugeren af køretøjet have mulighed for at afbryde nødsignalet. For det akustiske signals vedkommende må der ikke være nogen begrænsning af signalafgivelsens varighed for hver aktivering. Et udløst nødsignal må ikke spærre for start af motoren eller standse den, hvis den er i gang.

7.   DRIFTSPARAMETRE OG PRØVNINGSBETINGELSER (6)

7.1.   Driftsparametre

Alle tyverialarmens komponenter skal fungere uden svigt under følgende betingelser:

7.1.1.   Klimatiske betingelser

Der fastlægges to kategorier, svarende til følgende temperaturintervaller:

| | –40 °C til +85 °C for dele til montering i passagerkabine eller bagagerum |
| --- | --- |

–40 °C til +85 °C for dele til montering i passagerkabine eller bagagerum

| | –40 °C til + 125 °C for dele til montering i motorrummet, medmindre andet er angivet. |
| --- | --- |

–40 °C til + 125 °C for dele til montering i motorrummet, medmindre andet er angivet.

7.1.2.   Beskyttelse af systemet

Systemets dele skal være beskyttet i henhold til nedenstående angivelser, der henviser til IEC Publikation 529-1989:

| | IP 40 for dele, der skal monteres i passagerkabinen |
| --- | --- |

IP 40 for dele, der skal monteres i passagerkabinen

| | IP 42 for dele, der skal monteres i passagerkabinen på åbne køretøjer, køretøjer af cabriolet-type eller køretøjer med aftageligt tag, såfremt monteringsstedet kræver bedre beskyttelse end IP 40 |
| --- | --- |

IP 42 for dele, der skal monteres i passagerkabinen på åbne køretøjer, køretøjer af cabriolet-type eller køretøjer med aftageligt tag, såfremt monteringsstedet kræver bedre beskyttelse end IP 40

| | IP 54 for alle øvrige dele. |
| --- | --- |

IP 54 for alle øvrige dele.

Tyverialarmens fabrikant skal i monteringsanvisningen angive, hvilke indskrænkninger der måtte gælde for placeringen af nogen del af anlægget, hvad angår udsættelse for støv, vand og temperatur.

7.1.3.   Vejrbestandighed

7 dage i henhold til IEC 68-2-30-1980.

7.1.4.   Elektriske egenskaber

Nominel driftsspænding: 12 V

Driftsområde: fra 9 V til 15 V i det i punkt 7.1.1 angivne temperaturområde.

| Tilladt periode med overspænding ved 23 °C: | U | = | 18 V, højst 1 h |
| --- | --- | --- | --- |
| U | = | 24 V, højst 1 min |

Tilladt periode med overspænding ved 23 °C:

U

=

18 V, højst 1 h

U

=

24 V, højst 1 min

7.2.   Prøvningsbetingelser

7.2.1.   Funktionsprøver

7.2.1.1.   Tyverialarmens overensstemmelse med følgende forskrifter kontrolleres:

| a) | Alarmens varighed i henhold til punkt 6.2.2 og 6.3.2 |
| --- | --- |

a)

Alarmens varighed i henhold til punkt 6.2.2 og 6.3.2

| b) | Frekvens af til-fra rytme i henhold til punkt 6.3.3 og henholdsvis 6.2.3.1 eller 6.2.3.2 |
| --- | --- |

b)

Frekvens af til-fra rytme i henhold til punkt 6.3.3 og henholdsvis 6.2.3.1 eller 6.2.3.2

| c) | Antal alarmcykler (i givet fald) i henhold til punkt 6.1.1 |
| --- | --- |

c)

Antal alarmcykler (i givet fald) i henhold til punkt 6.1.1

| d) | Kontrol af spærringen af tyverialarmens tilkobling i henhold til punkt 6.5. |
| --- | --- |

d)

Kontrol af spærringen af tyverialarmens tilkobling i henhold til punkt 6.5.

7.2.1.2.   Standardprøvebetingelser

Spænding ... U = (12 ± 0,2) V

Temperatur ... Θ = (23 ± 5) °C

7.2.2.   Bestandighed mod temperatur- og spændingsændringer

Tyverialarmens overensstemmelse med de i punkt 7.2.1.1 angivne specifikationer kontrolleres også under følgende betingelser:

| Forsøgstemperatur | Θ | = | (– 40 ± 2) °C |
| --- | --- | --- | --- |

Forsøgstemperatur

Θ

=

(– 40 ± 2) °C

Prøvningsspænding

| U | = | (9 ± 0,2) V |
| --- | --- | --- |

U

=

(9 ± 0,2) V

Opbevaringstid

4 timer

7.2.2.2.   For dele til montering i passagerkabine eller bagagerum:

| Forsøgstemperatur | Θ | = | (+ 85 ± 2) °C |
| --- | --- | --- | --- |

Forsøgstemperatur

Θ

=

(+ 85 ± 2) °C

Prøvningsspænding

| U | = | (15 ± 0,2) V |
| --- | --- | --- |

U

=

(15 ± 0,2) V

Opbevaringstid

4 timer

7.2.2.3.   For dele til montering i motorrummet, medmindre andet er angivet:

| Prøvningstemperatur | Θ | = | (+ 125 ± 2) °C |
| --- | --- | --- | --- |

Prøvningstemperatur

Θ

=

(+ 125 ± 2) °C

Prøvningsspænding

| U | = | (15 ± 0,2) V |
| --- | --- | --- |

U

=

(15 ± 0,2) V

Opbevaringstid

4 timer

7.2.2.4.   Tyverialarmen udsættes i både tilkoblet og frakoblet tilstand for en overspænding på 18 V ± 0,2) V i 1 time.

7.2.2.5.   Tyverialarmen udsættes i både tilkoblet og frakoblet tilstand for en overspænding på (24 ± 0,2) V i 1 min.

7.2.3.   Funktionssikkerhed efter udførelse af prøve for tæthed mod fremmedlegemer og vand

Efter udførelse af prøve for tæthed mod indtrængen af fremmedlegemer og vand i henhold til IEC 529-1989 ved de i punkt 7.1.2 foreskrevne beskyttelsesgrader gentages funktionsprøverne i punkt 7.2.1.

7.2.4.   Funktionssikkerhed efter udførelse af prøve for kondensvand

Efter udførelse af fugtbestandighedsprøven i henhold til IEC 68-2-30 (1980) gentages funktionsprøvningerne som foreskrevet i punkt 7.2.1.

7.2.5.   Prøve for sikring mod polvending

Tyverialarmen og dens komponenter skal uden at blive beskadiget kunne udsættes for omvendt polaritet med en spænding på indtil 13 V i 2 min.

Efter denne prøve gentages funktionsprøvningerne i henhold til punkt 7.2.1, om nødvendigt efter udskiftning af sikringer.

7.2.6.   Prøvning for kortslutningssikring

Alle tyverialarmens elektriske forbindelser skal være sikret mod kortslutning til stel ved en spænding på højst 13 V og/eller skal være forsynet med sikring.

Efter denne prøve gentages funktionsprøvningerne i henhold til punkt 7.2.1, om nødvendigt efter udskiftning af sikringer.

7.2.7.   Energiforbrug i tilkoblet tilstand

Energiforbruget i tilkoblet tilstand under de i punkt 7.2.1.2 angivne betingelser må ikke overstige 20 mA i gennemsnit for det samlede alarmsystem, herunder statusindikator.

7.2.8.   Funktionsprøvning efter vibrationsprøve

7.2.8.1.   Til denne prøve inddeles komponenterne i to grupper:

| Gruppe 1 | : | komponenter, der normalt er monteret på køretøjet. |
| --- | --- | --- |
| Gruppe 2 | : | komponenter beregnet til anbringelse på motoren. |

Gruppe 1

:

komponenter, der normalt er monteret på køretøjet.

Gruppe 2

:

komponenter beregnet til anbringelse på motoren.

7.2.8.2.   Komponenterne/tyverialarmen underkastes en sinusformet vibration med følgende specifikationer:

7.2.8.2.1.   For gruppe 1

Frekvensen varieres fra 10 Hz til 500 Hz med maksimal amplitude ± 5 mm og maksimal acceleration 3 g (0-top).

7.2.8.2.2.   For gruppe 2

Frekvensen varieres fra 20 Hz til 300 Hz med maksimal amplitude ± 2 mm og maksimal acceleration 15 g (0-top).

7.2.8.2.3.   For både gruppe 1 og gruppe 2

| a) | Frekvensen varieres med 1 oktav/min. |
| --- | --- |

a)

Frekvensen varieres med 1 oktav/min.

| b) | Der udføres 10 testcykler, og prøven udføres i hver af de tre aksers retning. |
| --- | --- |

b)

Der udføres 10 testcykler, og prøven udføres i hver af de tre aksers retning.

| c) | Ved lave frekvenser påføres vibrationerne med konstant maksimal amplitude, ved høje frekvenser med konstant maksimal acceleration. |
| --- | --- |

c)

Ved lave frekvenser påføres vibrationerne med konstant maksimal amplitude, ved høje frekvenser med konstant maksimal acceleration.

7.2.8.3.   Under prøven skal tyverialarmen være elektrisk tilsluttet, idet kablet understøttes fra en afstand af 200 mm.

7.2.8.4.   Efter udførelse af vibrationsprøven gentages funktionsprøverne som foreskrevet i punkt 7.2.1.

7.2.9.   Holdbarhedsprøve

Under de i punkt 7.2.1.2 angivne prøvningsbetingelser udløses 300 komplette alarmcykler (akustiske og/eller optiske) med en hviletid for den akustiske enhed på 5 min.

7.2.10.   Prøver for udvendig nøglekontakt (monteret uden på køretøjet)

Følgende prøve udføres kun, hvis det ikke er låsecylinderen i den originalmonterede dørlås, der anvendes.

7.2.10.1.   Nøglekontakten skal være konstrueret og fremstillet således, at den forbliver fuldt funktionel ved en slitagegrad hidrørende fra 2 500 ganges låsning i hver retning, efterfulgt af mindst 96 timers udsættelse for salttåge i henhold til IEC 68-2-11-1981 prøve for korrosionsbestandighed.

7.2.11.   Prøvning af systemer til beskyttelse af kabinen

Alarmen skal udløses, når en lodretstillet plade på 0,2 x 0,15 m føres 0,3 m (målt fra pladens midte) ind i passagerkabinen gennem en åbentstående rude i en fordør, fremad og parallelt med vejoverfladen med en hastighed på 0,4 m/s og i en vinkel på 45° med køretøjets langsgående midterplan. (Jf. tegninger i bilag VIII til dette regulativ).

7.2.12.   Elektromagnetisk kompatibilitet

Tyverialarmen skal underkastes de i bilag IX beskrevne prøver.

7.2.13.   Sikkerhed mod falsk alarm udløst af stødpåvirkning af køretøjet

Det kontrolleres, at der ikke udløses falsk alarm ved et stød på indtil 4,5 joule udøvet af et halvkugleformet legeme, der har en diameter på 165 mm og en Shore A hårdhed på 70 ± 10 og anslår med den krumme overflade mod et vilkårligt punkt på køretøjets karrosseri eller glasoverflader.

7.2.14.   Sikkerhed mod falsk alarm udløst af spændingsfald

Det kontrolleres, at der ikke udløses falsk alarm ved et langsomt fald i hovedbatteriets spænding med en konstant afladning på 0,5 V i timen ned til 3 V.

Testbetingelser: Jf. punkt 7.2.1.2 ovenfor.

7.2.15.   Prøve for sikkerhed mod falsk alarm udløst af overvågningen af passagerkabinen

De i punkt 6.1.1 ovenfor omhandlede systemer til beskyttelse af kabinen afprøves sammen med et køretøj under standardbetingelser (punkt 7.2.1.2).

Systemet, der er monteret i henhold til fabrikantens anvisninger, underkastes 5 gange med 0,5 s mellemrum den i punkt 7.2.13 ovenfor beskrevne prøve; dette må ikke udløse alarm.

Tilstedeværelse af en person, der berører køretøjet eller bevæger sig rundt om det (vinduerne skal være lukket) må ikke udløse falsk alarm.

8.   VEJLEDNING

Hvert tyverialarmsystem skal være ledsaget af:

8.1.   Monteringsanvisning:

8.1.1.   Fortegnelse over de køretøjer og køretøjsmodeller, som anordningen er beregnet til. Denne fortegnelse kan være specifikt affattet eller generel, f.eks. »alle personbiler med benzinmotor og 12 V el-system med negativ steltilslutning«.

8.1.2.   Fremgangsmåde ved montering, illustreret med fotografier og/eller meget tydelige tegninger.

8.1.3.   For tyverialarmer, der omfatter en startspærre, supplerende anvisninger på overholdelse af kravene i bilag III til dette regulativ.

8.2.   En blank monteringsattest; i tillæg VII findes et eksempel herpå.

8.3.   En generel erklæring, der henleder køberens opmærksomhed på følgende:

| | at tyverialarmen skal monteres i overensstemmelse med producentens anvisninger |
| --- | --- |

at tyverialarmen skal monteres i overensstemmelse med producentens anvisninger

| | at det anbefales at lade monteringen udføre af fagfolk (og at egnede monteringsværksteder kan anvises ved henvendelse til fabrikanten af tyverialarmen) |
| --- | --- |

at det anbefales at lade monteringen udføre af fagfolk (og at egnede monteringsværksteder kan anvises ved henvendelse til fabrikanten af tyverialarmen)

| | at montøren skal udfylde den med anordningen følgende monteringsattest. |
| --- | --- |

at montøren skal udfylde den med anordningen følgende monteringsattest.

8.4.   Brugsanvisninger

8.5.   Vedligeholdelsesanvisning

8.6.   En generel advarsel om det farlige ved at foretage ændringer eller tilføjelser til systemet og om, at sådanne ændringer eller tilføjelser i givet fald vil ugyldiggøre monteringsattesten omhandlet i punkt 8.2 ovenfor.

8.7.   Angivelse af placeringen af det i punkt 4.4 i dette regulativ omhandlede godkendelsesmærke og/eller den i punkt 4.5 i dette regulativ omhandlede typeattest.

9.   ÆNDRING AF TYPE TYVERIALARM OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE

Enhver ændring af typen af tyverialarm skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt denne type tyverialarm.

Denne myndighed kan så enten:

| a) | vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at tyverialarmen under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne eller |
| --- | --- |

a)

vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at tyverialarmen under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne eller

| b) | kræve en yderligere prøvningsrapport over nogle eller alle de i punkt 5, 6 og 7 i dette regulativ beskrevne prøver fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen. |
| --- | --- |

b)

kræve en yderligere prøvningsrapport over nogle eller alle de i punkt 5, 6 og 7 i dette regulativ beskrevne prøver fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.

Parterne i overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 4.3 ovenfor.

Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.

10.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i aftalens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med følgende krav:

10.1.   Tyverialarmer, som er godkendt efter dette regulativ, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 5, 6 og 7 ovenfor.

10.2.   For hver type tyverialarm skal de prøvninger, som foreskrives i punkt 7.2.1 til 7.2.10 i dette regulativ, udføres stikprøvevis på statistisk kontrolleret grundlag i overensstemmelse med en af de rutinemæssige kvalitetssikringsprocedurer.

10.3.   Den godkendende myndighed kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år.

11.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

11.1.   Den godkendelse, som er meddelt for en type tyverialarm i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 10 ovenfor ikke er opfyldt.

11.2.   Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har meddelt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular, svarende til modellen i bilag I til dette regulativ.

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig ophører med at fremstille en type tyverialarm, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom.

Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular, svarende til modellen i bilag I til dette regulativ.

13.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

DEL II

GODKENDELSE AF ET KØRETØJ HVAD ANGÅR DETS TYVERIALARM

Når en tyverialarm, godkendt i henhold til del I i dette regulativ, er monteret i et køretøj, der søges godkendt i henhold til del II i dette regulativ, kræves ikke gentagelse af de prøver, som tyverialarmen har bestået med henblik på godkendelse i henhold til del I af dette regulativ.

14.   DEFINITIONER

I del II i dette regulativ forstås ved

14.1.   »Tyverialarm(er)«, en samling komponenter, der er monteret som originaludstyr i en køretøjstype og er beregnet til at angive indbrud i eller manipulation af køretøjet; sådanne systemer kan give supplerende beskyttelse mod tyveri af køretøjet.

14.2.   »Køretøjstype, hvad angår tyverialarm«, køretøjer, der ikke udviser forskelle på væsentlige punkter såsom:

| a) | fabrikantens handelsnavn eller -mærke |
| --- | --- |

a)

fabrikantens handelsnavn eller -mærke

| b) | de af køretøjets egenskaber, der har væsentlig betydning for den originalmonterede tyverialarms ydelse |
| --- | --- |

b)

de af køretøjets egenskaber, der har væsentlig betydning for den originalmonterede tyverialarms ydelse

| c) | type og konstruktion af den originalmonterede eller eftermonterede tyverialarm. |
| --- | --- |

c)

type og konstruktion af den originalmonterede eller eftermonterede tyverialarm.

14.3.   »Godkendelse af et køretøj«, godkendelse af en køretøjstype hvad angår forskrifterne i punkt 17, 18 og 19 nedenfor.

14.4.   Andre definitioner, som vedrører del II, er givet i punkt 2 i dette regulativ.

15.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

15.1.   Ansøgningen om godkendelse af en køretøjstype, for så vidt angår tyverialarmen, indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant.

15.2.   Ansøgningen skal bilægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:

15.2.1.   Detaljeret beskrivelse af køretøjstypen og de køretøjsdele, der har relation til den monterede tyverialarm:

15.2.2.   En fortegnelse over komponenter, som er nødvendige for at identificere tyverialarmer, der kan monteres i køretøjet.

15.2.3.   Når en tyverialarm til eftermontering, som er godkendt i henhold til del I i dette regulativ, anvendes, skal typegodkendelsesmeddelelsen for denne tyverialarm også indsendes til den tekniske tjeneste.

15.3.   Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som søges godkendt, skal indleveres til den tekniske tjeneste.

15.4.   Et køretøj, der ikke indeholder alle de komponenter, som er normale for denne type, kan modtages til prøvning, forudsat ansøgeren over for den kompetente myndighed kan godtgøre, at disse komponenters fravær ikke har nogen betydning for prøvningens resultater, for så vidt angår dette regulativs forskrifter.

16.   GODKENDELSE

16.1.   Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i punkt 17, 18 og 19 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende køretøjstype.

16.2.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 01 svarende til ændringsserie 01) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. En kontraherende part må ikke tildele samme godkendelsesnummer til en anden type køretøj.

16.3.   Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, svarende til modellen i bilag II til dette regulativ.

16.4.   Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

16.4.1.   en cirkel, som omslutter bogstavet »E«, efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (7);

16.4.2.   nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, et symbol »A«, »I« eller »AI«, som angiver, om køretøjet er godkendt for så vidt angår dets tyverialarm eller en startspærre eller en kombination heraf, en tankestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 16.4.1.

16.5.   Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 16.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i den stat, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 16.4.1.

16.6.   Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke sletbart.

16.7.   Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

16.8.   I bilag V til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

17.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

17.1.   Originalmonterede tyverialarmer skal være således konstrueret og udført, at de ved indbrud i eller manipulation af køretøjet afgiver et alarmsignal, og de kan omfatte en startspærre.

Alarmsignalet skal være akustisk og kan desuden omfatte optiske alarmanordninger, radiobåren alarm eller enhver en kombination af ovenstående.

17.2.   Køretøjer, der er udstyret med tyverialarm, skal opfylde de relevante tekniske forskrifter, navnlig hvad angår elektromagnetisk kompatibilitet (EMC).

17.3.   Giver tyverialarmen mulighed for radiotransmission, f.eks. for til- eller frakobling af alarmen eller alarmtransmission, skal den opfylde de relevante ETSI-normer (se fodnote 1 til punkt 5.3), f.eks. EN 300 220-1 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1. (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1. (2000-09) og EN 301 489-3 V1.2.1. (2000-08) (herunder alle vejledende bestemmelser). Frekvens og maksimal udstrålet effekt af radiotransmission med henblik på til- og frakobling af alarmen skal være i overensstemmelse med CEPT/ERC (se fodnote 2 til punkt 5.3.) Anbefaling 70-03 (17. februar 2000) om brug af kortrækkende enheder (se fodnote 3 til punkt 5.3.).

17.4.   Tyverialarmen og dens komponenter må ikke kunne aktiveres utilsigtet, navnlig når motoren er i gang.

17.5.   Svigt af tyverialarmen eller dennes strømforsyning må ikke kunne påvirke køretøjets funktionssikkerhed.

17.6.   Tyverialarmen, dens komponenter og de dele, de kontrollerer, skal være monteret således, at de ikke kan sættes ud af funktion eller ødelægges hurtigt og upåfaldende, for eksempel ved brug af hjælpemidler, systemer eller værktøj, som er billigt, let at skjule og almindeligt udbredt.

17.7.   Systemet skal være arrangeret således, at kortslutning af en vilkårlig alarmsignalkreds ikke bevirker, at nogen af tyverialarmens funktioner sættes ud af kraft, bortset fra den kortsluttede kreds.

17.8.   Tyverialarmen kan være kombineret med et startspærresystem, der i så fald skal opfylde kravene i del III af dette regulativ.

18.   SÆRLIGE FORSKRIFTER

18.1.   Sikringens omfang

18.1.1.   Særlige betingelser

Tyverialarmen skal i det mindste registrere og angive oplukning af enhver af køretøjets døre samt motorhjelm og bagagerumsklap. Svigt eller afbrydelse af lyskilder, f.eks. kabinebelysning, må ikke kunne indvirke på kontrolsystemets funktion.

Montering af yderligere følere, hvis formål er at informere om eller angive f.eks.

| a) | indbrud i køretøjet (således følere til rumovervågning af kabinen, overvågning af ruder eller angivelse af brud på en vilkårlig glasflade) eller |
| --- | --- |

a)

indbrud i køretøjet (således følere til rumovervågning af kabinen, overvågning af ruder eller angivelse af brud på en vilkårlig glasflade) eller

| b) | forsøg på tyveri af køretøjet, f.eks. hældningsføler |
| --- | --- |

b)

forsøg på tyveri af køretøjet, f.eks. hældningsføler

er tilladt, når der tages hensyn til foranstaltninger til undgåelse af utilsigtet udløsning af alarmen (dvs. falsk alarm, jf. punkt 18.1.2 nedenfor).

Såfremt sådanne supplerende følere udløser et alarmsignal selv efter, at indbrud har fundet sted (f.eks. ved brud på en glasflade) eller under ydre påvirkning (f.eks. af vinden), må det af ovennævnte følere udvirkede alarmsignal ikke udløses flere end ti gange inden for samme aktiveringsperiode af tyverialarmen.

I så fald skal aktiveringsperioden begrænses ved retmæssig frakobling af systemet gennem indgreb fra køretøjets bruger.

Visse typer supplerende følere, f.eks. følere til rumovervågning af kabinen med ultralyd eller infrarødt lys, kan forsætligt deaktiveres. Dette skal i givet fald hver gang kræve særskilte, overlagte skridt, før alarmanordningen tilkobles. Det må ikke være muligt at deaktivere følerne, når tyverialarmen er tilkoblet.

18.1.2.   Sikkerhed mod falsk alarm.

18.1.2.1.   Det skal sikres, at tyverialarmen, hverken når den er tilkoblet eller frakoblet, kan bevirke falsk alarm fra det akustiske alarmsignal i tilfælde af:

| a) | stødpåvirkning af køretøjet: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.13 |
| --- | --- |

a)

stødpåvirkning af køretøjet: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.13

| b) | elektromagnetisk kompatibilitet: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.12 |
| --- | --- |

b)

elektromagnetisk kompatibilitet: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.12

| c) | nedsat batterispænding som følge af konstant afladning: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.14 |
| --- | --- |

c)

nedsat batterispænding som følge af konstant afladning: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.14

| d) | falsk alarm udløst af kabinens rumovervågning: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.15. |
| --- | --- |

d)

falsk alarm udløst af kabinens rumovervågning: prøvning som foreskrevet i punkt 7.2.15.

18.1.2.2.   Hvis ansøgeren, f.eks. med tekniske data, kan godtgøre, at der er tilstrækkelig sikkerhed mod falsk alarm, kan den tekniske tjeneste, der forestår godkendelsesprøvningen, afstå fra kravet om udførelse af en eller flere af ovennævnte prøvninger.

18.2.   Akustisk alarm

18.2.1.   Generelt

Alarmsignalet skal være let hørligt og genkendeligt og afvige tydeligt fra andre akustiske signaler, der bruges i vejtrafik.

Ud over det originalmonterede lydsignalapparat kan der monteres en særskilt akustisk alarmsignalanordning i den del af køretøjet, der overvåges af tyverialarmen; den skal være således beskyttet, at man ikke let og hurtigt kan skaffe sig adgang til den.

Anvendes separat akustisk alarmsignalanordning svarende til punkt 18.2.3.1 nedenfor, kan det tillades, at også det originalmonterede lydsignalapparat aktiveres af tyverialarmen, forudsat at manipulation af det originalmonterede lydsignalapparat (der sædvanligvis er lettere tilgængeligt) er uden indvirkning på den supplerende akustiske alarmsignalanordning.

18.2.2.   Varighed af det akustiske alarmsignal

Mindst: 25 s

Højst: 30 s.

Akustisk alarmsignal må først atter afgives, hvis der igen manipuleres med køretøjet, dvs. efter ovennævnte tidsrum.

(Begrænsninger: se punkt 18.1.1 og 18.1.2 ovenfor).

Ved frakobling af tyverialarmen skal alarmsignalet øjeblikkelig ophøre.

18.2.3.   Forskrifter for akustisk alarmsignal.

18.2.3.1.   For anordninger med konstant tone (konstant lydspektrum), f.eks. horn, skal de akustiske data m.v. være i overensstemmelse med regulativ nr. 28, del I.

Intermitterende alarmsignal (til-fra signal):

Trigger-frekvens ... (2 ± 1) Hz

On time = off time ± 10 %

18.2.3.2.   For alarmsignalanordning med frekvensmodulering: de akustiske data m.v. skal være i overensstemmelse med regulativ nr. 28, del I, dog med lige stort gennemløb i begge retninger af en væsentlig del af ovennævnte frekvensområde (1 800 til 3 550 Hz).

Gennemløbsfrekvens ... (2 ± 1) Hz

18.2.3.3.   Lydstyrke

Lydkilden skal være:

| a) | enten en akustisk signalanordning, som er godkendt i henhold til ECE-regulativ nr. 28, del I |
| --- | --- |

a)

enten en akustisk signalanordning, som er godkendt i henhold til ECE-regulativ nr. 28, del I

| b) | eller en anordning, som opfylder forskrifterne i ECE-regulativ nr. 28, del I, punkt 6.1 og 6.2. Anvendes anden lydkilde end det originalmonterede lydsignalapparat, kan minimumlydstyrken dog nedsættes til 100 dB(A), målt ved de i ECE-regulativ nr. 28, del I, fastsatte betingelser. |
| --- | --- |

b)

eller en anordning, som opfylder forskrifterne i ECE-regulativ nr. 28, del I, punkt 6.1 og 6.2. Anvendes anden lydkilde end det originalmonterede lydsignalapparat, kan minimumlydstyrken dog nedsættes til 100 dB(A), målt ved de i ECE-regulativ nr. 28, del I, fastsatte betingelser.

18.3.   Eventuel optisk alarmsignalanordning

18.3.1.   Generelt

Ved indbrud i eller manipulation af køretøjet skal anordningen udløse et optisk alarmsignal som foreskrevet i punkt 18.3.2 og 18.3.3 nedenfor.

18.3.2.   Varighed af optisk alarmsignal

Det optiske alarmsignal skal have en varighed mellem 25 s og 5 min., efter at alarmen er udløst. Ved frakobling af tyverialarmen skal alarmsignalet øjeblikkelig ophøre.

18.3.3.   Det optiske signals art

Blinken af samtlige køretøjets retningsviserblinklygter og/eller dets kabinebelysning, herunder alle lygter i samme elektriske kreds.

Trigger-frekvens ... (2 ± 1) Hz

I forhold til det akustiske signal tillades også asynkrone signaler.

On time = off time ± 10 %

18.4.   Eventuel radioalarm (kaldeanlæg)

Alarmsystemet kan endvidere give mulighed for afgivelse af et radiobåret alarmsignal.

18.5.   Spærring af tyverialarmens tilkobling

18.5.1.   Når motoren er i gang, må tyverialarmen ikke kunne tilkobles, hvad enten det sker tilsigtet eller utilsigtet.

18.6.   Tilkobling og frakobling af tyverialarmen

18.6.1.   Tilkobling

Alle hensigtsmæssige tilkoblingsmåder for tyverialarmen er tilladt, forudsat at de ikke utilsigtet giver anledning til falske alarmer.

18.6.2.   Frakobling

Frakobling af tyverialarmen skal opnås ved hjælp af en af følgende anordninger eller en kombination heraf:(Andre anordninger med tilsvarende ydelser er tilladt).

18.6.2.1.   En mekanisk nøgle (som opfylder kravene i dette bilags tillæg X), som kan kobles til et i køretøjet monteret centrallåsesystem, der omfatter mindst 1 000 variationer og betjenes udefra.

18.6.2.2.   Elektriske og elektroniske anordninger, f.eks. systemer med fjernbetjening, skal have mindst 50 000 kombinationer, og skal have rullende kode og/eller kræve en gennemsøgningstid på mindst ti dage, f.eks. højst 5 000 kombinationer pr. 24 timer ved mindst 50 000 kombinationer.

18.6.2.3.   En mekanisk nøgle eller elektrisk/elektronisk anordning, som er placeret i den beskyttede passagerkabine og virker med tidsforsinkelse ved ind- og udstigning.

18.7.   Forsinkelse ved udstigning fra køretøjet

Er anordningen for tilkobling af tyverialarmen monteret i det beskyttede område, skal systemet bevirke en forsinkelse ved udstigning. Denne forsinkelse skal kunne indstilles til mellem 15 sekunder og 45 sekunder, efter at kontakten er aktiveret. Forsinkelsesperioden kan være regulerbar, så den kan tilpasses den enkelte brugers behov.

18.8.   Forsinkelse ved indstigning

Er anordningen for frakobling af tyverialarmen monteret i det sikrede område, skal systemet bevirke en forsinkelse på mindst 5 sekunder og højst 15 sekunder, før de akustiske og optiske alarmsignaler udløses. Forsinkelsesperioden kan være regulerbar, så den kan tilpasses den enkelte brugers behov.

18.9.   Statusangivelse

18.9.1.   Til angivelse af alarmanordningens tilstand (tilkoblet/frakoblet, indstillingsperiode, alarm aktiveret) tillades montering af anordninger til optisk angivelse i og uden for passagerkabinen. Lysstyrken af optiske signaler monteret uden for passagerkabinen må ikke være over 0,5 candela.

18.9.2.   Angiver anordningen kortvarige »dynamiske« processer, f.eks. overgang fra »tilkoblet« til »frakoblet« og omvendt, skal sådan angivelse ske ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 18.9.1. En sådan optisk angivelse kan endvidere bestå i samtidig funktion af retningsviserblink og/eller kabinebelysningens lampe(r), dog må angivelsen med brug af retningsviserblinklygterne ikke vare over tre sekunder.

18.10.   Strømforsyning

Strømforsyningen til tyverialarmen skal enten være køretøjets batteri eller et genopladeligt batteri. Såfremt alarmen leveres med et ekstra genopladeligt eller ikke genopladeligt batteri, kan dette anvendes. Disse batterier må ikke på nogen måde levere energi til de øvrige dele af køretøjets elektriske system.

18.11.   Specifikationer for ikke påbudte funktioner

18.11.1.   Selvtest, automatisk fejlmelding

Når tyverialarmen tilkobles, kan unormale situationer, f.eks. åbne døre m.v., registreres af en selvtest-funktion (plausibilitetskontrol), og denne situation kan angives.

18.11.2.   Nødsignal

Det tillades, at systemet giver mulighed for afgivelse af et optisk og/eller akustisk og/eller radiobåret nødsignal uafhængigt af tyverialarmens status (tilkoblet eller frakoblet) og/eller funktion. Sådant signal skal udløses indefra i køretøjet og må ikke påvirke tyverialarmens tilstand (tilkoblet eller frakoblet). Endvidere skal brugeren af køretøjet have mulighed for at afbryde nødsignalet. For det akustiske signals vedkommende må der ikke være nogen begrænsning af signalafgivelsens varighed for hver aktivering. Et udløst nødsignal må ikke spærre for start af motoren eller standse den, hvis den er i gang.

19.   PRØVNINGSBETINGELSER

Alle komponenter i såvel tyverialarmer til eftermontering som originalmonterede tyverialarmer skal afprøves efter fremgangsmåden i punkt 7.

Dette krav vedrører ikke:

19.1.   komponenter, som er monteret og afprøvet som del af køretøjet, uanset om dette er forsynet med eftermonteret/originalmonteret tyverialarm (f.eks. lygter), eller

19.2.   komponenter, der tidligere er afprøvet som del af køretøjet, og for hvilke dokumentation er forelagt.

20.   BRUGSANVISNING

Hvert køretøj skal ledsages af:

20.1.   Brugsanvisninger

20.2.   Vedligeholdelsesanvisning

20.3.   En generel advarsel om det farlige ved at foretage ændringer eller tilføjelser til systemet.

21.   ÆNDRING AF KØRETØJSTYPE OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

21.1.   Alle ændringer af køretøjstypen skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt køretøjstypen.

Denne myndighed kan da enten:

21.1.1.   vurdere, at de foretagne ændringer ikke har en væsentlig negativ virkning, og at tyverialarmen under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller

21.1.2.   kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste.

21.2.   Parterne i overenskomsten, som anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 16.3 ovenfor.

21.3.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesblanket, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.

22.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i aftalens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), med følgende krav:

22.1.   Ethvert køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de forskrifter, der er fastlagt i punkt 17, 18 og 19 ovenfor.

22.2.   Den godkendende myndighed kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år.

23.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

23.1.   Den godkendelse, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 22 ovenfor ikke er opfyldt.

23.2.   Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har meddelt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular, svarende til modellen i bilag II til dette regulativ.

24.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en type køretøj/komponent, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom.

Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular, svarende til modellen i bilag II til dette regulativ.

25.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

DEL III

GODKENDELSE AF STARTSPÆRRER OG AF ET KØRETØJ HVAD ANGÅR DENS STARTSSPÆRRE

26.   DEFINITIONER

I dette regulativs del III forstås ved:

26.1.   »Startspærre«, en anordning, der er beregnet til at forhindre, at køretøjet på normal vis kan køres væk ved egen kraft (tyverisikring).

26.2.   »Kontroludstyr«, det udstyr, der er nødvendigt for at tilkoble og/eller frakoble startspærren.

26.3.   »Statusindikator«, enhver anordning, der er beregnet til at angive spærreanordningens tilstand (tilkoblet/frakoblet/overgang fra tilkoblet til frakoblet og omvendt).

26.4.   »Tilkoblet tilstand«, den tilstand, hvori køretøjet ikke kan bringes til at køre ved egen kraft.

26.5.   »Frakoblet tilstand«, den tilstand, hvori køretøjet kan benyttes på sædvanlig måde.

26.6.   »Nøgle«, enhver anordning, der er konstrueret og produceret således, at den giver mulighed for betjening af et låsesystem, som er konstrueret og produceret således, at det kun kan betjenes ved hjælp af denne nøgle.

26.7.   »Omgåelsesanordning«, en facilitet, der bevirker låsning af startspærren i frakoblet tilstand.

26.8.   »Rullende kode«, en elektronisk kode, som består af flere elementer, hvis sammensætning på tilfældig måde ændres, hver gang senderenheden har været i funktion.

26.9.   »Type startspærre«, systemer, der indbyrdes ikke afviger på væsentlige punkter såsom:

| a) | fabrikantens handelsnavn eller -mærke |
| --- | --- |

a)

fabrikantens handelsnavn eller -mærke

| b) | betjeningsapparatets art |
| --- | --- |

b)

betjeningsapparatets art

| c) | den måde, hvorpå anordningerne virker på de relevante systemer i køretøjet (som anført i punkt 32.1 nedenfor). |
| --- | --- |

c)

den måde, hvorpå anordningerne virker på de relevante systemer i køretøjet (som anført i punkt 32.1 nedenfor).

26.10.   »Køretøjstype, hvad angår startspærre«, køretøjer, der ikke udviser forskelle på væsentlige punkter såsom:

| a) | fabrikantens handelsnavn eller -mærke |
| --- | --- |

a)

fabrikantens handelsnavn eller -mærke

| b) | de af køretøjets egenskaber, der har væsentlig betydning for den originalmonterede tyverialarms ydelse |
| --- | --- |

b)

de af køretøjets egenskaber, der har væsentlig betydning for den originalmonterede tyverialarms ydelse

| c) | startspærrens type og konstruktion. |
| --- | --- |

c)

startspærrens type og konstruktion.

27.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN STARTSPÆRRE

27.1.   Ansøgningen om typegodkendelse af en startspærre indgives af fabrikanten af anordningen eller af dennes behørigt bemyndigede repræsentant.

27.2.   For hver type startspærre skal ansøgningen være ledsaget af:

27.2.1.   dokumentation i tre eksemplarer, som beskriver startspærrens tekniske specifikationer, monteringsmetoden og foranstaltninger mod utilsigtet aktivering

27.2.2.   Tre prøver af startspærretypen med alle dennes komponenter. Hver hovedkomponent skal på tydelig og ikke sletbar måde være mærket med ansøgerens handelsnavn eller mærke samt typebetegnelse for den pågældende komponent.

27.2.3.   (Et) køretøj(er), monteret med den startspærre, som søges typegodkendt, udvalgt af ansøgeren i samråd med den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningerne.

27.2.4.   Anvisninger i tre eksemplarer, jf. punkt 34 nedenfor.

28.   ANSØGNING OM GODKENDELSE AF ET KØRETØJ

28.1.   Når en startspærre, godkendt i henhold til del III af dette regulativ, er monteret i et køretøj, der søges godkendt i henhold til del III af dette regulativ, kræves ikke gentagelse af de prøvninger, som startspærren skal bestå med henblik på godkendelse i henhold til del III af dette regulativ.

28.2.   Ansøgningen om godkendelse af en køretøjstype, for så vidt angår startspærrer, indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant.

28.3.   Ansøgningen bilægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:

28.3.1.   detaljeret beskrivelse af køretøjstypen og de køretøjsdele, der har relation til den monterede startspærre:

28.3.2.   en fortegnelse over komponenter, som er nødvendige for at identificere startspærrer, der kan monteres i køretøjet.

28.4.   Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som søges godkendt, skal indleveres til den tekniske tjeneste.

28.5.   Et køretøj, der ikke indeholder alle de komponenter, som er normale for denne type, kan modtages til prøvning, forudsat ansøgeren over for den kompetente myndighed kan godtgøre, at disse komponenters fravær ikke har nogen betydning for prøvningens resultater, for så vidt angår dette regulativs forskrifter.

28.6.   Når en startspærre, som er godkendt i henhold til del III i dette regulativ, anvendes, skal typegodkendelsesmeddelelsen for denne startspærre også indsendes til den tekniske tjeneste.

29.   GODKENDELSE AF EN STARTSPÆRRE

29.1.   Hvis den type startspærre, der søges godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i punkt 31, 32 og 33 nedenfor, udstedes der godkendelse for den pågældende type startspærre.

29.2.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 01 svarende til ændringsserie 01) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. En kontraherende part må ikke tildele samme nummer til to forskellige typer startspærrer.

29.3.   Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en type startspærre i henhold til dette regulativ tilsendes de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag III til dette regulativ.

29.4.   På alle startspærrers hovedkomponenter, der er i overensstemmelse med en type startspærre, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal der monteres et internationalt godkendelsesmærke med en kendelig og nemt tilgængelig placering, der er angivet i godkendelsesattesten, bestående af:

29.4.1.   en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (8);

29.4.2.   nummeret på dette regulativ, efterfulgt af bogstavet »R«, et symbol »A«, »I« eller »AI«, som angiver, om systemet er en tyverialarm eller en startspærre eller en kombination heraf, en tankestreg og godkendelsesnummeret i nærheden af den cirkel, der er foreskrevet i punkt 29.4.1.

29.5.   Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke sletbart.

29.6.   I bilag V til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

29.7.   Som et alternativ til det i punkt 29.4 og ovenfor beskrevne godkendelsesmærke udstedes en typeattest for hver startspærre, der udbydes til salg.

I tilfælde, hvor fabrikanten af startspærren leverer en godkendt, umærket startspærre til en køretøjsfabrikant med henblik på montering som originaludstyr på en køretøjsmodel eller en række køretøjsmodeller, skal fabrikanten af startspærren levere det nødvendige antal kopier af typeattesten til køretøjets fabrikant, således at denne kan få godkendt køretøjet efter punkt 30 i dette regulativ.

Består startspærren af særskilte komponenter, skal dens hovedkomponent(er) være påført et henvisningsmærke, og fortegnelse over sådanne henvisningsmærker skal være indeholdt i typeattesten.

En model af typeattesten findes i dette regulativs tillæg VI.

30.   GODKENDELSE AF ET KØRETØJ

30.1.   Hvis det køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder betingelserne i punkt 31, 32 og 33 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende køretøjstype.

30.2.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (i øjeblikket 01 svarende til ændringsserie 01) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. En kontraherende part må ikke tildele samme godkendelsesnummer til en anden type køretøj.

30.3.   Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, svarende til modellen i bilag IV til dette regulativ.

30.4.   Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

30.4.1.   en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (9);

30.4.2.   nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, et symbol »A«, »I« eller »AI«, som angiver, om køretøjet er godkendt for så vidt angår dets tyverialarm eller en startspærre eller en kombination heraf, en tankestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 30.4.1.

30.5.   Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 30.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages. I så fald anbringes regulativets nummer og typegodkendelsesnummeret samt yderligere symboler for alle regulativer, i henhold til hvilke typegodkendelse er meddelt i det land, som har meddelt typegodkendelse i henhold til dette regulativ, i lodrette kolonner til højre for det mærke, der er beskrevet i punkt 30.4.1.

30.6.   Godkendelsesmærket skal være letlæseligt og ikke sletbart.

30.7.   Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

30.8.   I bilag V til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

31.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

31.1.   Startspærren skal kunne til- og frakobles i overensstemmelse med disse krav.

31.2.   Giver startspærren mulighed for overførsel af radiosignaler, f.eks. for til- eller frakobling, skal den opfylde de relevante ETSI-normer (se fodnote 1 til punkt 5.3.), f.eks. EN 300 220-1 V1.3.1 (2000-09), EN 300 220-2 V1.3.1 (2000-09), EN 300 220-3 V1.1.1 (2000-09) og EN 301 489-3 V1.2.1 (2000-08) (herunder alle vejledende bestemmelser). Frekvens og maksimal udstrålet effekt af radiotransmission med henblik på til- og frakobling af startspærren skal være i overensstemmelse med CEPT/ERC (se fodnote 2 til punkt 5.3.). Anbefaling 70-03 (17. februar 2000) om brug af kortrækkende enheder (se fodnote 3 til punkt 5.3).

31.3.   Startspærrer skal være udformet og monteret således, at de tekniske krav til stadighed er opfyldt af ethvert køretøj, der er udstyret med anordningen.

31.4.   Startspærrer må ikke kunne tilkobles, når tændingsnøglen er i en position, svarende til at motoren er i gang, undtagen når:

| a) | køretøjet er udstyret til eller bestemt til at blive udstyret til ambulance-, brandbekæmpelses- eller politiformål eller |
| --- | --- |

a)

køretøjet er udstyret til eller bestemt til at blive udstyret til ambulance-, brandbekæmpelses- eller politiformål eller

| b) | motoren har til opgave at:






  i) | trække udstyr, som er en del af eller er monteret på køretøjet til andre end rent kørselsmæssige formål, eller |
| --- | --- | --- |

b)

motoren har til opgave at:

i)

trække udstyr, som er en del af eller er monteret på køretøjet til andre end rent kørselsmæssige formål, eller

| ii) | holde køretøjets batterier opladet i et omfang, som er nødvendigt til at drive de pågældende maskiner eller apparater |
| --- | --- |

ii)

holde køretøjets batterier opladet i et omfang, som er nødvendigt til at drive de pågældende maskiner eller apparater

og køretøjet holder stille med antrukket parkeringsbremse. Når denne undtagelsesbestemmelse anvendes, skal det være angivet under punkt 2 i tillægget til meddelelsesformularen (bilag II til dette regulativ).

31.5.   Startspærrer må ikke kunne tilsidesættes permanent.

31.6.   Startspærrer skal være udformet og produceret således, at de i monteret tilstand ikke har ugunstig virkning på køretøjets konstruktivt bestemte funktion og sikre betjening, selv når de fejlfungerer.

31.7.   Startspærrer skal være udformet og produceret således, at de efter korrekt montering på køretøjet efter fabrikantens anvisninger ikke kan sættes ud af funktion eller ødelægges hurtigt og upåfaldende, for eksempel ved brug af hjælpemidler, systemer eller værktøj, som er billigt, let at skjule og almindeligt udbredt. Det skal være vanskeligt og tillige tidskrævende at udskifte en hovedkomponent eller et hovedaggregat med det formål at omgå startspærringen.

31.8.   Startspærrer skal være udformet og produceret således, at de ved korrekt montering efter fabrikantens anvisninger er bestandige over for køretøjets indvendige miljø i en rimelig levetid (jf. punkt 33 vedrørende prøvning). Mere specielt må de elektriske egenskaber af køretøjets kredse ikke påvirkes ugunstigt ved montering af startspærren (ledningers tværsnitsareal, kontakters sikkerhed m.v.).

31.9.   Startspærrer kan kombineres med andre systemer i køretøjet eller indbygges i disse (f.eks. motorstyringssystemer og tyverialarmer).

31.10.   En startspærre må ikke kunne forhindre udløsningen af køretøjets bremser, bortset fra startspærrer, som forhindrer udløsning af pneumatisk udløste fjederbremser (10) og fungerer således, at de både under normal drift og ved svigt opfylder de tekniske forskrifter i regulativ nr. 13, som er i kraft på tidspunktet for ansøgning om typegodkendelse i henhold til dette regulativ.

Opfyldelse af denne bestemmelse fritager ikke en startspærre, som forhindrer udløsning af trykluftudløste fjederbremser, fra at skulle opfylde dette regulativs tekniske forskrifter.

31.11.   Det må ikke være muligt for en startspærre at virke på en sådan måde, at den aktiverer køretøjets bremser.

32.   SÆRLIGE FORSKRIFTER

32.1.   Spærringens omfang

32.1.1.   Startspærrer skal på mindst én af følgende måder forhindre, at køretøjet kan køre ved egen kraft:

32.1.1.1.   for eftermonteringssystemer eller dieseldrevne køretøjer, ved deaktivering af mindst to separate kredse, der er nødvendige for køretøjets funktion (f.eks. startmotor, tænding, brændstoftilførsel, trykluftudløste fjederbremser m.v.)

32.1.1.2.   ved med kode at gribe ind i funktionen af mindst én styreenhed, der er nødvendig for køretøjets funktion.

32.1.2.   Startspærrer til montering på køretøjer med katalysator må ikke kunne medføre, at uforbrændt brændstof kommer ind i udstødningssystemet.

32.2.   Driftssikkerhed

Driftssikkerheden af startspærren skal være sikret gennem hensigtsmæssig konstruktion, der tager hensyn til miljøet i det pågældende køretøj (jf. punkt 31.8 og 33).

32.3.   Funktionssikkerhed

Det skal være sikret, at startspærren ikke skifter status (tilkoblet/frakoblet) som resultat af nogen af de i punkt 33 beskrevne prøver.

32.4.   Tilkobling af startspærren

32.4.1.   Startspærren skal koble til, uden at føreren foretager sig yderligere, på mindst én af følgende måder:

| a) | ved at tændingsnøglen drejes til stilling »0« og en af dørene betjenes; det tillades desuden, at startspærrer, der kobler fra umiddelbart før eller under den normale procedure for start af køretøjet, kobler til, når tændingen slås fra |
| --- | --- |

a)

ved at tændingsnøglen drejes til stilling »0« og en af dørene betjenes; det tillades desuden, at startspærrer, der kobler fra umiddelbart før eller under den normale procedure for start af køretøjet, kobler til, når tændingen slås fra

| b) | højst 1 minut efter udtagning af tændingsnøglen. |
| --- | --- |

b)

højst 1 minut efter udtagning af tændingsnøglen.

32.4.2.   Kan startspærren tilkobles, når tændingsnøglen er i en position, der svarer til, at motoren er i gang, jf. punkt 31.4, kan det også tillades, at startspærren tilkobles, ved at førerdøren åbnes, og/eller at den retmæssige bruger foretager et bevidst indgreb.

32.5.   Frakobling

32.5.1.   Frakobling skal opnås ved hjælp af en af følgende anordninger eller en kombination heraf. Andre anordninger med tilsvarende sikkerhedsniveau og tilsvarende ydelse er tilladt.

32.5.1.1.   Et tastatur til indtastning af en individuel valgbar kode med mindst 10 000 kombinationer.

32.5.1.2.   Elektriske og elektroniske anordninger, f.eks. systemer med fjernbetjening, skal have mindst 50 000 kombinationer, og skal have rullende kode og/eller kræve en gennemsøgningstid på mindst ti dage, f.eks. højst 5 000 kombinationer pr. 24 timer ved mindst 50 000 kombinationer.

32.5.1.3.   Kan frakobling ske med en fjernbetjeningsenhed, skal startspærren returnere til tilkoblet tilstand inden for 5 minutter efter at den er frakoblet, hvis der ikke er foretaget nogen supplerende betjening af starterkredsen.

32.6.   Statusangivelse

32.6.1.   Til angivelse af startspærrens tilstand (tilkoblet/frakoblet, skift fra tilkoblet til frakoblet og omvendt) tillades optiske indikatorer i og uden for passagerkabinen. Lysstyrken af optiske signaler monteret uden for passagerkabinen må ikke være over 0,5 candela.

32.6.2.   Angiver anordningen kortvarige »dynamiske« processer, f.eks. overgang fra »tilkoblet« til »frakoblet« og omvendt, skal sådan angivelse ske ad optisk vej i overensstemmelse med punkt 32.6.1.En sådan optisk angivelse kan endvidere bestå i samtidig funktion af retningsviserblink og/eller kabinebelysningens lampe(r), dog må angivelsen med brug af retningsviserblinklygterne ikke vare over tre sekunder.

33.   DRIFTSPARAMETRE OG PRØVNINGSBETINGELSER

33.1.   Driftsparametre

Alle startspærrens komponenter skal opfylde forskrifterne i punkt 7 i dette regulativ.

Dette krav vedrører ikke:

| | komponenter, som er monteret og afprøvet som del af køretøjet, uanset om dette er monteret med tyverialarm (f.eks. lygter) eller |
| --- | --- |

komponenter, som er monteret og afprøvet som del af køretøjet, uanset om dette er monteret med tyverialarm (f.eks. lygter) eller

| | komponenter, der tidligere er afprøvet som del af køretøjet, og for hvilke dokumentation er forelagt. |
| --- | --- |

komponenter, der tidligere er afprøvet som del af køretøjet, og for hvilke dokumentation er forelagt.

33.2.   Prøvningsbetingelser

Alle prøvninger skal udføres i rækkefølge på en enkelt startspærre. Dog kan der efter prøvningsmyndighedens skøn benyttes andre prøveeksemplarer, hvis dette ikke anses for at påvirke resultaterne af de øvrige prøver.

33.3.   Funktionsprøvning

Efter udførelse af de nedenfor beskrevne prøver afprøves startspærren under standardbetingelserne fastlagt i punkt 7.2.1.2 for at sikre, at den stadig fungerer normalt. Om nødvendigt kan der udskiftes elektriske sikringer før prøven.

Alle startspærrens komponenter skal opfylde forskrifterne i punkt 7.2.2 til 7.2.8 og 7.2.12 i dette regulativ.

34.   VEJLEDNING

(punkt 34.1 til 34.3 vedrører kun eftermontering).

Hver startspærre skal ledsages af:

34.1.   Monteringsanvisning

34.1.1.   Fortegnelse over de køretøjer og køretøjsmodeller, som anordningen er beregnet til. Denne fortegnelse kan være specifikt affattet eller generel, f.eks. »alle personbiler med benzinmotor og 12 V el-system med negativ steltilslutning«.

34.1.2.   Fremgangsmåde ved montering, illustreret med fotografier og/eller meget tydelige tegninger.

34.1.3.   De af fabrikanten udleverede detaljerede monteringsanvisninger skal, når de følges korrekt af en kompetent montør, sikre, at køretøjets sikkerhed og driftssikkerhed ikke påvirkes.

34.1.4.   De udleverede monteringsanvisninger skal indeholde oplysning om startspærrens elektriske effektforbrug og i givet fald tilråde montering af et større batteri.

34.1.5.   Leverandøren skal angive fremgangsmåde ved kontrol af køretøjet efter montering. Navnlig skal opmærksomheden henledes på sikkerhedsrelaterede egenskaber.

34.2.   En blank monteringsattest; i bilag VII findes et eksempel herpå.

34.3.   En generel erklæring til køberen af startspærren, hvor opmærksomhed henledes på følgende punkter:

34.3.1.   at tyverialarmen skal monteres i overensstemmelse med producentens anvisninger

34.3.2.   det anbefales at lade monteringen udføre af fagfolk (og egnede monteringsværksteder kan anvises ved henvendelse til fabrikanten af startspærren)

34.3.3.   montøren skal udfylde den med startspærren følgende monteringsattest.

34.4.   Brugsanvisninger

34.5.   Vedligeholdelsesanvisning.

34.6.   En generel advarsel om det farlige ved at foretage ændringer eller tilføjelser til startspærren og om, at sådanne ændringer eller tilføjelser i givet fald vil ugyldiggøre monteringsattesten omhandlet i punkt 34.2 ovenfor.

35.   ÆNDRING AF STARTSPÆRRE- ELLER KØRETØJSTYPEN OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSEN

Enhver ændring af typen af startspærre- eller køretøjstypen skal anmeldes til den administrative myndighed, som har godkendt denne type startspærre.

Denne myndighed kan da enten:

| a) | anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at startspærren eller køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller |
| --- | --- |

a)

anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at startspærren eller køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene eller

| b) | kræve en yderligere prøvningsrapport for nogle eller alle de i punkt 31, 32 og 33 i dette regulativ beskrevne prøvninger fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningerne. |
| --- | --- |

b)

kræve en yderligere prøvningsrapport for nogle eller alle de i punkt 31, 32 og 33 i dette regulativ beskrevne prøvninger fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningerne.

De kontraherende parter, der anvender dette regulativ, underrettes om, hvorvidt godkendelse er meddelt eller nægtet, med angivelse af ændringer, efter proceduren i punkt 29.3 ovenfor.

Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af godkendelsen, påfører et fortløbende nummer på hver meddelelsesformular, som udfærdiges vedrørende en sådan udvidelse.

36.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

Procedurer til sikring af produktionens overensstemmelse skal opfylde bestemmelserne i overenskomstens tillæg 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), idet følgende forskrifter finder anvendelse:

36.1.   Startspærrer eller køretøjer, som er godkendt efter dette regulativ hvad angår den monterede startspærre, skal være produceret således, at de er i overensstemmelse med den godkendte type, idet de opfylder forskrifterne i punkt 31, 32 og 33 ovenfor.

36.2.   Den godkendende myndighed kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg. Den normale hyppighed af sådan efterprøvning er én gang hvert andet år.

37.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

37.1.   Den godkendelse, som er meddelt for en type startspærre eller køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis kravene i punkt 36 ovenfor ikke er opfyldt.

37.2.   Hvis en kontraherende part, der anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som han tidligere har meddelt, skal han straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular, svarende til modellerne i bilag III og IV til dette regulativ.

38.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en type startspærre eller køretøj, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom.

Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre kontraherende parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en formular, svarende til modellen i bilag IV til dette regulativ.

39.   OVERGANGSBESTEMMELSER

39.1.   Typegodkendelse af en startspærre

39.1.1.   Fra 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 4 til ændringsserie 01 må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den komponenttype eller separate tekniske enhed, som søges godkendt, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 4 til ændringsserie 01.

39.1.2.   Kontraherende parter, som anvender dette regulativ, skal fortsat meddele godkendelse for de komponenttyper eller separate tekniske enheder, som opfylder forskrifterne i den oprindelige udgave af dette regulativ, som ændret ved eventuelle tidligere ændringsserier, forudsat at komponenten eller den separate tekniske enhed er beregnet som udskiftningsdel til montering i ibrugtagne køretøjer, og at det ikke ville være teknisk muligt at montere en komponent eller separat teknisk enhed, som opfylder forskrifterne i dette regulativ, som ændret ved supplement 4 til ændringsserie 01.

39.2.   Godkendelse af en køretøjstype

39.2.1.   Fra 36 måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for supplement 4 til ændringsserie 01 må kontraherende parter, som anvender dette regulativ, kun meddele godkendelse, hvis den køretøjstype, som søges godkendt, opfylder forskrifterne i dette regulativ som ændret ved supplement 4 til ændringsserie 01.

40.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  Angår kun køretøjer med et 12 volt-elsystem.

(2)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (fri), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (fri), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (fri), 34 for Bulgarien, 35 (fri), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (fri), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (fri), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (fri), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika og 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia og 53 for Thailand. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

(3)  ETSI: Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation.

Hvis disse standarder ikke foreligger, når regulativet træder i kraft, finder de relevante nationale forskrifter anvendelse.

(4)  CEPT: De europæiske post- og telekommunikationsvæseners konference.

ERC: Den Europæiske Radiokommunikationskomité.

(5)  Aftaleparterne kan forbyde den pågældende frekvens og/eller effekt og kan tillade brug af en anden frekvens og/eller effekt.

(6)  Lygter, der anvendes som del af de optiske alarmanordninger og hører med til køretøjets standardlygter, behøver ikke overholde de i punkt 7.1 angivne værdier af driftsparametre eller underkastes de i punkt 7.2 anførte prøver.

(7)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (fri), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (fri), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (fri), 34 for Bulgarien, 35 (fri), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (fri), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (fri), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (fri), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika og 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia og 53 for Thailand. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

(8)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (fri), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (fri), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (fri), 34 for Bulgarien, 35 (fri), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (fri), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (fri), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (fri), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika og 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia og 53 for Thailand. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

(9)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Serbien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (fri), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Den Russiske Føderation, 23 for Grækenland, 24 for Irland, 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30 (fri), 31 for Bosnien-Hercegovina, 32 for Letland, 33 (fri), 34 for Bulgarien, 35 (fri), 36 for Litauen, 37 for Tyrkiet, 38 (fri), 39 for Aserbajdsjan, 40 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, 41 (fri), 42 for Det Europæiske Fællesskab (godkendelser meddeles af medlemsstaterne under anvendelse af deres respektive ECE-symbol), 43 for Japan, 44 (fri), 45 for Australien, 46 for Ukraine, 47 for Sydafrika og 48 for New Zealand, 49 for Cypern, 50 for Malta, 51 for Republikken Korea, 52 for Malaysia og 53 for Thailand. De efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om ensartede tekniske forskrifter for hjulkøretøjer samt udstyr og dele, som kan monteres og/eller benyttes på hjulkøretøjer, samt vilkårene for gensidig anerkendelse af godkendelser, der er meddelt på grundlag af sådanne forskrifter, hvorefter FN's generalsekretær giver de kontraherende parter i overenskomsten meddelelse herom.

(10)  Jf. definitionen i bilag VIII til regulativ nr. 13 som ændret.

---

BILAG I

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG II

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG III

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG IV

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG V

GODKENDELSESMÆRKERNES UDFORMNING

Model A

Figur 1

Image

Figur 2

Image

Figur 3

Image

Ovenstående godkendelsesmærke (figur 1), som er påført et køretøj eller en tyverialarm til eftermontering, viser, at den pågældende type er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 97, som ændret ved ændringsserie 01, under godkendelsesnummeret 011234.

Ovenstående godkendelsesmærke (figur 2), som er påført et køretøj eller en startspærre, viser, at den pågældende type er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 97, som ændret ved ændringsserie 01, under godkendelsesnummeret 011234.

Ovenstående godkendelsesmærke (figur 3), som er påført et køretøj eller en tyverialarm til eftermontering og en startspærre, viser, at den pågældende type er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 97, som ændret ved ændringsserie 01, under godkendelsesnummeret 011234.

De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 97 som ændret i ændringsserie 01.

Model B

Image

Ovennævnte godkendelsesmærke, der er påmonteret et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype, hvad angår tyverialarmen, er godkendt i Nederlandene (E 4), i henhold til regulativ nr. 18 (1) og 97.

De første to cifre af godkendelsesnumrene angiver, at på datoerne for meddelelse af de respektive godkendelser indeholdt regulativ nr. 18 ændringsserie 02, mens regulativ nr. 97 indeholdt ændringsserie 01.

---

(1)  Det andet nummer er kun givet som eksempel.

---

BILAG VI

MODEL FOR TYPEATTEST

Image

---

BILAG VII

MODEL FOR MONTERINGSATTEST

Image

---

BILAG VIII

PUNKT 7.2.11 OG 19.

Prøvning af systemer til beskyttelse af kabinen

Image

---

BILAG IX

ELEKTROMAGNETISK KOMPATIBILITET

Bemærk: Prøvning af elektromagnetisk kompatibilitet udføres enten i henhold til punkt 1 eller punkt 2, afhængigt af prøvningsfaciliteterne.

1.   ISO-METODEN

Immunitet over for ledningsbårne forstyrrelser

Testimpulserne 1, 2, 3a, 3b, 4 og 5 efter International Standard ISO 7637-1:1990 påføres forsyningsledningerne og de øvrige tilslutninger til tyverialarmer, som kan være operationelt tilsluttet forsyningsledningerne.

Tyverialarm i frakoblet tilstand

Prøveimpulserne 1 til 5 skal påføres med sværhedsgrad III. Den krævede funktionstilstand for alle påførte prøveimpulser skal være A.

Tyverialarm i tilkoblet tilstand

Der påføres prøveimpuls 1 til 5. Den krævede funktionstilstand for alle påførte prøveimpulser er givet i tabel 1.

Tabel 1

Sværhedsgrad/funktionstilstand (for forsyningsledninger)

| Prøveimpuls nr. | Prøveniveau | Funktionstilstand |
| --- | --- | --- |
| 1 | III | C |
| 2 | III | A |
| 3a | III | C |
| 3b | III | A |
| 4 | III | B |
| 4 | I | A |
| 5 | III | A |

Prøveimpuls nr.

Prøveniveau

Funktionstilstand

1

III

C

2

III

A

3a

III

C

3b

III

A

4

III

B

4

I

A

5

III

A

Immunitet mod støj koblet til signalledningerne

Ledninger, der ikke er tilkoblet forsyningsledningerne (f.eks. særlige signalledninger), prøves efter international standard ISO/DIS 7637:1993 part 3. Den krævede funktionstilstand for alle påførte prøveimpulser er givet i tabel 2.

Tabel 2

Testniveau/funktionstilstand (for signalledninger)

| Prøveimpuls nr. | Prøveniveau | Funktionstilstand |
| --- | --- | --- |
| 3a | III | C |
| 3b | III | A |

Prøveimpuls nr.

Prøveniveau

Funktionstilstand

3a

III

C

3b

III

A

Immunitet mod udstrålet højfrekvent støj

Prøvning af immuniteten af en tyverialarm i et køretøj kan udføres i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 10, ændringsserie 2, og i henhold til prøvningsmetoderne beskrevet i bilag VI for køretøjer og bilag IX for separate tekniske enheder.

Elektrisk støj fra elektrostatiske udladninger

Immunitet mod elektrisk støj skal prøves i henhold til teknisk rapport ISO/TR 10605-1993.

Udstrålet emission

Prøvning udføres i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 10, ændringsserie 2, og i henhold til prøvningsmetoder beskrevet i bilag IV og V for køretøjer og bilag VII og VIII for separate tekniske enheder.

2.   IEC-METODEN

Elektromagnetisk felt

Tyverialarmen skal underkastes den grundlæggende prøve. Den underkastes prøve for elektromagnetisk feltstyrke som beskrevet i IEC publikation 839-1-3-1998 test A-13 med et frekvensområde, der går fra 20 til 1 000 MHz, og for et feltstyrkeniveau på 30 V/m.

Tyverialarmen underkastes desuden de prøver for ledningsbårne og koblede elektriske transienter, som er beskrevet i den internationale standard ISO 7637, del 1:1990, 2:1990 eller 3:1993.

Elektrisk støj fra elektrostatiske udladninger

Tyverialarmen skal underkastes den grundlæggende prøve. Den skal efter fabrikantens valg underkastes prøve for elektrostatiske udladninger som beskrevet i enten EN 61000-4-2 eller ISO/TR 10605-1993.

Udstrålede emissioner

Tyverialarmen skal prøves for dæmpning af støj på radiofrekvenser i overensstemmelse med de prøver, der er, er fastlagt i regulativ nr. 10, ændringsserie 2, og i overensstemmelse med de prøvningsmetoder, der er beskrevet i bilag IV og V, for køretøjer og bilag VII og VIII for separate tekniske enheder.

---

BILAG X

FORSKRIFTER FOR MEKANISKE KONTAKTER MED NØGLE

| 1. | Kontaktens låsecylinder må ikke rage mere end 1 mm ud fra huset, og den udragende del skal være konisk. |
| --- | --- |

1.

Kontaktens låsecylinder må ikke rage mere end 1 mm ud fra huset, og den udragende del skal være konisk.

| 2. | Samlingen mellem låsecylinderens kerne og cylinderens hus skal kunne modstå en trækkraft på 600 N og et drejningsmoment på 25 Nm. |
| --- | --- |

2.

Samlingen mellem låsecylinderens kerne og cylinderens hus skal kunne modstå en trækkraft på 600 N og et drejningsmoment på 25 Nm.

| 3. | Kontakten skal have cylinder-udboringsspærre. |
| --- | --- |

3.

Kontakten skal have cylinder-udboringsspærre.

| 4. | Nøglens profil skal have mindst 1 000 virksomme permutationer. |
| --- | --- |

4.

Nøglens profil skal have mindst 1 000 virksomme permutationer.

| 5. | Kontakten må ikke kunne betjenes med en nøgle, der kun afviger med en enkelt permutation fra den til låsen hørende nøgle. |
| --- | --- |

5.

Kontakten må ikke kunne betjenes med en nøgle, der kun afviger med en enkelt permutation fra den til låsen hørende nøgle.

| 6. | På udvendige kontakter skal nøglehullet have afdækning eller anden beskyttelse mod indtrængen af snavs og vand. |
| --- | --- |

6.

På udvendige kontakter skal nøglehullet have afdækning eller anden beskyttelse mod indtrængen af snavs og vand.

---

| 30.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 351/44 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 351/44

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Regulativ nr. 102 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter vedrørende godkendelse af

| I. | en kortkoblingsanordning (KKA) |
| --- | --- |

I.

en kortkoblingsanordning (KKA)

| II. | køretøjer for så vidt angår montering af en godkendt type KKA |
| --- | --- |

II.

køretøjer for så vidt angår montering af en godkendt type KKA

Ikrafttrædelsesdato: 13. december 1996

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

DEL I

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forskrifter |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ændring af en type KKA og udvidelse af godkendelse |
| --- | --- |

6.

| 7. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvning, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

10.

DEL II

| 11. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

11.

| 12. | Godkendelse |
| --- | --- |

12.

| 13. | Forskrifter for montering af en godkendt KKA |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ændring af køretøjstypen og udvidelse af godkendelse |
| --- | --- |

14.

| 15. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

15.

| 16. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

16.

| 17. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

17.

| 18. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvning, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

18.

BILAG

| Bilag I — | Meddelelse (del I) |
| --- | --- |

Bilag I —

| Bilag II — | Meddelelse (del II) |
| --- | --- |

Bilag II —

| Bilag III — | Eksempel på godkendelsesmærke |
| --- | --- |

Bilag III —

| Bilag IV — | Prøvnings- og ydelsesforskrifter |
| --- | --- |

Bilag IV —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

1.1.   Dette regulativ finder anvendelse på køretøjer i klasse N2, N3, O3 og O4.

2.   DEFINITIONER

2.1.   I dette regulativ forstås ved:

2.1.1.   »Kortkoblingsanordning (KKA)«: En anordning, som automatisk sikrer tilstrækkelig plads mellem et trækkende køretøjs og et påhængskøretøjs karrosseri, hvis der er behov for øget frigang mellem dem i forbindelse med vinkelmæssige bevægelser. Koblingsanordninger uden indbygget længde- og/eller vinkeltilpasning er ikke omfattet af dette regulativ.

2.1.2.   »Godkendelse af en anordning«: Godkendelse af en type kortkoblingsanordning, som er i overensstemmelse med forskrifterne i del I nedenfor.

2.1.3.   »Godkendelse af et køretøj«: Godkendelse af et køretøj for så vidt angår montering af en godkendt kortkoblingsanordning.

2.1.4.   »Køretøjstype«: Køretøjer, der ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til:

2.1.4.1.   kortkoblingsanordningens mærke og type

2.1.4.2.   køretøjernes længde og bredde

2.1.4.3.   køretøjernes masse

2.1.4.4.   kortkoblingsanordningens fastgørelsespunkter

2.1.4.5.   køretøjsbetegnelsen (f.eks. lastbil, sættevognstrækker, påhængsvogn, sættevogn, kærre)

2.1.4.6.   styring (f.eks. supplerende styring, påhængskøretøjets styring).

2.1.5.   »Type kortkoblingsanordning«: anordninger, der ikke frembyder væsentlige forskelle med hensyn til:

2.1.5.1.   anordningens mærke og type

2.1.5.2.   funktionsprincip

2.1.5.3.   metode til fastgørelse til køretøjet

2.1.5.4.   de samlede mål ved minimal og maksimal udvidelse

2.1.5.5.   driftsvinklernes grænser

2.1.5.6.   de kinematiske egenskaber i forhold til vinkelbevægelighed.

2.1.6.   »Automatisk sammenkoblingsmetode«: Hvis man ved at bakke det trækkende køretøj mod påhængskøretøjet kan opnå fuldstændig og korrekt sammenkobling, automatisk sikring heraf samt indikation fra sikkerhedsanordningerne om korrekt sammenkobling uden nogen indgriben uden for køretøjet, er sammenkoblingsmetoden automatisk.

DEL I

GODKENDELSE AF EN KORTKOBLINGSANORDNING (KKA)

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgningen om godkendelse af en kortkoblingsanordning (KKA) indgives af fabrikanten af kortkoblingsanordningen eller af dennes behørigt bemyndigede repræsentant.

3.2.   Ansøgningen ledsages af:

3.2.1.   En detaljeret beskrivelse og skalategninger med alle mål af kortkoblingsanordningen og monteringsmetoden. Dokumenterne skal til den kompetente myndigheds tilfredsstillelse demonstrere, at KKA'en vil fungere pålideligt og sikkert.

3.2.2.   Et prøveeksemplar af den type KKA, der søges godkendt.

3.2.3.   Et vogntog, som repræsenterer det værst tænkelige tilfælde, og er monteret med den KKA, der søges godkendt, udvælges i samarbejde med den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for gennemførelse af godkendelsesprøvningen, idet der tages højde for aspekter som affjedring, teknisk tilladt totalmasse og mål, hjulafstand, antal og placering af aksler og kortkoblingsanordningens yderstillinger. Der skal leveres mere end et vogntog, hvis den tekniske tjeneste anmoder herom.

3.3.   Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

4.   GODKENDELSE

4.1.   Alle dele, som er nødvendige for montering og sikker drift af en kortkoblingsanordning (f.eks. dele, som udsættes for træk- og/eller styrekræfter og er fastgjort til det trækkende køretøjs eller påhængskøretøjets chassis, og kontrolsystemer) skal godkendes.

4.2.   Hvis den KKA, der er søges godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende type KKA.

4.3.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (på nuværende tidspunkt 00 for regulativet i dets oprindelige version) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste væsentlige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsestidspunktet. En kontraherende part må ikke tildele samme nummer til to forskellige typer KKA.

4.4.   Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en type KKA i henhold til dette regulativ skal sendes til de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, i form af en formular svarende til modellen i bilag I til dette regulativ.

4.5.   Hver KKA, som er i overensstemmelse med en type godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

4.5.1.   en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (1)

4.5.2.   nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 4.5.1.

4.6.   Godkendelsesmærket skal være let læseligt og ikke sletbart.

4.7.   I bilag III til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

5.   FORSKRIFTER

5.1.   Generelt

5.1.1.   KKA'en skal være således konstrueret, produceret og samlet, at et køretøj, som er udstyret med den, opfylder bestemmelserne i dette regulativ ved normal anvendelse på vej. Selve koblingsanordningerne skal opfylde de tekniske forskrifter i regulativ nr. 55. Der skal tages højde for yderligere kræfter, som kan frembringes af den samlede KKA under drift.

5.1.2.   KKA'en skal have automatisk drift. Selv baglæns bevægelse af det kortkoblede vogntog skal være mulig uden manuel indgriben ved KKA'en.

5.1.3.   Navnlig skal KKA'en være således konstrueret, produceret og samlet, at den er bestandig over for enhver form for belastning, korrosion og ældning, som den kan forventes at blive udsat for (f.eks. vibrationer, fugtighed og ekstreme temperaturer).

5.1.4.   KKA'en skal gøre det muligt for køretøjer at bevæge sig i en lige linje på jævn vej både fremad og ved bakning, uden at der skal foretages unormal styrekorrektion.

5.1.5.   Systemsvigt

5.1.5.1.   Et eventuelt svigt i KKA'ens strømsystem og/eller betjeningssystem, der indtræder, mens køretøjet kører, skal resultere i en forlængelse af koblingen og fastholdelse af denne position. Under alle anvendelsesforhold skal mekaniske midler forhindre adskillelse af det trækkende køretøj og påhængskøretøjet.

5.1.5.2.   Føreren skal gøres opmærksom på ethvert svigt i strømsystemet og/eller betjeningssystemet ved hjælp af et akustisk og optisk signal.

5.1.6.   Når køretøjet holder stille, må der under ingen omstændigheder, heller ikke ved langtidsparkering på bakke, forekomme nogen ukontrolleret bevægelse af KKA'en.

5.1.7.   Ikke automatisk bevægelse af KKA'en må kun være mulig, når det trækkende køretøj holder stille. På betjeningsenheden skal der permanent være en instruks om aktivering af det trækkende køretøjs parkeringsbremse.

5.1.7.1.   Denne funktion skal styres ved hjælp af en dobbelt betjeningsenhed.

5.1.7.2.   Betjeningsenheden skal være monteret uden for førerkabinen og have en sådan placering, at operatøren ikke bringes i fare af påhængskøretøjets bevægelse og let kan se det farlige område mellem køretøjerne.

5.1.7.3.   Det må ikke være muligt at låse betjeningsenheden i driftsposition eller at aktivere den utilsigtet.

5.1.7.4.   Påhængskøretøjets bevægelse skal foregå uden ryk ved en hastighed på højst 50 mm/s.

5.1.7.5.   Når betjeningen slippes, skal bevægelsen stoppe omgående.

5.1.8.   Hvis det trækkende køretøj bevæges fremad, må det ikke resultere i baglæns bevægelse af påhængskøretøjet i forhold til vejens overflade.

Baglæns bevægelse af påhængskøretøjet på højst 30 mm er kun tilladt i forbindelse korrektion af og skift mellem funktionssindstillinger.

5.1.9.   KKA'en skal vende tilbage til sin korteste normale ligeudrettede driftsposition efter en vinkelmæssig bevægelse mellem det trækkende køretøj og påhængskøretøjet i henhold til bilag IV.

5.1.10.   Betjeningen af KKA'en må ikke påvirke vogntogets dynamiske stabilitet. Dette krav undersøges i forbindelse med de prøvninger, som er beskrevet i bilag IV.

5.1.11.   KKA'en skal være udformet, så der kan foretages sammenkobling og frakobling af køretøjerne. Alle koblingsfunktioner skal være automatiske, herunder den mekaniske betjening og de dele, som udsættes for træk- og/eller styrekræfter. Når det positive låsesystem er i korrekt indgreb, skal dette indikeres eller være let synligt fra køretøjets side ved koblingsanordningen. Alternativt skal der installeres en fjernindikator i førerkabinen. Manuel sammenkobling af betjeningskabler og de strømførende kabler er tilladt, forudsat at forbindelserne er let tilgængelige for en person i stående stilling, og vogntoget kan køres sikkert, uden at disse ledninger er forbundet.

5.1.12.   Når KKA'en er i indgreb, skal den i sig selv mindst sikre følgende vinkelmæssige bevægelse:

| | Påhængsvogn | Kærre | Sættevogn |
| --- | --- | --- | --- |
| vandret | ±60° | ±90° | ±90° |
| lodret | ±20° | ±15° | ±12° |
| aksial | ±15° | ±15° | — |

Påhængsvogn

Kærre

Sættevogn

vandret

±60°

±90°

±90°

lodret

±20°

±15°

±12°

aksial

±15°

±15°

—

5.1.13.   For så vidt angår hydrauliske eller pneumatiske KKA'er skal et optisk signal vise, at KKA'en er ved at nå sin maksimale forlængelse. Dette signal kan være det samme som det i punkt 5.1.5.2 nævnte optiske signal.

5.1.14.   KKA'en skal være konstrueret, således at der ved sammenkobling ved en vinkel mellem det trækkende køretøj og påhængskøretøjet, som er anderledes end ved frakobling, ikke forekommer utilsigtet bevægelse af påhængskøretøjet eller ukorrekt KKA-funktion.

5.1.15.   En plade med angivelse af det trækkende køretøjs og påhængskøretøjets maksimale totalmasse, alle smøringspunkter samt smøringshyppighed skal være fastgjort på en placering, der er tydelig, selv når påhængskøretøjet er tilkoblet.

5.2.   Prøvninger

De prøvninger, som KKA'en skal gennemgå med henblik på godkendelse, er beskrevet i bilag IV til dette regulativ.

6.   ÆNDRING AF EN TYPE KKA OG UDVIDELSE AF GODKENDELSE

6.1.   Enhver ændring af KKA-typen skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt den. Denne myndighed kan så enten:

6.1.1.   skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, og at anordningen fortsat opfylder kravene eller

6.1.2.   kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som forestår prøvningen.

6.2.   Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse med angivelse af ændringerne meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, efter den i punkt 4.3 ovenfor anførte procedure.

6.3.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag I til dette regulativ.

7.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

7.1.   Enhver KKA, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type, idet den skal opfylde de forskrifter, der er opstillet i punkt 5 ovenfor.

7.2.   Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 7.1 er opfyldt, skal der foretages passende kontrol af produktionen.

7.3.   Indehaveren af godkendelsen skal især:

7.3.1.   sørge for, at der findes procedurer for effektiv kontrol af produkternes kvalitet

7.3.2.   råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type

7.3.3.   sørge for, at prøvningsdata registreres, og at de tilhørende dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der fastsættes efter aftale med den administrative tjeneste

7.3.4.   analysere resultaterne af hver prøvningstype, så det kontrolleres og sikres, at produktets karakteristika er stabile inden for den normale variation i en industriproduktion

7.3.5.   sikre, at hver produkttype underkastes et tilstrækkeligt antal kontroller og prøvninger i overensstemmelse med de procedurer, som er godkendt af de kompetente myndigheder

7.3.6.   sørge for, at alle stikprøver eller dele, der udviser tegn på manglende overensstemmelse ved den pågældende prøvningstype, følges op af endnu en stikprøveudtagning og endnu en prøvning. Der skal tages alle nødvendige skridt til genopretning af produktionens overensstemmelse.

7.4.   Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.

7.4.1.   Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

7.4.2.   Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

7.4.3.   Forekommer kvalitetsniveauet utilfredsstillende, eller er det nødvendigt at efterprøve gyldigheden af prøvninger, der er udført i henhold til punkt 7.4.2 ovenfor, udtager inspektøren stikprøver, som sendes til den tekniske tjeneste, der har forestået typegodkendelsesprøvningerne.

7.4.4.   Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ.

7.4.5.   De kompetente myndigheder tillader normalt en inspektion hvert andet år. Hvis der registreres negative resultater under en sådan inspektion, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til snarest muligt at genoprette produktionens overensstemmelse.

8.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

8.1.   Godkendelser, som er meddelt for en type KKA i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 5 ovenfor ikke er opfyldt.

8.2.   Hvis en kontraherende part i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige parter i overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag I til dette regulativ.

9.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

9.1.   Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at producere en type KKA, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Denne myndighed skal efterfølgende underrette de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag I til dette regulativ.

10.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

10.1.   Parterne i overenskomsten, der anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser eller endeligt ophør af produktionen, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

DEL II

GODKENDELSE AF KØRETØJER FOR SÅ VIDT ANGÅR MONTERING AF EN GODKENDT TYPE KKA

11.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

11.1.   Ansøgning om godkendelse af en køretøjstype for så vidt angår montering af en KKA indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt bemyndigede repræsentant.

11.2.   Den skal vedlægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer samt følgende oplysninger:

11.3.   En detaljeret beskrivelse af køretøjstypen og de dele af den, som har betydning for KKA'en, herunder en måltegning af fastgørelsespunkterne og de oplysninger og dokumenter, som der henvises til i bilag II.

11.4.   På den kompetente myndigheds anmodning skal godkendelsesformularen (dvs. bilag I til dette regulativ) for hver type KKA ligeledes fremsendes.

11.5.   Et køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, som søges godkendt, og som er monteret med en KKA, skal indleveres til den tekniske tjeneste, som forestår godkendelsesprøvningen.

11.5.1.   Et køretøj, der ikke indeholder alle de komponenter, som er normale for denne type, kan modtages til prøvning, forudsat ansøgeren over for den kompetente myndighed kan godtgøre, at disse komponenters fravær ikke har nogen betydning for inspektionens resultater, for så vidt angår dette regulativs forskrifter.

11.6.   Før typegodkendelse meddeles, kontrollerer den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

11.7.   Der skal stilles særlige betjeningsanvisninger til rådighed ved koblingsfunktioner, der afviger fra de normale. Sådanne anvisninger skal bl.a. indeholde instruktioner vedrørende tilkobling og frakobling under de forskellige driftsindstillinger (f.eks. vinklede positioner). Hvert køretøj skal ledsages af disse særlige betjeningsanvisninger.

12.   GODKENDELSE

12.1.   Hvis det indleverede køretøj, der er ansøgt godkendt i henhold til dette regulativ, er forsynet med en godkendt KKA og opfylder forskrifterne i punkt 13 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende type køretøj.

12.2.   Hver godkendt type tildeles et godkendelsesnummer. De første to cifre (00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som omfatter de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. Samme kontraherende part må ikke tildele samme godkendelsesnummer til en anden type køretøj.

12.3.   Meddelelse om godkendelse eller udvidelse eller nægtelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal sendes til de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, i form af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

12.4.   Hvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

12.4.1.   en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)

12.4.2.   nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en tankestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er foreskrevet i punkt 12.4.1

12.5.   Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt godkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 2.4.1 ovenfor foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt de ekstra symboler for alle de regulativer, som godkendelsen er udstedt efter i det land, hvor godkendelsen er udstedt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 12.4.1.

12.6.   Godkendelsesmærket skal være let læseligt og ikke sletbart.

12.7.   Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den fabrikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

12.8.   I bilag III til dette regulativ er givet eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

13.   FORSKRIFTER FOR MONTERING AF EN GODKENDT KKA

13.1.   Forskrifterne i del I, punkt 5.1, med undtagelse af punkt 5.1.12, skal være opfyldt, når KKA'en er monteret på køretøjet, uanset hvilke driftsmæssige konsekvenser dette eventuelt kan have for køretøjet.

13.2.   Når KKA'en er i brug, må den ikke besværliggøre bevægelsen af de køretøjer, den er monteret på. Denne betingelse skal anses for opfyldt, hvis prøvningsforskrifterne i bilag IV er overholdt.

13.3.   Advarselssignal som beskrevet i del I, punkt 5.1.5.2 og 5.1.13.

13.3.1.   Den akustiske anordning skal være placeret i førerkabinen og skal altid let kunne høres af føreren ved normal brug af køretøjet.

13.3.2.   Det optiske signal skal være rødt og placeret på instrumentbrættet i førerens direkte synsfelt og skal let kunne ses selv i dagslys.

13.4.   Til- og frakobling skal kunne foretages ved koblingsvinkler på op til 50° horisontalt både til venstre og højre, optil 10° vertikalt både opad og nedad med påhængsvogne, op til 6° vertikalt både opad og nedad med kærrer og op til 7° ved aksial drejning i begge retninger, dvs. det skal være muligt at tilkoble påhængskøretøjet op til de ovennævnte vinkelpositioner mellem det trækkende køretøj og påhængskøretøjets trækstænger uden behov for indgriben fra andre personer.

Under automatisk tilkobling tillades placering i en midlertidig position, før den endelige tilkobling udføres. Den midlertidige position skal gøre det muligt at manøvrere sikkert med vogntoget. Hvis det sidste skridt foretages manuelt, skal afstanden mellem køretøjerne være mindst 500 mm.

13.5.   I stående stilling skal én person uden brug af værktøj kunne bringe koblingsanordningerne i stilling forud for sammenkoblingsproceduren. Dette krav gælder også forbindelse og afbrydelse af bremse- og elkabler.

13.6.   Almindelige forskrifter

For at muliggøre automatisk kobling skal trækøjet kunne justeres vertikalt i forhold til koblingsanordningens centrumhøjde under alle normale trafikale og driftsmæssige forhold.

14.   ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPE OG UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSEN

14.1.   Alle ændringer af køretøjstypen som defineret i punkt 2.1.4 skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan så enten:

14.1.1.   skønne, at de foretagne ændringer næppe vil få mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat er i overensstemmelse med kravene eller

14.1.2.   kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste.

14.2.   Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse med angivelse af ændringerne meddeles de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, efter den i punkt 12.3 ovenfor anførte procedure.

14.3.   Den kompetente myndighed, som meddeler udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag II til dette regulativ.

15.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

15.1.   Ethvert køretøj, der godkendes i henhold til dette regulativ, skal være i overensstemmelse med den godkendte type, idet det skal opfylde de forskrifter, der er opstillet i punkt 13 ovenfor.

15.2.   Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 15.1 er opfyldt, skal der foretages passende kontrol af produktionen.

15.3.   Indehaveren af godkendelsen skal især:

15.3.1.   sørge for, at der findes procedurer for effektiv kontrol af køretøjernes kvalitet for så vidt angår alle aspekter, der er relevante for overensstemmelse med forskrifterne i punkt 13 ovenfor

15.3.2.   råde over det nødvendige udstyr til kontrol af overensstemmelsen af hver godkendt type

15.3.3.   sørge for, at prøvningsdata registreres, og at de tilhørende dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der fastsættes efter aftale med den administrative tjeneste

15.3.4.   analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktets karakteristika er stabile inden for den normale variation i en industriproduktion

15.3.5.   sikre, at hver produkttype underkastes et tilstrækkeligt antal kontroller og prøvninger i overensstemmelse med de procedurer, som er godkendt af de kompetente myndigheder

15.3.6.   sørge for, at alle stikprøver eller dele, der udviser tegn på manglende overensstemmelse ved den pågældende prøvningstype, følges op af endnu en stikprøve og endnu en prøvning. Der skal tages alle nødvendige skridt til genopretning af produktionens overensstemmelse.

15.4.   Den kompetente myndighed, som har meddelt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.

15.4.1.   Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

15.4.2.   Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

15.4.3.   Forekommer kvalitetsniveauet utilfredsstillende, eller er det nødvendigt at efterprøve gyldigheden af prøvninger, der er udført i henhold til punkt 15.4.2 ovenfor, udtager inspektøren stikprøver, som sendes til den tekniske tjeneste, der har forestået typegodkendelsesprøvningerne.

15.4.4.   Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ.

15.4.5.   De kompetente myndigheder tillader normalt en inspektion hvert andet år. Hvis der registreres negative resultater under en sådan inspektion, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til snarest muligt at genoprette produktionens overensstemmelse.

16.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

16.1.   Godkendelser, som er meddelt for en type køretøj i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 13 ovenfor ikke er opfyldt.

16.2.   Hvis en kontraherende part i overenskomsten, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter i overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag II til dette regulativ.

17.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

17.1.   Ophører indehaveren af godkendelsen fuldstændig med at producere en køretøjstype, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har meddelt godkendelsen, herom. Denne myndighed skal efterfølgende underrette de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag II til dette regulativ.

18.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM FORESTÅR GODKENDELSESPRØVNING, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

18.1.   Parterne i overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som forestår godkendelsesprøvningerne, og på de administrative myndigheder, der meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

---

(1)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (reserveret), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Rusland, 23 for Grækenland, 24 (reserveret), 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30-36 (reserveret) og 37 for Tyrkiet. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om indførelse af ensartede forskrifter for godkendelse og gensidig anerkendelse af godkendelse af udstyr og dele til motorkøretøjer, og de således tildelte numre meddeles af FN’s generalsekretær til overenskomstens parter.

(2)  Så længe der ikke er vedtaget ensartede prøvningsmetoder, skal fabrikanterne oplyse de tekniske tjenester om deres prøvningsmetoder og resultater.

(3)  1 for Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 5 for Sverige, 6 for Belgien, 7 for Ungarn, 8 for Tjekkiet, 9 for Spanien, 10 for Jugoslavien, 11 for Det Forenede Kongerige, 12 for Østrig, 13 for Luxembourg, 14 for Schweiz, 15 (reserveret), 16 for Norge, 17 for Finland, 18 for Danmark, 19 for Rumænien, 20 for Polen, 21 for Portugal, 22 for Rusland, 23 for Grækenland, 24 (reserveret), 25 for Kroatien, 26 for Slovenien, 27 for Slovakiet, 28 for Belarus, 29 for Estland, 30-36 (reserveret) og 37 for Tyrkiet. Efterfølgende numre tildeles andre stater i den kronologiske orden, i hvilken de ratificerer eller tiltræder overenskomsten om indførelse af ensartede forskrifter for godkendelse og gensidig anerkendelse af godkendelse af udstyr og dele til motorkøretøjer, og de således tildelte numre meddeles af FN’s generalsekretær til overenskomstens parter.

---

BILAG I

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG II

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG III

EKSEMPEL PÅ GODKENDELSESMÆRKE

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført en KKA, viser, at den pågældende KKA er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 102 og regulativ nr. 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er udstedt i overensstemmelse med kravene i regulativ nr. 102 i dets oprindelige form.

---

BILAG IV

PRØVNINGS- OG YDELSESFORSKRIFTER (1)

(Jf. punkt 5.1.10.)

1.   KKA-GENVINDINGSAFSTAND

Vogntoget startes med ligeudkørsel og køres så gennem en kurve, som har en ydre radius på 12,5 m, og standses, når det trækkende køretøj er drejet gennem en 90° vinkel (drejningsvinkel). Herefter foretages en så hurtig acceleration af vogntoget som muligt op til en hastighed på 30 ± 2 km/h, og denne hastighed fastholdes, indtil prøvningen er afsluttet. KKA'en skal have trukket sig helt sammen igen inden for 150 m efter accelerationens startposition (jf. figur 1 nedenfor).

Prøvningen gennemføres både i højre og venstre retning.

Figur 1

Image

Bemærk: Opfyldelse af disse forskrifter garanterer ikke, at vogntogets samlede længde er lovlig under alle kørselsforhold.

1.2.   Den tekniske tjeneste skal kontrollere, at der, så længe køretøjet bevæger sig fremad, hele tiden sker en vis sammentrækning af KKA'en.

2.   VOGNTOGETS STABILITET

For så vidt angår godkendelser i henhold til del I og II måles stabilitetsevnen ved prøvning på vej under følgende forhold:

2.1.   PRØVNINGSBETINGELSER

2.1.1.   Lasteforhold

2.1.1.1.   Køretøjerne skal være lastede, og fordelingen af massen på akslerne skal følge køretøjsfabrikantens anvisninger; såfremt der findes bestemmelser for flere placeringer af lasten på akslerne, skal totalmassens fordeling på akslerne være således, at massen på hver aksel er proportional med den pågældende aksels maksimalt tilladte akseltryk.

2.1.1.2.   Køretøjernes tyngdepunkt skal ligge i en højde af mindst 1,7 m.

De faktiske lasteforhold skal anføres i prøvningsrapporten. For køretøjer, som er konstrueret til anvendelse med et tyngdepunkt på mindre end 1,7 m, kan prøvningen med den godkendende myndigheds samtykke udføres ved et lavere tal.

I så fald skal højden for det maksimale tyngdepunkt angives på den informationsplade, som er påkrævet i henhold til punkt 5.1.1.5

2.1.2.   Prøvningen gennemføres ved de hastigheder, der er angivet for hver type prøvning.

Hvis køretøjets konstruktivt bestemte maksimale hastighed er lavere end den, der foreskrives til prøvningen, foretages prøvningen ved køretøjets maksimale hastighed.

2.1.3.   Vejen skal være plan og have en overflade, der frembyder god friktion.

2.1.4.   Prøvningerne udføres, når vinden ikke kan påvirke resultaterne.

2.1.5.   Ved prøvningernes begyndelse skal dækkene være kolde og oppumpet til det tryk, der foreskrives af køretøjs- eller dækfabrikanten for den faktiske statiske belastning af hjulene; der skal anvendes nye eller næsten nye dæk.

2.1.6.   Den foreskrevne ydelse skal opnås uden selvforstærkende reaktioner, uden at køretøjerne afviger fra deres kurs og uden usædvanlig vibration i styrings- og koblingssystemet.

2.2.   STABILITETSPRØVNING VED LIGEUDKØRSEL

2.2.1.   Køretøjerne prøves ved en hastighed på 85+5/–0 km/h og holdes lige. Under prøvningen skal det være muligt at køre langs en lige vejstrækning, uden at føreren skal foretage usædvanlig styrekorrektion.

2.2.2.   Ved en nødbremsningsprøve foretaget i lige linje fra en hastighed på 60 km/h til køretøjet holder stille med en middel fuldt udviklet deceleration på mindst 4 m/s2, må vogntoget ikke komme uden for en bane med en bredde på 3,5 m.

2.2.3.   Med start fra stillestående tilstand må en acceleration fremad på mindst 2 m/s2 ikke forårsage nogen bevægelser mellem køretøjerne, som skønnes at kunne vanskeliggøre førerens kontrol over vogntoget. (Såfremt vogntoget ikke kan opnå den acceleration, der foreskrives til denne prøvning, udføres prøvningen ved maksimal acceleration).

2.2.4.   Der må ikke forekomme permanent deformering under ovenstående prøvninger.

2.3.   VOGNBANESKIFT

2.3.1.   En simuleret overhalingsmanøvre, jf. definitionen i tillægget, som udføres ved gradvist øget hastighed op til 80 km/h, må ikke på nogen måde vanskeliggøre førerens kontrol over vogntoget.

2.3.2.   Ved en hastighed på 20 km/h må der ved drejning skiftevis fra den ene side af vejbanen til den anden mindst tre gange, idet rattet drejes så hurtigt og langt som muligt, ikke opstå kontakt mellem køretøjerne eller skade på KKA'en (vejbanens bredde skal være 10 m).

3.   CIRKULÆR BEVÆGELSE

3.1.   Med start fra stillestående og ligeud position køres vogntoget gennem en kurve med en radius på 25 m op til en hastighed på 20 km ved en acceleration på 2 ± 10 % m/s2. Dette må ikke forårsage nogen bevægelser mellem køretøjerne, som skønnes at kunne vanskeliggøre førerens kontrol over vogntoget.

Med det trækkende køretøj og påhængskøretøjet i stabil tilstand drejes, således at det trækkende køretøjs forreste ydre hjørne følger en cirkel med en radius på 25 m ved en konstant hastighed på 5 km/h. Den cirkel, der dannes af påhængskøretøjets bageste ydre hjørne, måles. Dette gentages under samme omstændigheder, men med en hastighed på 25 km/h ± 1 km/h.

Under disse manøvrer må påhængskøretøjets bageste ydre hjørne ved en hastighed på 25 km/h ± 1 km/h højst bevæge sig 0,70 m uden for den cirkel, som dannes under manøvren ved en konstant hastighed på 5 km/h (jf. figur 2 nedenfor).

Figur 2

Image

Intet punkt på påhængskøretøjet må bevæge sig mere end 0,5 m uden for tangenten til en cirkel med en radius på 25 m, når det trækkes af et køretøj, der forlader den cirkulære bane ad tangenten med en hastighed, der holdes på 25 km/h. Dette krav skal være overholdt fra det punkt, hvor tangenten rammer cirklen, til et punkt 40 m ude ad tangenten. Efter det punk skal påhængskøretøjet køre uden større kursafvigelse eller unormale vibrationer fra styreapparatet (jf. figur 3 nedenfor).

Figur 3

Image

Ethvert motorkøretøj eller vogntog, som er i bevægelse, skal kunne dreje inden for en cirkel med en ydre radius på 12,50 m og indre radius på 5,30 m. Prøvningen gennemføres både i højre og venstre retning. Ingen del af vogntoget må, hvor det skærer cirklen fra en tangent, overlappe denne tangent med mere end 0,8 m ud over skæringspunktet (jf. figur 4 nedenfor).

Figur 4

Image

4.   SKRÅNINGER

Ved placering på linje i længderetningen og i den normale driftsindstilling:

4.1.1.   må der ikke være nogen utilsigtet kontakt mellem nogen del af trækanordningen og det trækkende køretøj eller påhængskøretøjet, når køretøjerne placeres i en relativ vertikal vinkel på 6°

4.1.2.   må der ikke være kontakt mellem det trækkende køretøjs og påhængskøretøjets karrosseri ved en relativ vertikal vinkel på 5°.

4.2.   Såfremt den tekniske tjeneste beslutter det, kan kravene i punkt 4.1.1 og 4.1.2 kontrolleres gennem beregning.

---

(1)  For så vidt angår godkendelserne i del II kan den tekniske tjeneste tage højde for prøvninger foretaget i forbindelse med del I.

(2)  Den tekniske tjeneste skal tage højde for vogntogets typiske placering.

Tillæg

OVERHALINGSVEJBANE

(jf. punkt 2.3.1.)

Image

Bemærk: Denne bestemmelse kan forventes ændret, hvis der indføres en ISO-standard.

---

30.12.2008

| 30.12.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 351/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 351/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---