# Den Europæiske Unions L 6/2009

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 6 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang10. januar 2009 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 6

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang10. januar 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 15/2009 af 8. januar 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 367/2006 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien og om ændring af forordning (EF) nr. 1292/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 16/2009 af 9. januar 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 18 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Kommissionens direktiv 2008/128/EF af 22. december 2008 om specifikke renhedskriterier for farvestoffer til brug i levnedsmidler (kodificeret udgave) (
  1
  ) | 20 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

*

Rådets forordning (EF) nr. 15/2009 af 8. januar 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 367/2006 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien og om ændring af forordning (EF) nr. 1292/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 16/2009 af 9. januar 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

18

DIREKTIVER

*

Kommissionens direktiv 2008/128/EF af 22. december 2008 om specifikke renhedskriterier for farvestoffer til brug i levnedsmidler (kodificeret udgave) (
  1
  )

1

20

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/10/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 2. december 2008 om en formular til rapportering om større uheld i henhold til Rådets direktiv 96/82/EF om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer
  (meddelt under nummer K(2008) 7530)

   (
  1
  ) | 64 |
| | | 2009/11/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 19. december 2008 om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Spanien
  (meddelt under nummer K(2008) 8477) | 79 |
| | | 2009/12/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 19. december 2008 om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Danmark
  (meddelt under nummer K(2008) 8498) | 83 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | | 2009/13/EF |
| | * | Afgørelse nr. 1/2008 truffet af Den Blandede Veterinærkomité, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter af 23. december 2008, om ændring af appendiks 2, 3, 4, 5, 6 og 10 i bilag 11 til aftalen | 89 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2009/10/EF

*

Kommissionens beslutning af 2. december 2008 om en formular til rapportering om større uheld i henhold til Rådets direktiv 96/82/EF om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer
  (meddelt under nummer K(2008) 7530)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 7530)

1

64

2009/11/EF

*

Kommissionens beslutning af 19. december 2008 om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Spanien
  (meddelt under nummer K(2008) 8477)

(meddelt under nummer K(2008) 8477)

79

2009/12/EF

*

Kommissionens beslutning af 19. december 2008 om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Danmark
  (meddelt under nummer K(2008) 8498)

(meddelt under nummer K(2008) 8498)

83

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

2009/13/EF

*

Afgørelse nr. 1/2008 truffet af Den Blandede Veterinærkomité, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter af 23. december 2008, om ændring af appendiks 2, 3, 4, 5, 6 og 10 i bilag 11 til aftalen

89

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 1077/2008 af 3. november 2008 om fastlæggelse af gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1966/2006 om elektronisk registrering og indberetning af fiskerioplysninger og om teledetektionsmetoder og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1566/2007 (EUT L 295 af 4.11.2008) | 117 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 1077/2008 af 3. november 2008 om fastlæggelse af gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1966/2006 om elektronisk registrering og indberetning af fiskerioplysninger og om teledetektionsmetoder og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1566/2007 (EUT L 295 af 4.11.2008)

117

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side) | s3 |

*

Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 10.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 6/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 15/2009

af 8. januar 2009

om ændring af forordning (EF) nr. 367/2006 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien og om ændring af forordning (EF) nr. 1292/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 19 og 24,

under henvisning til forslag fra Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

I.   Tidligere undersøgelse og gældende udligningsforanstaltninger

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 2597/1999 (2) indførte Rådet i december 1999 en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien (i det følgende benævnt »den pågældende vare«) og henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90. Den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af denne forordning, er i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«. Foranstaltningerne havde form af en værditold på mellem 3,8 % og 19,1 % på importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % på importen af den pågældende vare fra alle andre virksomheder. Den oprindelige undersøgelse fandt sted i perioden fra 1. oktober 1997 til 30. september 1998. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 2597/1999 (2) indførte Rådet i december 1999 en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien (i det følgende benævnt »den pågældende vare«) og henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90. Den undersøgelse, der førte til vedtagelsen af denne forordning, er i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«. Foranstaltningerne havde form af en værditold på mellem 3,8 % og 19,1 % på importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % på importen af den pågældende vare fra alle andre virksomheder. Den oprindelige undersøgelse fandt sted i perioden fra 1. oktober 1997 til 30. september 1998.

| (2) | Rådet fastholdt i marts 2006 ved forordning (EF) nr. 367/2006 (3) efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18 den endelige udligningstold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 2597/1999, på importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Den fornyede undersøgelse fandt sted fra 1. oktober 2003 til 30. september 2004. |
| --- | --- |

(2)

Rådet fastholdt i marts 2006 ved forordning (EF) nr. 367/2006 (3) efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18 den endelige udligningstold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 2597/1999, på importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Den fornyede undersøgelse fandt sted fra 1. oktober 2003 til 30. september 2004.

| (3) | Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 1288/2006 (4) i august 2006 efter en interimsundersøgelse om subsidiering af en indisk PET-folieproducent, Garware Polyester Limited (i det følgende benævnt »Garware«), den endelige udligningstold, der blev pålagt Garware ved forordning (EF) nr. 367/2006. |
| --- | --- |

(3)

Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 1288/2006 (4) i august 2006 efter en interimsundersøgelse om subsidiering af en indisk PET-folieproducent, Garware Polyester Limited (i det følgende benævnt »Garware«), den endelige udligningstold, der blev pålagt Garware ved forordning (EF) nr. 367/2006.

| (4) | Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 1124/2007 (5) i september 2007 efter en delvis interimsundersøgelse om subsidiering af en anden indisk PET-folieproducent, Jindal Poly Films, Limited, tidligere kendt som Jindal Polyester Ltd., (i det følgende benævnt »Jindal«), den endelige udligningstold, der blev pålagt Jindal ved forordning (EF) nr. 367/2006. |
| --- | --- |

(4)

Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 1124/2007 (5) i september 2007 efter en delvis interimsundersøgelse om subsidiering af en anden indisk PET-folieproducent, Jindal Poly Films, Limited, tidligere kendt som Jindal Polyester Ltd., (i det følgende benævnt »Jindal«), den endelige udligningstold, der blev pålagt Jindal ved forordning (EF) nr. 367/2006.

II.   Gældende antidumpingforanstaltninger

| (5) | Ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (6) indførte Rådet i august 2001 en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien. Foranstaltningerne bestod i en værditold på mellem 0 % og 62,6 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 53,3 % på importen af varer fra alle andre virksomheder. |
| --- | --- |

(5)

Ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (6) indførte Rådet i august 2001 en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien. Foranstaltningerne bestod i en værditold på mellem 0 % og 62,6 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 53,3 % på importen af varer fra alle andre virksomheder.

| (6) | Ved forordning (EF) nr. 366/2006 (7) ændrede Rådet i marts 2006 de dumpingmargener, som blev beregnet ved forordning (EF) nr. 1676/2001. De nye dumpingmargener er på mellem 3,2 % og 29,3 % og den nye antidumpingtold på mellem 0 % og 18 %, idet der er taget højde for den udligningstold, der som følge af eksportsubsidier er pålagt samme produkter med oprindelse i Indien, som ændret i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 367/2006, der blev vedtaget efter en udløbsundersøgelse af forordning (EF) nr. 2579/1999 som anført under betragtning 1. Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 1288/2006 i august 2006 efter en interimsundersøgelse om subsidiering af en indisk PET-folieproducent, Garware Polyester Limited (i det følgende benævnt »Garware«), den endelige antidumpingtold, der blev pålagt Garware ved forordning (EF) nr. 1676/2006. |
| --- | --- |

(6)

Ved forordning (EF) nr. 366/2006 (7) ændrede Rådet i marts 2006 de dumpingmargener, som blev beregnet ved forordning (EF) nr. 1676/2001. De nye dumpingmargener er på mellem 3,2 % og 29,3 % og den nye antidumpingtold på mellem 0 % og 18 %, idet der er taget højde for den udligningstold, der som følge af eksportsubsidier er pålagt samme produkter med oprindelse i Indien, som ændret i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 367/2006, der blev vedtaget efter en udløbsundersøgelse af forordning (EF) nr. 2579/1999 som anført under betragtning 1. Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 1288/2006 i august 2006 efter en interimsundersøgelse om subsidiering af en indisk PET-folieproducent, Garware Polyester Limited (i det følgende benævnt »Garware«), den endelige antidumpingtold, der blev pålagt Garware ved forordning (EF) nr. 1676/2006.

| (7) | Ved forordning (EF) nr. 1424/2006 (8) ændrede Rådet i september 2006 efter en anmodning om ny eksporterende producent forordning (EF) nr. 1676/2001, for så vidt angår SRF Limited. I forordningen blev der fastsat en dumpingmargen på 15,5 % og en antidumpingtold på 3,5 % for den pågældende virksomhed under hensyntagen til virksomhedens eksportsubsidiemargen som fastslået i den antisubsidieundersøgelse, der førte til vedtagelsen af forordning (EF) nr. 367/2006 nævnt ovenfor. Eftersom virksomheden ikke var omfattet af en individuel udligningstold, anvendtes den told, som er fastsat for alle andre virksomheder. |
| --- | --- |

(7)

Ved forordning (EF) nr. 1424/2006 (8) ændrede Rådet i september 2006 efter en anmodning om ny eksporterende producent forordning (EF) nr. 1676/2001, for så vidt angår SRF Limited. I forordningen blev der fastsat en dumpingmargen på 15,5 % og en antidumpingtold på 3,5 % for den pågældende virksomhed under hensyntagen til virksomhedens eksportsubsidiemargen som fastslået i den antisubsidieundersøgelse, der førte til vedtagelsen af forordning (EF) nr. 367/2006 nævnt ovenfor. Eftersom virksomheden ikke var omfattet af en individuel udligningstold, anvendtes den told, som er fastsat for alle andre virksomheder.

| (8) | Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1292/2007 (9) en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (10) (i det følgende benævnt »antidumpinggrundforordningen«). Ved samme forordning blev en delvis interimsundersøgelse af en sådan import, der var begrænset til en indisk eksportør, bragt til ophør i henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 11, stk. 3. |
| --- | --- |

(8)

Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1292/2007 (9) en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (10) (i det følgende benævnt »antidumpinggrundforordningen«). Ved samme forordning blev en delvis interimsundersøgelse af en sådan import, der var begrænset til en indisk eksportør, bragt til ophør i henhold til antidumpinggrundforordningens artikel 11, stk. 3.

III.   Indledning af en delvis interimsundersøgelse

| (9) | Efter forlængelsen af gyldigheden vedrørende den endelige udligningstold i marts 2006 fremførte den indiske stat, at omstændighederne i forbindelse med to subsidieringsordninger (»Duty Entitlement Passbook Scheme« og »Income Tax Exemption« i henhold til Section 80 HHC i loven om indkomstbeskatning) havde ændret sig, og at disse ændringer var af varig karakter. Den indiske stat hævdede således, at subsidieringens omfang sandsynligvis var faldet, og at foranstaltninger gennemført delvist på grundlag af disse ordninger dermed burde ændres. |
| --- | --- |

(9)

Efter forlængelsen af gyldigheden vedrørende den endelige udligningstold i marts 2006 fremførte den indiske stat, at omstændighederne i forbindelse med to subsidieringsordninger (»Duty Entitlement Passbook Scheme« og »Income Tax Exemption« i henhold til Section 80 HHC i loven om indkomstbeskatning) havde ændret sig, og at disse ændringer var af varig karakter. Den indiske stat hævdede således, at subsidieringens omfang sandsynligvis var faldet, og at foranstaltninger gennemført delvist på grundlag af disse ordninger dermed burde ændres.

| (10) | Kommissionen undersøgte den dokumentation, der var fremlagt af den indiske stat, og fandt den tilstrækkelig til at berettige indledningen af en fornyet undersøgelse i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 19. Efter høring af det rådgivende udvalg indledte Kommissionen ved indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende den 12. oktober 2007 (11) en delvis interimsundersøgelse på eget initiativ, som var begrænset til omfanget af subsidieringen af den gældende udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen undersøgte den dokumentation, der var fremlagt af den indiske stat, og fandt den tilstrækkelig til at berettige indledningen af en fornyet undersøgelse i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 19. Efter høring af det rådgivende udvalg indledte Kommissionen ved indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende den 12. oktober 2007 (11) en delvis interimsundersøgelse på eget initiativ, som var begrænset til omfanget af subsidieringen af den gældende udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien.

| (11) | Formålet med den delvise interimsundersøgelse er at vurdere behovet for fortsættelse, ophævelse eller ændring af de gældende foranstaltninger med hensyn til de virksomheder, der har draget fordel af den ene af eller begge angiveligt ændrede subsidieringsordninger, ud fra tilstrækkelig dokumentation, jf. de relevante bestemmelser i indledningsmeddelelsen. Med den delvise interimsundersøgelse vil man også afhængigt af undersøgelsens resultater kunne vurdere, om der er behov for at ændre foranstaltningerne for andre virksomheder, som samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til fastsættelse af omfanget af de gældende foranstaltninger og/eller den resttold, der gælder for alle andre virksomheder. |
| --- | --- |

(11)

Formålet med den delvise interimsundersøgelse er at vurdere behovet for fortsættelse, ophævelse eller ændring af de gældende foranstaltninger med hensyn til de virksomheder, der har draget fordel af den ene af eller begge angiveligt ændrede subsidieringsordninger, ud fra tilstrækkelig dokumentation, jf. de relevante bestemmelser i indledningsmeddelelsen. Med den delvise interimsundersøgelse vil man også afhængigt af undersøgelsens resultater kunne vurdere, om der er behov for at ændre foranstaltningerne for andre virksomheder, som samarbejdede i forbindelse med den undersøgelse, der førte til fastsættelse af omfanget af de gældende foranstaltninger og/eller den resttold, der gælder for alle andre virksomheder.

| (12) | Den fornyede undersøgelse var begrænset til at vedrøre subsidieringens omfang for de virksomheder, der var opført i bilaget til indledningsmeddelelsen, såvel som andre eksportører, som blev opfordret til at give sig til kende på de vilkår og inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(12)

Den fornyede undersøgelse var begrænset til at vedrøre subsidieringens omfang for de virksomheder, der var opført i bilaget til indledningsmeddelelsen, såvel som andre eksportører, som blev opfordret til at give sig til kende på de vilkår og inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

IV.   Undersøgelsesperiode

| (13) | Undersøgelsen af subsidieringens omfang omfattede perioden fra 1. oktober 2006 til 30. september 2007 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). |
| --- | --- |

(13)

Undersøgelsen af subsidieringens omfang omfattede perioden fra 1. oktober 2006 til 30. september 2007 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«).

V.   Parter berørt af undersøgelsen

| (14) | Kommissionen underrettede officielt den indiske stat, og de indiske eksporterende producenter, som samarbejdede i den tidligere undersøgelse og blev anset for at have draget fordel af en af de to angiveligt ændrede subsidieringsordninger, blev nævnt i forordning (EF) nr. 367/2006 og var opført på listen i bilaget til indledningsmeddelelsen i forbindelse med den delvise interimsundersøgelse såvel som Du Pont Tejin Films, Luxembourg, Mitsubishi Polyester Film, Tyskland, Toray Plastics Europe, Frankrig og Nurell, Italien, der tegner sig for langt størstedelen af Fællesskabets produktion af PET-folie (i det følgende benævnt »EF-erhvervsgrenen«), om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen underrettede officielt den indiske stat, og de indiske eksporterende producenter, som samarbejdede i den tidligere undersøgelse og blev anset for at have draget fordel af en af de to angiveligt ændrede subsidieringsordninger, blev nævnt i forordning (EF) nr. 367/2006 og var opført på listen i bilaget til indledningsmeddelelsen i forbindelse med den delvise interimsundersøgelse såvel som Du Pont Tejin Films, Luxembourg, Mitsubishi Polyester Film, Tyskland, Toray Plastics Europe, Frankrig og Nurell, Italien, der tegner sig for langt størstedelen af Fællesskabets produktion af PET-folie (i det følgende benævnt »EF-erhvervsgrenen«), om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (15) | Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(15)

Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (16) | Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og taget i betragtning, hvor det var relevant. |
| --- | --- |

(16)

Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og taget i betragtning, hvor det var relevant.

| (17) | I betragtning af det tilsyneladende store antal parter, der er involveret i denne undersøgelse, blev det overvejet at anvende stikprøver i forbindelse med undersøgelsen af subsidieringen, jf. grundforordningens artikel 27. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev de eksporterende producenter i henhold til grundforordningens artikel 27 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af den delvise interimsundersøgelse og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(17)

I betragtning af det tilsyneladende store antal parter, der er involveret i denne undersøgelse, blev det overvejet at anvende stikprøver i forbindelse med undersøgelsen af subsidieringen, jf. grundforordningens artikel 27. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev de eksporterende producenter i henhold til grundforordningens artikel 27 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af den delvise interimsundersøgelse og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.

| (18) | Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger og i betragtning af antallet af eksporterende producenter i Indien, der gav udtryk for vilje til at samarbejde, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver i denne sag. |
| --- | --- |

(18)

Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger og i betragtning af antallet af eksporterende producenter i Indien, der gav udtryk for vilje til at samarbejde, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver i denne sag.

| (19) | En virksomhed, SRF Limited, der ikke var opført på listen i bilaget til indledningsmeddelelsen, gav sig tilkende og fremlagde beviser for, at den opfyldte bestemmelserne om berettigelse med hensyn til anvendelsesområdet for den delvise interimsundersøgelse som fastsat i punkt 4 i indledningsmeddelelsen. Følgelig blev denne virksomhed inkluderet i den fornyede undersøgelse. |
| --- | --- |

(19)

En virksomhed, SRF Limited, der ikke var opført på listen i bilaget til indledningsmeddelelsen, gav sig tilkende og fremlagde beviser for, at den opfyldte bestemmelserne om berettigelse med hensyn til anvendelsesområdet for den delvise interimsundersøgelse som fastsat i punkt 4 i indledningsmeddelelsen. Følgelig blev denne virksomhed inkluderet i den fornyede undersøgelse.

| (20) | En virksomhed, Flex Industries Limited, der var blevet pålagt udligningstold ved forordning (EF) nr. 367/2006 og antidumpingtold ved forordning (EF) nr. 1292/2007, havde taget navneforandring og hedder nu Uflex Limited. Denne navneforandring vedrører ikke de tidligere undersøgelsesresultater. |
| --- | --- |

(20)

En virksomhed, Flex Industries Limited, der var blevet pålagt udligningstold ved forordning (EF) nr. 367/2006 og antidumpingtold ved forordning (EF) nr. 1292/2007, havde taget navneforandring og hedder nu Uflex Limited. Denne navneforandring vedrører ikke de tidligere undersøgelsesresultater.

| (21) | For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen spørgeskemaer til de berørte eksporterende producenter, som opfyldte betingelserne i indledningsmeddelelsen. Den fremsendte også et spørgeskema til den indiske stat. |
| --- | --- |

(21)

For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen spørgeskemaer til de berørte eksporterende producenter, som opfyldte betingelserne i indledningsmeddelelsen. Den fremsendte også et spørgeskema til den indiske stat.

| (22) | Der blev modtaget besvarelser på spørgeskemaerne fra fem indiske eksporterende producenter og fra den indiske stat. |
| --- | --- |

(22)

Der blev modtaget besvarelser på spørgeskemaerne fra fem indiske eksporterende producenter og fra den indiske stat.

| (23) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på konstatering af subsidiering. Kommissionen aflagde kontrolbesøg hos Indiens regering i Delhi, Maharashtras regering i Mumbai, Reserve Bank of India i Mumbai og følgende virksomheder:






  — | Ester Industries Limited, New Delhi |
| --- | --- | --- |

(23)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på konstatering af subsidiering. Kommissionen aflagde kontrolbesøg hos Indiens regering i Delhi, Maharashtras regering i Mumbai, Reserve Bank of India i Mumbai og følgende virksomheder:

—

Ester Industries Limited, New Delhi

| — | Garware Polyester Limited, Mumbai |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Mumbai

| — | Polyplex Corporation Limited, Noida |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, Noida

| — | SRF Limited, Gurgaon |
| --- | --- |

—

SRF Limited, Gurgaon

| — | Uflex Limited, Noida. |
| --- | --- |

—

Uflex Limited, Noida.

VI.   Underretning og bemærkninger om procedure

| (24) | Den indiske stat og de andre interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen agtede at foreslå en ændring af tolden for de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenter og forlænge de gældende foranstaltninger for alle andre virksomheder, som ikke samarbejdede i den delvise interimsundersøgelse. De fik også en rimelig frist til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget behørigt hensyn til alle indlæg og bemærkninger, jf. nedenstående. |
| --- | --- |

(24)

Den indiske stat og de andre interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen agtede at foreslå en ændring af tolden for de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenter og forlænge de gældende foranstaltninger for alle andre virksomheder, som ikke samarbejdede i den delvise interimsundersøgelse. De fik også en rimelig frist til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget behørigt hensyn til alle indlæg og bemærkninger, jf. nedenstående.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE

| (25) | Den vare, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, er samme vare som i forordning (EF) nr. 367/2006, nemlig polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 med oprindelse i Indien. |
| --- | --- |

(25)

Den vare, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, er samme vare som i forordning (EF) nr. 367/2006, nemlig polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90 med oprindelse i Indien.

C.   SUBSIDIERING

1.   Indledning

| (26) | På grundlag af oplysninger fra den indiske stat og de samarbejdsvillige eksporterende producenter og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:






  a) | »Advance Authorization Scheme« (forhåndslicensordning — tidligere kendt som »Advance Licence Scheme«) |
| --- | --- | --- |

(26)

På grundlag af oplysninger fra den indiske stat og de samarbejdsvillige eksporterende producenter og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:

a)

»Advance Authorization Scheme« (forhåndslicensordning — tidligere kendt som »Advance Licence Scheme«)

| b) | »Duty Entitlement Passbook Scheme« (toldgodtgørelsesordning) |
| --- | --- |

b)

»Duty Entitlement Passbook Scheme« (toldgodtgørelsesordning)

| c) | »Export Promotion Capital Goods Scheme« (ordning for eksportfremmende investeringsgoder) |
| --- | --- |

c)

»Export Promotion Capital Goods Scheme« (ordning for eksportfremmende investeringsgoder)

| d) | »Special Economic Zones/Export Processing Zones/Export Oriented Units« (ordning for særlige økonomiske områder og eksportorienterede virksomheder) |
| --- | --- |

d)

»Special Economic Zones/Export Processing Zones/Export Oriented Units« (ordning for særlige økonomiske områder og eksportorienterede virksomheder)

| e) | »Income Tax Exemption Scheme« (indkomstskattefritagelsesordning) |
| --- | --- |

e)

»Income Tax Exemption Scheme« (indkomstskattefritagelsesordning)

| f) | »Export Credit Scheme« (eksportkreditordning). |
| --- | --- |

f)

»Export Credit Scheme« (eksportkreditordning).

| g) | »Package Scheme of Incentives (PSI)« (incitamentordning) |
| --- | --- |

g)

| (27) | De under punkt a) til d) nævnte ordninger er baseret på loven om udenrigshandel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992) (nr. 22 af 1992), der trådte i kraft den 7. august 1992 (Foreign Trade Act). Ved loven om udenrigshandel bemyndiges den indiske stat til at udstede bekendtgørelser om eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Export and Import Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. Et af disse dokumenter er relevant for undersøgelsesperioden i den foreliggende sag, nemlig femårsplanen for perioden 1. september 2004 til 31. marts 2009 (i det følgende benævnt »EXIM-policy 04-09«). Desuden fastlægger den indiske stat også de procedurer, der styrer EXIM-policy 04-09 i »Handbook of Procedures — 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I« (i det følgende benævnt »Procedurehåndbogen I 04-09«). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt. |
| --- | --- |

(27)

De under punkt a) til d) nævnte ordninger er baseret på loven om udenrigshandel (Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992) (nr. 22 af 1992), der trådte i kraft den 7. august 1992 (Foreign Trade Act). Ved loven om udenrigshandel bemyndiges den indiske stat til at udstede bekendtgørelser om eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Export and Import Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. Et af disse dokumenter er relevant for undersøgelsesperioden i den foreliggende sag, nemlig femårsplanen for perioden 1. september 2004 til 31. marts 2009 (i det følgende benævnt »EXIM-policy 04-09«). Desuden fastlægger den indiske stat også de procedurer, der styrer EXIM-policy 04-09 i »Handbook of Procedures — 1 September 2004 to 31 March 2009, Volume I« (i det følgende benævnt »Procedurehåndbogen I 04-09«). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt.

| (28) | Den under punkt e) nævnte indkomstskatteordning er baseret på indkomstskatteloven af 1961 (Income Tax Act of 1961), som ændres årligt ved finansloven (Finance Act). |
| --- | --- |

(28)

Den under punkt e) nævnte indkomstskatteordning er baseret på indkomstskatteloven af 1961 (Income Tax Act of 1961), som ændres årligt ved finansloven (Finance Act).

| (29) | Den under punkt f) nævnte eksportkreditordning er baseret på Section 21 og 35A i bankloven af 1949 (Banking Regulation Act 1949), der tillader Reserve Bank of India (i det følgende benævnt »RBI«) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet. |
| --- | --- |

(29)

Den under punkt f) nævnte eksportkreditordning er baseret på Section 21 og 35A i bankloven af 1949 (Banking Regulation Act 1949), der tillader Reserve Bank of India (i det følgende benævnt »RBI«) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.

| (30) | Den under punkt g) nævnte ordning forvaltes af de statslige myndigheder i Indien. |
| --- | --- |

(30)

Den under punkt g) nævnte ordning forvaltes af de statslige myndigheder i Indien.

| (31) | I henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 10, opfordrede Kommissionen den indiske stat til at deltage i yderligere høringer om både ændrede og uændrede ordninger med det formål at skabe klarhed over den faktiske situation vedrørende de påståede ordninger og nå frem til en fælles løsning. Da der efter disse høringer ikke forelå en gensidigt acceptabel løsning med hensyn til disse ordninger, inkluderede Kommissionen alle disse ordninger i undersøgelsen af spørgsmålet om subsidiering. |
| --- | --- |

(31)

I henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 10, opfordrede Kommissionen den indiske stat til at deltage i yderligere høringer om både ændrede og uændrede ordninger med det formål at skabe klarhed over den faktiske situation vedrørende de påståede ordninger og nå frem til en fælles løsning. Da der efter disse høringer ikke forelå en gensidigt acceptabel løsning med hensyn til disse ordninger, inkluderede Kommissionen alle disse ordninger i undersøgelsen af spørgsmålet om subsidiering.

| (32) | Efter meddelelsen om undersøgelsesresultaterne indvendte den indiske stat og én eksporterende producent, at det ikke var blevet fastslået, at de undersøgte ordninger medfører en fordel for modtageren. I forbindelse med denne påstand bør det bemærkes, at det for hver undersøgt ordning blev fastslået, om enhver indrømmelse udgør et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), og artikel 2, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den indiske stat, der har medført en fordel for de undersøgte eksporterende producenter. Desuden blev det forklaret, hvorfor fordele ved de forskellige ordninger anses for udligningsberettigede. Yderligere har alle samarbejdsvillige eksporterende producenter modtaget en detaljeret beregning, der forklarer, hvordan fordelene ved hver ordning blev fastslået. Påstanden må derfor afvises. |
| --- | --- |

(32)

Efter meddelelsen om undersøgelsesresultaterne indvendte den indiske stat og én eksporterende producent, at det ikke var blevet fastslået, at de undersøgte ordninger medfører en fordel for modtageren. I forbindelse med denne påstand bør det bemærkes, at det for hver undersøgt ordning blev fastslået, om enhver indrømmelse udgør et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), og artikel 2, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den indiske stat, der har medført en fordel for de undersøgte eksporterende producenter. Desuden blev det forklaret, hvorfor fordele ved de forskellige ordninger anses for udligningsberettigede. Yderligere har alle samarbejdsvillige eksporterende producenter modtaget en detaljeret beregning, der forklarer, hvordan fordelene ved hver ordning blev fastslået. Påstanden må derfor afvises.

2.   Advance Authorization Scheme (forhåndslicensordning — i det følgende benævnt »AAS«)

a)   Retsgrundlag

| (33) | Ordningen er beskrevet detaljeret i punkt 4.1.1-4.1.14 i EXIM-policy 04-09 og i kapitel 4.1 – 4.30 i Procedurehåndbogen I 04-09. Denne ordning blev kaldt »Advance Licence Scheme« i den tidligere undersøgelse, der førte til indførelsen af den gældende endelige udligningstold ved forordning (EF) nr. 367/2006. |
| --- | --- |

(33)

Ordningen er beskrevet detaljeret i punkt 4.1.1-4.1.14 i EXIM-policy 04-09 og i kapitel 4.1 – 4.30 i Procedurehåndbogen I 04-09. Denne ordning blev kaldt »Advance Licence Scheme« i den tidligere undersøgelse, der førte til indførelsen af den gældende endelige udligningstold ved forordning (EF) nr. 367/2006.

b)   Støtteberettigelse

| (34) | AAS-ordningen består af seks underordninger, der er beskrevet nærmere i betragtning 34. Disse underordninger er bl.a. forskellige med hensyn til støtteberettigelsen. Producent-eksportører og forhandler-eksportører, der er »forbundet« med støttende producenter, er berettiget til støtte efter AAS-ordningerne for fysisk eksport og årligt behov. Producent-eksportører, der leverer til den endelige eksportør, er støtteberettiget efter AAS-ordningen for mellemleverancer. Hovedleverandører, der leverer til kategorier »ligestillet med eksport«, jf. punkt 8.2 i EXIM-policy 04-09, såsom leverandører til eksportorienterede virksomheder, er berettiget til AAS-ordningen for transaktioner ligestillet med eksport. Endelig er mellemleverandører til producent-eksportører berettiget til fordele i forbindelse med transaktioner ligestillet med eksport i henhold til underordningerne for »ARO« (Advance Release Order — attester til forudgående frigivelse) og løbende indenlandsk remburs. |
| --- | --- |

(34)

AAS-ordningen består af seks underordninger, der er beskrevet nærmere i betragtning 34. Disse underordninger er bl.a. forskellige med hensyn til støtteberettigelsen. Producent-eksportører og forhandler-eksportører, der er »forbundet« med støttende producenter, er berettiget til støtte efter AAS-ordningerne for fysisk eksport og årligt behov. Producent-eksportører, der leverer til den endelige eksportør, er støtteberettiget efter AAS-ordningen for mellemleverancer. Hovedleverandører, der leverer til kategorier »ligestillet med eksport«, jf. punkt 8.2 i EXIM-policy 04-09, såsom leverandører til eksportorienterede virksomheder, er berettiget til AAS-ordningen for transaktioner ligestillet med eksport. Endelig er mellemleverandører til producent-eksportører berettiget til fordele i forbindelse med transaktioner ligestillet med eksport i henhold til underordningerne for »ARO« (Advance Release Order — attester til forudgående frigivelse) og løbende indenlandsk remburs.

c)   Praktisk gennemførelse

| (35) | Der kan udstedes AAS for:






  i) | Fysisk eksport: Dette er den vigtigste underordning. Den gør det muligt toldfrit at importere råmaterialer til fremstilling af en specifik færdig eksportvare. »Fysisk« betyder i denne forbindelse, at eksportvaren skal forlade indisk territorium. Tilladelsen til import og forpligtelsen til eksport (herunder eksportvarens type) er specificeret i licensen. |
| --- | --- | --- |

(35)

Der kan udstedes AAS for:

i)

Fysisk eksport: Dette er den vigtigste underordning. Den gør det muligt toldfrit at importere råmaterialer til fremstilling af en specifik færdig eksportvare. »Fysisk« betyder i denne forbindelse, at eksportvaren skal forlade indisk territorium. Tilladelsen til import og forpligtelsen til eksport (herunder eksportvarens type) er specificeret i licensen.

| ii) | Årligt behov: En sådan licens er ikke knyttet til en bestemt eksportvare, men til en bredere varegruppe (f.eks. kemiske og dermed forbundne produkter). Licensindehaveren kan — op til en bestemt værditærskel, der fastsættes efter tidligere eksportresultater — toldfrit importere ethvert råmateriale, der skal benyttes til fremstilling af enhver vare, der henhører under den relevante varegruppe. Licensindehaveren kan vælge at eksportere enhver færdig vare i varegruppen, hvor sådanne toldfri materialer er anvendt. |
| --- | --- |

ii)

Årligt behov: En sådan licens er ikke knyttet til en bestemt eksportvare, men til en bredere varegruppe (f.eks. kemiske og dermed forbundne produkter). Licensindehaveren kan — op til en bestemt værditærskel, der fastsættes efter tidligere eksportresultater — toldfrit importere ethvert råmateriale, der skal benyttes til fremstilling af enhver vare, der henhører under den relevante varegruppe. Licensindehaveren kan vælge at eksportere enhver færdig vare i varegruppen, hvor sådanne toldfri materialer er anvendt.

| iii) | Mellemleverancer: Denne underordning omfatter tilfælde, hvor to producenter har til hensigt at fremstille én enkelt eksportvare og stå for hver sin del af produktionsprocessen. Den producent-eksportør, der fremstiller mellemproduktet, kan importere toldfri råmaterialer og i den forbindelse opnå en AAS-ordning for mellemleverancer. Den endelige eksportør færdiggør produktionen og er forpligtet til at eksportere den færdige vare. |
| --- | --- |

iii)

Mellemleverancer: Denne underordning omfatter tilfælde, hvor to producenter har til hensigt at fremstille én enkelt eksportvare og stå for hver sin del af produktionsprocessen. Den producent-eksportør, der fremstiller mellemproduktet, kan importere toldfri råmaterialer og i den forbindelse opnå en AAS-ordning for mellemleverancer. Den endelige eksportør færdiggør produktionen og er forpligtet til at eksportere den færdige vare.

| iv) | Transaktioner ligestillet med eksport: Denne underordning gør det muligt for en hovedleverandør toldfrit at importere råmaterialer, som er nødvendige for produktionen af varer, der skal sælges i »transaktioner ligestillet med eksport« til de kundekategorier, der er anført under punkt 8.2 b) — f), g), i) og j) i EXIM-policy 04-09. Ifølge den indiske stat forstås der ved transaktioner ligestillet med eksport transaktioner, hvor de leverede varer ikke forlader landet. En række kategorier af leverancer anses for at være transaktioner ligestillet med eksport, forudsat at varerne er fremstillet i Indien, f.eks. leverancer af varer til eksportorienterede virksomheder eller til virksomheder i særlige økonomiske områder. |
| --- | --- |

iv)

Transaktioner ligestillet med eksport: Denne underordning gør det muligt for en hovedleverandør toldfrit at importere råmaterialer, som er nødvendige for produktionen af varer, der skal sælges i »transaktioner ligestillet med eksport« til de kundekategorier, der er anført under punkt 8.2 b) — f), g), i) og j) i EXIM-policy 04-09. Ifølge den indiske stat forstås der ved transaktioner ligestillet med eksport transaktioner, hvor de leverede varer ikke forlader landet. En række kategorier af leverancer anses for at være transaktioner ligestillet med eksport, forudsat at varerne er fremstillet i Indien, f.eks. leverancer af varer til eksportorienterede virksomheder eller til virksomheder i særlige økonomiske områder.

| v) | ARO: En AAS-licensindehaver, der ønsker at købe råmaterialerne af indenlandske kilder i stedet for at importere dem direkte, kan vælge at købe dem ved anvendelse af ARO. I sådanne tilfælde godkendes AAS-licenserne som ARO og påtegnes til den indenlandske leverandør ved levering af de derpå anførte varer. Påtegnelsen af ARO giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i EXIM-policy 04-09 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige punktafgifter). Ved ARO-mekanismen ydes der refusion af skatter og afgifter til leverandøren, i stedet for at disse beløb tilbagebetales til den endelige eksportør i form af toldgodtgørelse eller -refusion. Skatter og afgifter kan refunderes for både lokale og importerede råmaterialer. |
| --- | --- |

v)

ARO: En AAS-licensindehaver, der ønsker at købe råmaterialerne af indenlandske kilder i stedet for at importere dem direkte, kan vælge at købe dem ved anvendelse af ARO. I sådanne tilfælde godkendes AAS-licenserne som ARO og påtegnes til den indenlandske leverandør ved levering af de derpå anførte varer. Påtegnelsen af ARO giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i EXIM-policy 04-09 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige punktafgifter). Ved ARO-mekanismen ydes der refusion af skatter og afgifter til leverandøren, i stedet for at disse beløb tilbagebetales til den endelige eksportør i form af toldgodtgørelse eller -refusion. Skatter og afgifter kan refunderes for både lokale og importerede råmaterialer.

| vi) | Løbende indenlandsk remburs: Denne underordning dækker også indenlandske leverancer til en AAS-licensindehaver. Denne kan henvende sig til en bank for at åbne en indenlandsk remburs til fordel for en indenlandsk leverandør. Banken ugyldiggør licensen til direkte import for den værdi og de varemængder, der anskaffes i landet i stedet for at blive importeret. Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i EXIM-policy 04-09 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige punktafgifter). |
| --- | --- |

vi)

Løbende indenlandsk remburs: Denne underordning dækker også indenlandske leverancer til en AAS-licensindehaver. Denne kan henvende sig til en bank for at åbne en indenlandsk remburs til fordel for en indenlandsk leverandør. Banken ugyldiggør licensen til direkte import for den værdi og de varemængder, der anskaffes i landet i stedet for at blive importeret. Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i EXIM-policy 04-09 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige punktafgifter).

| (36) | Tre af de samarbejdsvillige eksporterende producenter fik bevilget indrømmelser under AAS-ordningen i forbindelse med den pågældende vare i undersøgelsesperioden. To af disse virksomheder gjorde brug af to underordninger, nemlig i) AAS for fysisk eksport og iii) AAS for mellemleverancer. Den tredje virksomhed anvendte underordning ii) AAS for årligt behov. Det er derfor ikke nødvendigt at fastsætte udligningsberettigelsen for de resterende ikke anvendte underordninger. |
| --- | --- |

(36)

Tre af de samarbejdsvillige eksporterende producenter fik bevilget indrømmelser under AAS-ordningen i forbindelse med den pågældende vare i undersøgelsesperioden. To af disse virksomheder gjorde brug af to underordninger, nemlig i) AAS for fysisk eksport og iii) AAS for mellemleverancer. Den tredje virksomhed anvendte underordning ii) AAS for årligt behov. Det er derfor ikke nødvendigt at fastsætte udligningsberettigelsen for de resterende ikke anvendte underordninger.

| (37) | Af hensyn til de indiske myndigheders kontrol er AAS-licensindehaveren retligt forpligtet til at føre et korrekt og behørigt regnskab over forbrug og anvendelse af toldfrit importerede varer eller varer købt på hjemmemarkedet i et nærmere angivet format (kapitel 4.26 og 4.30 i Procedurehåndbogen I 04-09 samt bilag 23), dvs. en fortegnelse over det faktiske forbrug. Denne fortegnelse skal revideres af en ekstern statsautoriseret revisor/omkostningsrevisor, der udsteder en erklæring, i henhold til hvilken de foreskrevne fortegnelser og relevante optegnelser er blevet gennemgået, og de oplysninger, der er anført i henhold til bilag 23, er sande og korrekte i alle henseender. Imidlertid gælder ovennævnte bestemmelser kun for AAS udstedt den 13. maj 2005 eller derefter. For alle AAS eller forhåndslicenser, der er udstedt før denne dato, anmodes licensindehaverne om at følge tidligere gældende kontrolbestemmelser, dvs. at føre et korrekt og behørigt regnskab over forbrug og anvendelse af importerede varer i forbindelse med licensen i det format, der er angivet i bilag 18 (kapitel 4.30 i og bilag 18 til Procedurehåndbogen I 02-07). |
| --- | --- |

(37)

Af hensyn til de indiske myndigheders kontrol er AAS-licensindehaveren retligt forpligtet til at føre et korrekt og behørigt regnskab over forbrug og anvendelse af toldfrit importerede varer eller varer købt på hjemmemarkedet i et nærmere angivet format (kapitel 4.26 og 4.30 i Procedurehåndbogen I 04-09 samt bilag 23), dvs. en fortegnelse over det faktiske forbrug. Denne fortegnelse skal revideres af en ekstern statsautoriseret revisor/omkostningsrevisor, der udsteder en erklæring, i henhold til hvilken de foreskrevne fortegnelser og relevante optegnelser er blevet gennemgået, og de oplysninger, der er anført i henhold til bilag 23, er sande og korrekte i alle henseender. Imidlertid gælder ovennævnte bestemmelser kun for AAS udstedt den 13. maj 2005 eller derefter. For alle AAS eller forhåndslicenser, der er udstedt før denne dato, anmodes licensindehaverne om at følge tidligere gældende kontrolbestemmelser, dvs. at føre et korrekt og behørigt regnskab over forbrug og anvendelse af importerede varer i forbindelse med licensen i det format, der er angivet i bilag 18 (kapitel 4.30 i og bilag 18 til Procedurehåndbogen I 02-07).

| (38) | Med hensyn til de underordninger, som de to samarbejdsvillige eksporterende producenter anvendte i undersøgelsesperioden, dvs. fysisk eksport og mellemleverancer, er både importtilladelsen og eksportforpligtelsen fastsat i mængde og værdi af den indiske stat og anført på licensen. Desuden skal de tilsvarende transaktioner bekræftes på licensen af statens embedsmænd på import- og eksporttidspunktet. Den mængde import, der er tilladt i henhold til AAS-ordningen, fastsættes af den indiske stat på grundlag af såkaldte standard input/output-normer (i det følgende benævnt »SION«). Der er fastsat SION for de fleste varer (herunder den pågældende vare), og de er offentliggjort i Procedurehåndbogen I 04-09. De seneste ændringer i forbindelse med SION for PET-folie og PET-spåner, der er et mellemprodukt, blev revideret i september 2005. |
| --- | --- |

(38)

Med hensyn til de underordninger, som de to samarbejdsvillige eksporterende producenter anvendte i undersøgelsesperioden, dvs. fysisk eksport og mellemleverancer, er både importtilladelsen og eksportforpligtelsen fastsat i mængde og værdi af den indiske stat og anført på licensen. Desuden skal de tilsvarende transaktioner bekræftes på licensen af statens embedsmænd på import- og eksporttidspunktet. Den mængde import, der er tilladt i henhold til AAS-ordningen, fastsættes af den indiske stat på grundlag af såkaldte standard input/output-normer (i det følgende benævnt »SION«). Der er fastsat SION for de fleste varer (herunder den pågældende vare), og de er offentliggjort i Procedurehåndbogen I 04-09. De seneste ændringer i forbindelse med SION for PET-folie og PET-spåner, der er et mellemprodukt, blev revideret i september 2005.

| (39) | Med hensyn til underordning ii) ovenfor (AAS for årligt behov), som blev anvendt af den anden eksportør, fremgår kun importtilladelsen udtrykt som en værdi af licensen. Licensindehaveren er forpligtet til at fastholde sammenhængen mellem råmaterialerne og den færdige vare (kapitel 4.24A(c) i Procedurehåndbogen I 04-09). |
| --- | --- |

(39)

Med hensyn til underordning ii) ovenfor (AAS for årligt behov), som blev anvendt af den anden eksportør, fremgår kun importtilladelsen udtrykt som en værdi af licensen. Licensindehaveren er forpligtet til at fastholde sammenhængen mellem råmaterialerne og den færdige vare (kapitel 4.24A(c) i Procedurehåndbogen I 04-09).

| (40) | Importerede råmaterialer kan ikke afhændes og skal anvendes til at fremstille den færdige eksportvare. Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af licensen (24 måneder med mulighed for to forlængelser på hver seks måneder). |
| --- | --- |

(40)

Importerede råmaterialer kan ikke afhændes og skal anvendes til at fremstille den færdige eksportvare. Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af licensen (24 måneder med mulighed for to forlængelser på hver seks måneder).

| (41) | Det fremgik af kontrollen, at virksomhedens faktiske forbrugsrate for det hovedråmateriale, som behøves for at fremstille 1 kg PET-folie, var lavere end den tilsvarende SION. Dette gjorde sig klart gældende for så vidt angår den gamle SION for PET-folie, og i mindre omfang for så vidt angår den reviderede SION, der fik virkning i september 2005. |
| --- | --- |

(41)

Det fremgik af kontrollen, at virksomhedens faktiske forbrugsrate for det hovedråmateriale, som behøves for at fremstille 1 kg PET-folie, var lavere end den tilsvarende SION. Dette gjorde sig klart gældende for så vidt angår den gamle SION for PET-folie, og i mindre omfang for så vidt angår den reviderede SION, der fik virkning i september 2005.

| (42) | Det fremgik yderligere af kontrollen, at ingen af de pågældende virksomheder havde ført de krævede fortegnelser over det faktiske forbrug, der er nævnt i betragtning 36. Det kan derfor kun konstateres, at de krav i forbindelse med kontrol, som de indiske myndigheder har stillet, ikke er blevet overholdt. |
| --- | --- |

(42)

Det fremgik yderligere af kontrollen, at ingen af de pågældende virksomheder havde ført de krævede fortegnelser over det faktiske forbrug, der er nævnt i betragtning 36. Det kan derfor kun konstateres, at de krav i forbindelse med kontrol, som de indiske myndigheder har stillet, ikke er blevet overholdt.

d)   Konklusion

| (43) | Fritagelsen for importafgifter er et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den indiske stat, der har medført en fordel for de undersøgte eksportører. |
| --- | --- |

(43)

Fritagelsen for importafgifter er et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den indiske stat, der har medført en fordel for de undersøgte eksportører.

| (44) | Desuden er AAS-ordningerne for fysisk eksport, årligt behov og mellemleverancer klart retligt betingede af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele under disse ordninger. |
| --- | --- |

(44)

Desuden er AAS-ordningerne for fysisk eksport, årligt behov og mellemleverancer klart retligt betingede af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele under disse ordninger.

| (45) | Ingen af de tre underordninger, der blev benyttet i den aktuelle sag, kan betragtes som tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). De overholder ikke reglerne i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). Den indiske stat anvendte ikke på effektiv vis hverken den nye eller den gamle kontrolordning eller -procedure til at bekræfte, om der blev forbrugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4, samt for substitutionsgodtgørelsesordninger grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). SION for den pågældende vare var ikke tilstrækkeligt præcise. SION kan ikke i sig selv anses for at være en ordning til kontrol af det faktiske forbrug, da ingen af de pågældende virksomheder førte de krævede fortegnelser over det faktiske forbrug, således at den indiske stat med tilstrækkelig præcision kan kontrollere, hvilke mængder råmaterialer der er forbrugt i fremstillingen til eksport. Den indiske stat foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råmaterialer, selv om det normalt er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3). |
| --- | --- |

(45)

Ingen af de tre underordninger, der blev benyttet i den aktuelle sag, kan betragtes som tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). De overholder ikke reglerne i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). Den indiske stat anvendte ikke på effektiv vis hverken den nye eller den gamle kontrolordning eller -procedure til at bekræfte, om der blev forbrugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4, samt for substitutionsgodtgørelsesordninger grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). SION for den pågældende vare var ikke tilstrækkeligt præcise. SION kan ikke i sig selv anses for at være en ordning til kontrol af det faktiske forbrug, da ingen af de pågældende virksomheder førte de krævede fortegnelser over det faktiske forbrug, således at den indiske stat med tilstrækkelig præcision kan kontrollere, hvilke mængder råmaterialer der er forbrugt i fremstillingen til eksport. Den indiske stat foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råmaterialer, selv om det normalt er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3).

| (46) | Disse tre underordninger er derfor udligningsberettigede. |
| --- | --- |

(46)

Disse tre underordninger er derfor udligningsberettigede.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (47) | Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, er den udligningsberettigede fordel eftergivelsen af den samlede importafgift, der normalt betales ved import af råmaterialer. I den forbindelse bør det bemærkes, at grundforordningen ikke kun indeholder bestemmelser om udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb. Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og dens bilag I, nr i), kan der kun foretages udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i grundforordningens bilag II og III er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende kontrolprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet anvendes den normale regel om, at det er de ubetalte afgiftsindtægter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget. Som det fremgår af grundforordningens bilag II, del II, og bilag III, del II, påhviler det ikke den undersøgende myndighed at beregne sådanne eftergivelser af for store beløb. Tværtimod skal den undersøgende myndighed ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), kun fastslå, om der foreligger tilstrækkelige beviser til at imødegå det hensigtsmæssige i en angivelig kontrolordning. |
| --- | --- |

(47)

Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, er den udligningsberettigede fordel eftergivelsen af den samlede importafgift, der normalt betales ved import af råmaterialer. I den forbindelse bør det bemærkes, at grundforordningen ikke kun indeholder bestemmelser om udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb. Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og dens bilag I, nr i), kan der kun foretages udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i grundforordningens bilag II og III er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende kontrolprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet anvendes den normale regel om, at det er de ubetalte afgiftsindtægter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget. Som det fremgår af grundforordningens bilag II, del II, og bilag III, del II, påhviler det ikke den undersøgende myndighed at beregne sådanne eftergivelser af for store beløb. Tværtimod skal den undersøgende myndighed ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), kun fastslå, om der foreligger tilstrækkelige beviser til at imødegå det hensigtsmæssige i en angivelig kontrolordning.

| (48) | Subsidiebeløbet for de tre eksportører, der benyttede AAS, blev beregnet på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på (basistold og særlig tillægstold) for de materialer, der var importeret i henhold til de tre underordninger i undersøgelsesperioden (tæller). I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket subsidiebeløbet, når der blev fremsat berettigede krav herom. Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt i forhold til eksportomsætningen i undersøgelsesperioden som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(48)

Subsidiebeløbet for de tre eksportører, der benyttede AAS, blev beregnet på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på (basistold og særlig tillægstold) for de materialer, der var importeret i henhold til de tre underordninger i undersøgelsesperioden (tæller). I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket subsidiebeløbet, når der blev fremsat berettigede krav herom. Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt i forhold til eksportomsætningen i undersøgelsesperioden som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (49) | Tre samarbejdsvillige eksporterende producenter opnåede fordele under denne ordning i undersøgelsesperioden på mellem 0,5 % og 2,1 %. |
| --- | --- |

(49)

Tre samarbejdsvillige eksporterende producenter opnåede fordele under denne ordning i undersøgelsesperioden på mellem 0,5 % og 2,1 %.

3.   Duty Entitlement Passbook Scheme (toldgodtgørelsesordning — i det følgende benævnt »DEPBS«)

a)   Retsgrundlag

| (50) | DEPBS-ordningen er beskrevet detaljeret i punkt 4.3 i EXIM-policy 04-09 og i kapitel 4 i Procedurehåndbogen I 04-09. |
| --- | --- |

(50)

DEPBS-ordningen er beskrevet detaljeret i punkt 4.3 i EXIM-policy 04-09 og i kapitel 4 i Procedurehåndbogen I 04-09.

b)   Støtteberettigelse

| (51) | Enhver producent-eksportør og forhandler-eksportør er berettiget til denne ordning. |
| --- | --- |

(51)

Enhver producent-eksportør og forhandler-eksportør er berettiget til denne ordning.

c)   Praktisk gennemførelse af DEPBS

| (52) | En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPBS-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPBS-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af SION under hensyntagen til det formodede indhold af importerede råmaterialer i eksportvaren og tolden på disse angiveligt importerede råmaterialer, uanset om der rent faktisk er betalt importafgift eller ej. |
| --- | --- |

(52)

En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPBS-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPBS-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af SION under hensyntagen til det formodede indhold af importerede råmaterialer i eksportvaren og tolden på disse angiveligt importerede råmaterialer, uanset om der rent faktisk er betalt importafgift eller ej.

| (53) | For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal en virksomhed foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren udfærdige en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPBS-ordningen. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder et eksportforsendelsesdokument som led i forsendelsesproceduren. Af dette dokument fremgår bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt størrelsen af den fordel, den pågældende vil modtage. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har den indiske stat ingen beføjelser med hensyn til indrømmelsen af en DEPBS-kredit. Den DEPBS-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på eksportangivelsestidspunktet. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

(53)

For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal en virksomhed foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren udfærdige en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPBS-ordningen. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder et eksportforsendelsesdokument som led i forsendelsesproceduren. Af dette dokument fremgår bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt størrelsen af den fordel, den pågældende vil modtage. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har den indiske stat ingen beføjelser med hensyn til indrømmelsen af en DEPBS-kredit. Den DEPBS-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på eksportangivelsestidspunktet. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse med tilbagevirkende kraft.

| (54) | DEPBS-kreditter er frit omsættelige og gyldige i en periode på 12 måneder fra udstedelsesdatoen. De kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, der kan indføres uden restriktioner, undtagen investeringsgoder. Varer, der er indført ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. |
| --- | --- |

(54)

DEPBS-kreditter er frit omsættelige og gyldige i en periode på 12 måneder fra udstedelsesdatoen. De kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, der kan indføres uden restriktioner, undtagen investeringsgoder. Varer, der er indført ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde.

| (55) | Ansøgninger om DEPBS-kreditter arkiveres elektronisk og kan omfatte en ubegrænset mængde eksporttransaktioner. I realiteten findes der ingen faste frister for DEPBS-kreditter. Det elektroniske system, der anvendes til at forvalte DEPBS, ekskluderer ikke automatisk eksporttransaktioner, der falder uden for de frister for indsendelse, der er nævnt i kapitel 4.47 i Procedurehåndbogen I 04-09. Endvidere som anført i kapitel 9.3 i Procedurehåndbogen I 04-09 kan ansøgninger, der blev modtaget efter udløbet af fristerne for indsendelse, altid tages i betragtning ved pålæggelse af en mindre bøde (f.eks. 10 % af godtgørelsen). |
| --- | --- |

(55)

Ansøgninger om DEPBS-kreditter arkiveres elektronisk og kan omfatte en ubegrænset mængde eksporttransaktioner. I realiteten findes der ingen faste frister for DEPBS-kreditter. Det elektroniske system, der anvendes til at forvalte DEPBS, ekskluderer ikke automatisk eksporttransaktioner, der falder uden for de frister for indsendelse, der er nævnt i kapitel 4.47 i Procedurehåndbogen I 04-09. Endvidere som anført i kapitel 9.3 i Procedurehåndbogen I 04-09 kan ansøgninger, der blev modtaget efter udløbet af fristerne for indsendelse, altid tages i betragtning ved pålæggelse af en mindre bøde (f.eks. 10 % af godtgørelsen).

d)   Konklusioner vedrørende DEPBS

| (56) | DEPBS tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. En DEPBS-kredit er et finansielt bidrag fra den indiske stat, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter og dermed reducere de toldindtægter, som den indiske stat ellers ville have haft. Desuden medfører DEPBS-kreditten en fordel for eksportøren, da virksomhedens likviditet forbedres. |
| --- | --- |

(56)

DEPBS tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. En DEPBS-kredit er et finansielt bidrag fra den indiske stat, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter og dermed reducere de toldindtægter, som den indiske stat ellers ville have haft. Desuden medfører DEPBS-kreditten en fordel for eksportøren, da virksomhedens likviditet forbedres.

| (57) | Endvidere er DEPBS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). |
| --- | --- |

(57)

Endvidere er DEPBS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).

| (58) | Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden findes der ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), og bilag II og III. Endelig er en eksportør berettiget til DEPBS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råmaterialer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettiget til fordelene ved DEPBS. |
| --- | --- |

(58)

Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden findes der ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), og bilag II og III. Endelig er en eksportør berettiget til DEPBS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råmaterialer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettiget til fordelene ved DEPBS.

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (59) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, og artikel 5 og beregningsmetoden for denne ordning i forordning (EF) nr. 367/2006 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet og udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at den indiske stat giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, som viser bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion, har den indiske stat ingen beføjelser med hensyn til, om subsidiet skal indrømmes eller ej. Endvidere har de samarbejdsvillige eksporterende producenter bogført DEPBS-kreditterne på et periodiseringsgrundlag som en indtægt på eksporttransaktionstidspunktet. |
| --- | --- |

(59)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, og artikel 5 og beregningsmetoden for denne ordning i forordning (EF) nr. 367/2006 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet og udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at den indiske stat giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, som viser bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion, har den indiske stat ingen beføjelser med hensyn til, om subsidiet skal indrømmes eller ej. Endvidere har de samarbejdsvillige eksporterende producenter bogført DEPBS-kreditterne på et periodiseringsgrundlag som en indtægt på eksporttransaktionstidspunktet.

| (60) | Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbet som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). Dette subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i den fornyede undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(60)

Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbet som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). Dette subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i den fornyede undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (61) | Fire samarbejdsvillige eksporterende producenter opnåede fordele under denne ordning i undersøgelsesperioden på mellem 2,7 % og 5,9 %. |
| --- | --- |

(61)

Fire samarbejdsvillige eksporterende producenter opnåede fordele under denne ordning i undersøgelsesperioden på mellem 2,7 % og 5,9 %.

4.   Export Promotion Capital Goods Scheme (eksportfremmeordning for investeringsgoder — i det følgende benævnt »EPCGS«)

a)   Retsgrundlag

| (62) | EPCGS-ordningen er beskrevet detaljeret i kapitel 5 i EXIM-policy 04-09 og i kapitel 5 i Procedurehåndbogen I 04-09. |
| --- | --- |

(62)

EPCGS-ordningen er beskrevet detaljeret i kapitel 5 i EXIM-policy 04-09 og i kapitel 5 i Procedurehåndbogen I 04-09.

b)   Støtteberettigelse

| (63) | Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører forbundet med støtteproducenter samt leverandører af tjenesteydelser. |
| --- | --- |

(63)

Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører forbundet med støtteproducenter samt leverandører af tjenesteydelser.

c)   Praktisk gennemførelse

| (64) | Med forbehold af en eksportforpligtelse har en virksomhed lov til at importere (nye og siden april 2003 også indtil ti år gamle brugte) investeringsgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder den indiske stat efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCGS-licens. Siden april 2000 har ordningen betydet, at der anvendes en reduceret importtold på 5 % på alle investeringsgoder, der indføres under ordningen. Indtil den 31. marts 2000 blev der anvendt en reel told på 11 % (inklusive et tillæg på 10 %), mens importvarer af høj værdi var pålagt en nultold. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede investeringsgoder anvendes til at fremstille en vis mængde eksportvarer inden for en bestemt periode. |
| --- | --- |

(64)

Med forbehold af en eksportforpligtelse har en virksomhed lov til at importere (nye og siden april 2003 også indtil ti år gamle brugte) investeringsgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder den indiske stat efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCGS-licens. Siden april 2000 har ordningen betydet, at der anvendes en reduceret importtold på 5 % på alle investeringsgoder, der indføres under ordningen. Indtil den 31. marts 2000 blev der anvendt en reel told på 11 % (inklusive et tillæg på 10 %), mens importvarer af høj værdi var pålagt en nultold. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede investeringsgoder anvendes til at fremstille en vis mængde eksportvarer inden for en bestemt periode.

| (65) | EPCGS-licensindehaveren kan også anskaffe investeringsgoderne i Indien. I så fald kan den lokale producent af investeringsgoder benytte fordelen ved toldfri import af dele, der er nødvendige til fremstilling af sådanne investeringsgoder. Alternativt kan den lokale producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport for så vidt angår levering af investeringsgoder til en EPCGS-licensindehaver. |
| --- | --- |

(65)

EPCGS-licensindehaveren kan også anskaffe investeringsgoderne i Indien. I så fald kan den lokale producent af investeringsgoder benytte fordelen ved toldfri import af dele, der er nødvendige til fremstilling af sådanne investeringsgoder. Alternativt kan den lokale producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport for så vidt angår levering af investeringsgoder til en EPCGS-licensindehaver.

d)   Fremsatte bemærkninger

| (66) | Efter meddelelsen om undersøgelsesresultaterne fremhævede én eksporterende producent, at de investeringsgoder, der blev importeret under denne ordning, også blev anvendt til fremstilling af varer, der ikke var omfattet af denne undersøgelse, og at i forbindelse med fastsættelsen af subsidieringsmargenen burde det fastsatte subsidiebeløb, der tilskrives undersøgelsesperioden, ikke kun deles med eksporten af den pågældende vare. Denne påstand blev anset for berettiget, og der blev foretaget en passende justering med hensyn til den beløbsmæssige beregning af fordelen for denne virksomhed under denne ordning. |
| --- | --- |

(66)

Efter meddelelsen om undersøgelsesresultaterne fremhævede én eksporterende producent, at de investeringsgoder, der blev importeret under denne ordning, også blev anvendt til fremstilling af varer, der ikke var omfattet af denne undersøgelse, og at i forbindelse med fastsættelsen af subsidieringsmargenen burde det fastsatte subsidiebeløb, der tilskrives undersøgelsesperioden, ikke kun deles med eksporten af den pågældende vare. Denne påstand blev anset for berettiget, og der blev foretaget en passende justering med hensyn til den beløbsmæssige beregning af fordelen for denne virksomhed under denne ordning.

e)   Konklusion vedrørende EPCGS-ordningen

| (67) | Ved EPCGS-ordningen ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra den indiske stat, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som staten ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, da toldbesparelsen ved import forbedrer virksomhedens likviditet. |
| --- | --- |

(67)

Ved EPCGS-ordningen ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra den indiske stat, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som staten ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, da toldbesparelsen ved import forbedrer virksomhedens likviditet.

| (68) | Endvidere er EPCGS-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). |
| --- | --- |

(68)

Endvidere er EPCGS-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).

| (69) | Ordningen kan heller ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Investeringsgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladte ordninger (jf. grundforordningens bilag I, nr. i)), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer. |
| --- | --- |

(69)

Ordningen kan heller ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Investeringsgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladte ordninger (jf. grundforordningens bilag I, nr. i)), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (70) | Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede investeringsgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne investeringsgoder i den pågældende erhvervsgren. Efter fast praksis er det således beregnede beløb for undersøgelsesperioden blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode, så der sker en afspejling af den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i den fornyede undersøgelsesperiode i Indien blev anset for passende i den forbindelse. Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over eksportomsætningen i undersøgelsesperioden som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(70)

Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede investeringsgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne investeringsgoder i den pågældende erhvervsgren. Efter fast praksis er det således beregnede beløb for undersøgelsesperioden blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode, så der sker en afspejling af den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i den fornyede undersøgelsesperiode i Indien blev anset for passende i den forbindelse. Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over eksportomsætningen i undersøgelsesperioden som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (71) | Fire samarbejdsvillige eksporterende producenter opnåede fordele under denne ordning i undersøgelsesperioden på mellem 1,0 % og 1,9 %. |
| --- | --- |

(71)

Fire samarbejdsvillige eksporterende producenter opnåede fordele under denne ordning i undersøgelsesperioden på mellem 1,0 % og 1,9 %.

5.   Special Economic Zones/Export Processing Zones/»Export Oriented Units« (ordninger for særlige økonomiske områder og eksportorienterede virksomheder)

| (72) | Det blev konstateret, at ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde status som eksportorienterede virksomheder (i det følgende benævnt »EOU«), ligesom de heller ikke var placeret i et særligt økonomisk område (i det følgende benævnt »SEZS«). En af de samarbejdsvillige eksporterende producenter var imidlertid placeret i et SEZS og modtog udligningsberettigede subsidier i undersøgelsesperioden. Nedennævnte beskrivelse og evaluering er derfor begrænset til SEZS. |
| --- | --- |

(72)

Det blev konstateret, at ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde status som eksportorienterede virksomheder (i det følgende benævnt »EOU«), ligesom de heller ikke var placeret i et særligt økonomisk område (i det følgende benævnt »SEZS«). En af de samarbejdsvillige eksporterende producenter var imidlertid placeret i et SEZS og modtog udligningsberettigede subsidier i undersøgelsesperioden. Nedennævnte beskrivelse og evaluering er derfor begrænset til SEZS.

a)   Retsgrundlag

| (73) | Kapitel 7 i EXIM-policy 04-09 og kapitel 7 i Procedurehåndbogen I 04-09 indeholder henvisninger til SEZS. De nærmere regler og bestemmelser findes ikke længere i bogen om eksport- og importpolitikken og Procedurehåndbogen. Den relevante politik og gennemførelsesbestemmelserne findes i loven om særlige økonomiske områder (Special Economic Zones Act of 2005 (nr. 28 af 2005) og i bestemmelserne af 2006 om særlige økonomiske områder (bekendtgørelse af 10. februar 2006). |
| --- | --- |

(73)

Kapitel 7 i EXIM-policy 04-09 og kapitel 7 i Procedurehåndbogen I 04-09 indeholder henvisninger til SEZS. De nærmere regler og bestemmelser findes ikke længere i bogen om eksport- og importpolitikken og Procedurehåndbogen. Den relevante politik og gennemførelsesbestemmelserne findes i loven om særlige økonomiske områder (Special Economic Zones Act of 2005 (nr. 28 af 2005) og i bestemmelserne af 2006 om særlige økonomiske områder (bekendtgørelse af 10. februar 2006).

b)   Støtteberettigelse

| (74) | I princippet kan alle virksomheder, der forpligter sig til at eksportere hele deres produktion af varer og tjenesteydelser, etableres under SEZS-ordningen. Det gælder også rene handelsvirksomheder. I modsætning til EOU findes der ingen minimumsgrænser med hensyn til investering i anlægsaktiver, som virksomhederne skal opfylde for at kunne være berettiget til SEZS. |
| --- | --- |

(74)

I princippet kan alle virksomheder, der forpligter sig til at eksportere hele deres produktion af varer og tjenesteydelser, etableres under SEZS-ordningen. Det gælder også rene handelsvirksomheder. I modsætning til EOU findes der ingen minimumsgrænser med hensyn til investering i anlægsaktiver, som virksomhederne skal opfylde for at kunne være berettiget til SEZS.

c)   Praktisk gennemførelse

| (75) | SEZS-ordningen er efterfølgerordningen til den tidligere ordning om eksportforarbejdningszoner (i det følgende benævnt »EPZ«). SEZS er specifikt afgrænsede toldfri enklaver og betragtes som udenlandsk område, for så vidt angår handelstransaktioner, told og skatter. SEZS-virksomheder skal være placeret inden for særlige områder, der er udviklet til dette formål. Der findes allerede 17 SEZS-områder, hvis oprettelse er godkendt af de indiske myndigheder |
| --- | --- |

(75)

SEZS-ordningen er efterfølgerordningen til den tidligere ordning om eksportforarbejdningszoner (i det følgende benævnt »EPZ«). SEZS er specifikt afgrænsede toldfri enklaver og betragtes som udenlandsk område, for så vidt angår handelstransaktioner, told og skatter. SEZS-virksomheder skal være placeret inden for særlige områder, der er udviklet til dette formål. Der findes allerede 17 SEZS-områder, hvis oprettelse er godkendt af de indiske myndigheder

| (76) | Ansøgninger om SEZS-status skal indeholde nærmere oplysninger for en periode på fem år om bl.a. planlagte produktionsmængder, forventet værdi af eksporten, importbehov og behov for indenlandske varer. Hvis myndighederne godtager virksomhedens ansøgning, vil den blive underrettet om de vilkår og betingelser, der er knyttet til godtagelsen. Aftalen om at blive godkendt som SEZS-virksomhed er gyldig i fem år. Aftalen kan fornyes i yderligere perioder. |
| --- | --- |

(76)

Ansøgninger om SEZS-status skal indeholde nærmere oplysninger for en periode på fem år om bl.a. planlagte produktionsmængder, forventet værdi af eksporten, importbehov og behov for indenlandske varer. Hvis myndighederne godtager virksomhedens ansøgning, vil den blive underrettet om de vilkår og betingelser, der er knyttet til godtagelsen. Aftalen om at blive godkendt som SEZS-virksomhed er gyldig i fem år. Aftalen kan fornyes i yderligere perioder.

| (77) | SEZS-virksomheder har ifølge kapitel VI i bestemmelserne af 2006 om særlige økonomiske områder en central forpligtelse til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer i en referenceperiode (på fem år at regne fra begyndelsen af den kommercielle produktion). |
| --- | --- |

(77)

SEZS-virksomheder har ifølge kapitel VI i bestemmelserne af 2006 om særlige økonomiske områder en central forpligtelse til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer i en referenceperiode (på fem år at regne fra begyndelsen af den kommercielle produktion).

| (78) | SEZS-virksomheder er berettiget til følgende fordele:






  i) | fritagelse for importtold på alle varetyper (herunder investeringsgoder, råmaterialer og forbrugsgoder), som er nødvendige til fremstilling og forarbejdning eller i forbindelse hermed. |
| --- | --- | --- |

(78)

SEZS-virksomheder er berettiget til følgende fordele:

i)

fritagelse for importtold på alle varetyper (herunder investeringsgoder, råmaterialer og forbrugsgoder), som er nødvendige til fremstilling og forarbejdning eller i forbindelse hermed.

| ii) | fritagelse for punktafgift på varer indkøbt hos indenlandske leverandører |
| --- | --- |

ii)

fritagelse for punktafgift på varer indkøbt hos indenlandske leverandører

| iii) | fritagelse fra central omsætningsafgift på varer indkøbt lokalt |
| --- | --- |

iii)

fritagelse fra central omsætningsafgift på varer indkøbt lokalt

| iv) | mulighed for at sælge en del af produktionen på hjemmemarkedet på betingelse af en positiv nettoindtjening i udenlandsk valuta mod betaling af gældende told, da SEZS-områderne ikke betragtes som en del af det indiske told- og skatteområde |
| --- | --- |

iv)

mulighed for at sælge en del af produktionen på hjemmemarkedet på betingelse af en positiv nettoindtjening i udenlandsk valuta mod betaling af gældende told, da SEZS-områderne ikke betragtes som en del af det indiske told- og skatteområde

| v) | 100 % skattefritagelse for SEZS-virksomheders »indtjening på eksport« i henhold til Section 10AA i indkomstskatteloven i de første fem år, 50 % for de næste fem år med mulighed for yderligere fordele i de efterfølgende fem år og |
| --- | --- |

v)

100 % skattefritagelse for SEZS-virksomheders »indtjening på eksport« i henhold til Section 10AA i indkomstskatteloven i de første fem år, 50 % for de næste fem år med mulighed for yderligere fordele i de efterfølgende fem år og

| vi) | fritagelse for afgifter på tjenesteydelser, der anvendes i en SEZS-virksomhed. |
| --- | --- |

vi)

fritagelse for afgifter på tjenesteydelser, der anvendes i en SEZS-virksomhed.

| (79) | Virksomheder, der virker under SEZS-ordningerne, betragtes som virksomheder i toldzoner under toldmyndighedernes tilsyn, jf. de relevante bestemmelser i toldloven. |
| --- | --- |

(79)

Virksomheder, der virker under SEZS-ordningerne, betragtes som virksomheder i toldzoner under toldmyndighedernes tilsyn, jf. de relevante bestemmelser i toldloven.

| (80) | Disse virksomheder er retligt forpligtet til at føre korrekte regnskaber, hvor de importerede varer eller de varer, der er indkøbt i det hjemlige toldområde, er anført i værdi, såvel som forbrug og anvendelse af varer, produktion af varer og bortskaffelse af varer i form af eksport, salg i det hjemlige toldområde osv., jf. punkt 22, stk. 2, i bestemmelserne af 2006 om særlige økonomiske områder. |
| --- | --- |

(80)

Disse virksomheder er retligt forpligtet til at føre korrekte regnskaber, hvor de importerede varer eller de varer, der er indkøbt i det hjemlige toldområde, er anført i værdi, såvel som forbrug og anvendelse af varer, produktion af varer og bortskaffelse af varer i form af eksport, salg i det hjemlige toldområde osv., jf. punkt 22, stk. 2, i bestemmelserne af 2006 om særlige økonomiske områder.

| (81) | Imidlertid er en SEZS-virksomhed på intet tidspunkt nødt til at redegøre for den indbyrdes forbindelse mellem individuelle importtransaktioner og dens eksport, salg til andre virksomheder eller salg inden for det hjemlige toldområde, jf. punkt 35 i bestemmelserne af 2006 for særlige økonomiske områder. |
| --- | --- |

(81)

Imidlertid er en SEZS-virksomhed på intet tidspunkt nødt til at redegøre for den indbyrdes forbindelse mellem individuelle importtransaktioner og dens eksport, salg til andre virksomheder eller salg inden for det hjemlige toldområde, jf. punkt 35 i bestemmelserne af 2006 for særlige økonomiske områder.

| (82) | Vurderingen af import og anskaffelse af råmaterialer og investeringsgoder på hjemmemarkedet er baseret på, at virksomheden selv certificerer det. Det samme gælder eksportsalg. Toldmyndighederne foretager således ingen rutinekontrol af en SEZS-virksomheds eksportforsendelser. |
| --- | --- |

(82)

Vurderingen af import og anskaffelse af råmaterialer og investeringsgoder på hjemmemarkedet er baseret på, at virksomheden selv certificerer det. Det samme gælder eksportsalg. Toldmyndighederne foretager således ingen rutinekontrol af en SEZS-virksomheds eksportforsendelser.

| (83) | I dette tilfælde anvendte den samarbejdsvillige eksporterende producent ordningen til import af råmaterialer og investeringsgoder uden importtold, anskaffelse af varer på hjemmemarkedet uden afgift, anskaffelse af varer på hjemmemarkedet uden central omsætningsafgift og afgiftsfritagelse for tjenesteydelser. Af undersøgelsen fremgik det, at den pågældende eksporterende producent ikke opnåede fordele i henhold til bestemmelserne om SEZS-virksomheders fritagelse for indkomstskat. |
| --- | --- |

(83)

I dette tilfælde anvendte den samarbejdsvillige eksporterende producent ordningen til import af råmaterialer og investeringsgoder uden importtold, anskaffelse af varer på hjemmemarkedet uden afgift, anskaffelse af varer på hjemmemarkedet uden central omsætningsafgift og afgiftsfritagelse for tjenesteydelser. Af undersøgelsen fremgik det, at den pågældende eksporterende producent ikke opnåede fordele i henhold til bestemmelserne om SEZS-virksomheders fritagelse for indkomstskat.

d)   Fremsatte bemærkninger

| (84) | Efter meddelelsen om undersøgelsesresultaterne fremsatte den eksporterende producent, der havde hjemsted i et SEZS, en række bemærkninger, herunder bl.a. at de underordninger, som virksomheden havde anvendt, er tilladte toldfritagelsesordninger (toldgodtgørelse), og at de anvendte underordninger ikke udgør et subsidie, da de ikke medfører en fordel. Den eksporterende producents bemærkninger behandles nedenfor. |
| --- | --- |

(84)

Efter meddelelsen om undersøgelsesresultaterne fremsatte den eksporterende producent, der havde hjemsted i et SEZS, en række bemærkninger, herunder bl.a. at de underordninger, som virksomheden havde anvendt, er tilladte toldfritagelsesordninger (toldgodtgørelse), og at de anvendte underordninger ikke udgør et subsidie, da de ikke medfører en fordel. Den eksporterende producents bemærkninger behandles nedenfor.

e)   Konklusioner vedrørende SEZS

| (85) | For så vidt angår fritagelse for punktafgift på varer indkøbt hos indenlandske leverandører, blev det konstateret, at den afgift, som en virksomhed, der ikke har status som SEZS-virksomhed, betalte på indkøb af varer, kan benyttes som kredit for dens fremtidige afgiftsforpligtelser, f.eks. til betaling af punktafgift på hjemmemarkedssalg (den såkaldte »CENVAT-mekanisme«). Den punktafgift, der betales på indkøb af varer, er således ikke endelig. Ved anvendelse af CENVAT-kreditter er der kun en endelig afgift på værditilvæksten og ikke på råmaterialerne. Indiens regering giver således ikke afkald på yderligere indtægter ved at fritage SEZS-virksomheder for at betale punktafgifter på deres indkøb, og følgelig opnår SEZS-virksomheder ikke nogen yderligere fordel. Under disse omstændigheder er det ikke nødvendigt yderligere at analysere denne underordning i forbindelse med denne undersøgelse, da SEZS-virksomheden ikke opnår en yderligere fordel. |
| --- | --- |

(85)

For så vidt angår fritagelse for punktafgift på varer indkøbt hos indenlandske leverandører, blev det konstateret, at den afgift, som en virksomhed, der ikke har status som SEZS-virksomhed, betalte på indkøb af varer, kan benyttes som kredit for dens fremtidige afgiftsforpligtelser, f.eks. til betaling af punktafgift på hjemmemarkedssalg (den såkaldte »CENVAT-mekanisme«). Den punktafgift, der betales på indkøb af varer, er således ikke endelig. Ved anvendelse af CENVAT-kreditter er der kun en endelig afgift på værditilvæksten og ikke på råmaterialerne. Indiens regering giver således ikke afkald på yderligere indtægter ved at fritage SEZS-virksomheder for at betale punktafgifter på deres indkøb, og følgelig opnår SEZS-virksomheder ikke nogen yderligere fordel. Under disse omstændigheder er det ikke nødvendigt yderligere at analysere denne underordning i forbindelse med denne undersøgelse, da SEZS-virksomheden ikke opnår en yderligere fordel.

| (86) | En SEZS-virksomheds fritagelse for to typer importtold (grundlæggende told og særlig tillægstold, der normalt betales ved import af råmaterialer og investeringsgoder), fritagelse for betaling af omsætningsafgift på varer anskaffet på hjemmemarkedet og fritagelse for afgifter på tjenesteydelser udgør subsidier, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, således at SEZS-virksomheden opnår en fordel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, da likviditeten forbedres. Subsidierne er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). Det er en ufravigelig betingelse for at opnå fordelene, at en SEZS-virksomhed har eksport som mål, jf. punkt 2 i bestemmelserne af 2006 om særlige økonomiske områder. |
| --- | --- |

(86)

En SEZS-virksomheds fritagelse for to typer importtold (grundlæggende told og særlig tillægstold, der normalt betales ved import af råmaterialer og investeringsgoder), fritagelse for betaling af omsætningsafgift på varer anskaffet på hjemmemarkedet og fritagelse for afgifter på tjenesteydelser udgør subsidier, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Der gives afkald på offentlige indtægter, der ellers ville være indgået, således at SEZS-virksomheden opnår en fordel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, da likviditeten forbedres. Subsidierne er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikke og udligningsberettigede i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). Det er en ufravigelig betingelse for at opnå fordelene, at en SEZS-virksomhed har eksport som mål, jf. punkt 2 i bestemmelserne af 2006 om særlige økonomiske områder.

| (87) | Den eksporterende producent indvendte, at de underordninger, der blev anvendt af virksomheden, udgør tilladte toldfritagelsesordninger (toldgodtgørelse) i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og bilag I og er derfor ikke udligningsberettiget. Virksomheden fremførte, at bilag I, litra i), til grundforordningen fastsætter, at kun fritagelse for eller godtgørelse af importafgifter ud over dem, der er opkrævet på råmaterialer, som forbruges ved produktionen af den eksporterede vare, udgør et eksportsubsidie. Med andre ord så længe der ikke er frigivelse eller fritagelse af for store importafgifter, kan fritagelsen for importafgifter på råmaterialer, der er nødvendige for fremstillingen eller forarbejdningen af den eksporterede vare, ikke anses for at være et udligningsberettiget subsidie. |
| --- | --- |

(87)

Den eksporterende producent indvendte, at de underordninger, der blev anvendt af virksomheden, udgør tilladte toldfritagelsesordninger (toldgodtgørelse) i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og bilag I og er derfor ikke udligningsberettiget. Virksomheden fremførte, at bilag I, litra i), til grundforordningen fastsætter, at kun fritagelse for eller godtgørelse af importafgifter ud over dem, der er opkrævet på råmaterialer, som forbruges ved produktionen af den eksporterede vare, udgør et eksportsubsidie. Med andre ord så længe der ikke er frigivelse eller fritagelse af for store importafgifter, kan fritagelsen for importafgifter på råmaterialer, der er nødvendige for fremstillingen eller forarbejdningen af den eksporterede vare, ikke anses for at være et udligningsberettiget subsidie.

| (88) | Som svar på denne bemærkning bør det først og fremmest bemærkes, at de fordele, som en SEZS-virksomhed nyder godt af, er retligt betinget af eksportresultater. Ordningerne kan ikke betragtes som tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). De overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt h) og i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). For så vidt som bestemmelserne om fritagelse for omsætningsafgift og importafgift benyttes til at købe investeringsgoder, er de allerede uforenelige med reglerne for tilladte godtgørelsesordninger, da investeringsgoder ikke forbruges i produktionsprocessen, således som det kræves i henhold til bilag I, punkt h) og i) (henholdsvis godtgørelse af omsætningsafgift og fritagelse for importafgift). Det blev desuden bekræftet, at den indiske stat ikke har nogen kontrolordning eller -procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev forbrugt told- eller omsætningsafgiftsfri råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4), samt for substitutionsgodtgørelsesordninger grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). Faktisk er en SEZS-virksomhed forpligtet til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, men der findes ikke nogen kontrolordning, som gør det muligt at føre tilsyn med, om importen forbruges i forbindelse med fremstillingen af de eksporterede varer. |
| --- | --- |

(88)

Som svar på denne bemærkning bør det først og fremmest bemærkes, at de fordele, som en SEZS-virksomhed nyder godt af, er retligt betinget af eksportresultater. Ordningerne kan ikke betragtes som tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). De overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt h) og i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). For så vidt som bestemmelserne om fritagelse for omsætningsafgift og importafgift benyttes til at købe investeringsgoder, er de allerede uforenelige med reglerne for tilladte godtgørelsesordninger, da investeringsgoder ikke forbruges i produktionsprocessen, således som det kræves i henhold til bilag I, punkt h) og i) (henholdsvis godtgørelse af omsætningsafgift og fritagelse for importafgift). Det blev desuden bekræftet, at den indiske stat ikke har nogen kontrolordning eller -procedure til effektivt at bekræfte, hvorvidt der blev forbrugt told- eller omsætningsafgiftsfri råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4), samt for substitutionsgodtgørelsesordninger grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). Faktisk er en SEZS-virksomhed forpligtet til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, men der findes ikke nogen kontrolordning, som gør det muligt at føre tilsyn med, om importen forbruges i forbindelse med fremstillingen af de eksporterede varer.

| (89) | Som et alternativt argument fremførte den eksporterende producent, at underordningerne, som virksomheden havde anvendt, ikke udgør subsidier, da de ikke medfører en fordel for virksomheden. Med hensyn til hjemmemarkedssalget fremførte de eksporterende producenter, at da en SEZS-virksomhed ikke anses for at være en del af det indiske skatte- og toldområde, skal der betales fuld told på de færdige varer, når de sælges på hjemmemarkedet. Det blev påstået, at der ikke blev opnået en fordel, da toldfritagelsen på råmaterialerne, som blev forbrugt i fremstillingen af de varer, der blev solgt på hjemmemarkedet, er lavere end den told, som virksomheden betalte ved salg på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

(89)

Som et alternativt argument fremførte den eksporterende producent, at underordningerne, som virksomheden havde anvendt, ikke udgør subsidier, da de ikke medfører en fordel for virksomheden. Med hensyn til hjemmemarkedssalget fremførte de eksporterende producenter, at da en SEZS-virksomhed ikke anses for at være en del af det indiske skatte- og toldområde, skal der betales fuld told på de færdige varer, når de sælges på hjemmemarkedet. Det blev påstået, at der ikke blev opnået en fordel, da toldfritagelsen på råmaterialerne, som blev forbrugt i fremstillingen af de varer, der blev solgt på hjemmemarkedet, er lavere end den told, som virksomheden betalte ved salg på hjemmemarkedet.

| (90) | Med hensyn til denne påstand bør det bemærkes, at selv om formålet med et etablere en SEZS-virksomhed er at opnå nettoindtjening på udenlandsk valuta, har SEZS-virksomheden mulighed for at sælge en del af sin produktion på hjemmemarkedet. I henhold til SEZS-ordningen vil varer, der frigives fra dette område til hjemmemarkedet, blive behandlet som importerede varer. En SEZS-virksomhed er som sådan ikke i en anden situation end de virksomheder, der opererer på hjemmemarkedet, dvs. den gældende afgift/told skal betales på indkøbte varer. I den forbindelse bør det være klart, at en regerings beslutning om at beskatte varer til forbrug på hjemmemarkedet ikke betyder, at en SEZS-virksomheds fritagelse for importafgifter og omsætningsafgifter ikke er en fordel, for så vidt angår eksportsalget af den pågældende vare. Desuden har salget på hjemmemarkedet ingen indvirkning på den mere generelle vurdering af, om der findes en passende kontrolordning. |
| --- | --- |

(90)

Med hensyn til denne påstand bør det bemærkes, at selv om formålet med et etablere en SEZS-virksomhed er at opnå nettoindtjening på udenlandsk valuta, har SEZS-virksomheden mulighed for at sælge en del af sin produktion på hjemmemarkedet. I henhold til SEZS-ordningen vil varer, der frigives fra dette område til hjemmemarkedet, blive behandlet som importerede varer. En SEZS-virksomhed er som sådan ikke i en anden situation end de virksomheder, der opererer på hjemmemarkedet, dvs. den gældende afgift/told skal betales på indkøbte varer. I den forbindelse bør det være klart, at en regerings beslutning om at beskatte varer til forbrug på hjemmemarkedet ikke betyder, at en SEZS-virksomheds fritagelse for importafgifter og omsætningsafgifter ikke er en fordel, for så vidt angår eksportsalget af den pågældende vare. Desuden har salget på hjemmemarkedet ingen indvirkning på den mere generelle vurdering af, om der findes en passende kontrolordning.

| (91) | Med hensyn til eksportsalget indvendte den eksporterende producent, at fritagelse for importafgifter og -skatter ikke udgør et udligningsberettiget subsidie, så længe der ikke er tale om for stor eftergivelse. Virksomheden indvendte yderligere, at SEZS-virksomheden er underlagt toldmyndighedernes tilsyn, og at det ikke er muligt at sælge råmaterialer på hjemmemarkedet eller indarbejde disse råmaterialer i varer, der skal sælges på hjemmemarkedet, uden at betale den gældende told. For så vidt angår den eksporterende producent, kan der således ikke være tale om for stor eftergivelse. |
| --- | --- |

(91)

Med hensyn til eksportsalget indvendte den eksporterende producent, at fritagelse for importafgifter og -skatter ikke udgør et udligningsberettiget subsidie, så længe der ikke er tale om for stor eftergivelse. Virksomheden indvendte yderligere, at SEZS-virksomheden er underlagt toldmyndighedernes tilsyn, og at det ikke er muligt at sælge råmaterialer på hjemmemarkedet eller indarbejde disse råmaterialer i varer, der skal sælges på hjemmemarkedet, uden at betale den gældende told. For så vidt angår den eksporterende producent, kan der således ikke være tale om for stor eftergivelse.

| (92) | Som svar herpå mindes der om, at der ikke findes nogen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, II og III. En SEZS-virksomhed er retligt på intet tidspunkt nødt til at redegøre for den indbyrdes forbindelse mellem individuelle importtransaktioner og bestemmelsesstedet for den tilsvarende færdige vare. Kun med etableringen af en sådan kontrol ville de indiske myndigheder kunne få oplysninger om råmaterialernes endelige bestemmelsessted, således at man kunne foretage en effektiv undersøgelse af, om fritagelserne for told og omsætningsafgift ikke overstiger råmaterialerne til eksportproduktion. Interne virksomhedsordninger ville ikke som sådan være tilstrækkelige, da en kontrolordning af toldgodtgørelsesordningen ville skulle udtænkes og iværksættes på regeringsplan. Undersøgelsen bekræftede derfor, at SEZS-virksomheden ikke udtrykkeligt er forpligtet af lovregler og -bestemmelser om SEZS-virksomheder til at dokumentere forbindelsen mellem importerede råmaterialer og færdige varer, og at den indiske stat ikke har etableret en effektiv kontrolmekanisme til at afgøre, hvilke råmaterialer der blev forbrugt ved eksportproduktionen og med hvilke mængder. |
| --- | --- |

(92)

Som svar herpå mindes der om, at der ikke findes nogen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, II og III. En SEZS-virksomhed er retligt på intet tidspunkt nødt til at redegøre for den indbyrdes forbindelse mellem individuelle importtransaktioner og bestemmelsesstedet for den tilsvarende færdige vare. Kun med etableringen af en sådan kontrol ville de indiske myndigheder kunne få oplysninger om råmaterialernes endelige bestemmelsessted, således at man kunne foretage en effektiv undersøgelse af, om fritagelserne for told og omsætningsafgift ikke overstiger råmaterialerne til eksportproduktion. Interne virksomhedsordninger ville ikke som sådan være tilstrækkelige, da en kontrolordning af toldgodtgørelsesordningen ville skulle udtænkes og iværksættes på regeringsplan. Undersøgelsen bekræftede derfor, at SEZS-virksomheden ikke udtrykkeligt er forpligtet af lovregler og -bestemmelser om SEZS-virksomheder til at dokumentere forbindelsen mellem importerede råmaterialer og færdige varer, og at den indiske stat ikke har etableret en effektiv kontrolmekanisme til at afgøre, hvilke råmaterialer der blev forbrugt ved eksportproduktionen og med hvilke mængder.

| (93) | Den indiske stat foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råmaterialer, selv om dette normalt ville være nødvendigt, når der ikke fandtes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3). Desuden fremlagde den indiske stat ingen dokumentation for, at der ikke havde fundet for stor eftergivelse sted. |
| --- | --- |

(93)

Den indiske stat foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råmaterialer, selv om dette normalt ville være nødvendigt, når der ikke fandtes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3). Desuden fremlagde den indiske stat ingen dokumentation for, at der ikke havde fundet for stor eftergivelse sted.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (94) | Da der ikke fandtes tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, er den udligningsberettigede fordel derfor eftergivelsen af tolden (basistold og særlig tillægstold), fritagelsen for betaling af omsætningsafgift på varer anskaffet på hjemmemarkedet og fritagelsen for afgift på tjenesteydelser i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(94)

Da der ikke fandtes tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, er den udligningsberettigede fordel derfor eftergivelsen af tolden (basistold og særlig tillægstold), fritagelsen for betaling af omsætningsafgift på varer anskaffet på hjemmemarkedet og fritagelsen for afgift på tjenesteydelser i undersøgelsesperioden.

| (95) | Med hensyn til fritagelse for betaling af den grundlæggende told, fritagelse for betaling af omsætningsafgift for varer anskaffet på hjemmemarkedet og fritagelse for afgift på tjenesteydelser blev tælleren (subsidiebeløbet) beregnet ud fra de beløb, der var fritaget i undersøgelsesperioden. Gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), fratrukket dette beløb, og resultatet heraf var subsidiebeløbet (tælleren). |
| --- | --- |

(95)

Med hensyn til fritagelse for betaling af den grundlæggende told, fritagelse for betaling af omsætningsafgift for varer anskaffet på hjemmemarkedet og fritagelse for afgift på tjenesteydelser blev tælleren (subsidiebeløbet) beregnet ud fra de beløb, der var fritaget i undersøgelsesperioden. Gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), fratrukket dette beløb, og resultatet heraf var subsidiebeløbet (tælleren).

| (96) | Investeringsgoder indgår i modsætning til råmaterialer ikke fysisk i de færdige varer. Med hensyn til fritagelser for betaling af afgifter på anskaffelse af investeringsgoder blev subsidiebeløbet følgelig, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede investeringsgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne investeringsgoder i den pågældende erhvervsgren. Efter fast praksis er det således beregnede beløb for undersøgelsesperioden blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode, så der sker en afspejling af den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i undersøgelsesperioden i Indien blev anset for passende i den forbindelse. Når der blev fremsat underbyggede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

(96)

Investeringsgoder indgår i modsætning til råmaterialer ikke fysisk i de færdige varer. Med hensyn til fritagelser for betaling af afgifter på anskaffelse af investeringsgoder blev subsidiebeløbet følgelig, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede investeringsgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne investeringsgoder i den pågældende erhvervsgren. Efter fast praksis er det således beregnede beløb for undersøgelsesperioden blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode, så der sker en afspejling af den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i undersøgelsesperioden i Indien blev anset for passende i den forbindelse. Når der blev fremsat underbyggede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a).

| (97) | Disse i betragtning 95 og 96 fastlagte subsidiebeløb blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, fordelt over eksportomsætningen i undersøgelsesperioden som passende nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de producerede, eksporterede eller transporterede mængder. Der fremkom herved en subsidiemargen på 5,4 %. |
| --- | --- |

(97)

Disse i betragtning 95 og 96 fastlagte subsidiebeløb blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, fordelt over eksportomsætningen i undersøgelsesperioden som passende nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de producerede, eksporterede eller transporterede mængder. Der fremkom herved en subsidiemargen på 5,4 %.

6.   Income Tax Exemption Scheme (indkomstskattefritagelsesordning — i det følgende benævnt »ITES«)

| (98) | Under denne ordning kunne eksportørerne drage fordel af en delvis skattefritagelse på fortjeneste ved eksportsalg. Retsgrundlaget for denne fritagelse er Section 80HHC i ITA. |
| --- | --- |

(98)

Under denne ordning kunne eksportørerne drage fordel af en delvis skattefritagelse på fortjeneste ved eksportsalg. Retsgrundlaget for denne fritagelse er Section 80HHC i ITA.

| (99) | Denne bestemmelse i loven blev afskaffet fra og med ligningsåret 2005-2006 (dvs. for regnskabsåret fra 1. april 2004 til 31. marts 2005), og således giver 80HHC i ITA ingen fordele efter den 31. marts 2004. De samarbejdsvillige eksporterende producenter anvendte ingen af fordelene under denne ordning i undersøgelsesperioden. Da ordningen er blevet trukket tilbage, udlignes den derfor ikke, jf. grundforordningens artikel 15, stk. 1. |
| --- | --- |

(99)

Denne bestemmelse i loven blev afskaffet fra og med ligningsåret 2005-2006 (dvs. for regnskabsåret fra 1. april 2004 til 31. marts 2005), og således giver 80HHC i ITA ingen fordele efter den 31. marts 2004. De samarbejdsvillige eksporterende producenter anvendte ingen af fordelene under denne ordning i undersøgelsesperioden. Da ordningen er blevet trukket tilbage, udlignes den derfor ikke, jf. grundforordningens artikel 15, stk. 1.

7.   Export Credit Scheme (eksportkreditordning — i det følgende benævnt »ECS«)

a)   Retsgrundlag

| (100) | Ordningen er beskrevet detaljeret i Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 02/04.02.02/2007-08 (Export Credit in Foreign Currency) og i Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Rupee Export Credit) fra RBI, der er rettet til alle forretningsbanker i Indien. |
| --- | --- |

(100)

Ordningen er beskrevet detaljeret i Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 02/04.02.02/2007-08 (Export Credit in Foreign Currency) og i Master Circular DBOD No. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Rupee Export Credit) fra RBI, der er rettet til alle forretningsbanker i Indien.

b)   Støtteberettigelse

| (101) | Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører og forhandler-eksportører. Det konstateredes, at tre af de eksporterende producenter havde opnået fordele under ECS. |
| --- | --- |

(101)

Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører og forhandler-eksportører. Det konstateredes, at tre af de eksporterende producenter havde opnået fordele under ECS.

c)   Praktisk gennemførelse

| (102) | Under denne ordning fastsætter RBI obligatoriske maksimumsrentesatser for eksportkreditter både i indiske rupees og i udenlandsk valuta, som forretningsbankerne kan pålægge en eksportør. ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (pakkekredit), som omfatter kreditter, der ydes en eksportør med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer arbejdskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender. RBI pålægger også bankerne at afsætte en vis andel af deres nettobankkredit til eksportfinansiering. |
| --- | --- |

(102)

Under denne ordning fastsætter RBI obligatoriske maksimumsrentesatser for eksportkreditter både i indiske rupees og i udenlandsk valuta, som forretningsbankerne kan pålægge en eksportør. ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (pakkekredit), som omfatter kreditter, der ydes en eksportør med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer arbejdskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender. RBI pålægger også bankerne at afsætte en vis andel af deres nettobankkredit til eksportfinansiering.

| (103) | Som følge sådanne Master Circulars fra RBI kan eksportører opnå eksportkreditter til rentesatser, der er gunstigere end renter for almindelige kommercielle kreditter (kontantkreditter), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår. Forskellen i satserne kan indskrænkes for virksomheder med god kreditværdighed. Det kan faktisk være muligt for virksomheder med høj kreditværdighed at opnå eksportkreditter og kontantkreditter på samme vilkår. |
| --- | --- |

(103)

Som følge sådanne Master Circulars fra RBI kan eksportører opnå eksportkreditter til rentesatser, der er gunstigere end renter for almindelige kommercielle kreditter (kontantkreditter), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår. Forskellen i satserne kan indskrænkes for virksomheder med god kreditværdighed. Det kan faktisk være muligt for virksomheder med høj kreditværdighed at opnå eksportkreditter og kontantkreditter på samme vilkår.

d)   Konklusion vedrørende ECS

| (104) | De præferentielle rentesatser for en ECS-kredit, der er fastsat i det i betragtning 100 nævnte Master Circular fra RBI, kan reducere en eksportørs renteomkostninger i forhold til renter, der udelukkende er fastsat på markedsvilkår, og medfører i dette tilfælde en fordel for en sådan eksportør, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Eksportfinansiering er ikke i sig selv mere sikker end hjemmemarkedsfinansiering. Den betragtes faktisk sædvanligvis som mere risikabel, og den sikkerhed, der kræves for en bestemt kredit, er uanset finansieringsobjektet en rent kommerciel afgørelse for den enkelte forretningsbank. Forskelle i rentesatserne mellem forskellige banker er et resultat af RBI’s metode til at fastsætte individuelle maksimale udlånsrentesatser for hver enkelt forretningsbank. Desuden ville forretningsbankerne ikke være forpligtede til at give låntagere af eksportfinansiering en muligvis mere fordelagtig rente for eksportkreditter i udenlandsk valuta. |
| --- | --- |

(104)

De præferentielle rentesatser for en ECS-kredit, der er fastsat i det i betragtning 100 nævnte Master Circular fra RBI, kan reducere en eksportørs renteomkostninger i forhold til renter, der udelukkende er fastsat på markedsvilkår, og medfører i dette tilfælde en fordel for en sådan eksportør, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Eksportfinansiering er ikke i sig selv mere sikker end hjemmemarkedsfinansiering. Den betragtes faktisk sædvanligvis som mere risikabel, og den sikkerhed, der kræves for en bestemt kredit, er uanset finansieringsobjektet en rent kommerciel afgørelse for den enkelte forretningsbank. Forskelle i rentesatserne mellem forskellige banker er et resultat af RBI’s metode til at fastsætte individuelle maksimale udlånsrentesatser for hver enkelt forretningsbank. Desuden ville forretningsbankerne ikke være forpligtede til at give låntagere af eksportfinansiering en muligvis mere fordelagtig rente for eksportkreditter i udenlandsk valuta.

| (105) | Selv om de præferentielle kreditter i henhold til ECS ydes af forretningsbanker, er denne fordel et finansielt bidrag fra staten, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv). I den forbindelse skal det bemærkes, at det hverken i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv), eller i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger kræves, at der udbetales penge fra det offentlige — dvs. godtgørelse fra den indiske stat til forretningsbankerne — for at der skal være tale om subsidier, men kun at staten giver pålæg om at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a). RBI er et offentligt organ og er derfor omfattet af den definition af »staten«, der er givet i grundforordningens artikel 1, stk. 3. Banken er 100 % statsejet, forfølger mål for den offentlige politik (f.eks. pengepolitikken), og dens ledelse udpeges af den indiske stat. RBI giver instrukser til private organer, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv), andet led, idet forretningsbankerne er forpligtet til at overholde bl.a. de maksimumsrentesatser for eksportkreditter, der er fastsat i Master Circulars fra RBI, samt RBI’s bestemmelser om, at forretningsbanker skal afsætte en vis del af deres nettobankkredit til eksportfinansiering. Dette forpligter forretningsbankerne til at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. i), i dette tilfælde långivning i form af præferentiel eksportfinansiering. En sådan direkte overførsel af midler i form af lån på særlige vilkår ville normalt påhvile staten, og denne praksis afviger ikke reelt fra normal statslig praksis, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv). Dette subsidie anses for at være specifikt og udligningsberettiget, da de præferentielle rentesatser kun indrømmes ved finansiering af eksporttransaktioner og er derfor betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). |
| --- | --- |

(105)

Selv om de præferentielle kreditter i henhold til ECS ydes af forretningsbanker, er denne fordel et finansielt bidrag fra staten, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv). I den forbindelse skal det bemærkes, at det hverken i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv), eller i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger kræves, at der udbetales penge fra det offentlige — dvs. godtgørelse fra den indiske stat til forretningsbankerne — for at der skal være tale om subsidier, men kun at staten giver pålæg om at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a). RBI er et offentligt organ og er derfor omfattet af den definition af »staten«, der er givet i grundforordningens artikel 1, stk. 3. Banken er 100 % statsejet, forfølger mål for den offentlige politik (f.eks. pengepolitikken), og dens ledelse udpeges af den indiske stat. RBI giver instrukser til private organer, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv), andet led, idet forretningsbankerne er forpligtet til at overholde bl.a. de maksimumsrentesatser for eksportkreditter, der er fastsat i Master Circulars fra RBI, samt RBI’s bestemmelser om, at forretningsbanker skal afsætte en vis del af deres nettobankkredit til eksportfinansiering. Dette forpligter forretningsbankerne til at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. i), i dette tilfælde långivning i form af præferentiel eksportfinansiering. En sådan direkte overførsel af midler i form af lån på særlige vilkår ville normalt påhvile staten, og denne praksis afviger ikke reelt fra normal statslig praksis, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. iv). Dette subsidie anses for at være specifikt og udligningsberettiget, da de præferentielle rentesatser kun indrømmes ved finansiering af eksporttransaktioner og er derfor betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a).

e)   Beregning af subsidiebeløbet

| (106) | Subsidiebeløbet er blevet beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, som blev betalt for eksportkreditter, der blev benyttet i undersøgelsesperioden, og den rente, der skulle have været betalt for de almindelige kreditter på markedsvilkår, der blev anvendt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt i forhold til den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(106)

Subsidiebeløbet er blevet beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, som blev betalt for eksportkreditter, der blev benyttet i undersøgelsesperioden, og den rente, der skulle have været betalt for de almindelige kreditter på markedsvilkår, der blev anvendt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt i forhold til den samlede eksportomsætning i undersøgelsesperioden som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (107) | Tre samarbejdsvillige eksporterende producenter opnåede fordele under denne ordning i undersøgelsesperioden på mellem 0,3 % og 0,4 %. |
| --- | --- |

(107)

Tre samarbejdsvillige eksporterende producenter opnåede fordele under denne ordning i undersøgelsesperioden på mellem 0,3 % og 0,4 %.

8.   Package Scheme of Incentives (incitamentordning — i det følgende benævnt »PSI«)

a)   Retsgrundlag

| (108) | I tidligere undersøgelser om PET-folie, herunder den fornyede undersøgelse, som førte til indførelsen af den nuværende endelige udligningstold ved forordning (EF) nr. 367/2006, blev en række indiske statslige ordninger, som indebærer incitamenter, og som er bevilliget til lokale virksomheder, undersøgt. De statslige ordninger falder ind under betegnelsen PSI, da der kan være forskellige former for incitamenter involveret. Ved undersøgelsen blev det fastslået, at en virksomheds ret til fordele under ordningen fremgår af støtteberettigelsesbeviset (Eligibility Certificate). Undersøgelsen afslørede, at to af de samarbejdsvillige producenter var fritaget for omsætningsafgift i henhold til PSI-ordningen i undersøgelsesperioden, jf. Section 4A i handelsloven fra delstaten Uttar Pradesh. Denne skattebestemmelse fritager en virksomhed for betaling af omsætningsafgift for hjemmemarkedssalg (både lokal og central omsætningsafgift). |
| --- | --- |

(108)

I tidligere undersøgelser om PET-folie, herunder den fornyede undersøgelse, som førte til indførelsen af den nuværende endelige udligningstold ved forordning (EF) nr. 367/2006, blev en række indiske statslige ordninger, som indebærer incitamenter, og som er bevilliget til lokale virksomheder, undersøgt. De statslige ordninger falder ind under betegnelsen PSI, da der kan være forskellige former for incitamenter involveret. Ved undersøgelsen blev det fastslået, at en virksomheds ret til fordele under ordningen fremgår af støtteberettigelsesbeviset (Eligibility Certificate). Undersøgelsen afslørede, at to af de samarbejdsvillige producenter var fritaget for omsætningsafgift i henhold til PSI-ordningen i undersøgelsesperioden, jf. Section 4A i handelsloven fra delstaten Uttar Pradesh. Denne skattebestemmelse fritager en virksomhed for betaling af omsætningsafgift for hjemmemarkedssalg (både lokal og central omsætningsafgift).

b)   Støtteberettigelse

| (109) | For at være støtteberettigede skal virksomhederne som hovedregel investere i mindre udviklede områder i en delstat enten ved at oprette et nyt industriforetagende eller ved at foretage en omfattende kapitalinvestering i udvidelse eller diversificering af et eksisterende industriforetagende. Hovedkriteriet for fastsættelsen af tilskyndelsernes omfang er klassificeringen af det område, som virksomheden befinder sig eller vil blive etableret i, samt investeringens størrelse. |
| --- | --- |

(109)

For at være støtteberettigede skal virksomhederne som hovedregel investere i mindre udviklede områder i en delstat enten ved at oprette et nyt industriforetagende eller ved at foretage en omfattende kapitalinvestering i udvidelse eller diversificering af et eksisterende industriforetagende. Hovedkriteriet for fastsættelsen af tilskyndelsernes omfang er klassificeringen af det område, som virksomheden befinder sig eller vil blive etableret i, samt investeringens størrelse.

c)   Praktisk gennemførelse

| (110) | I henhold til ordningen for fritagelse for omsætningsafgift skal nærmere udpegede enheder ikke opkræve omsætningsafgift på deres salgstransaktioner. De udpegede enheder er ligeledes fritaget for at betale omsætningsafgift for varer fra leverandører, der selv er omfattet af ordningerne. Idet fritagelsen med hensyn til salgstransaktionen ikke anses for at medføre nogen fordel for de udpegede salgsenheder, medfører fritagelsen i forbindelse med købstransaktionen til gengæld en fordel for de udpegede enheder, der køber varen. |
| --- | --- |

(110)

I henhold til ordningen for fritagelse for omsætningsafgift skal nærmere udpegede enheder ikke opkræve omsætningsafgift på deres salgstransaktioner. De udpegede enheder er ligeledes fritaget for at betale omsætningsafgift for varer fra leverandører, der selv er omfattet af ordningerne. Idet fritagelsen med hensyn til salgstransaktionen ikke anses for at medføre nogen fordel for de udpegede salgsenheder, medfører fritagelsen i forbindelse med købstransaktionen til gengæld en fordel for de udpegede enheder, der køber varen.

d)   Fremsatte bemærkninger

| (111) | Efter meddelelsen om undersøgelsesresultaterne bemærkede en eksporterende producent, at i forbindelse med beregningen af fordelen ved denne ordning var det opfattelsen, at leverandørerne af et hovedråmateriale, der anvendtes i fremstillingen af den pågældende vare, var fritaget for omsætningsafgift. Det fremgik imidlertid af salgsfakturaerne, at de pågældende leverandører rent faktisk pålagde omsætningsafgift på deres salg til den pågældende virksomhed. Da omsætningsafgiften blev betalt af virksomheden, var der følgelig ikke tale om en udligningsberettiget fordel for den eksporterende producent vedrørende dette køb, og subsidiebeløbet blev derfor justeret. |
| --- | --- |

(111)

Efter meddelelsen om undersøgelsesresultaterne bemærkede en eksporterende producent, at i forbindelse med beregningen af fordelen ved denne ordning var det opfattelsen, at leverandørerne af et hovedråmateriale, der anvendtes i fremstillingen af den pågældende vare, var fritaget for omsætningsafgift. Det fremgik imidlertid af salgsfakturaerne, at de pågældende leverandører rent faktisk pålagde omsætningsafgift på deres salg til den pågældende virksomhed. Da omsætningsafgiften blev betalt af virksomheden, var der følgelig ikke tale om en udligningsberettiget fordel for den eksporterende producent vedrørende dette køb, og subsidiebeløbet blev derfor justeret.

e)   Konklusion

| (112) | Ved PSI ydes der subsidier, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. Fritagelsen for betaling af omsætningsafgifter ved anskaffelse udgør et finansielt bidrag, da denne indrømmelse reducerer de indtægter, som den indiske stat ellers ville være haft. Desuden giver denne fritagelse virksomhederne en fordel, da den forbedrer deres likviditet. |
| --- | --- |

(112)

Ved PSI ydes der subsidier, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 2, stk. 2. Fritagelsen for betaling af omsætningsafgifter ved anskaffelse udgør et finansielt bidrag, da denne indrømmelse reducerer de indtægter, som den indiske stat ellers ville være haft. Desuden giver denne fritagelse virksomhederne en fordel, da den forbedrer deres likviditet.

| (113) | PSI-ordningen er kun åben for virksomheder, som har foretaget investeringer i visse nærmere udpegede geografiske områder i en indisk delstats retsområde. Den kan ikke benyttes af virksomheder uden for disse områder. Fordelens størrelse varierer alt efter det pågældende område. Ordningen er specifik i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 3, og er derfor udligningsberettiget. |
| --- | --- |

(113)

PSI-ordningen er kun åben for virksomheder, som har foretaget investeringer i visse nærmere udpegede geografiske områder i en indisk delstats retsområde. Den kan ikke benyttes af virksomheder uden for disse områder. Fordelens størrelse varierer alt efter det pågældende område. Ordningen er specifik i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2, litra a), og artikel 3, stk. 3, og er derfor udligningsberettiget.

f)   Beregning af subsidiebeløbet

| (114) | For så vidt angår fritagelsen for omsætningsafgift blev subsidiebeløbet beregnet på grundlag af det omsætningsafgiftsbeløb, der normalt skulle være betalt i undersøgelsesperioden, men som forblev ubetalt. |
| --- | --- |

(114)

For så vidt angår fritagelsen for omsætningsafgift blev subsidiebeløbet beregnet på grundlag af det omsætningsafgiftsbeløb, der normalt skulle være betalt i undersøgelsesperioden, men som forblev ubetalt.

| (115) | Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning og det samlede hjemmemarkedssalg i den fornyede undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de producerede, eksporterede eller transporterede mængder. |
| --- | --- |

(115)

Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning og det samlede hjemmemarkedssalg i den fornyede undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de producerede, eksporterede eller transporterede mængder.

| (116) | De to samarbejdsvillige eksporterende producenter opnåede fordele under denne ordning i undersøgelsesperioden på mellem 0,3 % og 1,4 %. |
| --- | --- |

(116)

De to samarbejdsvillige eksporterende producenter opnåede fordele under denne ordning i undersøgelsesperioden på mellem 0,3 % og 1,4 %.

9.   Udligningsberettigede subsidiebeløb

| (117) | Der mindes om, at i forordning (EF) nr. 367/2006 med senere ændringer, som omtalt i betragtning 2, 3 og 4, konstateredes det, at de udligningsberettigede subsidiebeløb, udtrykt som en værditold, lå på mellem 12 % og 19,1 % for de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenter, som samarbejdede i den nuværende delvise interimsundersøgelse. |
| --- | --- |

(117)

Der mindes om, at i forordning (EF) nr. 367/2006 med senere ændringer, som omtalt i betragtning 2, 3 og 4, konstateredes det, at de udligningsberettigede subsidiebeløb, udtrykt som en værditold, lå på mellem 12 % og 19,1 % for de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenter, som samarbejdede i den nuværende delvise interimsundersøgelse.

| (118) | I løbet af denne delvise interimsundersøgelse blev det konstateret, at det udligningsberettigede subsidiebeløb udtrykt som en værditold lå på mellem 5,4 % og 8,6 %, som anført nedenfor.












  Ordning→ | AAS (12) | DEPBS (12) | EPCGS (12) | SEZS (12) | ECS (12) | PSI | I alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Virksomhed↓ | % | % | % | % | % | % | % |
| Ester Industries Limited | | 5,8 | 1,0 | | 0,4 | | 7,2 |
| Garware Polyester Limited | 0,5 | 3,9 | 1,0 | | Ubetydelig | | 5,4 |
| Polyplex Corporation Limited | 1,7 | 3,2 | 1,9 | | 0,4 | 1,4 | 8,6 |
| SRF Limited | | | | 5,4 | | | 5,4 |
| Uflex Limited | 2,1 | 2,7 | 1,0 | | 0,3 | 0,3 | 6,4 |

(118)

I løbet af denne delvise interimsundersøgelse blev det konstateret, at det udligningsberettigede subsidiebeløb udtrykt som en værditold lå på mellem 5,4 % og 8,6 %, som anført nedenfor.

Ordning→

AAS (12)

DEPBS (12)

EPCGS (12)

SEZS (12)

ECS (12)

PSI

I alt

Virksomhed↓

%

%

%

%

%

%

%

Ester Industries Limited

5,8

1,0

0,4

7,2

Garware Polyester Limited

0,5

3,9

1,0

Ubetydelig

5,4

Polyplex Corporation Limited

1,7

3,2

1,9

0,4

1,4

8,6

SRF Limited

5,4

5,4

Uflex Limited

2,1

2,7

1,0

0,3

0,3

6,4

10.   Udligningsforanstaltninger

| (119) | I tråd med bestemmelserne i grundforordningens artikel 19 og de i punkt 3 i indledningsmeddelelsen anførte begrundelser for denne delvise interimsundersøgelse fastsættes det, at subsidieringens omfang for de samarbejdsvillige eksporterende producenter er faldet, og at den udligningstold, der pålægges disse eksporterende producenter ved forordning (EF) nr. 367/2006, derfor skal ændres. |
| --- | --- |

(119)

I tråd med bestemmelserne i grundforordningens artikel 19 og de i punkt 3 i indledningsmeddelelsen anførte begrundelser for denne delvise interimsundersøgelse fastsættes det, at subsidieringens omfang for de samarbejdsvillige eksporterende producenter er faldet, og at den udligningstold, der pålægges disse eksporterende producenter ved forordning (EF) nr. 367/2006, derfor skal ændres.

| (120) | Den ændrede udligningstold bør fastsættes på samme niveau som den nye subsidieringssats, der blev konstateret under den nuværende interimsundersøgelse, eftersom de skadesmargener, der blev beregnet i den oprindelige undersøgelse, er højere. |
| --- | --- |

(120)

Den ændrede udligningstold bør fastsættes på samme niveau som den nye subsidieringssats, der blev konstateret under den nuværende interimsundersøgelse, eftersom de skadesmargener, der blev beregnet i den oprindelige undersøgelse, er højere.

| (121) | For alle andre virksomheder, som ikke var berørt af denne delvise interimsundersøgelse, bemærkes det, at de nærmere bestemmelser i de undersøgte ordninger og deres udligningsberettigelse er uændret i forhold til den tidligere undersøgelse. Der er således ingen grund til igen at beregne subsidieringen og tolden for disse virksomheder. Følgelig forbliver tolden for alle andre virksomheder end de fem eksporterende producenter, som samarbejdede i denne fornyede undersøgelse, uændret. |
| --- | --- |

(121)

For alle andre virksomheder, som ikke var berørt af denne delvise interimsundersøgelse, bemærkes det, at de nærmere bestemmelser i de undersøgte ordninger og deres udligningsberettigelse er uændret i forhold til den tidligere undersøgelse. Der er således ingen grund til igen at beregne subsidieringen og tolden for disse virksomheder. Følgelig forbliver tolden for alle andre virksomheder end de fem eksporterende producenter, som samarbejdede i denne fornyede undersøgelse, uændret.

| (122) | Den virksomhedsspecifikke udligningstold i denne forordning er udtryk for den situation, der blev konstateret under den delvise interimsundersøgelse. Den finder derfor udelukkende anvendelse ved import af den pågældende vare, der er fremstillet af disse virksomheder. Importen af varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. |
| --- | --- |

(122)

Den virksomhedsspecifikke udligningstold i denne forordning er udtryk for den situation, der blev konstateret under den delvise interimsundersøgelse. Den finder derfor udelukkende anvendelse ved import af den pågældende vare, der er fremstillet af disse virksomheder. Importen af varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«.

| (123) | Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle udligningstold (f.eks. efter den pågældende virksomheds navneforandring eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (13) sammen med alle relevante oplysninger, herunder især ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneforandring eller ændringen i produktions- og salgsenheder. Efter høring af det rådgivende udvalg ændrer Kommissionen om nødvendigt forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over virksomheder med individuel told. |
| --- | --- |

(123)

Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle udligningstold (f.eks. efter den pågældende virksomheds navneforandring eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (13) sammen med alle relevante oplysninger, herunder især ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneforandring eller ændringen i produktions- og salgsenheder. Efter høring af det rådgivende udvalg ændrer Kommissionen om nødvendigt forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over virksomheder med individuel told.

11.   Antidumpingforanstaltninger

| (124) | Som fastlagt i sidste afsnit under punkt 3 i indledningsmeddelelsen vil ændringen af udligningstolden få indflydelse på den endelige antidumpingtold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 1292/2007, da sidstnævnte i tidligere antidumpingundersøgelser blev justeret for at undgå, at virkningerne af fordelene ved eksportsubsidierne tæller to gange (der mindes om, at den endelige antidumpingtold blev baseret på dumpingmargenen, da det blev konstateret, at sidstnævnte var lavere end skadestærskelen). Det er fastsat i grundforordningens artikel 24, stk. 1, og artikel 14, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96, at ingen vare pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe én og samme situation opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at visse undersøgte subsidieringsordninger, som var udligningsberettigede, udgjorde eksportsubsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). Disse subsidier påvirkede som sådan de indiske eksporterende producenters eksportpriser og førte således til øgede dumpingmargener. I henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 1, blev den endelige antidumpingtold derfor justeret, således at den afspejler den faktiske dumpingmargen, der foreligger efter indførelsen af den endelige udligningstold, som udligner virkningen af eksportsubsidierne (jf. betragtning 59 i forordning (EF) nr. 366/2006 og betragtning 11 i forordning (EF) nr. 1424/2006). |
| --- | --- |

(124)

Som fastlagt i sidste afsnit under punkt 3 i indledningsmeddelelsen vil ændringen af udligningstolden få indflydelse på den endelige antidumpingtold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 1292/2007, da sidstnævnte i tidligere antidumpingundersøgelser blev justeret for at undgå, at virkningerne af fordelene ved eksportsubsidierne tæller to gange (der mindes om, at den endelige antidumpingtold blev baseret på dumpingmargenen, da det blev konstateret, at sidstnævnte var lavere end skadestærskelen). Det er fastsat i grundforordningens artikel 24, stk. 1, og artikel 14, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96, at ingen vare pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe én og samme situation opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at visse undersøgte subsidieringsordninger, som var udligningsberettigede, udgjorde eksportsubsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra a). Disse subsidier påvirkede som sådan de indiske eksporterende producenters eksportpriser og førte således til øgede dumpingmargener. I henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 1, blev den endelige antidumpingtold derfor justeret, således at den afspejler den faktiske dumpingmargen, der foreligger efter indførelsen af den endelige udligningstold, som udligner virkningen af eksportsubsidierne (jf. betragtning 59 i forordning (EF) nr. 366/2006 og betragtning 11 i forordning (EF) nr. 1424/2006).

| (125) | Derfor skal den endelige antidumpingtold for de pågældende eksporterende producenter nu justeres for at tage højde for det tilpassede niveau, for så vidt angår fordelene ved eksportsubsidier i undersøgelsesperioden i forbindelse med denne antisubsidieundersøgelse, med henblik på at afspejle den faktiske dumpingmargen, der foreligger efter indførelsen af den justerede endelige udligningstold, som udligner virkningen af eksportsubsidierne. |
| --- | --- |

(125)

Derfor skal den endelige antidumpingtold for de pågældende eksporterende producenter nu justeres for at tage højde for det tilpassede niveau, for så vidt angår fordelene ved eksportsubsidier i undersøgelsesperioden i forbindelse med denne antisubsidieundersøgelse, med henblik på at afspejle den faktiske dumpingmargen, der foreligger efter indførelsen af den justerede endelige udligningstold, som udligner virkningen af eksportsubsidierne.

| (126) | De dumpingmargener, der tidligere var blevet fastsat over for Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited, Polyplex Corporation Limited og Uflex Limited (på det tidspunkt kendt som Flex Industries Limited) (14), blev fastsat ved (EF) nr. 366/2006 (jf. betragtning 50), og lå for de fire virksomheder på henholdsvis 29,3 %, 20,1 %, 3,7 % og 3,2 %. Dumpingmargenen for SRF Limited, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1424/2006, var på 15,5 %. |
| --- | --- |

(126)

De dumpingmargener, der tidligere var blevet fastsat over for Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited, Polyplex Corporation Limited og Uflex Limited (på det tidspunkt kendt som Flex Industries Limited) (14), blev fastsat ved (EF) nr. 366/2006 (jf. betragtning 50), og lå for de fire virksomheder på henholdsvis 29,3 %, 20,1 %, 3,7 % og 3,2 %. Dumpingmargenen for SRF Limited, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1424/2006, var på 15,5 %.

| (127) | Under hensyntagen til de fordele ved eksportsubsidier, der var blevet konstateret i undersøgelsesperioden, og den tidligere fastsatte dumpingmargen, bør margenerne og tolden for de pågældende virksomheder derfor beregnes som anført i nedennævnte tabel:











  Virksomhed | Eksportsubsidiemargen | Subsidiemargen i alt | Tidligere fastsat dupingmargen | Udligningstold | Antidupingtold | Told i alt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited | 7,2 % | 7,2 % | 29,3 % | 7,2 % | 22,1 % | 29,3 % |
| Garware Polyester Limited | 5,4 % | 5,4 % | 20,1 % | 5,4 % | 14,7 % | 20,1 % |
| Polyplex Corporation Limited | 7,2 % | 8,6 % | 3,7 % | 8,6 % | 0,0 % | 8,6 % |
| SRF Limited | 5,4 % | 5,4 % | 15,5 % | 5,4 % | 10,1 % | 15,5 % |
| Uflex Limited | 6,1 % | 6,4 % | 3,2 % | 6,4 % | 0,0 % | 6,4 % |

(127)

Under hensyntagen til de fordele ved eksportsubsidier, der var blevet konstateret i undersøgelsesperioden, og den tidligere fastsatte dumpingmargen, bør margenerne og tolden for de pågældende virksomheder derfor beregnes som anført i nedennævnte tabel:

Virksomhed

Eksportsubsidiemargen

Subsidiemargen i alt

Tidligere fastsat dupingmargen

Udligningstold

Antidupingtold

Told i alt

Ester Industries Limited

7,2 %

7,2 %

29,3 %

7,2 %

22,1 %

29,3 %

Garware Polyester Limited

5,4 %

5,4 %

20,1 %

5,4 %

14,7 %

20,1 %

Polyplex Corporation Limited

7,2 %

8,6 %

3,7 %

8,6 %

0,0 %

8,6 %

SRF Limited

5,4 %

5,4 %

15,5 %

5,4 %

10,1 %

15,5 %

Uflex Limited

6,1 %

6,4 %

3,2 %

6,4 %

0,0 %

6,4 %

| (128) | For at tage højde for den reviderede antidumpingtold for de fem eksporterende producenter bør forordning (EF) nr. 1292/2007 derfor ændres — |
| --- | --- |

(128)

For at tage højde for den reviderede antidumpingtold for de fem eksporterende producenter bør forordning (EF) nr. 1292/2007 derfor ændres —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 367/2006 affattes således:

»2.   Den endelige udligningstold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:

| Virksomhed | Endelig told (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indien | 7,2 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indien | 5,4 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indien | 17,1 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indien | 8,7 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indien | 8,6 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, Indien | 5,4 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indien | 6,4 | A027 |
| Alle andre virksomheder | 19,1 | A999« |

Virksomhed

Endelig told (%)

Taric-tillægskode

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indien

7,2

A026

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indien

5,4

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indien

17,1

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indien

8,7

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indien

8,6

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, Indien

5,4

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indien

6,4

A027

Alle andre virksomheder

19,1

A999«

Artikel 2

Artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1292/2007 affattes således:

»2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:

| Virksomhed | Endelig told (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indien | 22,1 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indien | 14,7 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indien | 0,0 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indien | 18,0 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indien | 0,0 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, Indien | 10,1 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indien | 0,0 | A027 |
| Alle andre virksomheder | 17,3 | A999« |

Virksomhed

Endelig told (%)

Taric-tillægskode

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, Indien

22,1

A026

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, Indien

14,7

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, Indien

0,0

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, Indien

18,0

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indien

0,0

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, Indien

10,1

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indien

0,0

A027

Alle andre virksomheder

17,3

A999«

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. januar 2009.

På Rådets vegne

K. SCHWARZENBERG

Formand

---

(1)  EFT L 288 af 21.10.1997, s. 1.

1

(2)  EFT L 316 af 10.12.1999, s. 1.

2

(3)  EUT L 68 af 8.3.2006, s. 15.

3

(4)  EUT L 236 af 31.8.2006, s. 1.

4

(5)  EUT L 255 af 29.9.2007, s. 1.

5

(6)  EFT L 227 af 23.8.2001, s. 1.

6

(7)  EUT L 68 af 8.3.2006, s. 6.

7

(8)  EUT L 270 af 29.9.2006, s. 1.

8

(9)  EUT L 288 af 6.11.2007, s. 1.

9

(10)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

10

(11)  EUT C 240 af 12.10.2007, s. 6.

11

(12)  Subsidier markeret med en asterisk er eksportsubsidier.

12

(13)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat B-N105, 04/90, Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles.

13

(14)  EUT L 68 af 8.3.2006, s. 6.

14

---

| 10.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 6/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 6/18

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 16/2009

af 9. januar 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtninger:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 10. januar 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. januar 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 58,7 |
| TR | 104,0 |
| ZZ | 81,4 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 88,6 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 134,3 |
| 0709 90 70 | MA | 87,0 |
| TR | 158,3 |
| ZZ | 122,7 |
| 0805 10 20 | BR | 44,6 |
| CL | 44,1 |
| EG | 52,5 |
| IL | 54,2 |
| MA | 55,0 |
| TR | 78,3 |
| ZA | 44,1 |
| ZZ | 53,3 |
| 0805 20 10 | MA | 69,0 |
| ZZ | 69,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 49,4 |
| IL | 69,6 |
| TR | 82,2 |
| ZZ | 67,1 |
| 0805 50 10 | EG | 47,1 |
| MA | 58,4 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | CN | 83,6 |
| MK | 35,0 |
| US | 116,4 |
| ZZ | 78,3 |
| 0808 20 50 | CN | 68,2 |
| US | 119,1 |
| ZZ | 93,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

58,7

TR

104,0

ZZ

81,4

0707 00 05

JO

167,2

MA

88,6

TR

147,0

ZZ

134,3

0709 90 70

MA

87,0

TR

158,3

ZZ

122,7

0805 10 20

BR

44,6

CL

44,1

EG

52,5

IL

54,2

MA

55,0

TR

78,3

ZA

44,1

ZZ

53,3

0805 20 10

MA

69,0

ZZ

69,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

49,4

IL

69,6

TR

82,2

ZZ

67,1

0805 50 10

EG

47,1

MA

58,4

TR

65,3

ZZ

56,9

0808 10 80

CN

83,6

MK

35,0

US

116,4

ZZ

78,3

0808 20 50

CN

68,2

US

119,1

ZZ

93,7

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

DIREKTIVER

| 10.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 6/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 6/20

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2008/128/EF

af 22. december 2008

om specifikke renhedskriterier for farvestoffer til brug i levnedsmidler

(kodificeret udgave)

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 89/107/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilsætningsstoffer, som må anvendes i levnedsmidler (1), særlig artikel 3, stk. 3, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens direktiv 95/45/EF af 26. juli 1995 om specifikke renhedskriterier for farvestoffer til brug i levnedsmidler (2) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (3). Direktivet bør af klarheds- og rationaliserings-hensyn kodificeres. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens direktiv 95/45/EF af 26. juli 1995 om specifikke renhedskriterier for farvestoffer til brug i levnedsmidler (2) er blevet ændret væsentligt ved flere lejligheder (3). Direktivet bør af klarheds- og rationaliserings-hensyn kodificeres.

| (2) | Det er nødvendigt at fastsætte renhedskriterier for alle farvestoffer i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 94/36/EF af 30. juni 1994 om farvestoffer til brug i levnedsmidler (4). |
| --- | --- |

(2)

Det er nødvendigt at fastsætte renhedskriterier for alle farvestoffer i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 94/36/EF af 30. juni 1994 om farvestoffer til brug i levnedsmidler (4).

| (3) | Det er nødvendigt at tage hensyn til farvestoffernes specifikationer og de tilhørende analysemetoder, som er fastsat i Codex Alimentarius af Det Fælles FAO/WHO-ekspertudvalg for Tilsætningsstoffer i Levnedsmidler (»Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives« — JECFA). |
| --- | --- |

(3)

Det er nødvendigt at tage hensyn til farvestoffernes specifikationer og de tilhørende analysemetoder, som er fastsat i Codex Alimentarius af Det Fælles FAO/WHO-ekspertudvalg for Tilsætningsstoffer i Levnedsmidler (»Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives« — JECFA).

| (4) | Levnedsmiddeltilsætningsstoffer, der er fremstillet ved metoder eller af udgangsmaterialer, som i væsentlig grad adskiller sig fra dem, der evalueres af Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler, eller fra dem, der er nævnt i dette direktiv, bør forelægges for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, hvor hovedvægten lægges på renhedskriterierne. |
| --- | --- |

(4)

Levnedsmiddeltilsætningsstoffer, der er fremstillet ved metoder eller af udgangsmaterialer, som i væsentlig grad adskiller sig fra dem, der evalueres af Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler, eller fra dem, der er nævnt i dette direktiv, bør forelægges for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, hvor hovedvægten lægges på renhedskriterierne.

| (5) | Direktivets foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed. |
| --- | --- |

(5)

Direktivets foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed.

| (6) | Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag II, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne — |
| --- | --- |

(6)

Nærværende direktiv bør ikke berøre medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag II, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Renhedskriterierne i artikel 3, stk. 3, litra a), i direktiv 89/107/EØF for farvestofferne i direktiv 94/36/EF er angivet i bilag I til nærværende direktiv.

Artikel 2

Direktiv 95/45/EF som ændret ved de direktiver, der er nævnt i bilag II, del A, ophæves, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til de i bilag II, del B, angivne frister for gennemførelse i national ret af direktiverne.

Henvisninger til det ophævede direktiv gælder som henvisninger til nærværende direktiv og læses efter sammenligningstabellen i bilag III.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 2008.

På Kommissionens vegne

José Manuel BARROSO

Formand

---

(1)  EFT L 40 af 11.2.1989, s. 27.

1

(2)  EFT L 226 af 22.9.1995, s. 1.

2

(3)  Se bilag II, del A.

3

(4)  EFT L 237 af 10.9.1994, s. 13.

4

---

BILAG I

A.   GENERELLE SPECIFIKATIONER FOR ALUMINIUMLAKKER AF FARVESTOFFER

| Definition | Aluminiumlakker fremstilles ved omsætning af farvestoffer, der opfylder renhedskriterierne i den pågældende specifikationsmonografi, med aluminiumhydroxid i vandigt medium. Aluminiumhydroxidet er i reglen ikke-tørret materiale, der er frisk fremstillet ved reaktion mellem aluminiumsulfat eller -chlorid og natrium- eller calciumcarbonat eller -bicarbonat eller ammoniak. Efter lakdannelsen filtreres produktet, hvorefter det vaskes med vand og tørres. Det færdige produkt kan indeholde ikke omsat aluminium. |
| --- | --- |
| HCl-uopløselige stoffer | Ikke over 0,5 % |
| Ether-opløselige stoffer | Ikke over 0,2 % (neutral væske)
  De specifikke renhedskriterier for de tilsvarende farvestoffer gælder tillige. |

Definition

Aluminiumlakker fremstilles ved omsætning af farvestoffer, der opfylder renhedskriterierne i den pågældende specifikationsmonografi, med aluminiumhydroxid i vandigt medium. Aluminiumhydroxidet er i reglen ikke-tørret materiale, der er frisk fremstillet ved reaktion mellem aluminiumsulfat eller -chlorid og natrium- eller calciumcarbonat eller -bicarbonat eller ammoniak. Efter lakdannelsen filtreres produktet, hvorefter det vaskes med vand og tørres. Det færdige produkt kan indeholde ikke omsat aluminium.

HCl-uopløselige stoffer

Ikke over 0,5 %

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % (neutral væske)

De specifikke renhedskriterier for de tilsvarende farvestoffer gælder tillige.

B.   SPECIFIKKE RENHEDSKRITERIER

| E 100 GURKEMEJEFARVE |
| --- |
| Synonymer | C.I. Natural Yellow 3, diferoylmethan |
| Definition | Gurkemejefarve fremstilles ved opløsningsmiddelekstraktion af gurkemeje, dvs. jordstængler af naturligt forekommende sorter af Curcuma longa L. Ved krystallisation af ekstraktet fremkommer et koncentreret gurkemejepulver. Produktet består hovedsagelig af curcuminer, dvs. det egentlige farvestof (1,7-bis(4-hydroxy-3-methoxyphenyl)hepta-1,6-dien-3,5-dion) og dets to demethoxyderivater i forskellige forhold. Der kan forekomme mindre mængder af olier og harpikser, der forekommer naturligt i gurkemeje.
  Til ekstraktion må kun benyttes følgende opløsningsmidler: ethylacetat, acetone, carbondioxid, dichlormethan, n-butanol, methanol, ethanol og hexan. |
| Klasse | Dicinnamoylmethan |
| Colour Index nummer | 75300 |
| Einecs-nummer | 207-280-5 |
| Kemisk navn | I | 1,7-bis(4-hydroxy-3-methoxyphenyl)hepta- 1,6-dien-3,5-dion |

E 100 GURKEMEJEFARVE

Synonymer

C.I. Natural Yellow 3, diferoylmethan

Definition

Gurkemejefarve fremstilles ved opløsningsmiddelekstraktion af gurkemeje, dvs. jordstængler af naturligt forekommende sorter af Curcuma longa L. Ved krystallisation af ekstraktet fremkommer et koncentreret gurkemejepulver. Produktet består hovedsagelig af curcuminer, dvs. det egentlige farvestof (1,7-bis(4-hydroxy-3-methoxyphenyl)hepta-1,6-dien-3,5-dion) og dets to demethoxyderivater i forskellige forhold. Der kan forekomme mindre mængder af olier og harpikser, der forekommer naturligt i gurkemeje.

Til ekstraktion må kun benyttes følgende opløsningsmidler: ethylacetat, acetone, carbondioxid, dichlormethan, n-butanol, methanol, ethanol og hexan.

Klasse

Dicinnamoylmethan

Colour Index nummer

75300

Einecs-nummer

207-280-5

Kemisk navn

I

1,7-bis(4-hydroxy-3-methoxyphenyl)hepta- 1,6-dien-3,5-dion

| II | 1-(4-hydroxyphenyl)-7-(4-hydroxy-3-methoxy phenyl)hepta-1,6-dien-3,5-dion) |
| --- | --- |

II

1-(4-hydroxyphenyl)-7-(4-hydroxy-3-methoxy phenyl)hepta-1,6-dien-3,5-dion)

| III | 1,7-bis(4-hydroxyphenyl)hepta-1,6-dien- 3,5-dion |
| --- | --- |

III

1,7-bis(4-hydroxyphenyl)hepta-1,6-dien- 3,5-dion

Kemisk formel

| I | C21H20O6 |
| --- | --- |

I

C21H20O6

| II | C20H18O5 |
| --- | --- |

II

C20H18O5

| III | C19H16O4 |
| --- | --- |

III

C19H16O4

Molekylemasse

| I. | 368,39 |
| --- | --- |

I.

368,39

| II. | 338,39 |
| --- | --- |

II.

338,39

| III. | 308,39 |
| --- | --- |

III.

308,39

Indhold

Indeholder mindst 90 % farvestof i alt.

E1 cm
  1 %1 607ved ca. 426 nm i ethanol.

Beskrivelse

Orangegult krystallinsk pulver

Identifikation

| A. | Spektrometrie |
| --- | --- |

A.

Spektrometrie

Maksimum ved ca. 426 nm i ethanol

| B. | Smeltepunktsinterval |
| --- | --- |

B.

Smeltepunktsinterval

179 °C-182 °C

Renhedsgrad

Opløsningsmiddelrester

Ethylacetat

Acetone

n-butanol

Methanol

Ethanol

Hexan

Ikke over 50 mg/kg tilsammen eller hver for sig

Ikke over 10 mg/kg

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 101 (i) RIBOFLAVIN

Synonymer

Lactoflavin

Klasse

Isoalloxazin

Einecs-nummer

201-507-1

Kemisk navn

7,8-dimethyl-10-(D-ribo-2,3,4,5-tetrahydroxypentyl)benzo[g]pteridin-2,4(3H,10H)-dion

7,8-dimethyl-10- (1′-D-ribityl)isoalloxazin

Kemisk formel

C17H20N4O6

Molekylemasse

376,37

Indhold

Indeholder mindst 98 % på tørstofbasis.

E1 cm
  1 % 328 ved ca. 444 nm i vandig opløsning.

Beskrivelse

Gult til orangegult krystallinsk pulver med svag lugt.

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Forholdet A375/A267 er mellem 0,31 og 0,33

Forholdet A444/A267 er mellem 0,36 og 0,39

i vandig opløsning

Maksimum ved ca. 444 nm i vand

| B. | Specifik drejning |
| --- | --- |

B.

Specifik drejning

[α]D20 mellem – 115° og – 140° i en 0,05 N natriumhydroxidopløsning

Renhedsgrad

Tørringstab

Ikke over 1,5 % efter 4 h ved 105 °C

Sulfataske

Ikke over 0,1 %

Primære aromatiske aminer

Ikke over 100 mg/kg (beregnet som anilin)

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 101 (ii) RIBOFLAVIN-5′-PHOSPHAT

Synonymer

Natrium riboflavin-5′-phosphat

Definition

Disse specifikationer gælder for riboflavin-5′-phosphat med mindre mængder af frit riboflavin og riboflavindiphosphat.

Klasse

Isoalloxazin

Einecs-nummer

204-988-6

Kemisk navn

Mononatrium

(2R,3R,4S)-5-(3′,10′-dihydro-7′,8′-dimethyl-2′,4′-dioxo-10′-benzo[g]pteridinyl)-2,3,4- trihydroxypentylphosphat;

mononatriumsalt af 5′-monophosphatester af riboflavin

Kemisk formel

| For dihydratet: | : | C17H20N4NaO9P·2H2O |
| --- | --- | --- |
| Vandfri: | : | C17H20N4NaO9P |

For dihydratet:

:

C17H20N4NaO9P·2H2O

Vandfri:

:

C17H20N4NaO9P

Molekylemasse

541,36

Indhold

Indeholder mindst 95 % farvestof i alt beregnet som C17H20N4NaO9P·2H2O

E1 cm
  1 % 250 ved ca. 375 nm i vandig opløsning.

Beskrivelse

Gult til orange krystallinsk hygroskopisk pulver med svag lugt og bitter smag.

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Forholdet A375/A267 er mellem 0,30 og 0,34

Forholdet A444/A267 er mellem 0,35 og 0,40

i vandig opløsning

Maksimum ved ca. 444 nm i vand

| B. | Specifik drejning |
| --- | --- |

B.

Specifik drejning

[α]D20 mellem + 38° og + 42° i en 5 M HCl-opløsning

Renhedsgrad

Tørringstab

Ikke over 8 % (100 °C, 5 h i vakuum over P2O5) for dihydratet

Sulfataske

Ikke over 25 %

Uorganisk phosphat

Ikke over 1,0 % (beregnet som PO4 på tørstofbasis)

Andre farvestoffer

| Riboflavin (frit) | : | Ikke over 6,0 % |
| --- | --- | --- |
| Riboflavin diphosphat | : | Ikke over 6,0 % |

Riboflavin (frit)

:

Ikke over 6,0 %

Riboflavin diphosphat

:

Ikke over 6,0 %

Primære aromatiske aminer

Primære aromatiske aminer

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 102 TARTRAZIN

Synonymer

C.I. Food Yellow 4

Definition

Tartrazin består hovedsagelig af trinatrium 5-hydroxy-1-(4-sulfonatophenyl)-4-(4-sulfonatophenyl-azo)-H-pyrazol-3-carboxylat og andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natrium-sulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af tartrazin gælder natriumsaltet. Calcium- og kaliumsaltet er også tilladt.

Klasse

Monoazo

Colour Index nummer

19140

Einecs-nummer

217-699-5

Kemisk navn

Trinatrium-5-hydroxy-1-(4-sulfophenyl)-4-(4-sulfo-phenylazo)-H-pyrazol-3-carboxylat

Kemiske formel

C16H9N4Na3O9S2

Molekylemasse

534,37

Indhold

Indeholder mindst 85 % farvestof i alt beregnet som natriumsalt.

E1 cm
  1 % 530 ved ca. 426 nm i vandig opløsning

Beskrivelse

Lyst orange pulver eller granulat, gul opløsning i vand.

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 426 nm i vand

| B. | Gul opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Gul opløsning i vand

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 1,0 %

Andre organiske stoffer end farvestoffer:

| | 4-hydrazinobenzen- sulfonsyre |
| --- | --- |

4-hydrazinobenzen- sulfonsyre

| | 4-aminobenzen- 1-sulfonsyre |
| --- | --- |

4-aminobenzen- 1-sulfonsyre

| | 5-oxo-1-(4-sulfo- phenyl)-2-pyra-zolin-3-carboxylsyre |
| --- | --- |

5-oxo-1-(4-sulfo- phenyl)-2-pyra-zolin-3-carboxylsyre

| | 4,4′-diazoaminodi (benzensulfonsyre) |
| --- | --- |

4,4′-diazoaminodi (benzensulfonsyre)

| | tetrahydroxyravsyre |
| --- | --- |

tetrahydroxyravsyre

Ikke over 0,5 % tilsammen

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % i neutralt medium

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 104 QUINOLINGULT

Synonymer

CI Food Yellow 13

Definition

Quinolingult fremstilles ved sulfonering af 2-(2-quinolyl)indan-1,3-dion. Quinolingult består hovedsagelig af natriumsalte af en blanding af disulfonater (overvejende), monosulfonater og trisulfonater af ovennævnte forbindelser, andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natriumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af quinolingult gælder natriumsaltet. Calcium- og kaliumsaltet er også tilladt.

Klasse

Quinophthalon

Colour Index nummer

47005

Einecs-nummer

305-897-5

Kemisk navn

Dinatriumsalt af disulfonaterne af 2-(2-quinolyl)indan- 1,3-dion (hovedkomponent)

Kemisk formel

C18H9N Na2O8S2 (hovedkomponent)

Molekylemasse

477,38 (hovedkomponent)

Indhold

Indeholder mindst 70 % farvestof i alt beregnet som natriumsalt.

Quinolingult skal have følgende sammensætning:

Af det samlede indhold af farvestoffer kræves, at:

| — | mindst 80 % er dinatrium 2-(2-quinolyl)indan-1,3-diondisulfonater |
| --- | --- |

—

mindst 80 % er dinatrium 2-(2-quinolyl)indan-1,3-diondisulfonater

| — | højst 15 % er natrium 2-(2-quinolyl)indan-1,3-dionmonosulfonater |
| --- | --- |

—

højst 15 % er natrium 2-(2-quinolyl)indan-1,3-dionmonosulfonater

| — | højst 7,0 % er trinatrium 2-(2-quinolyl)indan-1,3- diontrisulfonater. |
| --- | --- |

—

højst 7,0 % er trinatrium 2-(2-quinolyl)indan-1,3- diontrisulfonater.

E1 cm
  1 % 865 (hovedkomponenten) ved ca. 411 nm i vandig og eddikesur opløsning.

Beskrivelse

Gult pulver eller granulat.

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 411 nm i vandig eddikesyre¬opløsning med pH 5

| B. | Gul opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Gul opløsning i vand

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Ikke over 4,0 %

Andre organiske stoffer end farvestoffer

| | 2-methylquinolin |
| --- | --- |

2-methylquinolin

| | 2-methylquinolinsulfonsyre |
| --- | --- |

2-methylquinolinsulfonsyre

| | phthalsyre |
| --- | --- |

phthalsyre

| | 2,6-dimethylquinolin |
| --- | --- |

2,6-dimethylquinolin

| | 2,6-dimethylquinolinsulfonsyre |
| --- | --- |

2,6-dimethylquinolinsulfonsyre

Ikke over 0,5 % tilsammen

2-(2-quinolyl)indan- 1,3-dion

Ikke over 4 mg/kg

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % i neutralt medium

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 110 SUNSET YELLOW FCF

Synonymer

C.I. Food Yellow 3, Orange Yellow S

Definition

Sunset Yellow FCF består hovedsagelig af dinatrium 2-hydroxy-1-(4-sulfonatophenylazo) naphthalen-6-sulfonat og andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natriumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af Sunset Yellow FCF gælder natriumsaltet. Calcium- og kaliumsaltet er også tilladt.

Klasse

Monoazo

Colour Index nummer

15985

Einecs-nummer

220-491-7

Kemisk navn

Kemisk navn

Kemisk formel

C16H10N2Na2O7S2

Molekylemasse

452,37

Indhold

Indeholder mindst 85 % farvestof i alt beregnet som natriumsalt.

E1 cm
  1 % 555 ved ca. 485 nm i vandig opløsning ved pH 7

Beskrivelse

Orangerødt pulver eller granulat

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Spektrometri

| B. | Orange opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Orange opløsning i vand

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Ikke over 5,0 %

1-(Phenylazo)-2-naphthalenol (Sudan I)

Ikke over 0,5 mg/kg

Andre organiske stoffer end farvestoffer

| | 4-aminobenzen-1-sulfon-syre |
| --- | --- |

4-aminobenzen-1-sulfon-syre

| | 3-hydroxynaphthalen- 2,7-disulfonsyre |
| --- | --- |

3-hydroxynaphthalen- 2,7-disulfonsyre

| | 6-hydroxynaphthalen- 2-sulfonsyre |
| --- | --- |

6-hydroxynaphthalen- 2-sulfonsyre

| | 7-hydroxynaphthalen- 1,3-disulfonsyre |
| --- | --- |

7-hydroxynaphthalen- 1,3-disulfonsyre

| | 4,4′-diazoaminodi (benzensulfonsyre) |
| --- | --- |

4,4′-diazoaminodi (benzensulfonsyre)

| | 6,6′-oxydi(naphthalen- 2-sulfonsyre) |
| --- | --- |

6,6′-oxydi(naphthalen- 2-sulfonsyre)

Ikke over 0,5 % tilsammen

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % i neutral væske

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 2 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

E 120 CARMINER

Definition

Carminer og carminsyre fremstilles ud fra vandige, vandige alkoholiske eller alkoholiske ekstrakter af cochenille, der består af tørrede hunner af insektarten Dactylopius coccus Costa.

Det farvende stof er carminsyre.

Der kan dannes aluminiumlakker af carminsyre (carminer), som menes at bestå af en blanding af aluminium og carminsyre i molforholdet 1:2.

I handelsvaren findes det farvende stof sammen med ammonium-, calcium-, kalium- og/eller natriumioner, og der kan være overskud af disse kationer.

Handelsvaren kan desuden indeholde insektproteiner fra udgangsmaterialet og derudover eventuelt frie carminater eller en lille rest af frie aluminiumioner.

Klasse

Anthraquinon

Colour Index nummer

75470

Einecs-nummer

Cochenille: 215-680-6; Carminsyre 215-023-3; Carmin: 215-724-4

Kemisk navn

7-β-D-glucopyranosyl-3,5,6,8-tetrahydroxy-1-methyl-9,10-dioxoanthracen-2-carboxylsyre (carminsyre); carmin er det hydratiserede aluminiumchelat af denne syre

Kemisk formel

C22H20O13 (carminsyre)

Molekylemasse

492,39 (carminsyre)

Indhold

Carminsyreholdige ekstrakter indeholder mindst 2,0 % carminsyre; chelater indeholder mindst 50 % carminsyre.

Beskrivelse

Rødt til mørkerødt smuldrende fast stof eller pulver. Ekstrakt af cochenille er sædvanligvis en mørkerød væske, men kan også foreligge som pulver.

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved ca. 518 nm i vandig ammoniakalsk opløsning

For carminsyre: maksimum ved ca. 494 nm i fortyndet saltsur opløsning

Renhedsgrad

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 122 AZORUBIN

Synonymer

C.I. Food Red 3, carmoisin

Definition

Azorubin består hovedsagelig af dinatrium 4-hydroxy-3-(4-sulfonato-1-naphthylazo)naphthalen-1- sulfonat og andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natriumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af azorubin gælder natriumsaltet. Calcium- og kaliumsaltet er også tilladt.

Klasse

Monoazo

Colour Index nummer

14720

Einecs-nummer

222-657-4

Kemisk navn

Dinatrium 4-hydroxy-3-(4-sulfonato-1-naphthylazo) naphthalen-1-sulfonat

Kemisk formel

C20H12N2Na2O7S2

Molekylemasse

502,44

Indhold

Indeholder mindst 85 % farvestof i alt beregnet som natriumsalt.

E1 cm
  1 % 510 ved ca. 516 nm i vandig opløsning.

Beskrivelse

Rødt til rødbrunt pulver eller granulat.

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 516 nm i vand

| B. | Rød opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Rød opløsning i vand

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Ikke over 2,0 %

Andre organiske stoffer end farvestoffer

| | 4-aminonaphthalen-1-sulfonsyre |
| --- | --- |

4-aminonaphthalen-1-sulfonsyre

| | 4-hydroxynaphthalen-1-sulfon- syre |
| --- | --- |

4-hydroxynaphthalen-1-sulfon- syre

Ikke over 0,5 % tilsammen

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % i neutral væske

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 123 AMARANTH

Synonymer

C.I. Food Red 9

Definition

Amaranth består hovedsagelig af trinatrium 2-hydroxy-1-(4-sulfonato-1-naphthylazo)naphthalen-3,6-disulfonat og andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natriumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af amaranth gælde natriumsaltet. Calcium- og kaliumsaltet er også tilladt.

Klasse

Monoazo

Colour Index nummer

16185

Einecs-nummer

213-022-2

Kemisk navn

Trinatrium 2-hydroxy-1-(4-sulfonato-1-naphthylazo) naphthalen-3,6-disulfonat

Kemisk formel

C20H11N2Na3O10S3

Molekylemasse

604,48

Indhold

Indeholder mindst 85 % farvestof i alt beregnet som natriumsalt.

E1 cm
  1 % 440 ved ca. 520 nm i vandig opløsning.

Beskrivelse

Rødbrunt pulver eller granulat.

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 520 nm i vand

| B. | Rød opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Rød opløsning i vand

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Ikke over 3,0 %

Andre organiske stoffer end farvestoffer

| | 4-aminonaphthalen-1-sulfonsyre |
| --- | --- |

4-aminonaphthalen-1-sulfonsyre

| | 3-hydroxynaphthalen- 2,7-disulfonsyre |
| --- | --- |

3-hydroxynaphthalen- 2,7-disulfonsyre

| | 6-hydroxynaphthalen- 2-sulfonsyre |
| --- | --- |

6-hydroxynaphthalen- 2-sulfonsyre

| | 7-hydroxynaphthalen- 1,3-disulfonsyre |
| --- | --- |

7-hydroxynaphthalen- 1,3-disulfonsyre

| | 7-hydroxynaphthalen- 1,3-6-trisulfonsyre |
| --- | --- |

7-hydroxynaphthalen- 1,3-6-trisulfonsyre

Ikke over 0,5 % tilsammen

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % i neutral væske

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 124 PONCEAU 4R

Synonymer

C.I. Food Red 7, kochenillerødt A

Definition

Ponceau 4R består hovedsagelig af trinatrium 2-hydroxy-1-(4-sulfonato-1-naphthylazo)naphthalen-6,8-disulfonat og andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natriumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af ponceau 4R gælder natriumsaltet. Calcium- og kaliumsaltet er også tilladt.

Klasse

Monoazo

Colour Index nummer

16255

Einecs-nummer

220-036-2

Kemisk navn

Trinatrium-2-hydroxy-1-(4-sulfonato-1-naphthylazo) naphthalen-6,8-disulfonat

Kemisk formel

C20H11N2Na3O10S3

Molekylemasse

604,48

Indhold

Indeholder mindst 80 % farvestof i alt beregnet som natriumsalt.

E1 cm
  1 % 430 ved ca. 505 nm i vandig opløsning.

Beskrivelse

Rødligt pulver eller granulat

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 505 nm i vand

| B. | Rød opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Rød opløsning i vand

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Ikke over 1,0 %

Andre organiske stoffer end farvestoffer

| | 4-aminonaphthalen-1-sulfonsyre |
| --- | --- |

4-aminonaphthalen-1-sulfonsyre

| | 3-hydroxynaphthalen- 2,7-disulfonsyre |
| --- | --- |

3-hydroxynaphthalen- 2,7-disulfonsyre

| | 6-hydroxynaphthalen- 2-sulfonsyre |
| --- | --- |

6-hydroxynaphthalen- 2-sulfonsyre

| | 7-hydroxynaphthalen- 1,3-disulfonsyre |
| --- | --- |

7-hydroxynaphthalen- 1,3-disulfonsyre

| | 7-hydroxynaphthalen- 1,3,6-trisulfonsyre |
| --- | --- |

7-hydroxynaphthalen- 1,3,6-trisulfonsyre

Ikke over 0,5 % tilsammen

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % i neutral væske

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 127 ERYTHROSIN

Synonymer

C.I. Food Red 14

Definition

Erythrosin består hovedsagelig af dinatrium 2-(2,4,5,7-tetraiod-3-oxido-6-oxoxanthen-9-yl)benzoatmonohydrat og andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natriumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af erythrosin gælder natriumsaltet. Calcium- og kaliumsaltet er også tilladt.

Klasse

Xanthen

Colour Index nummer

45430

Einecs-nummer

240-474-8

Kemisk navn

Dinatrium 2-(2,4,5,7-tetraiod-3-oxido-6-oxoxanthen- 9-yl)benzoat-monohydrat

Kemisk formel

C20H6I4Na2O5.H2O

Molekylemasse

897,88

Indhold

Indeholder mindst 87 % farvestof i alt beregnet som vandfrit natriumsalt.

E1 cm
  1 %1 100 ved ca. 526 nm i vandig opløsning ved pH 7.

Beskrivelse

Rødt pulver eller granulat, rød opløsning i vand.

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 526 nm i vand ved pH 7

| B. | Rød opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Rød opløsning i vand

Renhedsgrad

Uorganiske iodider beregnet som natriumiodid

Ikke over 0,1 %

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer (end fluorescein)

Ikke over 4,0 %

Fluorescein

Ikke over 20 mg/kg

Andre organiske stoffer end farvestoffer

Triiodresorcinol

Ikke over 0,2 %

2-(2,4-dihydroxy- 3,5-diiodbenzoyl) benzoesyre

Ikke over 0,2 %

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % af en opløsning med pH 7-8

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

Aluminiumlakker

Metoden baseret på saltsyreuopløseligt stof kan ikke anvendes. Den erstattes af en metode baseret på højst 0,5 % natriumhydroxid-uopløseligt stof og kun for dette farvestof.

E 128 RED 2 G

Synonymer

C.I. Food Red 10. azogeranin

Definition

Red 2G består hovedsagelig af dinatrium 8-acetamido-1-hydroxy-2-phenylazonaphthalen-3,6- disulfonat og andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natriumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af Red 2G gælder natriumsaltet. Calcium- og kaliumsaltet er også tilladt.

Klasse

Monoazo

Colour Index nummer

18050

Einecs-nummer

223-098-9

Kemisk navn

Dinatrium 8-acetamido-1-hydroxy-2-phenylazonaphthalen-3,6-disulfonat

Kemisk formel

C18H13N3Na2O8S2

Molekylemasse

509,43

Indhold

Indeholder mindst 80 % farvestof i alt beregnet som natriumsalt.

E1 cm
  1 % 620 ved ca. 532 nm i vandig opløsning.

Beskrivelse

Rødt pulver eller granulat.

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 532 nm i vand

| B. | Rød opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Rød opløsning i vand

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Ikke over 2,0 %

Andre organiske stoffer end farvestoffer

| | 5-acetamido-4-hydroxynaphthalen-2,7-disulfonsyre |
| --- | --- |

5-acetamido-4-hydroxynaphthalen-2,7-disulfonsyre

| | 5-amino-4-hydroxynaphthalen-2,7-disulfonsyre |
| --- | --- |

5-amino-4-hydroxynaphthalen-2,7-disulfonsyre

Ikke over 0,5 % tilsammen

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % i neutral væske

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 129 ALLURA RED AC

Synonymer

C.I. Food Red 17

Definition

Allura Red AC består hovedsagelig af dinatrium 2-hydroxy-1-(2-methoxy-5-methyl-4-sulfonato-phenylazo)naphthalen-6-sulfonat og andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natriumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af Allura Red AC gælder natriumsaltet. Calcium- og kaliumsaltet er også tilladt.

Klasse

Monoazo

Colour Index nummer

16035

Einecs-nummer

247-368-0

Einecs-nummer

Dinatrium 2-hydroxy-1-(2-methoxy-5-methyl-4-sulfonato-phenylazo)naphthalen-6-sulfonat

Kemisk formel

C18H14N2Na2O8S2

Molekylemasse

496,42

Indhold

Indeholder mindst 85 % farvestof i alt beregnet som natriumsalt.

E1 cm
  1 % 540 ved ca. 504 nm i vandig opløsning ved pH 7.

Beskrivelse

Mørkerødt pulver eller granulat.

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 504 nm i vand

| B. | Rød opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Rød opløsning i vand

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Ikke over 3,0 %

Andre organiske stoffer end farvestoffer

natrium 6-hydroxy- 2-naphthalen- sulfonsyre

Ikke over 0,3 %

4-amino-5-methoxy-2-methylbenzen- sulfonsyre

Ikke over 0,2 %

dinatrium 6,6-oxybis (2-naphthalensulfonat)

Ikke over 1,0 %

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % for en opløsning med pH 7

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 131 PATENT BLUE V

Synonymer

C.I. Food Blue 5

Definition

Patent Blue V består hovedsagelig af en forbindelse mellem calcium eller natrium og [4-(α- (4-diethylaminophenyl)-5-hydroxy-2,4-disulfophenylmethyliden)-2,5-cyclohexadien-1-yliden] diethylammoniumhydroxid indre salt og andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natriumsulfat og/eller calciumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Kaliumsaltet er også tilladt.

Klasse

Trialrylmethan

Colour Index nummer

42051

Einecs-nummer

222-573-8

Kemisk navn

Forbindelse mellem calcium eller natrium og [4-(α-(4-diethylaminophenyl)-5-hydroxy-2,4-disulfophenylmethyliden)-2,5-cyclohexadien-1-yliden]diethylammoniumhydroxid indre salt

Kemisk formel

Calciumforbindelsen:C27H31N2O7S2Ca
  Formula

Natriumforbindelsen: C27H31N2O7S2Na

Molekylemasse

Calciumforbindelsen: 579,72

Natriumforbindelsen: 582,67

Indhold

Indeholder mindst 85 % farvestof i alt beregnet som natriumsalt.

E1 cm
  1 %2 000 ved ca. 638 nm i vandig opløsning ved pH 5.

Beskrivelse

Mørkeblåt pulver eller granulat.

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 638 nm i vand ved pH 5

| B. | Blå opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Blå opløsning i vand

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Ikke over 2,0 %

Andre organiske stoffer end farvestoffer

| | 3-hydroxybenzaldehyd |
| --- | --- |

3-hydroxybenzaldehyd

| | 3-hydroxybenzoesyre |
| --- | --- |

3-hydroxybenzoesyre

| | 3-hydroxy-4-sulfobenzoesyre |
| --- | --- |

3-hydroxy-4-sulfobenzoesyre

| | N,N-diethylaminobenzen sulfonsyre |
| --- | --- |

N,N-diethylaminobenzen sulfonsyre

Ikke over 0,5 % tilsammen

Leucobase

Ikke over 4,0 %

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % for en opløsning med pH 7

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 132 INDIGOTIN

Synonymer

C.I. Food Blue 1

Definition

Indigotin består hovedsagelig af en blanding af dinatrium 3,3′-dioxo-2,2′-bi-indolyliden-5,5′-disulfonat og dinatrium-3,3′-dioxo-2,2′-bi-indolyliden-5,7′-disulfonat og andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natriumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af indigotin gælder natriumsaltet. Calcium- og kaliumsaltet er også tilladt.

Klasse

Indigoid

Colour Index nummer

73015

Einecs-nummer

212-728-8

Kemisk navn

Dinatrium-3,3′-dioxo-2,2′-bi-indolyliden-5.5′-disulfonat

Kemisk formel

C16H8N2Na2O8S2

Molekylemasse

466,36

Indhold

Indeholder mindst 85 % farvestof i alt beregnet som natriumsalt.

Indhold af dinatrium 3,3′-dioxo-2,2′-bi-indolyliden- 5,7′-disulfonat højst 18 %.

E1 cm
  1 % 480 ved ca. 610 nm i vandig opløsning.

Beskrivelse

Mørkeblåt pulver eller granulat.

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 610 nm i vand

| B. | Blå opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Blå opløsning i vand

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Andre end dinatrium 3,3′-dioxo-2,2′-bi-indolyliden- 5,7′-disulfonat: Ikke over 1 %

Andre organiske stoffer end farvestoffer

| | 2,3-dioxoindolin-5-sulfonsyre |
| --- | --- |

2,3-dioxoindolin-5-sulfonsyre

| | 5-sulfoanthranilsyre |
| --- | --- |

5-sulfoanthranilsyre

| | anthranilsyre |
| --- | --- |

anthranilsyre

Ikke over 0,5 % tilsammen

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % i neutral væske

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 133 BRILLIANT BLUE FCF

Synonymer

C.I. Food Blue 2

Definition

Brilliant Blue FCF består hovedsagelig af dinatrium α(4-(N-ethyl-3-sulfonatobenzylamino)phenyl)- α(4-(N-ethyl-3-sulfonatobenzylamino) cyclohexa-2,5- dienyliden)toluen-2-sulfonat og isomere heraf og andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natriumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af Brilliant Blue FCF gælder natriumsaltet. Calcium- og kalium-saltet er også tilladt.

Klasse

Triarylmethan

Colour Index nummer

42090

Einecs-nummer

223-339-8

Kemisk navn

Dinatrium-α-(4-(N-ethyl-3-sulfonatobenzylamino) phenyl)-α-(4-N-ethyl-3-sulfonatobenzylamino)cyclohexa-2.5-dienyliden)toluen-2-sulfonat

Kemisk formel

C37H34N2Na2O9S3

Molekylemasse

792,84

Indhold

Indeholder mindst 85 % farvestof i alt beregnet som natriumsalt.

E1 cm
  1 %1 630 ved ca. 630 nm i vandig opløsning.

Beskrivelse

Rødligblåt pulver eller granulat.

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 630 nm i vand

| B. | Blå opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Blå opløsning i vand

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Ikke over 6,0 %

Andre organiske stoffer end farvestoffer

2-, 3- og 4-formylbenzen- sulfonsyrer tilsammen

Ikke over 1,5 %

3-((ethyl) (4-sulfonyl)amino)-methylbenzen- sulfonsyre

Ikke over 0,3 %

Leucobase

Ikke over 5,0 %

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % ved pH 7

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 140 (i) CHLOROPHYL

Synonymer

C.I. Natural Green 3, magnesiumphaeophytin

Definition

Chlorophyll fremstilles ved opløsningsmiddel- ekstraktion af naturligt forekommende sorter af spiseligt plantemateriale, græs, lucerne og nælder. Under den efterfølgende fjernelse af opløsningsmidlet kan en del af eller hele det naturlige indhold af koordineret magnesium forsvinde fra chlorophyllet, så der dannes den tilsvarende phaeophytin. De vigtigste farvende stoffer er phaeophytiner og magnesiumchlorophyller. Ekstraktet, hvorfra opløsningsmidlet er fjernet, indeholder andre pigmenter som f.eks. carotenoider samt olier, fedtstoffer og vokser fra udgangsmaterialet. Til ekstraktion må kun benyttes følgende opløsningsmidler: acetone, methylethylketon, dichlormethan, carbon- dioxid, methanol, ethanol, propan-2-ol og hexan.

Klasse

Porphyrin

Colour Index nummer

75810

Einecs-nummer

Chlorophyller 215-800-7, chlorophyll a: 207-536-6, chlorophyll b: 208-272-4

Kemisk navn

De vigtigste farvende stoffer er følgende:

| | Phytyl (132
  R,17S,18S)-3-(8-ethyl-132-methoxycarbonyl-2,7,12,18-tetramethyl-13′-oxo-3-vinyl-131-132-17,18-tetrahydrocyclopenta[at]-porphyrin-17-yl)propropionat, (phaeophytin a), eller magnesiumkomplekset (chlorophyll a) |
| --- | --- |

Phytyl (132
  R,17S,18S)-3-(8-ethyl-132-methoxycarbonyl-2,7,12,18-tetramethyl-13′-oxo-3-vinyl-131-132-17,18-tetrahydrocyclopenta[at]-porphyrin-17-yl)propropionat, (phaeophytin a), eller magnesiumkomplekset (chlorophyll a)

| | Phytyl (132
  R,17S,18S)-3-(8-ethyl-7-formyl-132-methoxycarbonyl-2,12,18-trimethyl-13′-oxo-3-vinyl-131-132-17,18-tetrahydrocyclopenta[at]-porphyrin- 17-yl)propionat, (phaeophytin b), eller magnesiumkomplekset (chlorophyll b) |
| --- | --- |

Phytyl (132
  R,17S,18S)-3-(8-ethyl-7-formyl-132-methoxycarbonyl-2,12,18-trimethyl-13′-oxo-3-vinyl-131-132-17,18-tetrahydrocyclopenta[at]-porphyrin- 17-yl)propionat, (phaeophytin b), eller magnesiumkomplekset (chlorophyll b)

Kemisk formel

Chlorophyll a magnesiumkompleks: C55H72MgN4O5

Chlorophyll a: C55H74N4O5

Chlorophyll b magnesiumkompleks: C55H70MgN4O6

Chlorophyll b: C55H72N4O6

Molekylemasse

Chlorophyll a magnesiumkomplex: 893,51

Chlorophyll a: 871,22

Chlorophyll b magnesiumkomplex: 907,49

Chlorophyll b: 885,20

Indhold

Indeholder mindst 10 % chlorophyller og magnesiumkomplekser heraf i alt.

E1 cm
  1 % 700 ved ca. 409 nm i chloroform.

Beskrivelse

Voksagtigt fast stof, hvis farve varierer fra olivengrøn til mørkegrøn, afhængigt af indholdet af koordineret magnesium.

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved ca. 409 nm i chloroform

Renhedsgrad

Opløsningsmiddelrester

Acetone

Methylethylketon

Methanol

Ethanol

Propan-2-ol

Hexan

Ikke over 50 mg/kg tilsammen eller hver for sig

Dichlormethan Ikke over 10 mg/kg

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 140 (ii) CHLOROPHYLLINER

Synonymer

C.I. Natural Green 5, natriumchlorophyllin, kalium¬chlorophyllin

Definition

Alkalimetalsalte af chlorophylliner fremstilles ved forsæbning af et opløsningsmiddelekstrakt af naturligt forekommende sorter af spiseligt plantemateriale, græs, lucerne og nælder. Ved forsæbningen fjernes methyl- og phytolestergrupperne, og cyclopentenylringen vil delvis blive åbnet. Syregrupperne danner salte med kalium og/eller natrium. Handelsvaren kan foreligge som vandig opløsning eller tørt pulver.

Til ekstraktion må kun benyttes følgende opløsningsmidler: acetone, methylethylketon, dichlormethan, carbondioxid, methanol, ethanol, propan-2-ol og hexan.

Klasse

Porphyrin

Colour Index nummer

75815

Einecs-nummer

287-483-3

Kemisk navn

De vigtigste farvende stoffer er på sur form følgende:

| — | 3-(10-carboxylato-4-ethyl-1,3,5,8-tetramethyl-9-oxo-2-vinylphorbin-7-yl)propionat (chlorophyllin a)
  og |
| --- | --- |

—

3-(10-carboxylato-4-ethyl-1,3,5,8-tetramethyl-9-oxo-2-vinylphorbin-7-yl)propionat (chlorophyllin a)

og

| — | 3-(10-carboxylato-4-ethyl-3-formyl-1,5,8-trimethyl-9-oxo-2-vinylphorbin-7-yl) propionat (chlorophyllin b) |
| --- | --- |

—

3-(10-carboxylato-4-ethyl-3-formyl-1,5,8-trimethyl-9-oxo-2-vinylphorbin-7-yl) propionat (chlorophyllin b)

Afhængigt af hydrolysegraden kan cyclopentenylringen være åbnet, således at der er dannet endnu en carboxylsyrefunktion.

Der kan også være magnesiumkomplekser til stede.

Kemisk formel

Chlorophyllin a (sur form): C34H34N4O5

Chlorophyllin b (sur form): C34H32N4O6

Molekylemasse

Chlorophyllin a: 578,68

Chlorophyllin b: 592,66

Begge skal hæves med 18 dalton, hvis cyclopentenylringen er åbnet.

Indhold

Efter tørring ved ca. 100 °C i 1 time er det samlede indhold af chlorophylliner ikke under 95 %.

E1 cm
  1 % 700 ved ca. 405 nm i vandig opløsning ved pH 9.

E1 cm
  1 % 140 ved ca. 653 nm i vandig opløsning ved pH 9.

Beskrivelse

Mørkegrønt til blåsort pulver.

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved ca. 405 nm og ca. 653 nm i vandig phosphatbufferopløsning ved pH 9

Renhedsgrad

Opløsningsmiddelrester

Acetone

Methylethylketon

Methanol

Ethanol

Propan-2-ol

Hexan

Ikke over 50 mg/kg tilsammen eller hver for sig

Dichlormethan Ikke over 10 mg/kg

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 141 (i) CHLOROPHYLL-KOBBER-KOMPLEKS

Synonymer

C.I. Natural Green 3, kobberphaeophytin

Definition

Chlorophyll-kobber-komplekser fremstilles ved tilsætning af et kobbersalt til det materiale, der er fremkommet ved opløsningsmiddelekstraktion af naturligt forekommende sorter af spiseligt plantemateriale, græs, lucerne og nælder. Produktet, hvorfra opløsningsmidlet er fjernet, indeholder andre pigmenter som f.eks. carotenoider samt fedtstoffer og vokser fra udgangsmaterialet. De vigtigste farvende stoffer er kobberphaeophytiner. Til ekstraktion må kun benyttes følgende opløsningsmidler: acetone methylethylketon, dichlormethan, carbondioxid, methanol, ethanol, propan-2-ol og hexan.

Klasse

Porphyrin

Colour Index nummer

75815

Einecs-nummer

Kobberchlorophyll a 239-830-5; kobberchlorophyll b 246-020-5

Kemisk navn

[Phytyl (132
  R,17S,18S)-3-(8-ethyl-132-methoxycarbonyl-2,7,12,18-tetramethyl-13′-oxo-3-vinyl-131-132-17,18-tetrahydrocyclopenta[at]-porphyrin-17-yl)propionat] kobber (II) (chlorophyll a-kobber-kompleks)

[Phytyl (132
  R,17S,18S)-3-(8-ethyl-7-formyl-132-methoxycarbonyl-2,12,18-trimethyl-13′-oxo-3-vinyl-131-132-17,18-tetrahydrocyclopenta[at]-porphyrin- 17-yl)propionat]kobber (II) (chlorophyll b-kobber- kompleks)

Kemisk formel

Kobberchlorophyll a: C55H72Cu N4O5

Kobberchlorophyll b: C55H70Cu N4O6

Molekylemasse

Kobberchlorophyll a: 932,75

Kobberchlorophyll b: 946,73

Indhold

Indeholder mindst 10 % kobberchlorophyller i alt.

E1 cm
  1 % 540 ved ca. 422 nm i chloroform.

E1 cm
  1 % 300 ved ca. 652 nm i chloroform.

Beskrivelse

Voksagtigt fast stof, hvis farve varierer fra blågrøn til mørkegrøn afhængigt af udgangsmaterialet.

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved ca. 422 nm og ved ca. 652 nm i chloroform

Renhedsgrad

Opløsningsmiddelrester

Acetone

Methylethylketon

Methanol

Ethanol

Ethanol

Hexan

Ikke over 50 mg/kg tilsammen eller hver for sig

Dichlormethan Ikke over 10 mg/kg

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Kupferionen

Ikke over 200 mg/kg

Kobber i alt

Ikke over 8,0 % af den samlede mængde kobberphaeophytiner

E 141 (ii) CHLOROPHYLLIN-KOBBER-KOMPLEKS

Synonymer

Natriumkobberchlorophyllin, kaliumkobberchlorophyllin, C.I. Natural Green 5

Definition

Alkalimetalsalte af kobberchlorophylliner fremstilles ved tilsætning af kobber til det produkt, der fremkommer ved forsæbning af et opløsningsmiddelekstrakt af naturligt forekommende sorter af spiseligt plantemateriale, græs, lucerne og nælder. Ved forsæbning fjernes methyl- og phytolestergrupperne, og cyclopentenylringen vil delvis blive åbnet. Efter tilsætning af kobber til de rensede chlorophylliner danner syregrupperne salte med kalium og/eller natrium.

Til ekstraktion må kun benyttes følgende opløsningsmidler: acetone, methylethylketon, dichlormethan, carbondioxid, methanol, ethanol, propan-2-ol og hexan.

Klasse

Porphyrin

Colour Index nummer

75815

Einecs-nummer

Kemisk navn

De vigtigste farvende stoffer er på sur form følgende:

3-(10-carboxylato-4-ethyl-1,3,5,8-tetramethyl-9-oxo-2-vinylphorbin-7-yl)propionat, kobberkompleks (chlorphyllin a-kobber-kompleks)

og

3-(10-carboxylato-4-ethyl-3-formyl-1,5,8-trimethyl-9-oxo-2-vinylphorbin-7-yl) propionat, kobberkompleks (chlorophyllin b-kobber-kompleks)

Kemisk formel

Chlorophyllin a-kobber-kompleks (sur form): C34H32Cu N4O5

Chlorophyllin b-kobber-kompleks (sur form): C34H30Cu N4O6

Molekylemasse

Chlorophyllin a-kobber-kompleks: 640,20

Chlorophyllin b-kobber-kompleks: 654,18

Begge skal hæves med 18 dalton, hvis cyclopentenylringen er åbnet.

Indhold

Efter tørring ved 100 °C i 1 time er det samlede indhold af chlorophyllin-kobber-komplekser ikke under 95 %.

E1 cm
  1 % 565 ved ca. 405 nm i vandig phosphatbufferopløsning ved pH 7.5.

E1 cm
  1 % 145 ved ca. 630 nm i vandig phosphatbufferopløsning ved pH 7.5.

Beskrivelse

Mørkegrønt til blåsort pulver.

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved ca. 405 nm og ca. 630 nm i vandig phosphatbufferopløsning ved pH 7.5

Renhedsgrad

Opløsningsmiddelrester

Acetone

Methylethylketon

Methanol

Ethanol

Propan-2-ol

Hexan

Ikke over 50 mg/kg tilsammen eller hver for sig

Dichlormethan Ikke over 10 mg/kg

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Kobberioner

Ikke over 200 mg/kg

Kobber i alt

Ikke over 8,0 % af den samlede mængde chlorophyllin- kobber-komplekser

E 142 GREEN S

Synonymer

C.I. Food Green 4, Brilliant Green BS

Definition

Green S består hovedsagelig af natrium N-[4-[[4-(dimethylamino)phenyl](2-hydroxy-3,6- disulfo-1-naphthalenyl)methylen]-2,5-cyclohexadien-1-yliden]-N-methylmethanaminium og andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natriumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af Green S gælder natriumsaltet. Calcium- og kaliumsaltet er også tilladt.

Klasse

Triarylmethan

Colour Index nummer

44090

Einecs-nummer

221-409-2

Kemisk navn

Natrium N-[4-[[4-(dimethylamino)phenyl](2-hydroxy- 3,6-disulfo-1-naphthalenyl)methylen]-2,5-cyclohexadien-1-yliden]-N-methylmethanaminium

Natrium 5-[4-dimethylamino-α-(4-dimethyliminocyclohexa-2,5-dienyliden)benzyl]-6-hydroxy-7- sulfonatonaphthalen-2-sulfonat (alternativt kemisk navn)

Kemisk formel

C27H25N2NaO7S2

Molekylemasse

576,63

Indhold

Indeholder mindst 80 % farvestof i alt beregnet som natriumsalt.

E1 cm
  1 %1 720 ved ca. 632 nm i vandig opløsning.

Beskrivelse

Beskrivelse

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 632 nm i vand

| B. | Blå opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Blå opløsning i vand

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Ikke over 1,0 %

Andre organiske stoffer end farvestoffer

4,4′-bis(dimethylamino) benzhydrylalkohol

Ikke over 0,1 %

4,4′-bis(dimethylamino) benzophenon

Ikke over 0,1 %

3-hydroxynaphthalen-2,7- disulfonsyre

Ikke over 0,2 %

Leucobase

Ikke over 5,0 %

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % i neutral væske

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 150 a ALMINDELIG KARAMEL

Definition

Almindelig karamel fremstilles ved kontrolleret varmebehandling af kulhydrater (kommercielt tilgængelige nærende sødemidler, dvs. monomererne glucose og fructose og/eller polymerer deraf (f.eks. glucosesirup, saccharose og/eller invertsukkersirup og dextrose)). Der kan benyttes syrer, baser og salte, undtagen ammoniumforbindelser og sulfitter, til at fremme karamelliseringen.

Einecs-nummer

232-435-9

Beskrivelse

Mørkebrunt til sort flydende eller fast stof

Renhedsgrad

Farve bundet til DEAE-cellulose

Ikke over 50 %

Farve bundet til phosphorylcellulose

Ikke over 50 %

Farvestyrke (1)

0,01-0,12

Nitrogen i alt

Ikke over 0,1 %

Svovl i alt

Ikke over 0,2 %

Arsen

Ikke over 1 mg/kg

Bly

Ikke over 2 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 25 mg/kg

E 150 b KAUSTISK SULFITERET KARAMEL

Definition

Kaustisk sulfiteret karamel fremstilles ved kontrolleret varmebehandling af kulhydrater (kommercielt tilgængelige nærende sødemidler, dvs. monomererne glucose og fructose og/eller polymerer deraf (f.eks. glucosesirup, saccharose og/eller invertsukkersirup og dextrose)) med eller uden syrer eller baser, men under tilstedeværelse af sulfitforbindelser (svovlsyrling, kaliumsulfit, kaliumhydrogensulfit, natriumsulfit og natriumhydrogensulfit); der anvendes ingen ammoniumforbindelser.

Einecs-nummer

232-435-9

Beskrivelse

Mørkebrunt til sort flydende eller fast stof

Renhedsgrad

Farve bundet til DEAE-cellulose

Over 50 %

Farvestyrke (1)

0,05-0,13

Nitrogen i alt

Ikke over 0,3 % (2)

Svovldioxid

Ikke over 0,2 % (2)

Svovl i alt

0,3-3,5 % (2)

Svovl bundet til DEAE-cellulose

Over 40 %

Absorbansforhold for farve bundet til DEAE-cellulose

19-34

Absorbansforhold

(A 280/560)

Over 50

Arsen

Ikke over 1 mg/kg

Bly

Ikke over 2 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 25 mg/kg

E 150 c AMMONIERET KARAMEL

Definition

Ammonieret karamel fremstilles ved kontrolleret varmebehandling af kulhydrater (kommercielt tilgængelige nærende sødemidler, dvs. monomererne glucose og fructose og/eller polymerer deraf (f.eks. glucosesirup, saccharose og/eller invertsukkersirup og dextrose)) med eller uden syrer eller baser, men under tilstedeværelse af ammoniumforbindelser (ammonium¬hydroxid, ammoniumcarbonat, ammoniumhydrogen¬carbonat og ammoniumphosphat); der anvendes ingen sulfitforbindelser.

Einecs-nummer

232-435-9

Beskrivelse

Mørkebrunt til sort flydende eller fast stof

Renhedsgrad

Farve bundet til DEAE-cellulose

Ikke over 50 %

Farve bundet til phosphorylcellulose

Over 50 %

Farvestyrke (1)

0,08-0,36

Ammoniak-nitrogen

Ikke over 0,3 % (2)

4-methylimidazol

Ikke over 250 mg/kg (2)

2-acetyl-4-tetrahydroxybutylimidazol

Ikke over 10 mg/kg (2)

Svovl i alt

Ikke over 0,2 % (2)

Nitrogen i alt

0,7-3,3 % (2)

Absorbansforhold for farve bundet til phosphorylcellulose

13-35

Arsen

Ikke over 1 mg/kg

Bly

Ikke over 2 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 25 mg/kg

E 150 d AMMONIERET SULFITERET KARAMEL

Definition

Ammonieret sulfiteret karamel fremstilles ved kontrolleret varmebehandling af kulhydrater (kommercielt tilgængelige nærende sødemidler, dvs. monomererne glucose og fructose og/eller polymerer deraf (f.eks. glucosesirup, saccharose og/eller invertsukkersirup og dextrose)) med eller uden syrer eller baser, men under tilstedeværelse af både sulfit- og ammoniumforbindelser (svovlsyrling, kaliumsulfit, kaliumhydrogensulfit, natriumsulfit, natriumhydrogen¬sulfit, ammoniumhydroxid, ammoniumcarbonat, ammoniumhydrogencarbonat, ammoniumphosphat, ammoniumsulfat, ammoniumsulfit og ammoniumhydrogensulfit).

Einecs-nummer

232-435-9

Beskrivelse

Mørkebrunt til sort flydende eller fast stof

Renhedsgrad

Farve bundet til DEAE-cellulose

Over 50 %

Farvestyrke (1)

0,10-0,60

Ammoniak-nitrogen

Ikke over 0,6 % (2)

Svovldioxid

Ikke over 0,2 % (2)

4-methylimidazol

Ikke over 250 mg/kg (2)

Nitrogen i alt

0,3-1,7 % (2)

Svovl i alt

0,8-2,5 % (2)

Nitrogen/svovl-forholdet i alkoholbundfald

0,7-2,7

Absorbansforhold for alkoholbundfald (3)

8-14

Absorbansforhold (A 280/560)

Ikke over 50

Arsen

Ikke over 1 mg/kg

Bly

Ikke over 2 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 25 mg/kg

E 151 BRILLIANT BLACK BN

Synonymer

C.I. Food Black 1

Definition

Brilliant Black BN består hovedsagelig af tetranatrium 4-acetamido-5-hydroxy-6-[7-sulfonato-4-(4-sulfonatophenylazo)-1-naphthylazo]naphthalen-1,7-di-sulfonat og andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natriumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af Brilliant Black BN gælder natriumsaltet. Calcium- og kalium-saltet er også tilladt.

Klasse

Bisazo

Colour Index nummer

28440

Einecs-nummer

219-746-5

Kemisk navn

Tetranatrium-4-acetamido-5-hydroxy-6-[7-sulfonato-4- (4-sulfonatophenylazo)-1-naphthylazo]naphthalen- 1,7-disulfonat

Kemisk formel

C28H17N5Na4O14S4

Molekylemasse

867,69

Indhold

Indeholder mindst 80 % farvestof i alt beregnet som natriumsalt.

E1 cm
  1 % 530 ved ca. 570 nm i vandig opløsning.

Beskrivelse

Sort pulver eller granulat.

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 570 nm i vand

| B. | Blåligsort opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Blåligsort opløsning i vand

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Ikke over 10 % (i forhold til farveindholdet)

Andre organiske stoffer end farvestoffer

| | 4-acetamido-5-hydroxynaphthalen- 1,7-disulfonsyre |
| --- | --- |

4-acetamido-5-hydroxynaphthalen- 1,7-disulfonsyre

| | 4-amino- 5-hydroxynaphthalen- 1,7-disulfonsyre |
| --- | --- |

4-amino- 5-hydroxynaphthalen- 1,7-disulfonsyre

| | 8-aminonaphthalen- 2-sulfonsyre |
| --- | --- |

8-aminonaphthalen- 2-sulfonsyre

| | 4,4′-Diazoaminodi- (benzolsulfonsyre) |
| --- | --- |

4,4′-Diazoaminodi- (benzolsulfonsyre)

Ikke over 0,8 % tilsammen

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % i neutral væske

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 153 CARBO MEDICINALIS VEGETABILIS

Synonymer

Vegetabilsk sort

Definition

Carbo medicinalis vegetabilis fremstilles ved forkulning af plantemateriale som f.eks. træ, celluloseaffald, tørv og kokosnødskaller. Udgangsmaterialet forkulles ved høj temperatur. Det består hovedsagelig af fintfordelt kulstof. Det kan indeholde mindre mængder nitrogen, hydrogen og oxygen. Efter fremstillingen kan der være adsorberet fugt på produktet.

Colour Index nummer

77266

Einecs-nummer

215-609-9

Kemisk navn

Carbon

Kemisk formel

C

Molekylemasse

12,01

Indhold

IndholdIndeholder mindst 95 % kulstof beregnet på askefrit tørstof.

Beskrivelse

Sort pulver uden lugt og smag.

Identifikation

| A. | Opløselighed |
| --- | --- |

A.

Opløselighed

Uopløseligt i vand og organiske opløsningsmidler.

| B. | Forbrænding |
| --- | --- |

B.

Forbrænding

Brænder langsomt uden flamme efter opvarmning til rødglødhede.

Renhedsgrad

Renhedsgrad

Ikke over 4,0 % (glødetemperatur: 625 °C)

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

Polyaromatiske kulbrinter

Ekstraktet fra behandling af 1 g af produktet med 10 g ren cyclohexan i et apparat til kontinuerlig ekstraktion skal være farveløst, og det må ikke fluorescere kraftigere i UV-lys end en opløsning af 0,100 mg quininsulfat i 1 000 ml 0,01 M svovlsyre.

Tørringstab

Ikke over 12 % (120 °C, fire timer)

Baseopløseligt stof

Filtratet fra kogning af 2 g af prøven med 20 ml 1 N natriumhydroxid og efterfølgende filtrering skal være farveløst.

E 154 BROWN FK

Synonymer

CI Food Brown 1

Definition

Brown FK består hovedsagelig af en blanding af

| I | natrium 4-(2,4-diaminophenylazo)benzensulfonat |
| --- | --- |

I

natrium 4-(2,4-diaminophenylazo)benzensulfonat

| II | natrium-4-(4,6-diamino-m-tolylazo) benzensulfonat |
| --- | --- |

II

natrium-4-(4,6-diamino-m-tolylazo) benzensulfonat

| III | dinatrium-4,4′-(4,6-diamino- 1,3-phenylenbisazo)di(benzensulfonat) |
| --- | --- |

III

dinatrium-4,4′-(4,6-diamino- 1,3-phenylenbisazo)di(benzensulfonat)

| IV | dinatrium-4,4′-(2,4-diamino- 1,3-phenylenbisazo)di(benzensulfonat) |
| --- | --- |

IV

dinatrium-4,4′-(2,4-diamino- 1,3-phenylenbisazo)di(benzensulfonat)

| V | dinatrium-4,4′-(2,4-diamino-5-methyl- 1,3-phenylenbisazo)di(benzensulfonat) |
| --- | --- |

V

dinatrium-4,4′-(2,4-diamino-5-methyl- 1,3-phenylenbisazo)di(benzensulfonat)

| VI | trinatrium-4,4′,4′′-(2,4-diamino¬benzen-1,3,5-trisazo)tri(benzensulfonat) |
| --- | --- |

VI

trinatrium-4,4′,4′′-(2,4-diamino¬benzen-1,3,5-trisazo)tri(benzensulfonat)

og andre farvestoffer samt vand, natriumchlorid og/eller natriumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af Brown FK gælder natriumsaltet. Calcium- og kaliumsaltet er også tilladt.

Klasse

Azo (en blanding af mono-, bis- og trisazofarvestoffer)

Einecs-nummer

Kemisk navn

En blanding af

| I | natrium-4-(2,4-diaminophenylazo) benzensulfonat |
| --- | --- |

I

natrium-4-(2,4-diaminophenylazo) benzensulfonat

| II | natrium-4-(4,6-diamino-m-tolylazo) benzensulfonat |
| --- | --- |

II

natrium-4-(4,6-diamino-m-tolylazo) benzensulfonat

| III | dinatrium-4,4′-(4,6-diamino- 1,3-phenylenbisazo)di(benzensulfonat) |
| --- | --- |

III

dinatrium-4,4′-(4,6-diamino- 1,3-phenylenbisazo)di(benzensulfonat)

| IV | dinatrium-4,4′-(2,4-diamino- 1,3-phenylenbisazo)di(benzensulfonat) |
| --- | --- |

IV

dinatrium-4,4′-(2,4-diamino- 1,3-phenylenbisazo)di(benzensulfonat)

| V | dinatrium-4,4′-(2,4-diamino-5-methyl- 1,3-phenylenbisazo)di(benzensulfonat) |
| --- | --- |

V

dinatrium-4,4′-(2,4-diamino-5-methyl- 1,3-phenylenbisazo)di(benzensulfonat)

| VI | trinatrium-4,4′,4′′-(2,4-diaminobenzol- 1,3,5-trisazo)tri(benzensulfonat) |
| --- | --- |

VI

trinatrium-4,4′,4′′-(2,4-diaminobenzol- 1,3,5-trisazo)tri(benzensulfonat)

Kemisk formel

| I | C12H11N4NaO3S |
| --- | --- |

I

C12H11N4NaO3S

| II | C13H13N4NaO3S |
| --- | --- |

II

C13H13N4NaO3S

| III | C18H14N6Na2O6S2 |
| --- | --- |

III

C18H14N6Na2O6S2

| IV | C18H14N6Na2O6S2 |
| --- | --- |

IV

C18H14N6Na2O6S2

| V | C19H16N6Na2O6S2 |
| --- | --- |

V

C19H16N6Na2O6S2

| VI | C24H17N8Na3O9S3 |
| --- | --- |

VI

C24H17N8Na3O9S3

Molekylemasse

| I | 314,30 |
| --- | --- |

I

314,30

| II | 328,33 |
| --- | --- |

II

328,33

| III | 520,46 |
| --- | --- |

III

520,46

| IV | 520,46 |
| --- | --- |

IV

520,46

| V | 534,47 |
| --- | --- |

V

534,47

| VI | 726,59 |
| --- | --- |

VI

726,59

Indhold

Indeholder mindst 70 % farvestof i alt.

Af den samlede mængde farvestof må indholdet af de enkelte komponenter ikke overstige følgende:

| I | 26 % |
| --- | --- |

I

26 %

| II | 17 % |
| --- | --- |

II

17 %

| III | 17 % |
| --- | --- |

III

17 %

| IV | 16 % |
| --- | --- |

IV

16 %

| V | 20 % |
| --- | --- |

V

20 %

| VI | 16 % |
| --- | --- |

VI

16 %

Beskrivelse

Rødbrunt pulver eller granulat.

Identifikation

Orange til rødlig opløsning

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Ikke over 3,5 %

Andre organiske stoffer end farvestoffer

4-aminobenzen-1- sulfonsyre

Ikke over 0,7 %

m-phenylendiamin og 4-methyl- m-phenylendiamin

Ikke over 0,35 %

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer, bortset fra m-phenylendiamin og 4-methyl-m-phenylendiamin

Ikke over 0,007 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % for en opløsning med pH 7

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 155 BROWN HT

Synonymer

C.I. Food Brown 3, Chocolate Brown HT

Definition

Brown HT består hovedsagelig af dinatrium 4,4′-(2,4-dihydroxy-5-hydroxymethyl-1,3-phenylenbisazo)di(naphthalen-1-sulfonat) og andre farvestoffer samt natriumchlorid og/eller natriumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Beskrivelsen af Brown HT gælder natriumsaltet. Calcium- og kaliumsaltet er også tilladt.

Klasse

Bisazo

Colour Index nummer

20285

Einecs-nummer

224-924-0

Kemisk navn

Dinatrium 4,4′-(2,4-dihydroxy-5-hodroxymethyl- 1,3-phenylenbisazo)di(naphthalen-1-sulfonat)

Kemisk formel

C27H18N4Na2O9S2

Molekylemasse

652,57

Indhold

Indeholder mindst 70 % farvestof i alt beregnet som natriumsalt.

E1 cm
  1 % 403 ved ca. 460 nm i vandig opløsning ved pH 7.

Beskrivelse

Rødbrunt pulver eller granulat

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 460 nm i vand ved pH 7

| B. | Brun opløsning i vand |
| --- | --- |

B.

Brun opløsning i vand

Renhedsgrad

Vanduopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Ikke over 10 % (ved TLC)

Andre organiske stoffer end farvestoffer

4-aminonaphthalen-1-sulfonsyre

Ikke over 0,7 %

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (beregnet som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % for en opløsning med pH 7

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 160 a (i) BLANDEDE CAROTENER

Plantecarotener

Synonymer

CI Food Orange 5

Definition

Blandede carotener fremstilles ved opløsningsmiddelekstraktion af naturligt forekommende sorter af spiselige planter, gulerødder, vegetabilske olier, græs, lucerne og nælder.

Det farvende stof er hovedsageligt carotenoider, hvoraf β-caroten er den vigtigste. Der kan forekomme a- og g-caroten og andre pigmenter. Stoffet kan ud over farvepigmenterne indeholde olier, fedtstoffer og vokser, der forekommer naturligt i udgangsmaterialet.

Til ekstraktion må kun benyttes følgende opløsningsmidler: acetone, methylethylketon, methanol, ethanol, propan-2-ol, hexan (4), dichlormethan og carbondioxid.

Klasse

Carotenoid

Colour Index-nummer

75130

Einecs-nummer

230-636-6

Kemisk formel

β-caroten: C40H56

Molekylevægt

β-caroten: 536,88

Indhold

Indeholder mindst 5 % carotener (beregnet som β-caroten). For produkter fremstillet med ekstraktion af vegetabilske olier: mindst 0,2 % i spisefedtstof.

E1 cm
  1 %2 500 ved cirka 440 nm til 457 nm i cyclohexan

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved 440 nm til 457 nm og 470 nm til 486 nm i cyclohexan.

Renhedsgrad

Opløsningsmiddelrester

Acetone

Methylethylketon

Methanol

Propan-2-ol

Hexan

Ethanol

Ikke over 50 mg/kg enkeltvis eller sammen

Dichlormethan Ikke over 10 mg/kg

Bly

Ikke over 5 mg/kg

Algecarotener

Synonymer

CI Food Orange 5

Definition

Blandede carotener kan også fremstilles af naturligt forekommende stammer af algen Dunaliella salina, som dyrkes i store saltsøer i Whyalla, Syd Australien. β-caroten ekstraheres med en flygtig olie. Præparatet består af en 20 til 30 % suspension i spiseolie. Trans/cis-isomerforholdet ligger mellem 50/50 og 71/29.

Det farvende stof er hovedsageligt carotenoider, hvoraf β-caroten er den vigtigste. Der kan forekomme a-caroten, lutein, zeaxanthin og β-cryptoxanthin. Stoffet kan ud over farvepigmenterne indeholde olier, fedtstoffer og vokser, der forekommer naturligt i udgangsmaterialet.

Klasse

Carotenoid

Colour Index-nummer

75130

Kemisk formel

β-caroten: C40H56

Molekylvægt

β-caroten: 536,88

Indhold

Indeholder mindst 20 % carotener (beregnet som β-caroten).

E1 cm
  1 %2 500 ved cirka 440 nm til 457 nm i cyclohexan

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved 440 nm til 457 nm og 474 nm til 486 nm i cyclohexan.

Renhedsgrad

Naturlige tocopheroler i spiseolie

Ikke over 0,3 %

Bly

Ikke over 5 mg/kg

E 160 a (ii) BETA-CAROTEN

Beta-caroten

Synonymer

CI Food Orange 5

Definition

Disse specifikationer gælder hovedsageligt alle transisomerer af β-caroten sammen med mindre mængder af andre carotenoider. Opløste og stabiliserede præparater kan have forskellige trans/cis-isomerforhold.

Klasse

Carotenoid

Carotenoid

40800

Einecs-nummer

230-636-6

Kemiske navne

β-caroten, β,β-caroten

Kemisk formel

C40H56

Molekylvægt

536,88

Indhold

Mindst 96 % farvestof i alt (udtrykt som β-caroten)

E1 cm
  1 %2 500 ved cirka 440 nm til 457 nm i cyclohexan

Beskrivelse

Røde til brunligrøde krystaller eller krystallinsk pulver

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved 453 til 456 nm i cyclohexan.

Renhedsgrad

Sulfataske

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Andre carotenoider end β-caroten: ikke over 3,0 % af farvestof i alt

Bly

Ikke over 2 mg/kg

Beta-caroten fra Blakeslea trispora

Synonymer

CI Food Orange 5

Definition

Fremstillet ved en gæringsproces ved anvendelse af en blandet kultur af to køn (+) og (-) af naturligt forekommende stammer af svampen Blakeslea trispora. β-caroten ekstraheres fra biomassen med ethylacetat eller isobutylacetat efterfulgt af isopropylalkohol og krystalliseres. Det krystallinske produkt består hovedsageligt af transisomer-β-caroten. Som følge af den naturlige proces består ca. 3 % af produktet af blandede carotener, hvilket er specifikt for produktet.

Klasse

Carotenoid

Colour Index-nummer

40800

Einecs-nummer

230-636-6

Kemiske navne

β-caroten, β,β-caroten

Kemisk formel

C40H56

Molekylevægt

536,88

Indhold

Mindst 96 % farvestof i alt (udtrykt som β-caroten)

E1 cm
  1 %2 500 ved cirka 440 nm til 457 nm i cyclohexan

Beskrivelse

Røde, brunligrøde eller purpurviolette krystaller eller krystallinsk pulver (farven varierer afhængigt af det anvendte opløsningsmiddel og krystalliseringbetingelserne).

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved 453 nm til 456 nm i cyclohexan.

Renhedsgrad

Opløsningsmiddelrester

Ethylacetat

Ethanol

Ikke over 0,8 %, enkeltvis eller sammen

Isobutylacetat: Ikke over 1,0 %

Isopropylalkohol: Ikke over 0,1 %

Sulfataske

Ikke over 0,2 %

Andre farvestoffer

Andre carotenoider end β-caroten: ikke over 3,0 % af farvestof i alt

Bly

Ikke over 2 mg/kg

Mykotoksiner:

Aflatoksin B1

Ingen

Trichothecen (T2)

Ingen

Ochratoxin

Ingen

Zearalenon

Ingen

Mikrobiologi:

Skimmelsvampe

Ikke over 100/g

Gærsvampe

Ikke over 100/g

Salmonella

Ingen i 25 g

Escherichia coli

Ingen i 5 g

E 160b ANNATTOEKSTRAKTER

Synonymer

C.I. Natural Orange 4

Definition

Klasse

Carotenoid

Colour Index nummer

75120

Einecs-nummer

Annatto: 215-735-4; Annattoekstrakt: 289-561-2, Bixin: 230-248-7

Kemisk navn

| Bixin | : | 6′-methylhydrogen-9′-cis-6,6′-diapocaroten-6,6′-dioat
  6′-methylhydrogen-9′-trans-6,6′-diapo¬caroten-6,6′-dioat |
| --- | --- | --- |
| Norbixin | : | 9′cis-6,6′-diapocaroten-6,6′-disyre
  9′-trans-6,6′-diapocaroten-6,6′-disyre |

Bixin

:

6′-methylhydrogen-9′-cis-6,6′-diapocaroten-6,6′-dioat

6′-methylhydrogen-9′-trans-6,6′-diapo¬caroten-6,6′-dioat

Norbixin

:

9′cis-6,6′-diapocaroten-6,6′-disyre

9′-trans-6,6′-diapocaroten-6,6′-disyre

Kemisk formel

| Bixin | : | C25H30O4 |
| --- | --- | --- |
| Norbixin | : | C24H28O4 |

Bixin

:

C25H30O4

Norbixin

:

C24H28O4

Molekylemasse

| Bixin | : | 394,51 |
| --- | --- | --- |
| Norbixin | : | 380,48 |

Bixin

:

394,51

Norbixin

:

380,48

Beskrivelse

Rødligbrunt pulver, opslæmning eller opløsning.

Identifikation

Spektrometri

| Bixin | : | Maksimum ved ca. 502 nm i chloroform. |
| --- | --- | --- |
| Norbixin | : | Maksimum ved ca. 482 nm i fortyndet KOH- opløsning. |

Bixin

:

Maksimum ved ca. 502 nm i chloroform.

Norbixin

:

Maksimum ved ca. 482 nm i fortyndet KOH- opløsning.

Opløsningsmiddelekstraheret bixin og norbixin

Definition

Bixin fremstilles ved ekstraktion af skallen af frø fra annatto-træet (Bixa orellana L.) med et eller flere af følgende opløsningsmidler: acetone, methanol, hexan, dichlormethan eller carbondioxid, hvorefter opløsningsmidlet fjernes.

Norbixin fremstilles ved hydrolyse af det ekstraherede bixin i vandig base.

Bixin og norbixin kan indeholde andre stoffer, der er udtrukket af annatto-frøene.

Bixinpulver indeholder flere farvede komponenter, hvoraf den vigtigste er bixin, som kan forekomme både i cis- og trans-formen. Der kan ligeledes forekomme produkter fra termisk nedbrydning af bixin.

Norbixinpulvers vigtigste farvende stof er hydrolyseprodukterne af bixin i form af natrium- og kaliumsalte. Både cis- og trans-former kan forekomme.

Indhold

Bixinpulver indeholder mindst 75 % carotenoider i alt beregnet som bixin.

Norbixinpulver indeholder mindst 25 % carotenoider i alt beregnet som norbixin.

| Bixin | : | E1 cm
  1 %2 870 ved ca. 502 nm i chloroform |
| --- | --- | --- |
| Norbixin | : | E1 cm
  1 %2 870 ved ca. 482 nm i KOH-opløsning |

Bixin

:

E1 cm
  1 %2 870 ved ca. 502 nm i chloroform

Norbixin

:

E1 cm
  1 %2 870 ved ca. 482 nm i KOH-opløsning

Renhedsgrad

Opløsningsmiddelrester

Aceton

Methanol

Hexan

Ikke over 50 mg/kg tilsammen eller hver for sig

Dichlormethan Ikke over 10 mg/kg

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

Baseekstraheret annatto

Definition

Vandopløselig annatto fremstilles ved ekstraktion af skallen af frø fra annatto-træet (Bixa orellana L.) med vandig base (natrium- eller kaliumhydroxid).

Det vigtigste farvende stof i vandopløselig annatto er norbixin, der er et hydrolyseprodukt af bixin, som natrium- eller kaliumsalt. Både cis- og trans-former kan forekomme.

Indhold

Indeholder mindst 0,1 % carotenoider i alt beregnet som norbixin.

| Norbixin | : | E1 cm
  1 %2 870 ved ca. 482 nm i chloroform. |
| --- | --- | --- |

Norbixin

:

E1 cm
  1 %2 870 ved ca. 482 nm i chloroform.

Renhedsgrad

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

Olieekstraheret annatto

Definition

Annattoekstrakter i olie (opslæmning eller opløsning) fremstilles ved ekstraktion af skallen af frø fra annatto-træet (Bixa orellana L.) med vegetabilsk spiseolie. Annattoekstrakt i olie indeholder flere farvede komponenter, hvoraf den vigtigste enkeltkomponent er bisin, som kan forekomme både i cis- og trans-form. Der kan ligeledes forekomme produkter fra termisk nedbrydning af bixin.

Indhold

Indeholder mindst 0,1 % carotenoider i alt beregnet som bixin.

| Bixin | : | E1 cm
  1 %2 870 ved ca. 502 nm i chloroform. |
| --- | --- | --- |

Bixin

:

E1 cm
  1 %2 870 ved ca. 502 nm i chloroform.

Renhedsgrad

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 160c CAPSANTHIN

Synonymer

Paprikaekstrakt

Definition

Capsanthin fremstilles ved opløsningsmiddelekstraktion af naturligt forekommende sorter af paprika, som består af de knuste frugtkapsler, med eller uden frø, fra Capsicum annuum L., og indeholder det vigtigste farvende stof fra dette krydderi. De vigtigste farvende stoffer er capsanthin og capsorubin. Det vides, at der tillige er en række andre farvede stoffer til stede.

Til ekstraktion må kun benyttes følgende opløsningsmidler: methanol, ethanol, acetone, hexan, dichlormethan, ethylacetat og carbondioxid.

Klasse

Carotenoid

Einecs-nummer

Capsanthin: 207-364-1, Capsorubin: 207-425-2

Kemisk navn

Capsanthin: (3R, 3′S, 5′R)-3,3′-dihydroxy-β,κ-caroten- 6-on

Capsorubin: (3S, 3′S, 5S, 5R′)-3,3′-dihydroxy-κ,κ- caroten-6,6′-dion

Kemisk formel

Capsanthin: C40H56O3

Capsorubin: C40H56O4

Molekylemasse

Capsanthin: 584,85

Capsorubin: 600,85

Indhold

Paprikaekstrakt: indeholder mindst 7,0 % carotenoider.

Capsanthin/capsorubin: mindst 30 % af carotenoidindholdet i alt.

E1 cm
  1 %2 100 ved ca. 462 nm i acetone.

Beskrivelse

Mørkerød tyktflydende væske.

Identifikation

| A. | Spektrometri |
| --- | --- |

A.

Spektrometri

Maksimum ved ca. 462 nm i acetone

| B. | Farveraktion |
| --- | --- |

B.

Farveraktion

Ved tilsætning af 1 dråbe svovlsyre til 1 dråbe prøve opløst i 2-3 dråber chloroform dannes der en dybblå farve.

Renhedsgrad

Opløsningsmiddelrester

Ethylacetat

Methanol

Ethanol

Aceton

Hexan

Ikke over 50 mg/kg tilsammen eller hver for sig

Dichlormethan Ikke over 10 mg/kg

Capsaicin

Ikke over 250 mg/kg

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 160d LYCOPEN

Synonymer

Natural Yellow 27

Definition

Lycopen fremstilles ved opløsningsmiddelekstraktion af naturligt forekommende sorter af røde tomater (Lycopersicum esculentum L.), hvorefter opløsningsmidlet fjernes. Til ekstraktion må kun benyttes følgende opløsningsmidler: dichlormethan, carbondioxid, ethylacetat, acetone, propan-2-ol, methanol, ethanol og hexan. Det vigtigste farvende stof i tomater er lycopen, men også mindre mængder af andre carotenoidpigmenter kan være til stede. Herudover kan produktet indeholde olier, fedtstoffer, vokser og aromastoffer, der forekommer naturligt i tomater.

Klasse

Carotenoid

Colour Index nummer

75125

Kemisk navn

Lycopen; ψ,ψ-caroten

Kemisk formel

C40H56

Molekylemasse

536,85

Indhold

Indeholder mindst 5 % farvestof i alt.

E1 cm
  1 %3 450 ved ca. 472 nm i hexan.

Beskrivelse

Mørkerød tyktflydende væske.

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved ca. 472 nm i hexan

Renhedsgrad

Opløsningsmiddelrester

Ethylacetat

Methanol

Ethanol

Aceton

Hexan

Propan-2-ol

Ikke over 50 mg/kg tilsammen eller hver for sig

Dichlormethan Ikke over 10 mg/kg

Sulfataske

Ikke over 0,1 %

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 160e BETA-APO-8′-CAROTENAL

Synonymer

C.I. Food Orange 6

Definition

Denne specifikation gælder for et produkt overvejende af den isomer af β-apo-8′-carotenal, som har trans-konfiguration overalt, men også indeholdende mindre mængder af andre carotenoider. Fortyndede og stabiliserede former fremstilles af β-apo-8′-carotenal, der opfylder disse specifikationer, og omfatter opløsninger eller opslæmninger af β-apo-8′-carotenal i spisefedt eller -olie, emulsioner og vanddispergerbare pulvere. Sådanne præparater kan have et andet cis/trans-forhold.

Klasse

Carotenoid

Colour Index nummer

40820

Einecs-nummer

214-171-6

Kemisk navn

β-apo-8′-carotenal, trans-β-apo-8′-carotenaldehyd

Kemisk formel

C30H40O

Molekylemasse

416,65

Indhold

Indeholder mindst 96 % farvestoffer i alt.

E1 cm
  1 %2 640 ved ca. 460-462 nm i cyclohexan.

Beskrivelse

Mørkviolette krystaller med metalglans eller krystallinsk pulver.

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved 460-462 nm i cyclohexan

Renhedsgrad

Sulfataske

Ikke over 0,1 %

Andre farvestoffer

Andre carotenoider end β-apo-8′-carotenal:

Ikke over 3,0 % af farvestof i alt

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 160f β-APO-8′-CAROTENSYRE ETHYLESTER

Synonymer

C.I. Food Orange 7, β-apo-8′-carotensyreester

Definition

Denne specifikation gælder for et produkt overvejende af den isomer af β-apo-8′-carotensyre ethylester, som har trans-konfiguration overalt, men også indeholde mindre mængder af andre carotenoider. Fortyndede og stabiliserede former fremstilles af β-apo-8′-carotensyre ethylester, der opfylder disse specifikationer, og omfatter opløsninger eller opslæmninger af β-apo-8′-carotensyre ethylester i spisefedt eller -olie, emulsioner og vanddispergerbare pulvere. Sådanne præparater kan have et andet cis/trans-forhold.

Klasse

Carotenoid

Colour Index nummer

40825

Einecs-nummer

214-173-7

Kemisk navn

β-apo-8′-carotensyre ethylester; ethyl-8′-apo-β-caroten- 8′oat

Kemisk formel

C32H44O2

Molekylemasse

460,70

Indhold

Indeholder mindst 96 % farvestof i alt.

E1 cm
  1 %2 550 ved ca. 449 nm i cyclohexan.

Beskrivelse

Røde til rødviolette krystaller eller krystallinsk pulver.

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved ca. 449 nm i cyclohexan

Renhedsgrad

Sulfataske

Ikke over 0,1 %

Andre farvestoffer

Andre carotenoider end β-apo-8′-carotensyre ethylester: Ikke over 3,0 % af farvestof i alt

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 161b LUTEIN

Synonymer

Blandede carotenoider, xanthophyll

Definition

Lutein fremstilles ved opløsningsmiddelekstraktion af naturligt forekommende sorter af spiselige frugter og planter, græs, lucerne og tagetes erecta. De vigtigste farvende stoffer er carotenoider, hvoraf lutein og fedtsyreestere heraf udgør hovedparten. Produktet indeholder tillige en variabel mængde carotener. Lutein kan indeholde fedtstoffer, olier og vokser, der forekommer naturligt i plantematerialet.

Til ekstraktion må kun benyttes følgende opløsningsmidler: methanol, ethanol, propan-2-ol, hexan, acetone, methylethylketon, dichlormethan og carbondioxid.

Klasse

Carotinoid

Einecs-nummer

204-840-0

Kemisk navn

3,3′-dihydroxy-d-caroten

Kemisk formel

C40H56O2

Molekylemasse

568,88

Indhold

Indeholder mindst 4,0 % farvestof i alt beregnet som lutein.

E1 cm
  1 %2 550 ved ca. 445 nm in chloroform/ethanol (10:90) eller hexan/ethanol/acetone (80:10:10).

Beskrivelse

Mørk gulligbrun væske.

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved ca. 445 nm i chloroform/ethanol (10:90)

Renhedsgrad

Opløsningsmiddelrester

Aceton

Methylethylketon

Methanol

Ethanol

Propan-2-ol

Hexan

Ikke over 50 mg/kg tilsammen eller hver for sig

Dichlormethan Ikke over 10 mg/kg

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 161g CANTHAXANTHIN

Synonymer

C.I. Food Orange 8

Definition

Denne specifikation gælder for et produkt overvejende af den isomer af canthaxanthin, som har trans-konfiguration overalt, men også indeholdende mindre mængder af andre carotenoider. Fortyndede og stabiliserede former fremstilles af canthaxanthin, der opfylder disse specifikationer, og omfatter opløsninger eller opslæmninger af canthaxanthin i spisefedt eller -olie, emulsioner og vanddispergerbare pulvere. Sådanne præparater kan have et andet cis/trans-forhold.

Klasse

Carotenoid

Colour Index nummer

40850

Einecs-nummer

208-187-2

Kemisk navn

β-caroten-4,4′-dion, canthaxanthin, 4,4′-dioxo-β-caroten

Kemisk formel

C40H52O2

Molekylemasse

564,86

Indhold

Indeholder mindst 96 % farvestof i alt (udtrykt som canthaxanthin).Indhold

| E1 cm
  1 %2 200 | ved ca. 485 nm i chloroform
  ved 468-472 nm i cyclohexan
  ved 464-467 nm i petroleumsether |
| --- | --- |

E1 cm
  1 %2 200

ved ca. 485 nm i chloroform

ved 468-472 nm i cyclohexan

ved 464-467 nm i petroleumsether

Beskrivelse

Dybviolette krystaller eller krystallinsk pulver.

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved ca. 485 nm i chloroform

Maksimum ved 468-472 nm i cyclohexan

Maksimum ved 464-467 nm i petroleumsether

Renhedsgrad

Sulfataske

Ikke over 0,1 %

Andre farvestoffer

Andre carotenoider end canthaxanthin: Ikke over 5,0 % af farvestof i alt

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 162 RØDBEDEFARVE

Synonymer

Betanin

Definition

Rødbedefarve fremstilles ud fra naturligt forekommende rødbedesorter (Beta vulgaris L. var. rubra) ved presning af knuste rødbeder eller vandig ekstraktion af snittede rødbeder efterfulgt af opkoncentrering af de farvende stoffer. Farven indeholder forskellige pigmenter, der alle tilhører betalain-gruppen. Det vigtigste farvende stof er betacyaniner (rødt), hvoraf betanin udgør 75-95 %. Der kan forekomme mindre mængder af betaxanthin (gult) og nedbrydningsprodukter af betailainer (lysebrune).

Saft og ekstrakt indeholder ud over farvepigmenterne sukker, salte og/eller proteiner, der forekommer naturligt i rødbeder. Der kan ske koncentrering af opløsningen eller raffinering af nogle produkter, hvorved størsteparten af sukker, salte og proteiner fjernes.

Klasse

Betalain

Einecs-nummer

231-628-5

Kemisk navn

[S-(R',R')]-4-[2-[2-carboxy-5(β-D-glucopyranosyloxy)-2,3-dihydro-6-hydroxy-1H-indol-1-yl]ethenyl]-2,3- dihydro-2,6-pyridindicarboxylsyre; 1-[2-(2,6- dicarboxy-1,2,3,4-tetrahydro-4-pyridyliden)ethyliden]-5-β-D-glucopyranosyloxy)-6-hydroxyindolium- 2-carboxylat

Kemisk formel

Betanin: C24H26N2O13

Molekylemasse

550,48

Indhold

Indeholder mindst 0,4 % rød farve (udtrykt som betanin).

E1 cm
  1 %1 120 ved ca. 535 nm i vandig opløsning ved pH 5.

Beskrivelse

Rød eller mørkerød væske, pasta, pulver eller fast stof.

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved ca. 535 nm i vand ved pH 5

Renhedsgrad

Nitrate

Ikke over 2 g nitration pr. g rød farve (beregnet ud fra farveindholdet)

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 163 DRUESKALSFARVE

Definition

Drueskalsfarve fremstilles ved ekstraktion af naturligt forekommende sorter af grøntsager og spiselige frugter med sulfitholdigt vand, syreholdigt vand, carbondioxid, methanol eller ethanol. Drueskalsfarve indeholder almindelige bestanddele fra udgangsmaterialet, dvs. anthocyanin, organiske syrer, garvestoffer, sukker, mineraler m.v., men ikke nødvendigvis i samme forhold som deri.

Klasse

Anthocyanin

Einecs-nummer

208-438-6 (cyanidin); 205-125-6 (peonidin); 208-437-0 (delphinidin); 211-403-8 (maldivin); 205-127-7 (pelargonidin)

Kemisk navn

3,3′,4′,5,7-pentahydroxyflavyliumchlorid (cyanidin)

3,4′,5,7-tetrahydroxy-3′-methoxyflavyliumchlorid (peonidin)

3,4′,5,7-tetrahydroxy-3′,5′-dimethoxyflavyliumchlorid (malvidin)

3,5,7-trihydroxy-2-(3,4,5,trihydroxyphenyl)-1-benzopyryliumchlorid (delphinidin)

3,3′4′,5,7-pentahydroxy-5′-methoxyflavyliumchlorid (petunidin)

3,5,7-trihydroxy-2-(4-hydroxyphenyl)-1-benzopyriliumchlorid (pelargonidin)

Kemiske formel

cyanidin: C15H11O6Cl

peonidin: C16H13O6Cl

malvidin: C17H15O7Cl

delphinidin: C15H11O7Cl

petunidin: C16H13O7Cl

pelargonidin: C15H11O5Cl

Molekylemasse

cyanidin: 322,6

peonidin: 336,7

malvidin: 366,7

delphinidin: 340,6

petunidin: 352,7

pelargonidin: 306,7

Indhold

E1 cm
  1 % 300 ved 515-535 nm i vandig opløsning ved pH 3,0 for det rene pigment.

Beskrivelse

Purpurrød væske, pulver eller pasta med en svag karakteristisk lugt.

Identifikation

Spektrometri

Maksimum i methanol med 0,01 % konc. HCI:

cyanidin: 535 nm

peonidin: 532 nm

malvidin: 542 nm

delphinidin: 546 nm

petunidin: 543 nm

pelargonidin: 530 nm

Renhedsgrad

Opløsningsmiddelrester

Methanol

Ethanol

Ikke over 50 mg/kg tilsammen eller hver for sig

Svovldioxid

Ikke over 1 000 mg/kg pr. procent pigment

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 170 CALCIUMCARBONAT

Synonymer

C.I. Pigment White 18, kridt

Definition

Calciumcarbonat er det produkt, der fremstilles ved formaling af kalksten eller fældning af calciumioner med carbonationer.

Klasse

Uorganisk

Colour Index nummer

77220

Einecs-nummer

Calciumcarbonat: 207-439-9

Kalksten: 215-279-6

Kemisk navn

Calciumcarbonat

Calciumcarbonat

CaCO3

Molekylemasse

100,1

Indhold

Indeholder mindst 98 % på vandfri basis.

Beskrivelse

Hvidt krystallinsk eller amorft pulver uden lugt og smag.

Identifikation

Opløselighed

Praktisk taget uopløseligt i vand og alkohol. Opløses under luftudvikling i fortyndet eddikesyre, fortyndet saltsyre og fortyndet salpetersyre, og efter kogning reagerer opløsningerne positivt ved test for calcium.

Renhedsgrad

Tørringstab

Ikke over 2,0 % (200 °C, fire timer)

Syreuopløselige stoffer

Ikke over 0,2 %

Magnesium- og alkalimetalsalte

Ikke over 1,5 %

Fluoride

Ikke over 50 mg/kg

Antimon (som Sb)

Kobber (som Cu)

Chrom (som Cr)

Zink (som Zn)

Barium (som Ba)

Ikke over 100 mg/kg tilsammen eller hver for sig

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

E 171 TITANDIOXID

Synonymer

C.I. Pigment White 6

Definition

Titandioxid består stort set kun af rent anatas-titandioxid, som kan være coated med små mængder af aluminiumoxid og/eller siliciumdioxid til forbedring af produktets teknologiske egenskaber.

Klasse

Uorganisk

Colour Index nummer

77891

Einecs-nummer

236-675-5

Kemisk navn

Titandioxid

Titandioxid

TiO2

Molekylemasse

79,88

Indhold

Indeholder mindst 99 % på aluminiumoxid- og siliciumdioxidfri basis.

Beskrivelse

Amorft hvidt pulver

Identifikation

Opløselighed

Uopløseligt i vand og organiske opløsningsmidler. Opløses langsomt i flussyre og varm koncentreret svovlsyre.

Renhedsgrad

Tørringstab

Ikke over 0,5 % (105 °C, tre timer)

Glødetab

Ikke over 1,0 % beregnet på grundlag af indholdet af ikke-flygtige stoffer (800 °C)

Aluminiumoxid og/eller siliciumdioxid

Ikke over 2,0 % tilsammen

Stoffer, der er opløselige i 0.5N HCI

Ikke over 0,5 % beregnet på aluminiumoxid- og siliciumdioxidfri basis; for produkter, der indeholder aluminiumoxid og/eller siliciumdioxid, tillige højst 1,5 % på basis af handelsvaren

Vandopløselige stoffer

Ikke over 0,5 %

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Antimon

Ikke over 50 mg/kg ved fuldstændig opløsning

Arsen

Ikke over 3 mg/kg ved fuldstændig opløsning

Bly

Ikke over 10 mg/kg ved fuldstændig opløsning

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg ved fuldstændig opløsning

Zink

Ikke over 50 mg/kg ved fuldstændig opløsning

E 172 JERNOXIDER OG -HYDROXIDER

Synonymer

| Jernoxidgult | : | C.I. Pigment Yellow 42 og 43 |
| --- | --- | --- |
| Jernoxidrødt | : | C.I. Pigment Red 101 og 102 |
| Jernoxidsort | : | C.I. Pigment Black 11 |

Jernoxidgult

:

C.I. Pigment Yellow 42 og 43

Jernoxidrødt

:

C.I. Pigment Red 101 og 102

Jernoxidsort

:

C.I. Pigment Black 11

Definition

Jernoxider og -hydroxider fremstilles syntetisk og består stort set kun af vandfrie og/eller hydratiserede jernoxider. Farveskalaen går fra gult over rødt og brunt til sort. Jernoxider af levnedsmiddelkvalitet adskiller sig først og fremmest fra den tekniske kvalitet ved et lavere indhold af forurening med andre metaller. Dette opnås ved udvælgelse og kontrol af udgangsmaterialet og/eller ved omfanget af den kemiske oprensning under fremstillingsprocessen.

Klasse

Uorganisk

Colour Index nummer

| Jernoxidgult | : | 77492 |
| --- | --- | --- |
| Jernoxidrødt | : | 77491 |
| Jernoxidsort | : | 77499 |

Jernoxidgult

:

77492

Jernoxidrødt

:

77491

Jernoxidsort

:

77499

Einecs-nummer

| Jernoxidgult | : | 257-098-5 |
| --- | --- | --- |
| Jernoxidrødt | : | 215-168-2 |
| Jernoxidsort | : | 235-442-5 |

Jernoxidgult

:

257-098-5

Jernoxidrødt

:

215-168-2

Jernoxidsort

:

235-442-5

Kemisk navn

| Jernoxidgult | : | hydratiseret ferrioxid, hydratiseret jern(III)oxid |
| --- | --- | --- |
| Jernoxidrødt | : | vandfrit ferrioxid, vandfrit jern(III)oxid |
| Jernoxidsort | : | ferroferrioxid, jern(II,III)oxid |

Jernoxidgult

:

hydratiseret ferrioxid, hydratiseret jern(III)oxid

Jernoxidrødt

:

vandfrit ferrioxid, vandfrit jern(III)oxid

Jernoxidsort

:

ferroferrioxid, jern(II,III)oxid

Kemisk formel

| Jernoxidgult | : | FeO(OH)·xH2O |
| --- | --- | --- |
| Jernoxidrødt | : | Fe2O3 |
| Jernoxidsort | : | FeO·Fe2O3 |

Jernoxidgult

:

FeO(OH)·xH2O

Jernoxidrødt

:

Fe2O3

Jernoxidsort

:

FeO·Fe2O3

Molekylemasse

| 88,85 | : | FeO(OH) |
| --- | --- | --- |
| 159,70 | : | Fe2O3 |
| 231,55 | : | FeO·Fe2O3 |

88,85

:

FeO(OH)

159,70

:

Fe2O3

231,55

:

FeO·Fe2O3

Indhold

Gult: Ikke under 60 % Rødt og sort: Ikke under 68 % jern i alt, som jern.

Beskrivelse

Pulver af gul, rød, brun eller sort farve.

Identifikation

Opløselighed

Uopløseligt i vand og organiske opløsningsmidler

Opløseligt i koncentrerede mineralsyrer

Renhedsgrad

Vandopløselige stoffer

Ikke over 1 %

ved fuldstændig opløsning

Arsen

Ikke over 5 mg/kg

Barium

Ikke over 50 mg/kg

Cadmium

Ikke over 5 mg/kg

Chrom

Ikke over 100 mg/kg

Kobber

Ikke over 50 mg/kg

Bly

Ikke over 20 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Nikkel

Ikke over 200 mg/kg

Zink

Ikke over 100 mg/kg

E 173 ALUMINIUM

Synonymer

C.I. Pigment Metal, Al

Definition

Aluminiumpulver består af fintfordelte aluminiumpartikler. Ved formalingen kan der eventuelt være tilsat vegetabilske spiseolier og/eller fedtsyrer af levnedsmiddelkvalitet. Produktet indeholder ikke andre tilsætninger end vegetabilske spiseolier og/eller spisefedtsyrer af levnedsmiddelkvalitet.

Colour Index nummer

77000

Einecs-nummer

231-072-3

Kemisk navn

Aluminium

Kemiske formel

Al

Molekylemasse

26,98

Indhold

Indeholder mindst 99 % beregnet som Al på oliefri basis.

Beskrivelse

Sølvgråt pulver eller flager.

Identifikation

Opløselighed

Uopløseligt i vand og organiske opløsningsmidler. Opløseligt i fortyndet saltsyre. Den fremkomne opløsning reagerer positivt ved test for aluminium.

Renhedsgrad

Tørringstab

Ikke over 0,5 % (105 °C, til konstant vægt)

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

E 174 SØLV

Synonymer

Argentum, Ag

Klasse

Uorganisk

Colour Index nummer

77820

Einecs-nummer

231-131-3

Kemisk navn

Sølv

Kemiske formel

Ag

Atommasse

107,87

Indhold

Indeholder mindst 99,5 % Ag

Beskrivelse

Sølvfarvet pulver eller flager.

E 175 GULD

Synonymer

Pigment Metal 3, Au

Klasse

Uorganisk

Colour Index nummer

77480

Einecs-nummer

231-165-9

Kemisk navn

Guld

Kemiske formel

Au

Atommasse

197,0

Indhold

Indeholder mindst 90 % Au.

Beskrivelse

Guldfarvet pulver eller flager.

Renhedsgrad

Sølv

Ikke over 7,0 %

efter fuldstændig opløsning

Kobber

Ikke over 4,0 %

E 180 RUBINPIGMENT BK

Synonymer

C.I. Pigment Red 57, carmin 6B

Definition

Rubinpigment BK består hovedsagelig af calcium 3-hydroxy-4-(4-methyl-2-sulfonatophenylazo)- 2-naphthalencarboxylat og andre farvestoffer samt vand, calciumchlorid og/eller calciumsulfat som de vigtigste ufarvede komponenter.

Klasse

Monoazo

Colour Index nummer

15850:1

Einecs-nummer

226-109-5

Kemisk navn

Calcium 3-hydroxy-4-(4-methyl-2-sulfonatophenylazo)- 2-naphthalencarboxylat

Kemiske formel

C18H12CaN2O6S

Molekylemasse

424,45

Indhold

Indeholder mindst 90 % farvestof i alt.

E1 cm
  1 % 200 ved ca. 442 nm i dimethylformamid.

Beskrivelse

Rødt pulver.

Identifikation

Spektrometri

Maksimum ved ca. 442 nm i dimethylformamid

Renhedsgrad

Andre farvestoffer

Ikke over 0,5 %

Andre organiske stoffer end farvestoffer

2-amino-5-methylbenzensulfonsyre calciumsalt

Ikke over 0,2 %

3-hydroxy- 2-naphthalencarboxylsyre calciumsalt

Ikke over 0,4 %

Ikke-sulfonerede primære aromatiske aminer

Ikke over 0,01 % (udtrykt som anilin)

Ether-opløselige stoffer

Ikke over 0,2 % for en opløsning med pH 7

Arsen

Ikke over 3 mg/kg

Bly

Ikke over 10 mg/kg

Kviksølv

Ikke over 1 mg/kg

Cadmium

Ikke over 1 mg/kg

Tungmetaller (som Pb)

Ikke over 40 mg/kg

---

(1)  Farvestyrken defineres som absorbansen ved 610 nm af en 0,1 % (w/v) opløsning af karameltørstof i vand i en 1 cm kuvette.

(2)  Udtrykt på farveækvivalentbasis, dvs. for et produkt med en farvestyrke på 0,1 absorbansenheder.

(3)  Absorbansforholdet for alkoholbundfaldet defineres som bundfaldets absorbans ved 280 nm divideret med dets absorbans ved 506 nm (1 cm kuvette).

(4)  Ikke over 0,05 % v/v benzen.

---

BILAG II

DEL A

Ophævet direktiv med oversigt over ændringer

(jf. artikel 2)

| Kommissionens direktiv 95/45/EF | (EFT L 226 af 22.9.1995, s. 1) |
| --- | --- |
| Kommissionens direktiv 1999/75/EF | (EFT L 206 af 5.8.1999, s. 19) |
| Kommissionens direktiv 2001/50/EF | (EFT L 190 af 12.7.2001, s. 14) |
| Kommissionens direktiv 2004/47/EF | (EUT L 113 af 20.4.2004, s. 24) |
| Kommissionens direktiv 2006/33/EF | (EUT L 82 af 21.3.2006, s. 10) |

Kommissionens direktiv 95/45/EF

(EFT L 226 af 22.9.1995, s. 1)

Kommissionens direktiv 1999/75/EF

(EFT L 206 af 5.8.1999, s. 19)

Kommissionens direktiv 2001/50/EF

(EFT L 190 af 12.7.2001, s. 14)

Kommissionens direktiv 2004/47/EF

(EUT L 113 af 20.4.2004, s. 24)

Kommissionens direktiv 2006/33/EF

(EUT L 82 af 21.3.2006, s. 10)

DEL B

Liste over frister for gennemførelse i national ret

(jf. artikel 2)

| Direktiv | Gennemførelsesfrist |
| --- | --- |
| 95/45/EF | 1. juli 1996 (1) |
| 1999/75/EF | 1. juli 2000 |
| 2001/50/EF | 29. juni 2002 |
| 2004/47/EF | 1. april 2005 (2) |
| 2006/33/EF | 10. april 2007 |

Direktiv

Gennemførelsesfrist

95/45/EF

1. juli 1996 (1)

1999/75/EF

1. juli 2000

2001/50/EF

29. juni 2002

2004/47/EF

1. april 2005 (2)

2006/33/EF

10. april 2007

---

(1)  I henhold til artikel 2, stk. 2 i direktiv 95/45/EF, kan produkter, som er markedsført eller mærket inden 1. juli 1996, men som ikke opfylder bestemmelserne i direktivet, markedsføres, indtil lagrene er opbrugt.

(2)  I henhold til artikel 3 i direktiv 2004/47/EF, kan produkter, som markedsføres eller mærkes inden 1. april 2005, men som ikke opfylder bestemmelserne i direktivet, markedsføres, indtil lagrene er opbrugt.

---

BILAG III

Sammenligningstabel

| Direktiv 95/45/EF | Nærværende direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1, stk. 1 | Artikel 1 |
| Artikel 1, stk. 2 | — |
| Artikel 2 | — |
| — | Artikel 2 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Bilag | Bilag I |
| — | Bilag II |
| — | Bilag III |

Direktiv 95/45/EF

Nærværende direktiv

Artikel 1, stk. 1

Artikel 1

Artikel 1, stk. 2

—

Artikel 2

—

—

Artikel 2

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 4

Bilag

Bilag I

—

Bilag II

—

Bilag III

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 10.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 6/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 6/64

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 2. december 2008

om en formular til rapportering om større uheld i henhold til Rådets direktiv 96/82/EF om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer

(meddelt under nummer K(2008) 7530)

(EØS-relevant tekst)

(2009/10/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 96/82/EF af 9. december 1996 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer (1), særlig artikel 15, stk. 2,

efter høring af det udvalg, der er nedsat ved direktivets artikel 22, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 14 i direktiv 96/82/EF sørger medlemsstaterne for, at driftslederen efter et større uheld er forpligtet til hurtigst muligt at underrette den kompetente myndighed. Ifølge direktivets artikel 15, stk. 1, underretter medlemsstaterne hurtigst muligt Kommissionen om større uheld, som er indtruffet på deres område og opfylder kriterierne i direktivets bilag VI. Direktivets artikel 15, stk. 2, foreskriver, at medlemsstaterne, så snart de i artikel 14 omhandlede oplysninger er indhentet, meddeler Kommissionen resultaterne af deres analyse af uheldet og deres anbefalinger til fremtidige forebyggende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 14 i direktiv 96/82/EF sørger medlemsstaterne for, at driftslederen efter et større uheld er forpligtet til hurtigst muligt at underrette den kompetente myndighed. Ifølge direktivets artikel 15, stk. 1, underretter medlemsstaterne hurtigst muligt Kommissionen om større uheld, som er indtruffet på deres område og opfylder kriterierne i direktivets bilag VI. Direktivets artikel 15, stk. 2, foreskriver, at medlemsstaterne, så snart de i artikel 14 omhandlede oplysninger er indhentet, meddeler Kommissionen resultaterne af deres analyse af uheldet og deres anbefalinger til fremtidige forebyggende foranstaltninger.

| (2) | De oplysninger, der kræves i henhold til artikel 15, stk. 2, meddeles på en rapporteringsformular, der udarbejdes og holdes ajour efter proceduren i direktivets artikel 22. |
| --- | --- |

(2)

De oplysninger, der kræves i henhold til artikel 15, stk. 2, meddeles på en rapporteringsformular, der udarbejdes og holdes ajour efter proceduren i direktivets artikel 22.

| (3) | De i denne beslutning omhandlede foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved direktivets artikel 22 — |
| --- | --- |

(3)

De i denne beslutning omhandlede foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved direktivets artikel 22 —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Med henblik på anvendelsen af artikel 15, stk. 2, i direktiv 96/82/EF om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer vedtages den i bilaget indeholdte formular til rapportering om større uheld.

Artikel 2

Fra den 1. december 2008 fremsender medlemsstaterne rapporter indeholdende oplysninger i overensstemmelse med bilaget ved hjælp af det i artikel 19, stk. 2, i direktiv 96/82/EF omhandlede register og informationssystem.

Artikel 3

Før den endelige indførelse anvendes den i bilaget indeholdte formular for rapportering af større uheld i en forsøgsperiode, der begynder den 1. december 2008.

Artikel 4

Hvis det i forsøgsperioden viser sig nødvendigt at ændre den i bilaget indeholdte formular for rapportering af større uheld, ændres denne beslutning efter proceduren i direktivets artikel 22.

Artikel 5

Fortrolige oplysninger behandles i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom af 29. november 2001 om ændring af dens forretningsorden (2).

Artikel 6

I rapporten giver medlemsstaterne kun oplysninger, som den kompetente myndighed har til rådighed.

Artikel 7

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2008.

På Kommissionens vegne

Stavros DIMAS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 10 af 14.1.1997, s. 13.

1

(2)  EFT L 317 af 3.12.2001, s. 1.

2

---

BILAG

Oplysninger, der skal gives i medfør af artikel 15, stk. 2, i direktiv 96/82/EF

(Alle henvisninger til registret og informationssystemet refererer til Kommissionens elektroniske database for indberetning af større uheld, der er tilgængelig på: http://mahbsrv.jrc.it)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 10.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 6/79 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 6/79

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 19. december 2008

om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Spanien

(meddelt under nummer K(2008) 8477)

(Kun den spanske udgave er autentisk)

(2009/11/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3220/84 af 13. november 1984 om fastsættelse af Fællesskabets handelsklasseskema for svinekroppe (1), særlig artikel 5, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger

| (1) | Ved artikel 2, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 3220/84 er det fastsat, at klassificeringen af svinekroppe sker ved bestemmelse af indholdet af magert kød efter statistisk afprøvede beregningsmetoder, der er baseret på fysisk måling af en eller flere af svinekroppens anatomiske dele. Kun klassificeringsmetoder med en vis maksimal tolerance for statistiske beregningsfejl kan godkendes. Denne tolerance er fastlagt i artikel 3, stk. 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85 af 24. oktober 1985 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser til Fællesskabets handelsklasseskema for svinekroppe (2). |
| --- | --- |

(1)

Ved artikel 2, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 3220/84 er det fastsat, at klassificeringen af svinekroppe sker ved bestemmelse af indholdet af magert kød efter statistisk afprøvede beregningsmetoder, der er baseret på fysisk måling af en eller flere af svinekroppens anatomiske dele. Kun klassificeringsmetoder med en vis maksimal tolerance for statistiske beregningsfejl kan godkendes. Denne tolerance er fastlagt i artikel 3, stk. 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85 af 24. oktober 1985 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser til Fællesskabets handelsklasseskema for svinekroppe (2).

| (2) | Kommissionens beslutning 88/479/EØF (3) godkendte fire metoder (DEST, FOM, HGP og Autofom) til klassificering af svinekroppe i Spanien. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslutning 88/479/EØF (3) godkendte fire metoder (DEST, FOM, HGP og Autofom) til klassificering af svinekroppe i Spanien.

| (3) | Som følge af tekniske tilpasninger har Spanien anmodet Kommissionen om at godkende ajourføringen af to metoder (FOM og Autofom), brugen af to nye metoder (UltraFOM 300 og VCS2000) og afskaffelsen af to metoder (HGP og DEST), og Spanien har fremlagt resultaterne af dissektionsforsøgene i del 2 af den protokol, der er fastsat i artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2967/85. |
| --- | --- |

(3)

Som følge af tekniske tilpasninger har Spanien anmodet Kommissionen om at godkende ajourføringen af to metoder (FOM og Autofom), brugen af to nye metoder (UltraFOM 300 og VCS2000) og afskaffelsen af to metoder (HGP og DEST), og Spanien har fremlagt resultaterne af dissektionsforsøgene i del 2 af den protokol, der er fastsat i artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2967/85.

| (4) | En gennemgang af anmodningen har vist, at betingelserne for godkendelse af klassificeringsmetoderne er opfyldt. |
| --- | --- |

(4)

En gennemgang af anmodningen har vist, at betingelserne for godkendelse af klassificeringsmetoderne er opfyldt.

| (5) | Efter artikel 2, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EØF) nr. 3220/84 kan det godkendes, at medlemsstaterne anvender en anden præsentation af svinekroppe end den i nævnte artikel fastsatte, hvis handelspraksis eller tekniske krav begrunder en sådan afvigelse. I Spanien kan handelspraksis påbyde, at svinekroppes forfødder også fjernes, foruden tunge, børster, klove, kønsorganer, flomme, nyrer og mellemgulv, jf. artikel 2, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3220/84. |
| --- | --- |

(5)

Efter artikel 2, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EØF) nr. 3220/84 kan det godkendes, at medlemsstaterne anvender en anden præsentation af svinekroppe end den i nævnte artikel fastsatte, hvis handelspraksis eller tekniske krav begrunder en sådan afvigelse. I Spanien kan handelspraksis påbyde, at svinekroppes forfødder også fjernes, foruden tunge, børster, klove, kønsorganer, flomme, nyrer og mellemgulv, jf. artikel 2, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3220/84.

| (6) | Apparater og klassificeringsmetoder må kun ændres ved en ny kommissionsbeslutning vedtaget på baggrund af de indhøstede erfaringer. Den foreliggende godkendelse kan derfor tilbagekaldes. |
| --- | --- |

(6)

Apparater og klassificeringsmetoder må kun ændres ved en ny kommissionsbeslutning vedtaget på baggrund af de indhøstede erfaringer. Den foreliggende godkendelse kan derfor tilbagekaldes.

| (7) | Af klarhedshensyn bør beslutning 88/479/EØF ophæves og erstattes af en ny beslutning. |
| --- | --- |

(7)

Af klarhedshensyn bør beslutning 88/479/EØF ophæves og erstattes af en ny beslutning.

| (8) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Brugen af følgende metoder til klassificering af svinekroppe i Spanien efter forordning (EØF) nr. 3220/84 godkendes:

| a) | apparatet benævnt »Fat-O-Meater (FOM)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 1 i bilaget |
| --- | --- |

a)

apparatet benævnt »Fat-O-Meater (FOM)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 1 i bilaget

| b) | apparatet benævnt »Fully automatic ultrasonic carcasse grading (AUTOFOM)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 2 i bilaget |
| --- | --- |

b)

apparatet benævnt »Fully automatic ultrasonic carcasse grading (AUTOFOM)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 2 i bilaget

| c) | apparatet benævnt »UltraFOM 300« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 3 i bilaget |
| --- | --- |

c)

apparatet benævnt »UltraFOM 300« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 3 i bilaget

| d) | apparatet benævnt »VISION system (VCS 2000)« og de tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet i del 4 i bilaget. |
| --- | --- |

d)

apparatet benævnt »VISION system (VCS 2000)« og de tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet i del 4 i bilaget.

Artikel 2

Som undtagelse fra artikel 2 i forordning (EØF) nr. 3220/84 kan svinekroppe også frembydes uden forfødder, inden de vejes og klassificeres. For at kunne fastsatte priserne på svinekroppe på et sammenligneligt grundlag, forhøjes den konstaterede vægt af den varme krop med 0,840 kg.

Artikel 3

Der tillades ingen ændringer af apparaterne eller beregningsmetoderne.

Artikel 4

Beslutning 88/479/EØF ophæves.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Spanien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2008.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 301 af 20.11.1984, s. 1.

1

(2)  EFT L 285 af 25.10.1985, s. 39.

2

(3)  EFT L 234 af 24.8.1988, s. 20.

3

---

BILAG

METODER TIL KLASSIFICERING AF SVINEKROPPE I SPANIEN

Del 1

FAT-O-MEATER (FOM)

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Fat-O-Meater (FOM)«. |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Fat-O-Meater (FOM)«.

| 2. | Apparatet er forsynet med en sonde af en diameter på 6 mm med en fotodiode (af typen Siemens SFH 950) og en fotodetektor (af typen Siemens SFH 960) og en dybdeanvendelse på mellem 3 og 103 mm. Måleværdierne udtrykkes i beregnet indhold af magert kød ved hjælp af en datamat. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er forsynet med en sonde af en diameter på 6 mm med en fotodiode (af typen Siemens SFH 950) og en fotodetektor (af typen Siemens SFH 960) og en dybdeanvendelse på mellem 3 og 103 mm. Måleværdierne udtrykkes i beregnet indhold af magert kød ved hjælp af en datamat.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

  = 66,91 – 0,895 X1 + 0,144 X2 (%)
  hvor | = | beregnet indhold af magert kød i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | spæklagets tykkelse i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste ribben, 60 mm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| X2 | = | muskeltykkelse i mm, målt på samme tid og sted som X1. |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Image = 66,91 – 0,895 X1 + 0,144 X2 (%)

hvor

Image

=

beregnet indhold af magert kød i procent

X1

=

spæklagets tykkelse i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste ribben, 60 mm ved siden af svinekroppens midterlinje

X2

=

muskeltykkelse i mm, målt på samme tid og sted som X1.

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

Del 2

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASSE GRADING (AUTOFOM)

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Fully automatic ultrasonic carcasse grading (AUTOFOM)«. |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Fully automatic ultrasonic carcasse grading (AUTOFOM)«.

| 2. | Apparatet er forsynet med 16 ultralydtransducere, 2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP), som er placeret med en indbyrdes afstand på 25 mm.
  Ultralyddataene omfatter målinger af spæklagets tykkelse og muskeltykkelse.
  Måleresultaterne omregnes ved hjælp af en computer til beregnet indhold af magert kød. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er forsynet med 16 ultralydtransducere, 2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP), som er placeret med en indbyrdes afstand på 25 mm.

Ultralyddataene omfatter målinger af spæklagets tykkelse og muskeltykkelse.

Måleresultaterne omregnes ved hjælp af en computer til beregnet indhold af magert kød.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes på grundlag af 34 målepunkter efter følgende formel:

  = 70,59614 – 0,0904 · V22 – 0,23033 · V23 – 0,15558 · V44 + 0,086638 · V46 – 0,09965 · V48 – 0,10002 · V49 – 0,11624 · V51 – 0,05561 · V52 – 0,04854 · V53 – 0,0432 · V54 – 0,00282 · V55 + 0,051829 · V57 + 0,036795 · V58 – 0,00519 · V59 – 0,0269 · V60 – 0,06432 · V61 – 0,05323 · V62 – 0,05229 · V64 – 0,0523 · V65 + 0,005645 · V72 – 0,06505 · V73 – 0,04587 · V74 + 0,015041 · V77 + 0,030928 · V78 – 0,08024 · V79 – 0,07275 · V80 – 0,07497 · V85 – 0,06818 · V86 – 0,06875 · V87 – 0,04742 · V90 – 0,00698 · V91 + 0,046485 · V92 – 0,10403 · V93 + 0,160475 · V123
  hvor | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes på grundlag af 34 målepunkter efter følgende formel:

Image = 70,59614 – 0,0904 · V22 – 0,23033 · V23 – 0,15558 · V44 + 0,086638 · V46 – 0,09965 · V48 – 0,10002 · V49 – 0,11624 · V51 – 0,05561 · V52 – 0,04854 · V53 – 0,0432 · V54 – 0,00282 · V55 + 0,051829 · V57 + 0,036795 · V58 – 0,00519 · V59 – 0,0269 · V60 – 0,06432 · V61 – 0,05323 · V62 – 0,05229 · V64 – 0,0523 · V65 + 0,005645 · V72 – 0,06505 · V73 – 0,04587 · V74 + 0,015041 · V77 + 0,030928 · V78 – 0,08024 · V79 – 0,07275 · V80 – 0,07497 · V85 – 0,06818 · V86 – 0,06875 · V87 – 0,04742 · V90 – 0,00698 · V91 + 0,046485 · V92 – 0,10403 · V93 + 0,160475 · V123

hvor

Image

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen

V22, V23, ... V123 er de variable størrelser, der måles med AUTOFOM.

| 4. | Beskrivelser af målepunkterne og af den statistiske metode kan findes i del II af den spanske protokol, der er tilsendt Kommissionen efter artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2967/85.
  Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg. |
| --- | --- |

4.

Beskrivelser af målepunkterne og af den statistiske metode kan findes i del II af den spanske protokol, der er tilsendt Kommissionen efter artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2967/85.

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

Del 3

ULTRA FOM 200

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »UltraFOM 300«. |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »UltraFOM 300«.

| 2. | Apparatet er udstyret med en ultralydssonde, 4 MHz (Krautkrämer MB 4 SE). Ultralydsignalet digitaliseres, lagres og behandles af en mikroprocessor (type Intel 80 C 32). Apparatet »Ultra-FOM« omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er udstyret med en ultralydssonde, 4 MHz (Krautkrämer MB 4 SE). Ultralydsignalet digitaliseres, lagres og behandles af en mikroprocessor (type Intel 80 C 32). Apparatet »Ultra-FOM« omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

  = 69,22 – 1,023 X1 + 0,116 X2 (%)
  hvor | = | beregnet indhold af magert kød i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | spæklagets tykkelse i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste ribben, 70 mm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| X2 | = | muskeltykkelse i mm, målt på samme tid og sted som X1. |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Image = 69,22 – 1,023 X1 + 0,116 X2 (%)

hvor

Image

=

beregnet indhold af magert kød i procent

X1

=

spæklagets tykkelse i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste ribben, 70 mm ved siden af svinekroppens midterlinje

X2

=

muskeltykkelse i mm, målt på samme tid og sted som X1.

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

Del 4

AUTOMATIC VISION SYSTEM (VCS2000)

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Automatic Vision system (VCS2000)«. |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Automatic Vision system (VCS2000)«.

| 2. | Apparatet VISION system (VCS 2000) er et billedforarbejdningssystem, der automatisk bestemmer handelsværdierne af halve svinekroppe. Systemet bruges online i slagteproduktionssystemet, hvor et kamera automatisk filmer de halve slagtekroppe. Billeddata forarbejdes derpå i en datamat ved hjælp af et særligt programmel til billedforarbejdning. |
| --- | --- |

2.

Apparatet VISION system (VCS 2000) er et billedforarbejdningssystem, der automatisk bestemmer handelsværdierne af halve svinekroppe. Systemet bruges online i slagteproduktionssystemet, hvor et kamera automatisk filmer de halve slagtekroppe. Billeddata forarbejdes derpå i en datamat ved hjælp af et særligt programmel til billedforarbejdning.

| 3. | Svinekroppes indhold af magert kød beregnes på grundlag af 70 målepunkter efter følgende formel:

  = 37,49855 + 0,017715 · X2 – 0,00075 · X40 – 0,02522 · X50 – 0,04549 · X52 – 0,0000335 · X59 – 0,000093 · X62 – 0,0000814 · X63 – 0,0000715 · X64 – 0,0000494 · X66 – 0,0000482 · X67 – 0,00047 · X69 + 0,000304 · X70 + 0,00867 · X77 – 0,03007 · X79 – 0,04575 · X81 – 0,01742 · X82 – 0,01768 · X83 – 0,03114 · X84 – 0,02549 · X85 – 0,0265 · X92 – 0,03299 · X95 – 0,02472 · X99 – 0,0399 · X102 + 0,020178 · X103 – 0,04614 · X106 + 0,012659 · X107 + 0,012256 · X110 + 0,015358 · X113 – 0,23294 · X116 + 0,010157 · X117 – 0,07282 · X120 + 0,126624 · X142 + 6,052785 · X2/6 – 13,2893 · X14/10 + 7,287408 · X77/51 – 4,09296 · X79/51 – 11,4326 · X81/51 – 1,28847 · X82/51 – 0,57019 · X83/51 – 5,21869 · X84/51 – 2,92106 · X85/51 + 8,274608 · X88/51 + 9,886478 · X91/51 – 0,00442 · X47/79 – 0,04848 · X50/79 + 0,227913 · X54/79 + 2,845209 · X77/79 + 0,018409 · X86/79 – 0,00838 · X89/79 + 0,007447 · X94/79 + 136,5994 · X27/20 + 182,973 · X29/20 – 6,82665 · X59/20 – 261 768 · X61/20 – 7,85416 · X62/20 – 3,8587 · X63/20 – 16,6166 · X64/20 – 59,2087 · X65/20 – 3,21138 · X66/20 – 6,96096 · X67/20 + 20,91982 · X68/20 – 109,736 · X69/20 + 243,641 · X70/20 + 29,84246 · X73/20 + 15,50442 · X74/20 – 0,30367 · X36/59 – 2,07787 · X40/59 – 0,38605 · X42/59 – 1,90547 · X69/59 + 3,554836 · X70/59

  hvor | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Svinekroppes indhold af magert kød beregnes på grundlag af 70 målepunkter efter følgende formel:

Image = 37,49855 + 0,017715 · X2 – 0,00075 · X40 – 0,02522 · X50 – 0,04549 · X52 – 0,0000335 · X59 – 0,000093 · X62 – 0,0000814 · X63 – 0,0000715 · X64 – 0,0000494 · X66 – 0,0000482 · X67 – 0,00047 · X69 + 0,000304 · X70 + 0,00867 · X77 – 0,03007 · X79 – 0,04575 · X81 – 0,01742 · X82 – 0,01768 · X83 – 0,03114 · X84 – 0,02549 · X85 – 0,0265 · X92 – 0,03299 · X95 – 0,02472 · X99 – 0,0399 · X102 + 0,020178 · X103 – 0,04614 · X106 + 0,012659 · X107 + 0,012256 · X110 + 0,015358 · X113 – 0,23294 · X116 + 0,010157 · X117 – 0,07282 · X120 + 0,126624 · X142 + 6,052785 · X2/6 – 13,2893 · X14/10 + 7,287408 · X77/51 – 4,09296 · X79/51 – 11,4326 · X81/51 – 1,28847 · X82/51 – 0,57019 · X83/51 – 5,21869 · X84/51 – 2,92106 · X85/51 + 8,274608 · X88/51 + 9,886478 · X91/51 – 0,00442 · X47/79 – 0,04848 · X50/79 + 0,227913 · X54/79 + 2,845209 · X77/79 + 0,018409 · X86/79 – 0,00838 · X89/79 + 0,007447 · X94/79 + 136,5994 · X27/20 + 182,973 · X29/20 – 6,82665 · X59/20 – 261 768 · X61/20 – 7,85416 · X62/20 – 3,8587 · X63/20 – 16,6166 · X64/20 – 59,2087 · X65/20 – 3,21138 · X66/20 – 6,96096 · X67/20 + 20,91982 · X68/20 – 109,736 · X69/20 + 243,641 · X70/20 + 29,84246 · X73/20 + 15,50442 · X74/20 – 0,30367 · X36/59 – 2,07787 · X40/59 – 0,38605 · X42/59 – 1,90547 · X69/59 + 3,554836 · X70/59

hvor

Image

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

X2, X40, ... X70/59 er de variable størrelser, der måles med VCS2000.

| 4. | Beskrivelser af målepunkterne og af den statistiske metode kan findes i del II af den spanske protokol, der er tilsendt Kommissionen efter artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2967/85.
  Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg. |
| --- | --- |

4.

Beskrivelser af målepunkterne og af den statistiske metode kan findes i del II af den spanske protokol, der er tilsendt Kommissionen efter artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2967/85.

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

---

| 10.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 6/83 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 6/83

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 19. december 2008

om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Danmark

(meddelt under nummer K(2008) 8498)

(Kun den danske udgave er autentisk)

(2009/12/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3220/84 af 13. november 1984 om fastsættelse af Fællesskabets handelsklasseskema for svinekroppe (1), særlig artikel 5, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger

| (1) | Ved artikel 2, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 3220/84 er det fastsat, at klassificeringen af svinekroppe sker ved bestemmelse af indholdet af magert kød efter statistisk afprøvede beregningsmetoder, der er baseret på fysisk måling af en eller flere af svinekroppens anatomiske dele. Kun klassificeringsmetoder med en vis maksimal tolerance for statistiske beregningsfejl kan godkendes. Denne tolerance er fastlagt i artikel 3, stk. 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85 af 24. oktober 1985 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser til EF-handelsklasseskema for svinekroppe (2). |
| --- | --- |

(1)

Ved artikel 2, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 3220/84 er det fastsat, at klassificeringen af svinekroppe sker ved bestemmelse af indholdet af magert kød efter statistisk afprøvede beregningsmetoder, der er baseret på fysisk måling af en eller flere af svinekroppens anatomiske dele. Kun klassificeringsmetoder med en vis maksimal tolerance for statistiske beregningsfejl kan godkendes. Denne tolerance er fastlagt i artikel 3, stk. 2, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85 af 24. oktober 1985 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser til EF-handelsklasseskema for svinekroppe (2).

| (2) | Kommissionens beslutning 92/469/EØF (3) godkendte fire metoder til klassificering af svinekroppe i Danmark. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslutning 92/469/EØF (3) godkendte fire metoder til klassificering af svinekroppe i Danmark.

| (3) | Som følge af tekniske tilpasninger har Danmark anmodet Kommissionen om at godkende ajourføringen af fire godkendte metoder og brugen af to ajourførte metoder (Autofom DK og FOM II), og Danmark har fremlagt resultaterne af dissektionsforsøgene i del 2 af den protokol, der er fastsat i artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2967/85. |
| --- | --- |

(3)

Som følge af tekniske tilpasninger har Danmark anmodet Kommissionen om at godkende ajourføringen af fire godkendte metoder og brugen af to ajourførte metoder (Autofom DK og FOM II), og Danmark har fremlagt resultaterne af dissektionsforsøgene i del 2 af den protokol, der er fastsat i artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2967/85.

| (4) | En gennemgang af anmodningen har vist, at betingelserne for godkendelse af klassificeringsmetoderne er opfyldt. |
| --- | --- |

(4)

En gennemgang af anmodningen har vist, at betingelserne for godkendelse af klassificeringsmetoderne er opfyldt.

| (5) | Apparater og klassificeringsmetoder må kun ændres ved en ny kommissionsbeslutning vedtaget på baggrund af de indhøstede erfaringer. Den foreliggende godkendelse kan derfor tilbagekaldes. |
| --- | --- |

(5)

Apparater og klassificeringsmetoder må kun ændres ved en ny kommissionsbeslutning vedtaget på baggrund af de indhøstede erfaringer. Den foreliggende godkendelse kan derfor tilbagekaldes.

| (6) | Af klarhedshensyn bør beslutning 92/469/EØF ophæves og erstattes af en ny beslutning. |
| --- | --- |

(6)

Af klarhedshensyn bør beslutning 92/469/EØF ophæves og erstattes af en ny beslutning.

| (7) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Brugen af følgende metoder til klassificering af svinekroppe i Danmark efter forordning (EØF) nr. 3220/84 godkendes:

| a) | apparatet benævnt »Klassificeringscenter (KC)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 1 i bilaget |
| --- | --- |

a)

apparatet benævnt »Klassificeringscenter (KC)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 1 i bilaget

| b) | apparatet benævnt »Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 2 i bilaget |
| --- | --- |

b)

apparatet benævnt »Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 2 i bilaget

| c) | apparatet benævnt »Uni-Fat-O-Meater (Unifom)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 3 i bilaget |
| --- | --- |

c)

apparatet benævnt »Uni-Fat-O-Meater (Unifom)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 3 i bilaget

| d) | apparatet benævnt »Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 4 i bilaget |
| --- | --- |

d)

apparatet benævnt »Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 4 i bilaget

| e) | apparatet benævnt »Updated fully automatic ultrasonic equipment (Autofom DK)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 5 i bilaget |
| --- | --- |

e)

apparatet benævnt »Updated fully automatic ultrasonic equipment (Autofom DK)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 5 i bilaget

| f) | apparatet benævnt »Fat-O-Meater (II) (FOM II)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 6 i bilaget. |
| --- | --- |

f)

apparatet benævnt »Fat-O-Meater (II) (FOM II)« med tilhørende beregningsmetoder, hvis enkeltheder er anført i del 6 i bilaget.

Artikel 2

Der tillades ingen ændringer af apparaterne eller beregningsmetoderne.

Artikel 3

Beslutning 92/469/EØF ophæves.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Danmark.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2008.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 301 af 20.11.1984, s. 1

1

(2)  EFT L 285 af 25.10.1985, s. 39.

2

(3)  EFT L 265 af 11.9.1992, s. 39.

3

---

BILAG

METODER TIL KLASSIFICERING AF SVINEKROPPE I DANMARK

Del 1

KLASSIFICERINGSCENTER (KC)

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Klassificeringscenter (KC)«. |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Klassificeringscenter (KC)«.

| 2. | Apparatet er forsynet med ni sonder, hver af en diameter på 6 mm, og hver med en lysdiode (Siemens SFH 950-LD 242 II eller lignende), en lysdetektor (Siemens SFH 960-BP 103 eller lignende) og med en dybdeanvendelse på mellem 1 og 180 mm. Måleværdierne udtrykkes i beregnet indhold af magert kød ved hjælp af en centralenhed. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er forsynet med ni sonder, hver af en diameter på 6 mm, og hver med en lysdiode (Siemens SFH 950-LD 242 II eller lignende), en lysdetektor (Siemens SFH 960-BP 103 eller lignende) og med en dybdeanvendelse på mellem 1 og 180 mm. Måleværdierne udtrykkes i beregnet indhold af magert kød ved hjælp af en centralenhed.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes på grundlag af ti målinger foretaget på syv målepunkter, som er anført i stk. 4, og efter følgende formel:

  = 70,5489 – 0,1572 x1 – 0,1698 x2 – 0,1537 x3 – 0,1803 x4 – 0,2115 x5 – 0,1669 x6 – 0,1269 x7 + 0,04278 x8 + 0,0234 x9 + 0,0371 x10

  hvor | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes på grundlag af ti målinger foretaget på syv målepunkter, som er anført i stk. 4, og efter følgende formel:

Image = 70,5489 – 0,1572 x1 – 0,1698 x2 – 0,1537 x3 – 0,1803 x4 – 0,2115 x5 – 0,1669 x6 – 0,1269 x7 + 0,04278 x8 + 0,0234 x9 + 0,0371 x10

hvor

Image

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent.

| 4. | Målepunkterne er:







  x1 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt ved midten af tredje halshvirvel, 10,5 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt ved midten af fjerde halshvirvel, 7 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| x3 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem fjerde- og femtebageste brysthvirvel, 3 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| x4 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem anden- og tredjebageste brysthvirvel, 7 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| x5 | = | tspæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem første lændehvirvel og bagerste brysthvirvel, 6 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| x6 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt 4 cm foran forkanten af skambenet, 7 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| x7 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt ved forkanten af skambenet, 11 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| x8 | = | muskeltykkelse i mm, målt mellem fjerde- og femtebageste brysthvirvel, 3 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| x9 | = | muskeltykkelse i mm, målt mellem anden- og tredjebageste brysthvirvel, 7 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| x10 | = | muskeltykkelse i mm, målt mellem første lændehvirvel og bageste brysthvirvel, 6 cm ved siden af svinekroppens midterlinje. |

4.

Målepunkterne er:

x1

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt ved midten af tredje halshvirvel, 10,5 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x2

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt ved midten af fjerde halshvirvel, 7 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x3

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem fjerde- og femtebageste brysthvirvel, 3 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x4

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem anden- og tredjebageste brysthvirvel, 7 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x5

=

tspæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem første lændehvirvel og bagerste brysthvirvel, 6 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x6

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt 4 cm foran forkanten af skambenet, 7 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x7

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt ved forkanten af skambenet, 11 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x8

=

muskeltykkelse i mm, målt mellem fjerde- og femtebageste brysthvirvel, 3 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x9

=

muskeltykkelse i mm, målt mellem anden- og tredjebageste brysthvirvel, 7 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x10

=

muskeltykkelse i mm, målt mellem første lændehvirvel og bageste brysthvirvel, 6 cm ved siden af svinekroppens midterlinje.

Formlen gælder for kroppe på mellem 50 og 110 kg.

Del 2

FAT-O-MEATER/MANUEL KLASSIFICERING (FOM/MK)

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet »Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK)«. |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet »Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK)«.

| 2. | Apparatet er udstyr af typen Fat-O-Meater og er forsynet med en sonde af en diameter på 6 mm, det indeholder en lysdetektor (Siemens af typen SFH 960 — BP 103 eller lignende) og har en dybdeanvendelse på mellem 1 og 94 mm. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er udstyr af typen Fat-O-Meater og er forsynet med en sonde af en diameter på 6 mm, det indeholder en lysdetektor (Siemens af typen SFH 960 — BP 103 eller lignende) og har en dybdeanvendelse på mellem 1 og 94 mm.

| 3. | Måleværdierne udtrykkes i beregnet indhold af magert kød ved hjælp af en centralenhed.
  Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

  = 68,1746 – 0,3220 x1 – 0,5326 x2 + 0,0836 x3

  hvor | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Måleværdierne udtrykkes i beregnet indhold af magert kød ved hjælp af en centralenhed.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Image = 68,1746 – 0,3220 x1 – 0,5326 x2 + 0,0836 x3

hvor

Image

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent.

| 4. | Målepunkterne er:







  x1 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste lændehvirvel, 8 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste ribben, 6 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| x3 | = | muskeltykkelse i mm, målt på samme tid og sted som x22. |

4.

Målepunkterne er:

x1

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste lændehvirvel, 8 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x2

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste ribben, 6 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x3

=

muskeltykkelse i mm, målt på samme tid og sted som x22.

Formlen gælder for kroppe på mellem 50 og 110 kg.

Del 3

UNI-FAT-O-MEATER (UNIFOM)

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af udstyret »Uni-Fat-O-Meater (Unifom)«. |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af udstyret »Uni-Fat-O-Meater (Unifom)«.

| 2. | Apparatet er magen til det apparat, der er beskrevet i punkt 2 i del 2. Unifom afviger dog fra MK med hensyn til computer og programmel til fortolkning af refleksionsprofilen fra den optiske sonde. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er magen til det apparat, der er beskrevet i punkt 2 i del 2. Unifom afviger dog fra MK med hensyn til computer og programmel til fortolkning af refleksionsprofilen fra den optiske sonde.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

  = 66,7393 – 0,2655 x1 – 0,5432 x2 + 0,0838 x3

  hvor | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Image = 66,7393 – 0,2655 x1 – 0,5432 x2 + 0,0838 x3

hvor

Image

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent.

| 4. | Målepunkterne er:







  x1 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste lændehvirvel, 8 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste ribben, 6 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| x3 | = | muskeltykkelse i mm, målt på samme tid og sted som x22. |

4.

Målepunkterne er:

x1

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste lændehvirvel, 8 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x2

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste ribben, 6 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x3

=

muskeltykkelse i mm, målt på samme tid og sted som x22.

Formlen gælder for kroppe på mellem 50 og 110 kg.

Del 4

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC EQUIPMENT (AutoFOM 1)

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1)«. |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1)«.

| 2. | Apparatet er forsynet med 16 ultralydstransducere, 2MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP eller lignende), placeret med en afstand på 25 mm mellem hver transducer.
  Måleresultaterne omregnes til skønnet indhold af magert kød ved hjælp af en central databehandlingsenhed. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er forsynet med 16 ultralydstransducere, 2MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP eller lignende), placeret med en afstand på 25 mm mellem hver transducer.

Måleresultaterne omregnes til skønnet indhold af magert kød ved hjælp af en central databehandlingsenhed.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes på grundlag af 127 enkelte målepunkter efter følgende formel:

  = c + c0 × IP000 + c1 × IP001 + .... + c126 × IP126
  hvor | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent. Konstanterne c og c0 op til c126 er givet i den danske protokol, del II, der er indgivet til Kommissionen efter artikel 3, stk. 3, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes på grundlag af 127 enkelte målepunkter efter følgende formel:

Image = c + c0 × IP000 + c1 × IP001 + .... + c126 × IP126

hvor

Image

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent. Konstanterne c og c0 op til c126 er givet i den danske protokol, del II, der er indgivet til Kommissionen efter artikel 3, stk. 3, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85.

| 4. | Beskrivelsen af målepunkterne og af den statistiske metode er givet i den danske protokol, del II, der er indgivet til Kommissionen efter artikel 3, stk. 3, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85.
  Formlen gælder for kroppe på mellem 50 og 110 kg. |
| --- | --- |

4.

Beskrivelsen af målepunkterne og af den statistiske metode er givet i den danske protokol, del II, der er indgivet til Kommissionen efter artikel 3, stk. 3, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85.

Formlen gælder for kroppe på mellem 50 og 110 kg.

Del 5

UPDATED FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC EQUIPMENT (AutoFOM DK)

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Updated fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM DK)«. |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Updated fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM DK)«.

| 2. | Apparatet er mekanisk foreneligt med AutoFOM 1, hvad selve skanneropstillingen angår. Selve måleprincippet er også uændret. AutoFOM DK afviger fra AutoFOM 1 med hensyn til en anordning, der sikrer, at slagtekroppen passerer forbi måleenheden i ret position, og som sammen med en laserføler sporer slagtekroppen, foretager symmetriske målinger og råder over større regnekraft og en ny programmelpakke, som gør det muligt at øge billedhastigheden og -opløsningen. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er mekanisk foreneligt med AutoFOM 1, hvad selve skanneropstillingen angår. Selve måleprincippet er også uændret. AutoFOM DK afviger fra AutoFOM 1 med hensyn til en anordning, der sikrer, at slagtekroppen passerer forbi måleenheden i ret position, og som sammen med en laserføler sporer slagtekroppen, foretager symmetriske målinger og råder over større regnekraft og en ny programmelpakke, som gør det muligt at øge billedhastigheden og -opløsningen.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

  = 63,4322 – 0,1429 x1 – 0,0438 x2 – 0,0715 x3 + 0,9420 x4 + 0,0911 x5

  hvor | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Image = 63,4322 – 0,1429 x1 – 0,0438 x2 – 0,0715 x3 + 0,9420 x4 + 0,0911 x5

hvor

Image

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent.

| 4. | Beskrivelsen af målepunkterne og af den statistiske metode er givet i den danske protokol, del II, der er indgivet til Kommissionen efter artikel 3, stk. 3, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85.
  Formlen gælder for kroppe på mellem 50 og 110 kg. |
| --- | --- |

4.

Beskrivelsen af målepunkterne og af den statistiske metode er givet i den danske protokol, del II, der er indgivet til Kommissionen efter artikel 3, stk. 3, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85.

Formlen gælder for kroppe på mellem 50 og 110 kg.

Del 6

FAT-O-MEATER II (FOM II)

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Fat-O-Meater (II) (FOM II)«. |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet benævnt »Fat-O-Meater (II) (FOM II)«.

| 2. | Apparatet er en ny udgave af FAT-O-Meater målesystemet. Grundmåleprincippet, som beskrevet i punkt 2 i del 2 og 3, er uændret, men alt programmel og maskinel og det mekaniske design er omarbejdet. FOM II-pistolen består af en optisk sonde med en kniv, en dybdemålingsanordning og en dataindsamlings- og analyseplade. Alle foreskrevne indsamlings- og analysedata findes i selve FOM II-pistolen. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er en ny udgave af FAT-O-Meater målesystemet. Grundmåleprincippet, som beskrevet i punkt 2 i del 2 og 3, er uændret, men alt programmel og maskinel og det mekaniske design er omarbejdet. FOM II-pistolen består af en optisk sonde med en kniv, en dybdemålingsanordning og en dataindsamlings- og analyseplade. Alle foreskrevne indsamlings- og analysedata findes i selve FOM II-pistolen.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

  = 66,5015 – 0,3568 x1 – 0,4704 x2 + 0,0947 x3

  hvor | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Image = 66,5015 – 0,3568 x1 – 0,4704 x2 + 0,0947 x3

hvor

Image

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent.

| 4. | Målepunkterne er:







  x1 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste lændehvirvel, 8 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste ribben, 6 cm ved siden af svinekroppens midterlinje |
| x3 | = | muskeltykkelse i mm, målt på samme tid og sted som x22. |

4.

Målepunkterne er:

x1

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste lændehvirvel, 8 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x2

=

spæklagets tykkelse (inkl. svær) i mm, målt mellem tredje- og fjerdesidste ribben, 6 cm ved siden af svinekroppens midterlinje

x3

=

muskeltykkelse i mm, målt på samme tid og sted som x22.

Formlen gælder for kroppe på mellem 50 og 110 kg.

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 10.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 6/89 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 6/89

---

AFGØRELSE nr. 1/2008 TRUFFET AF DEN BLANDEDE VETERINÆRKOMITÉ, DER ER NEDSAT VED AFTALEN MELLEM DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB OG DET SCHWEIZISKE FORBUND OM HANDEL MED LANDBRUGSPRODUKTER

af 23. december 2008,

om ændring af appendiks 2, 3, 4, 5, 6 og 10 i bilag 11 til aftalen

(2009/13/EF)

DEN BLANDEDE KOMITÉ HAR —

under henvisning til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter (i det følgende benævnt »landbrugsaftalen«), særlig artikel 19, stk. 3, i bilag 11, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Landbrugsaftalen trådte i kraft den 1. juni 2002. |
| --- | --- |

(1)

Landbrugsaftalen trådte i kraft den 1. juni 2002.

| (2) | I henhold til artikel 19, stk. 1, i bilag 11 til landbrugsaftalen er det Den Blandede Veterinærkomité, der skal behandle alle spørgsmål, der opstår i forbindelse med nævnte bilag og dets gennemførelse, samt varetage de opgaver, der er fastsat i det. I henhold til artikel 19, stk. 3, i bilaget kan Den Blandede Veterinærkomité beslutte at ændre appendikserne i bilag 11, blandt andet for at tilpasse eller ajourføre dem. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 19, stk. 1, i bilag 11 til landbrugsaftalen er det Den Blandede Veterinærkomité, der skal behandle alle spørgsmål, der opstår i forbindelse med nævnte bilag og dets gennemførelse, samt varetage de opgaver, der er fastsat i det. I henhold til artikel 19, stk. 3, i bilaget kan Den Blandede Veterinærkomité beslutte at ændre appendikserne i bilag 11, blandt andet for at tilpasse eller ajourføre dem.

| (3) | Appendikserne i bilag 11 til landbrugsaftalen blev ændret første gang ved afgørelse nr. 2/2003 truffet af Den Blandede Veterinærkomité, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter, af 25. november 2003 om ændring af appendiks 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 11 i bilag 11 til aftalen (1). |
| --- | --- |

(3)

Appendikserne i bilag 11 til landbrugsaftalen blev ændret første gang ved afgørelse nr. 2/2003 truffet af Den Blandede Veterinærkomité, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter, af 25. november 2003 om ændring af appendiks 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 11 i bilag 11 til aftalen (1).

| (4) | Appendikserne i bilag 11 til landbrugsaftalen blev senest ændret ved afgørelse nr. 1/2006 truffet af Den Blandede Veterinærkomité, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter, af 1. december 2006 om ændring af appendiks 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 10 i bilag 11 til aftalen (2). |
| --- | --- |

(4)

Appendikserne i bilag 11 til landbrugsaftalen blev senest ændret ved afgørelse nr. 1/2006 truffet af Den Blandede Veterinærkomité, der er nedsat ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter, af 1. december 2006 om ændring af appendiks 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 10 i bilag 11 til aftalen (2).

| (5) | Det Schweiziske Forbund (i det følgende benævnt »Schweiz«) har forpligtet sig til i sin nationale lovgivning at indarbejde bestemmelserne i Rådets direktiv 91/496/EØF af 15. juli 1991 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande (3), Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet (4), Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (5), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (6), samt alle bestemmelser om anvendelse af disse retsakter i forbindelse med kontrol med indførsel til EU fra tredjelande. |
| --- | --- |

(5)

Det Schweiziske Forbund (i det følgende benævnt »Schweiz«) har forpligtet sig til i sin nationale lovgivning at indarbejde bestemmelserne i Rådets direktiv 91/496/EØF af 15. juli 1991 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande (3), Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet (4), Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (5), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (6), samt alle bestemmelser om anvendelse af disse retsakter i forbindelse med kontrol med indførsel til EU fra tredjelande.

| (6) | For at muliggøre kontrollen med indførsel af animalske produkter fra tredjelande er det nødvendigt at integrere Schweiz, i det mindste delvist, i det hurtige varslingssystem, der er oprettet ved artikel 50 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (7). |
| --- | --- |

(6)

For at muliggøre kontrollen med indførsel af animalske produkter fra tredjelande er det nødvendigt at integrere Schweiz, i det mindste delvist, i det hurtige varslingssystem, der er oprettet ved artikel 50 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (7).

| (7) | De sundhedsforanstaltninger, der er fastsat i henholdsvis schweizisk lovgivning og fællesskabslovgivningen, for så vidt angår veterinærkontrol med dyrs og animalske produkters bevægelser og indførsel af dyr og animalske produkter, anerkendes som ligestillede. Appendiks 5 og 10 i bilag 11 til aftalen bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(7)

De sundhedsforanstaltninger, der er fastsat i henholdsvis schweizisk lovgivning og fællesskabslovgivningen, for så vidt angår veterinærkontrol med dyrs og animalske produkters bevægelser og indførsel af dyr og animalske produkter, anerkendes som ligestillede. Appendiks 5 og 10 i bilag 11 til aftalen bør derfor ændres.

| (8) | Schweiz har forpligtet sig til i sin nationale lovgivning at indarbejde bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 998/2003 af 26. maj 2003 om dyresundhedsmæssige betingelser for ikke-kommerciel transport af selskabsdyr (8). |
| --- | --- |

(8)

Schweiz har forpligtet sig til i sin nationale lovgivning at indarbejde bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 998/2003 af 26. maj 2003 om dyresundhedsmæssige betingelser for ikke-kommerciel transport af selskabsdyr (8).

| (9) | Appendiks 2, 3, 4 og 6 i bilag 11 til aftalen bør ændres for at tage hensyn til de ændringer, der er foretaget i EF-retsforskrifterne og i de schweiziske retsforskrifter frem til den 30. juni 2008 — |
| --- | --- |

(9)

Appendiks 2, 3, 4 og 6 i bilag 11 til aftalen bør ændres for at tage hensyn til de ændringer, der er foretaget i EF-retsforskrifterne og i de schweiziske retsforskrifter frem til den 30. juni 2008 —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Appendiks 2 i bilag 11 til landbrugsaftalen ændres i overensstemmelse med bilag I til denne afgørelse.

Artikel 2

Appendiks 3, 4, 5, 6 og 10 i bilag 11 til landbrugsaftalen ændres i overensstemmelse med bilag II-VI til denne afgørelse.

Artikel 3

Denne afgørelse, der er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af de to formænd eller andre personer, der er bemyndiget til at handle på parternes vegne.

Artikel 4

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for ikrafttræden af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om ændring af bilag 11 til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter (i det følgende benævnt »bilag 11-aftalen«).

Hvis bilag 11-aftalen anvendes midlertidigt, anvendes denne afgørelse også midlertidigt fra den samme dato, indtil aftalen træder i kraft.

Artikel 5

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Undertegnet i Paris, den 23. december 2008.

På Det Schweiziske Forbunds vegne

Hans WYSS

Delegationsleder

Undertegnet i Paris, den 23. december 2008.

På Det Europæiske Fællesskabs vegne

Paul VAN GELDORP

Delegationsleder

---

(1)  EUT L 23 af 28.1.2004, s. 27.

1

(2)  EUT L 32 af 6.2.2007, s. 91.

2

(3)  EFT L 268 af 24.9.1991, s. 56.

3

(4)  EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9.

4

(5)  EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11.

5

(6)  EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.

6

(7)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

7

(8)  EUT L 146 af 13.6.2003, s. 1.

8

---

BILAG I

I appendiks 2 i bilag 11 indsættes følgende:

»X.   Ikke-kommerciel transport af selskabsdyr

A.   RETSFORSKRIFTER (1)

| Fællesskabet | Schweiz |
| --- | --- |
| Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 998/2003 af 26. maj 2003 om dyresundhedsmæssige betingelser for ikke-kommerciel transport af selskabsdyr og om ændring af Rådets direktiv 92/65/EØF (EUT L 146 af 13.6.2003, s. 1). | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import af selskabsdyr (OIAC) (RS 916.443.14). |

Fællesskabet

Schweiz

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 998/2003 af 26. maj 2003 om dyresundhedsmæssige betingelser for ikke-kommerciel transport af selskabsdyr og om ændring af Rådets direktiv 92/65/EØF (EUT L 146 af 13.6.2003, s. 1).

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import af selskabsdyr (OIAC) (RS 916.443.14).

B.   SÆRLIGE BESTEMMELSER

| 1. | Der anvendes et identifikationssystem som fastsat i forordning (EF) nr. 998/2003. |
| --- | --- |

1.

Der anvendes et identifikationssystem som fastsat i forordning (EF) nr. 998/2003.

| 2. | Gyldigheden af rabiesvaccinationen og i givet fald revaccinationen anerkendes ifølge anbefalingerne fra producenten, og i henhold til bestemmelserne i artikel 5 i forordning (EF) nr. 998/2003 og Kommissionens beslutning 2005/91/EF af 2. februar 2005 om fastsættelse af den periode, efter hvilken rabiesvaccination anses for gyldig (2). |
| --- | --- |

2.

Gyldigheden af rabiesvaccinationen og i givet fald revaccinationen anerkendes ifølge anbefalingerne fra producenten, og i henhold til bestemmelserne i artikel 5 i forordning (EF) nr. 998/2003 og Kommissionens beslutning 2005/91/EF af 2. februar 2005 om fastsættelse af den periode, efter hvilken rabiesvaccination anses for gyldig (2).

| 3. | Der anvendes et pas som fastsat i Kommissionens beslutning 2003/803/EF af 26. november 2003 om et standardpas til transport inden for Fællesskabet af hunde, katte og fritter (3). |
| --- | --- |

3.

Der anvendes et pas som fastsat i Kommissionens beslutning 2003/803/EF af 26. november 2003 om et standardpas til transport inden for Fællesskabet af hunde, katte og fritter (3).

| 4. | I dette appendiks anvendes bestemmelserne i kapitel II (Bestemmelser for transport mellem medlemsstater) i forordning (EF) nr. 998/2003 med de nødvendige ændringer, for så vidt angår ikke-kommerciel transport af selskabsdyr mellem EF's medlemsstater og Schweiz.«. |
| --- | --- |

4.

I dette appendiks anvendes bestemmelserne i kapitel II (Bestemmelser for transport mellem medlemsstater) i forordning (EF) nr. 998/2003 med de nødvendige ændringer, for så vidt angår ikke-kommerciel transport af selskabsdyr mellem EF's medlemsstater og Schweiz.«.

---

(1)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 30. juni 2008.

1

(2)  EUT L 31 af 4.2.2005, p. 61.

2

(3)  EUT L 312 af 27.11.2003, p. 1.

3

---

BILAG II

Appendiks 3 i bilag 11 affattes således:

»Appendiks 3

IMPORT AF LEVENDE DYR, SÆD, ÆG OG EMBRYONER FRA TREDJELANDE

I.   Fællesskabs — retsforskrifter (1)

A.   Hovdyr bortset fra enhovede dyr

Rådets direktiv 2004/68/EF af 26. april 2004 om dyresundhedsbestemmelser for import til og transit gennem Fællesskabet af visse levende hovdyr, om ændring af direktiv 90/426/EØF og 92/65/EØF og om ophævelse af direktiv 72/462/EØF (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 320).

B.   Enhovede dyr

Rådets direktiv 90/426/EØF af 26. juni 1990 om dyresundhedsmæssige betingelser for enhovede dyrs bevægelser og indførsel af enhovede dyr fra tredjelande (EFT L 224 af 18.8.1990, s. 42).

C.   Fjerkræ og rugeæg

Rådets direktiv 90/539/EØF af 15. oktober 1990 om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandelen inden for Fællesskabet med fjerkræ og rugeæg samt for indførsel heraf fra tredjelande (EFT L 303 af 31.10.1990, s. 6).

D.   Akvakulturdyr

Rådets direktiv 2006/88/EF af 24. oktober 2006 om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr (EUT L 328 af 24.11.2006, s. 14).

E.   Kvægembryoner

Rådets direktiv 89/556/EØF af 25. september 1989 om fastsættelse af veterinærpolitimæssige betingelser i forbindelse med handel inden for Fællesskabet med embryoner af tamkvæg samt med indførsel heraf fra tredjelande (EFT L 302 af 19.10.1989, s. 1).

F.   Tyresæd

Rådets direktiv 88/407/EØF af 14. juni 1988 om fastsættelse af de veterinærpolitimæssige krav i forbindelse med handelen inden for Fællesskabet med tyresæd og indførsel heraf (EFT L 194 af 22.7.1988, s. 10).

G.   Ornesæd

Rådets direktiv 90/429/EØF af 26. juni 1990 om fastsættelse af de dyresundhedsmæssige krav i forbindelse med handelen inden for Fællesskabet med ornesæd og indførsel heraf (EFT L 224 af 18.8.1990, s. 62).

H.   Andre levende dyr

| 1. | Rådets direktiv 92/65/EØF af 13. juli 1992 om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af dyr samt sæd, æg og embryoner, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbetingelser som omhandlet i bilag A, del I, til direktiv 90/425/EØF (EFT L 268 af 14.9.1992, s. 54). |
| --- | --- |

1.

Rådets direktiv 92/65/EØF af 13. juli 1992 om dyresundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af dyr samt sæd, æg og embryoner, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbetingelser som omhandlet i bilag A, del I, til direktiv 90/425/EØF (EFT L 268 af 14.9.1992, s. 54).

| 2. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 998/2003 af 26. maj 2003 om dyresundhedsmæssige betingelser for ikke-kommerciel transport af selskabsdyr og om ændring af Rådets direktiv 92/65/EØF (EUT L 146 af 13.6.2003, s. 1). |
| --- | --- |

2.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 998/2003 af 26. maj 2003 om dyresundhedsmæssige betingelser for ikke-kommerciel transport af selskabsdyr og om ændring af Rådets direktiv 92/65/EØF (EUT L 146 af 13.6.2003, s. 1).

I.   Andre særlige bestemmelser

| 1. | Rådets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af β-agonister i husdyrbrug og om ophævelse af direktiv 81/602/EØF, 88/146/EØF og 88/299/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 3). |
| --- | --- |

1.

Rådets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af β-agonister i husdyrbrug og om ophævelse af direktiv 81/602/EØF, 88/146/EØF og 88/299/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 3).

| 2. | Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10). |
| --- | --- |

2.

Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10).

II.   Schweiz — retsforskrifter (2)

| 1. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE), (RS 916.443.10). |
| --- | --- |

1.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE), (RS 916.443.10).

| 2. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af dyr fra tredjelande ad luftvejen (OITA), (RS 916.443.12). |
| --- | --- |

2.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af dyr fra tredjelande ad luftvejen (OITA), (RS 916.443.12).

| 3. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af animalske produkter fra tredjelande ad luftvejen (OITPA), (RS 916.443.13). |
| --- | --- |

3.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af animalske produkter fra tredjelande ad luftvejen (OITPA), (RS 916.443.13).

| 4. | Bekendtgørelse af 16. maj 2007 om kontrol med import og transit af dyr og animalske produkter (Ordonnance sur les contrôles OITE), (RS 916.443.106). |
| --- | --- |

4.

Bekendtgørelse af 16. maj 2007 om kontrol med import og transit af dyr og animalske produkter (Ordonnance sur les contrôles OITE), (RS 916.443.106).

| 5. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import af selskabsdyr (OIAC) (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

5.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import af selskabsdyr (OIAC) (RS 916.443.14).

| 6. | Bekendtgørelse af 18. august 2004 om veterinærlægemidler (OMédV), (RS 812.212.27). |
| --- | --- |

6.

Bekendtgørelse af 18. august 2004 om veterinærlægemidler (OMédV), (RS 812.212.27).

| 7. | Bekendtgørelse af 30. oktober 1985 om honorarer modtaget af Office vétérinaire fédéral (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

7.

Bekendtgørelse af 30. oktober 1985 om honorarer modtaget af Office vétérinaire fédéral (OEVET) (RS 916.472).

III.   Gennemførelsesbestemmelser

Office vétérinaire fédéral og Fællesskabets medlemsstater overholder de relevante bestemmelser om import, der er fastsat i de retsakter, der nævnt i afsnit I i dette appendiks, gennemførelsesbestemmelserne og listerne over virksomheder, hvorfra der kan tillades import. Denne forpligtelse finder anvendelse på alle relevante retsakter uanset vedtagelsesdato.

Office vétérinaire fédéral kan vedtage strengere foranstaltninger og kræve supplerende garantier. Der føres konsultationer i Den Blandede Veterinærkomité, for at der kan findes passende løsninger.

Office vétérinaire fédéral og Fællesskabets medlemsstater underretter hinanden om specifikke importbetingelser, der er fastsat på bilateralt plan, og som ikke er harmoniseret på fællesskabsplan.

Ved anvendelsen af dette bilag på Schweiz anerkendes zoologisk have i Zürich som godkendt center i overensstemmelse med bilag C til direktiv 92/65/EØF.«.

---

(1)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 30. juni 2008.

1

(2)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 30. juni 2008.

2

---

BILAG III

Appendiks 4 i bilag 11 affattes således:

»Appendiks 4

ZOOTEKNIK, HERUNDER IMPORT FRA TREDJELANDE

A.   Retsforskrifter (1)

| Fællesskabet | Schweiz |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 77/504/EØF af 25. juli 1977 om racerent avlskvæg (EFT L 206 af 12.8.1977, s. 8).
  Rådets direktiv 88/661/EØF af 19. december 1988 om zootekniske normer for avlssvin (EFT L 382 af 31.12.1988, s. 36).
  Rådets direktiv 87/328/EØF af 18. juni 1987 om godkendelse af racerent avlskvæg til avlsbrug (EFT L 167 af 26.6.1987, s. 54).
  Rådets direktiv 88/407/EØF af 14. juni 1988 om fastsættelse af de veterinærpolitimæssige krav i forbindelse med handelen inden for Fællesskabet med frosset tyresæd og indførsel heraf (EFT L 194 af 22.7.1988, s. 10).
  Rådets direktiv 89/361/EØF af 30. maj 1989 om racerene avlsfår og -geder (EFT L 153 af 6.6.1989, s. 30).
  Rådets direktiv 90/118/EØF af 5. marts 1990 om godkendelse af racerene avlssvin til avlsbrug (EFT L 71 af 17.3.1990, s. 34).
  Rådets direktiv 90/119/EØF af 5. marts 1990 om godkendelse af hybridavlssvin til avlsbrug (EFT L 71 af 17.3.1990, s. 36).
  Rådets direktiv 90/427/EØF af 26. juni 1990 om zootekniske og genealogiske betingelser for samhandelen inden for Fællesskabet med enhovede dyr (EFT L 224 af 18.8.1990, s. 55).
  Rådets direktiv 90/428/EØF af 26. juni 1990 om samhandelen med enhovede dyr bestemt til konkurrencer og om fastsættelse af betingelserne for deltagelse i disse konkurrencer (EFT L 224 af 18.8.1990, s. 60).
  Rådets direktiv 91/174/EØF af 25. marts 1991 om de zootekniske og genealogiske betingelser for handel med racerene dyr og om ændring af direktiv 77/504/EØF og 90/425/EØF (EFT L 85 af 5.4.1991, s. 37).
  Rådets direktiv 94/28/EF af 23. juni 1994 om principperne for de zootekniske og genealogiske betingelser for import af dyr og deres sæd, æg og embryoner fra tredjelande og om ændring af direktiv 77/504/EØF om racerent avlskvæg (EFT L 178 af 12.7.1994, s. 66). | Bekendtgørelse af 14. november 2007 om opdræt (RS 916.310). |

Fællesskabet

Schweiz

Rådets direktiv 77/504/EØF af 25. juli 1977 om racerent avlskvæg (EFT L 206 af 12.8.1977, s. 8).

Rådets direktiv 88/661/EØF af 19. december 1988 om zootekniske normer for avlssvin (EFT L 382 af 31.12.1988, s. 36).

Rådets direktiv 87/328/EØF af 18. juni 1987 om godkendelse af racerent avlskvæg til avlsbrug (EFT L 167 af 26.6.1987, s. 54).

Rådets direktiv 88/407/EØF af 14. juni 1988 om fastsættelse af de veterinærpolitimæssige krav i forbindelse med handelen inden for Fællesskabet med frosset tyresæd og indførsel heraf (EFT L 194 af 22.7.1988, s. 10).

Rådets direktiv 89/361/EØF af 30. maj 1989 om racerene avlsfår og -geder (EFT L 153 af 6.6.1989, s. 30).

Rådets direktiv 90/118/EØF af 5. marts 1990 om godkendelse af racerene avlssvin til avlsbrug (EFT L 71 af 17.3.1990, s. 34).

Rådets direktiv 90/119/EØF af 5. marts 1990 om godkendelse af hybridavlssvin til avlsbrug (EFT L 71 af 17.3.1990, s. 36).

Rådets direktiv 90/427/EØF af 26. juni 1990 om zootekniske og genealogiske betingelser for samhandelen inden for Fællesskabet med enhovede dyr (EFT L 224 af 18.8.1990, s. 55).

Rådets direktiv 90/428/EØF af 26. juni 1990 om samhandelen med enhovede dyr bestemt til konkurrencer og om fastsættelse af betingelserne for deltagelse i disse konkurrencer (EFT L 224 af 18.8.1990, s. 60).

Rådets direktiv 91/174/EØF af 25. marts 1991 om de zootekniske og genealogiske betingelser for handel med racerene dyr og om ændring af direktiv 77/504/EØF og 90/425/EØF (EFT L 85 af 5.4.1991, s. 37).

Rådets direktiv 94/28/EF af 23. juni 1994 om principperne for de zootekniske og genealogiske betingelser for import af dyr og deres sæd, æg og embryoner fra tredjelande og om ændring af direktiv 77/504/EØF om racerent avlskvæg (EFT L 178 af 12.7.1994, s. 66).

Bekendtgørelse af 14. november 2007 om opdræt (RS 916.310).

B.   Gennemførelsesbestemmelser

For så vidt angår dette appendiks, sker handel med levende dyr og animalske produkter mellem Fællesskabets medlemsstater og Schweiz på samme betingelser, som gælder for handel mellem Fællesskabets medlemsstater.

Uden at bestemmelserne om zooteknisk kontrol i appendiks 5 og 6 i øvrigt tilsidesættes, forpligter de schweiziske myndigheder sig til at sørge for, at Schweiz i forbindelse med indførsel anvender de samme bestemmelser som dem, der er indeholdt i Rådets direktiv 94/28/EF.

I tilfælde af vanskeligheder indbringes sagen for Den Blandede Veterinærkomité efter anmodning fra en af parterne.«

---

(1)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 30. juni 2008.

1

---

BILAG IV

Appendiks 5 i bilag 11 affattes således:

»Appendiks 5

LEVENDE DYR, SÆD, ÆG OG EMBRYONER: GRÆNSEKONTROL OG GEBYRER

KAPITEL I

Almindelige bestemmelser – Traces-systemet

A.   RETSFORSKRIFTER (1)

| Fællesskabet | Schweiz |
| --- | --- |
| Kommissionens beslutning 2004/292/EF af 30. marts 2004 om anvendelse af Traces-systemet og om ændring af beslutning 92/486/EØF (EUT L 94 af 31.3.2004, s. 63). | 1. | Lov af 1. juli 1966 om epizootier (LFE), (RS 916.40). |

Fællesskabet

Schweiz

Kommissionens beslutning 2004/292/EF af 30. marts 2004 om anvendelse af Traces-systemet og om ændring af beslutning 92/486/EØF (EUT L 94 af 31.3.2004, s. 63).

1.

Lov af 1. juli 1966 om epizootier (LFE), (RS 916.40).

| 2. | Bekendtgørelse af 27. juni 1995 om epizootier (OFE) (RS 916.401). |
| --- | --- |

2.

Bekendtgørelse af 27. juni 1995 om epizootier (OFE) (RS 916.401).

| 3. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr (OITE), (RS 916.443.10). |
| --- | --- |

3.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr (OITE), (RS 916.443.10).

| 4. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af dyr fra tredjelande ad luftvejen (OITA) (916.443.12) |
| --- | --- |

4.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af dyr fra tredjelande ad luftvejen (OITA) (916.443.12)

| 5. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af animalske produkter fra tredjelande ad luftvejen (OITPA) 916.443.13) |
| --- | --- |

5.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af animalske produkter fra tredjelande ad luftvejen (OITPA) 916.443.13)

| 6. | Bekendtgørelse af 16. maj 2007 om kontrol med import og transit af dyr og animalske produkter (Ordonnance sur les contrôles OITE), (RS 916.443.106). |
| --- | --- |

6.

Bekendtgørelse af 16. maj 2007 om kontrol med import og transit af dyr og animalske produkter (Ordonnance sur les contrôles OITE), (RS 916.443.106).

| 7. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import af selskabsdyr (OIAC) (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

7.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import af selskabsdyr (OIAC) (RS 916.443.14).

B.   GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER

Kommissionen integrerer i samarbejde med Office vétérinaire fédéral Schweiz i edb-systemet Traces i overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2004/292/EF.

Hvis det er nødvendigt, fastsættes der overgangsforanstaltninger og supplerende foranstaltninger i Den Blandede Veterinærkomité.

KAPITEL II

Veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen mellem Fællesskabets medlemsstater og Schweiz

A.   RETSFORSKRIFTER (1)

Veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen mellem Fællesskabets medlemsstater og Schweiz gennemføres i overensstemmelse med bestemmelserne i følgende retsakter:

| Fællesskabet | Schweiz |
| --- | --- |
| 1. | Rådets direktiv 89/608/EØF af 21. november 1989 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af de veterinære og zootekniske bestemmelser (EFT L 351 af 2.12.1989, s. 34). |

Fællesskabet

Schweiz

1.

Rådets direktiv 89/608/EØF af 21. november 1989 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af de veterinære og zootekniske bestemmelser (EFT L 351 af 2.12.1989, s. 34).

| 2. | Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29). |
| --- | --- |

2.

Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29).

| 1. | Lov om epizootier (LFE) af 1. juli 1966, (RS 916.40), særlig artikel 57. |
| --- | --- |

1.

Lov om epizootier (LFE) af 1. juli 1966, (RS 916.40), særlig artikel 57.

| 2. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE), (RS 916.443.10). |
| --- | --- |

2.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE), (RS 916.443.10).

| 3. | Bekendtgørelse af 16. maj 2007 om kontrol med import og transit af dyr og animalske produkter (Ordonnance sur les contrôles OITE), (RS 916.443.106). |
| --- | --- |

3.

Bekendtgørelse af 16. maj 2007 om kontrol med import og transit af dyr og animalske produkter (Ordonnance sur les contrôles OITE), (RS 916.443.106).

| 4. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import af selskabsdyr (OIAC) (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

4.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import af selskabsdyr (OIAC) (RS 916.443.14).

| 5. | Bekendtgørelse af 30. oktober 1985 om honorarer modtaget af Office vétérinaire fédéral (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

5.

Bekendtgørelse af 30. oktober 1985 om honorarer modtaget af Office vétérinaire fédéral (OEVET) (RS 916.472).

B.   GENERELLE GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER

I de i artikel 8 i direktiv 90/425/EØF omhandlede tilfælde sætter de kompetente myndigheder på bestemmelsesstedet sig straks i forbindelse med de kompetente myndigheder i afsendelseslandet. De træffer de nødvendige foranstaltninger og meddeler den kompetente myndighed i afsendelseslandet og Kommissionen, hvilken kontrol der er udført, hvilke afgørelser der er truffet, samt begrundelsen for disse.

Gennemførelsen af bestemmelserne i artikel 10, 11 og 16 i direktiv 89/608/EØF og i artikel 9 og 22 i direktiv 90/425/EØF sorterer under Den Blandede Veterinærkomité.

C.   SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR DYR, DER SKAL TIL GRÆSNING I GRÆNSEOMRÅDER

| 1. | Definitioner: | Græsning: Handling, som indebærer, at dyr føres til græsning i et grænseområde, der højst strækker sig 10 km fra grænsen, i forbindelse med forsendelse af dyr til en medlemsstat eller til Schweiz. I behørigt begrundede særlige tilfælde kan de kompetente myndigheder give tilladelse til, at græsning finder sted på et område, der strækker sig længere på hver side af grænsen mellem Schweiz og EF. |
| --- | --- | --- |

1.

Definitioner:

Græsning: Handling, som indebærer, at dyr føres til græsning i et grænseområde, der højst strækker sig 10 km fra grænsen, i forbindelse med forsendelse af dyr til en medlemsstat eller til Schweiz. I behørigt begrundede særlige tilfælde kan de kompetente myndigheder give tilladelse til, at græsning finder sted på et område, der strækker sig længere på hver side af grænsen mellem Schweiz og EF.

| | Græsning fra bedrift: Græsning, hvor dyrene ved hver dags afslutning føres tilbage til deres oprindelsesbedrift i en medlemsstat eller i Schweiz |
| --- | --- |

Græsning fra bedrift: Græsning, hvor dyrene ved hver dags afslutning føres tilbage til deres oprindelsesbedrift i en medlemsstat eller i Schweiz

| 2. | Hvad angår græsning mellem Fællesskabets medlemsstater og Schweiz finder bestemmelserne i Kommissionens beslutning 2001/672/EF af 20. august 2001 om særlige regler for flytning af kreaturer, når de sættes på græs om sommeren i bjergområder (EFT L 235 af 4.9.2001, s. 23) tilsvarende anvendelse. Inden for rammerne af dette bilag finder artikel 1 i beslutning 2001/672/EF dog anvendelse med følgende tilpasninger:






  — | »perioden fra 1. maj til 15. oktober« ændres til »kalenderåret« |
| --- | --- | --- |

2.

Hvad angår græsning mellem Fællesskabets medlemsstater og Schweiz finder bestemmelserne i Kommissionens beslutning 2001/672/EF af 20. august 2001 om særlige regler for flytning af kreaturer, når de sættes på græs om sommeren i bjergområder (EFT L 235 af 4.9.2001, s. 23) tilsvarende anvendelse. Inden for rammerne af dette bilag finder artikel 1 i beslutning 2001/672/EF dog anvendelse med følgende tilpasninger:

—

»perioden fra 1. maj til 15. oktober« ændres til »kalenderåret«

| — | for Schweiz er de i artikel 1 i beslutning 2001/672/EF omhandlede og i bilaget nævnte områder som følger:






  — | SCHWEIZ |
| --- | --- | --- |

—

for Schweiz er de i artikel 1 i beslutning 2001/672/EF omhandlede og i bilaget nævnte områder som følger:

—

SCHWEIZ

| — | KANTONEN ZÜRICH |
| --- | --- |

—

KANTONEN ZÜRICH

| — | KANTONEN BERN |
| --- | --- |

—

KANTONEN BERN

| — | KANTONEN LUZERN |
| --- | --- |

—

KANTONEN LUZERN

| — | KANTONEN URI |
| --- | --- |

—

KANTONEN URI

| — | KANTONEN SCHWYZ |
| --- | --- |

—

KANTONEN SCHWYZ

| — | KANTONEN OBWALDEN |
| --- | --- |

—

KANTONEN OBWALDEN

| — | KANTONEN NIDWALDEN |
| --- | --- |

—

KANTONEN NIDWALDEN

| — | KANTONEN GLARUS |
| --- | --- |

—

KANTONEN GLARUS

| — | KANTONEN ZUG |
| --- | --- |

—

KANTONEN ZUG

| — | KANTONEN FREIBURG |
| --- | --- |

—

KANTONEN FREIBURG

| — | KANTONEN SOLOTHURN |
| --- | --- |

—

KANTONEN SOLOTHURN

| — | KANTONEN BASEL-STADT |
| --- | --- |

—

KANTONEN BASEL-STADT

| — | KANTONEN BASEL-LANDSCHAFT |
| --- | --- |

—

KANTONEN BASEL-LANDSCHAFT

| — | KANTONEN SCHAFFHAUSEN |
| --- | --- |

—

KANTONEN SCHAFFHAUSEN

| — | KANTONEN APPENZELL AUSSERRHODEN |
| --- | --- |

—

KANTONEN APPENZELL AUSSERRHODEN

| — | KANTONEN APPENZELL INNERRHODEN |
| --- | --- |

—

KANTONEN APPENZELL INNERRHODEN

| — | KANTONEN ST. GALLEN |
| --- | --- |

—

KANTONEN ST. GALLEN

| — | KANTONEN GRAUBÜNDEN |
| --- | --- |

—

KANTONEN GRAUBÜNDEN

| — | KANTONEN AARGAU |
| --- | --- |

—

KANTONEN AARGAU

| — | KANTONEN THURGAU |
| --- | --- |

—

KANTONEN THURGAU

| — | KANTONEN TESSIN |
| --- | --- |

—

KANTONEN TESSIN

| — | KANTONEN WAADT |
| --- | --- |

—

KANTONEN WAADT

| — | KANTONEN WALLIS |
| --- | --- |

—

KANTONEN WALLIS

| — | KANTONEN NEUENBURG |
| --- | --- |

—

KANTONEN NEUENBURG

| — | KANTONEN GENF |
| --- | --- |

—

KANTONEN GENF

| — | KANTONEN JURA. |
| --- | --- |

—

KANTONEN JURA.

I henhold til bekendtgørelse om epizootier (OFE) af 27. juni 1995 (RS 916.401), særlig artikel 7 (registrering), og bekendtgørelse af 23. november 2005 om databasen over handelen med dyr (RS 916.404), særlig afsnit 2 (databasens indhold), tildeler Schweiz hvert græsningsareal en særlig registreringskode, som skal registreres i den nationale database over kvæg.

| 3. | Hvad angår græsning mellem medlemsstaterne og Schweiz skal embedsdyrlægen i afsendelseslandet:






  a) | på datoen for udstedelse af certifikatet, dog senest inden for 24 timer inden datoen for dyrenes planlagte ankomst, via det i artikel 20 i direktiv 90/425/EØF omhandlede edb-system for forbindelserne mellem veterinærmyndighederne underrette den ansvarlige myndighed på bestemmelsesstedet (den lokale veterinærenhed) om afsendelsen af dyrene |
| --- | --- | --- |

3.

Hvad angår græsning mellem medlemsstaterne og Schweiz skal embedsdyrlægen i afsendelseslandet:

a)

på datoen for udstedelse af certifikatet, dog senest inden for 24 timer inden datoen for dyrenes planlagte ankomst, via det i artikel 20 i direktiv 90/425/EØF omhandlede edb-system for forbindelserne mellem veterinærmyndighederne underrette den ansvarlige myndighed på bestemmelsesstedet (den lokale veterinærenhed) om afsendelsen af dyrene

| b) | undersøge dyrene inden for de sidste 48 timer inden deres afsendelse til græsning; dyrene skal være behørigt identificerede |
| --- | --- |

b)

undersøge dyrene inden for de sidste 48 timer inden deres afsendelse til græsning; dyrene skal være behørigt identificerede

| c) | udstede et certifikat efter modellen i punkt 9. |
| --- | --- |

c)

udstede et certifikat efter modellen i punkt 9.

| 4. | Dyrene skal i hele græsningsperioden forblive under toldkontrol. |
| --- | --- |

4.

Dyrene skal i hele græsningsperioden forblive under toldkontrol.

| 5. | Husdyrholderen skal:






  a) | ved en skriftlig erklæring acceptere at rette sig efter alle foranstaltninger, der træffes i henhold til dette bilag, og at rette sig efter andre lokalt fastsatte foranstaltninger på samme måde som enhver husdyrholder med oprindelse i en medlemsstat eller i Schweiz |
| --- | --- | --- |

5.

Husdyrholderen skal:

a)

ved en skriftlig erklæring acceptere at rette sig efter alle foranstaltninger, der træffes i henhold til dette bilag, og at rette sig efter andre lokalt fastsatte foranstaltninger på samme måde som enhver husdyrholder med oprindelse i en medlemsstat eller i Schweiz

| b) | betale de kontrolomkostninger, som anvendelsen af dette bilag giver anledning til |
| --- | --- |

b)

betale de kontrolomkostninger, som anvendelsen af dette bilag giver anledning til

| c) | fuldt ud samarbejde ved gennemførelsen af told- og veterinærkontrol, der kræves af de officielle myndigheder i afsendelseslandet eller bestemmelseslandet. |
| --- | --- |

c)

fuldt ud samarbejde ved gennemførelsen af told- og veterinærkontrol, der kræves af de officielle myndigheder i afsendelseslandet eller bestemmelseslandet.

| 6. | Ved dyrenes tilbagevenden efter eller inden den planlagte græsningsperiodes ophør skal embedsdyrlægen i det land, hvor græsningsområdet befinder sig:






  a) | på datoen for udstedelse af certifikatet, dog senest inden for 24 timer inden datoen for dyrenes planlagte ankomst, via det i artikel 20 i direktiv 90/425/EØF omhandlede edb-system for forbindelserne mellem veterinærmyndighederne underrette den ansvarlige myndighed på bestemmelsesstedet (den lokale veterinærenhed) om afsendelsen af dyrene |
| --- | --- | --- |

6.

Ved dyrenes tilbagevenden efter eller inden den planlagte græsningsperiodes ophør skal embedsdyrlægen i det land, hvor græsningsområdet befinder sig:

a)

på datoen for udstedelse af certifikatet, dog senest inden for 24 timer inden datoen for dyrenes planlagte ankomst, via det i artikel 20 i direktiv 90/425/EØF omhandlede edb-system for forbindelserne mellem veterinærmyndighederne underrette den ansvarlige myndighed på bestemmelsesstedet (den lokale veterinærenhed) om afsendelsen af dyrene

| b) | undersøge dyrene inden for de sidste 48 timer inden deres afsendelse til græsning; dyrene skal være behørigt identificerede |
| --- | --- |

b)

undersøge dyrene inden for de sidste 48 timer inden deres afsendelse til græsning; dyrene skal være behørigt identificerede

| c) | udstede et certifikat efter modellen i punkt 9. |
| --- | --- |

c)

udstede et certifikat efter modellen i punkt 9.

| 7. | I tilfælde af sygdomsudbrud træffes de relevante foranstaltninger efter aftale mellem de ansvarlige veterinærmyndigheder. Disse myndigheder behandler spørgsmål vedrørende eventuelle omkostninger. Om nødvendigt høres Den Blandede Veterinærkomité. |
| --- | --- |

7.

I tilfælde af sygdomsudbrud træffes de relevante foranstaltninger efter aftale mellem de ansvarlige veterinærmyndigheder. Disse myndigheder behandler spørgsmål vedrørende eventuelle omkostninger. Om nødvendigt høres Den Blandede Veterinærkomité.

| 8. | Som undtagelse fra bestemmelserne om græsning i punkt 1-7 gælder følgende for græsning fra bedrift mellem Fællesskabets medlemsstater og Schweiz:






  a) | dyrene må ikke komme i kontakt med dyr fra en anden bedrift |
| --- | --- | --- |

8.

Som undtagelse fra bestemmelserne om græsning i punkt 1-7 gælder følgende for græsning fra bedrift mellem Fællesskabets medlemsstater og Schweiz:

a)

dyrene må ikke komme i kontakt med dyr fra en anden bedrift

| b) | husdyrholderen forpligter sig til at underrette den ansvarlige veterinærmyndighed om enhver kontakt mellem dyrene og dyr fra en anden bedrift |
| --- | --- |

b)

husdyrholderen forpligter sig til at underrette den ansvarlige veterinærmyndighed om enhver kontakt mellem dyrene og dyr fra en anden bedrift

| c) | sundhedscertifikatet i punkt 9 nedenfor skal hvert kalenderår forelægges for de ansvarlige veterinærmyndigheder, når dyrene første gang indføres i en medlemsstat eller i Schweiz. Sundhedscertifikatet skal kunne forevises for de ansvarlige veterinærmyndigheder på forlangende |
| --- | --- |

c)

sundhedscertifikatet i punkt 9 nedenfor skal hvert kalenderår forelægges for de ansvarlige veterinærmyndigheder, når dyrene første gang indføres i en medlemsstat eller i Schweiz. Sundhedscertifikatet skal kunne forevises for de ansvarlige veterinærmyndigheder på forlangende

| d) | bestemmelserne i punkt 2 og 3 finder kun anvendelse ved den første afsendelse i kalenderåret af dyrene til en medlemsstat eller til Schweiz |
| --- | --- |

d)

bestemmelserne i punkt 2 og 3 finder kun anvendelse ved den første afsendelse i kalenderåret af dyrene til en medlemsstat eller til Schweiz

| e) | bestemmelserne i punkt 6 finder ikke anvendelse |
| --- | --- |

e)

bestemmelserne i punkt 6 finder ikke anvendelse

| f) | husdyrholderen forpligter sig til at underrette de ansvarlige veterinærmyndigheder om græsningsperiodens ophør. |
| --- | --- |

f)

husdyrholderen forpligter sig til at underrette de ansvarlige veterinærmyndigheder om græsningsperiodens ophør.

| 9. | Model til sundhedscertifikat for kreaturer i forbindelse med græsning i grænseområder eller græsning fra bedrift og kreaturer, der vender tilbage fra græsning i grænseområder:
  Model til sundhedscertifikat for kreaturer i forbindelse med græsning i grænseområder eller græsning fra bedrift og kreaturer, der vender tilbage fra græsning i grænseområder |
| --- | --- |

9.

Model til sundhedscertifikat for kreaturer i forbindelse med græsning i grænseområder eller græsning fra bedrift og kreaturer, der vender tilbage fra græsning i grænseområder:

Model til sundhedscertifikat for kreaturer i forbindelse med græsning i grænseområder eller græsning fra bedrift og kreaturer, der vender tilbage fra græsning i grænseområder

Image

Image

Image

KAPITEL III

Betingelser for handelen mellem Fællesskabet og Schweiz

A.   RETSFORSKRIFTER

I forbindelse med handelen med levende dyr samt sæd, æg og embryoner herfra mellem Fællesskabet og Schweiz samt kvægs græsning i grænseområder mellem Fællesskabets medlemsstater og Schweiz anvendes de i dette bilag viste sundhedscertifikater, der er tilgængelige via Traces-systemet, i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 599/2004 af 30. marts 2004 om en model for certifikat og erklæring om kontrol i forbindelse med samhandel inden for Fællesskabet med dyr og animalske produkter (EUT L 94 af 31.3.2004, s. 44).

KAPITEL IV

Veterinærkontrol ved import af tredjelandsprodukter

A.   RETSFORSKRIFTER (2)

Kontrol med importen fra tredjelande foretages efter bestemmelserne i følgende retsakter:

| Fællesskabet | Schweiz |
| --- | --- |
| 1. | Kommissionens forordning (EF) nr. 282/2004 af 18. februar 2004 om et dokument til anmeldelse og veterinærkontrol af dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande (EUT L 49 af 19.2.2004. s. 11). |

Fællesskabet

Schweiz

1.

Kommissionens forordning (EF) nr. 282/2004 af 18. februar 2004 om et dokument til anmeldelse og veterinærkontrol af dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande (EUT L 49 af 19.2.2004. s. 11).

| 2. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1). |
| --- | --- |

2.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1).

| 3. | Rådets direktiv 91/496/EØF af 15. juli 1991 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande, og om ændring af direktiv 89/662/EØF, 90/425/EØF og 90/675/EØF (EFT L 268 af 24.9.1991, s. 56). |
| --- | --- |

3.

Rådets direktiv 91/496/EØF af 15. juli 1991 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande, og om ændring af direktiv 89/662/EØF, 90/425/EØF og 90/675/EØF (EFT L 268 af 24.9.1991, s. 56).

| 4. | Rådets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af β-agonister i husdyrbrug og om ophævelse af direktiv 81/602/EØF, 88/146/EØF og 88/299/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 3). |
| --- | --- |

4.

Rådets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af β-agonister i husdyrbrug og om ophævelse af direktiv 81/602/EØF, 88/146/EØF og 88/299/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 3).

| 5. | Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10). |
| --- | --- |

5.

Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10).

| 6. | Kommissionens beslutning 97/794/EF af 12. november 1997 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 91/496/EØF for så vidt angår veterinærkontrol af levende dyr, der skal indføres fra tredjelande (EFT L 323 af 26.11.1997, s. 31). |
| --- | --- |

6.

Kommissionens beslutning 97/794/EF af 12. november 1997 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 91/496/EØF for så vidt angår veterinærkontrol af levende dyr, der skal indføres fra tredjelande (EFT L 323 af 26.11.1997, s. 31).

| 1. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE), (RS 916.443.10). |
| --- | --- |

1.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE), (RS 916.443.10).

| 2. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af dyr fra tredjelande ad luftvejen (OITA), (RS 916.443.12). |
| --- | --- |

2.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af dyr fra tredjelande ad luftvejen (OITA), (RS 916.443.12).

| 3. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af animalske produkter fra tredjelande ad luftvejen (OITPA), (RS 916.443.13). |
| --- | --- |

3.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af animalske produkter fra tredjelande ad luftvejen (OITPA), (RS 916.443.13).

| 4. | Bekendtgørelse af 16. maj 2007 om kontrol med import og transit af dyr og animalske produkter (Ordonnance sur les contrôles OITE), (RS 916.443.106). |
| --- | --- |

4.

Bekendtgørelse af 16. maj 2007 om kontrol med import og transit af dyr og animalske produkter (Ordonnance sur les contrôles OITE), (RS 916.443.106).

| 5. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import af selskabsdyr (OIAC) (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

5.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import af selskabsdyr (OIAC) (RS 916.443.14).

| 6. | Bekendtgørelse af 30. oktober 1985 om honorarer modtaget af Office vétérinaire fédéral (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

6.

Bekendtgørelse af 30. oktober 1985 om honorarer modtaget af Office vétérinaire fédéral (OEVET) (RS 916.472).

| 7. | Bekendtgørelse af 18. august 2004 om veterinærlægemidler (OMédV), (RS 812.212.27). |
| --- | --- |

7.

Bekendtgørelse af 18. august 2004 om veterinærlægemidler (OMédV), (RS 812.212.27).

B.   GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER

| 1. | Med henblik på anvendelsen af artikel 6 i direktiv 91/496/EØF er der i bilaget til Kommissionens beslutning 2001/881/EF af 7. december 2001 om en liste over grænsekontrolsteder, der er godkendt til at føre veterinærkontrol med dyr og animalske produkter fra tredjelande, og om opdatering af de nærmere bestemmelser om den kontrol, som skal gennemføres af Kommissionens eksperter, opstillet en liste over medlemsstaternes grænsekontrolsteder, der er godkendt til at føre veterinærkontrol med levende dyr. |
| --- | --- |

1.

Med henblik på anvendelsen af artikel 6 i direktiv 91/496/EØF er der i bilaget til Kommissionens beslutning 2001/881/EF af 7. december 2001 om en liste over grænsekontrolsteder, der er godkendt til at føre veterinærkontrol med dyr og animalske produkter fra tredjelande, og om opdatering af de nærmere bestemmelser om den kontrol, som skal gennemføres af Kommissionens eksperter, opstillet en liste over medlemsstaternes grænsekontrolsteder, der er godkendt til at føre veterinærkontrol med levende dyr.

| 2. | Med henblik på anvendelsen af artikel 6 i direktiv 91/496/EØF benyttes følgende grænsekontrolsteder for Schweiz:









  Navn | Traces-kode | Type | Inspektionscenter | Godkendelsestype |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zürich lufthavn | CHZRH4 | A | Center 3 | O- Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver) (3) |
| Genève lufthavn | CHGVA4 | A | Center 2 | O- Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver) (3) |

2.

Med henblik på anvendelsen af artikel 6 i direktiv 91/496/EØF benyttes følgende grænsekontrolsteder for Schweiz:

Navn

Traces-kode

Type

Inspektionscenter

Godkendelsestype

Zürich lufthavn

CHZRH4

A

Center 3

O- Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver) (3)

Genève lufthavn

CHGVA4

A

Center 2

O- Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver) (3)

Senere ændringer af listen over grænsekontrolstederne, inspektionscentrene og godkendelsestyperne sorterer under Den Blandede Veterinærkomité.

Gennemførelsen af kontrol på stedet sorterer under Den Blandede Veterinærkomité, jf. især artikel 19 i direktiv 91/496/EØF og artikel 57 i lov om epizootier.

| 3. | Office vétérinaire fédéral og Fællesskabets medlemsstater anvender de relevante betingelser for import i appendiks 3 i dette bilag samt gennemførelsesbestemmelserne hertil.
  Office vétérinaire fédéral kan vedtage strengere foranstaltninger og kræve supplerende garantier. Der føres konsultationer i Den Blandede Veterinærkomité, for at der kan findes passende løsninger.
  Office vétérinaire fédéral og Fællesskabets medlemsstater underretter hinanden om specifikke importbetingelser, der er fastsat på bilateralt plan, og som ikke er harmoniseret på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

3.

Office vétérinaire fédéral og Fællesskabets medlemsstater anvender de relevante betingelser for import i appendiks 3 i dette bilag samt gennemførelsesbestemmelserne hertil.

Office vétérinaire fédéral kan vedtage strengere foranstaltninger og kræve supplerende garantier. Der føres konsultationer i Den Blandede Veterinærkomité, for at der kan findes passende løsninger.

Office vétérinaire fédéral og Fællesskabets medlemsstater underretter hinanden om specifikke importbetingelser, der er fastsat på bilateralt plan, og som ikke er harmoniseret på fællesskabsplan.

| 4. | De grænsekontrolsteder for medlemsstaterne, som er omhandlet i punkt1, gennemfører kontrollen af importen fra tredjelande med Schweiz som bestemmelsessted i henhold til bestemmelserne i kapitel IV, punkt A., i dette appendiks. |
| --- | --- |

4.

De grænsekontrolsteder for medlemsstaterne, som er omhandlet i punkt1, gennemfører kontrollen af importen fra tredjelande med Schweiz som bestemmelsessted i henhold til bestemmelserne i kapitel IV, punkt A., i dette appendiks.

| 5. | De grænsekontrolsteder for Schweiz, som er omhandlet i punkt 2, gennemfører kontrollen af importen fra tredjelande med Fællesskabets medlemsstater som bestemmelsessted i henhold til bestemmelserne i kapitel IV, punkt A., i dette appendiks. |
| --- | --- |

5.

De grænsekontrolsteder for Schweiz, som er omhandlet i punkt 2, gennemfører kontrollen af importen fra tredjelande med Fællesskabets medlemsstater som bestemmelsessted i henhold til bestemmelserne i kapitel IV, punkt A., i dette appendiks.

KAPITEL V

Særlige bestemmelser

A.   IDENTIFIKATION AF DYR

1.   RETSFORSKRIFTER
   (4)

| Fællesskabet | Schweiz |
| --- | --- |
| 1. | Rådets direktiv 92/102/EØF af 27. november 1992 om identifikation og registrering af dyr (EFT L 355 af 5.12.1992, s. 32). |

Fællesskabet

Schweiz

1.

Rådets direktiv 92/102/EØF af 27. november 1992 om identifikation og registrering af dyr (EFT L 355 af 5.12.1992, s. 32).

| 2. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 af 17. juli 2000 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97 (EFT L 204 af 11.8.2000, s. 1). |
| --- | --- |

2.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 af 17. juli 2000 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af kvæg og om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97 (EFT L 204 af 11.8.2000, s. 1).

| 1. | Bekendtgørelse om epizootier (OFE) af 27. juni 1995, (RS 916.401), særlig artikel 7-20 (registrering og identifikation). |
| --- | --- |

1.

Bekendtgørelse om epizootier (OFE) af 27. juni 1995, (RS 916.401), særlig artikel 7-20 (registrering og identifikation).

| 2. | Bekendtgørelse af 23. november 2005 om databasen over handelen med dyr, (RS 916.404). |
| --- | --- |

2.

Bekendtgørelse af 23. november 2005 om databasen over handelen med dyr, (RS 916.404).

2.   SÆRLIGE BESTEMMELSER

| a. | Anvendelsen af artikel 3, stk. 2, af artikel 4, stk. 1, litra a), femte afsnit, og artikel 4, stk. 2, i direktiv 92/102/EØF sorterer under Den Blandede Veterinærkomité. |
| --- | --- |

a.

Anvendelsen af artikel 3, stk. 2, af artikel 4, stk. 1, litra a), femte afsnit, og artikel 4, stk. 2, i direktiv 92/102/EØF sorterer under Den Blandede Veterinærkomité.

| b. | I forbindelse med flytning af svin, får og geder i Schweiz fastsættes 1. juli 1999 som skæringsdato, jf. artikel 5, stk. 3. |
| --- | --- |

b.

I forbindelse med flytning af svin, får og geder i Schweiz fastsættes 1. juli 1999 som skæringsdato, jf. artikel 5, stk. 3.

| c. | I forbindelse med artikel 10 i direktiv 92/102/EØF sorterer samordningen af den eventuelle gennemførelse af edb-baserede identifikationsmetoder under Den Blandede Veterinærkomité. |
| --- | --- |

c.

I forbindelse med artikel 10 i direktiv 92/102/EØF sorterer samordningen af den eventuelle gennemførelse af edb-baserede identifikationsmetoder under Den Blandede Veterinærkomité.

B.   DYREBESKYTTELSE

1.   RETSFORSKRIFTER
   (4)

| Fællesskabet | Schweiz |
| --- | --- |
| 1. | Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 af 22. december 2004 om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/EØF og 93/119/EF og forordning (EF) nr. 1255/97 (EUT L 3 af 5.1.2005, s. 1). |

Fællesskabet

Schweiz

1.

Rådets forordning (EF) nr. 1/2005 af 22. december 2004 om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/EØF og 93/119/EF og forordning (EF) nr. 1255/97 (EUT L 3 af 5.1.2005, s. 1).

| 2. | Rådets forordning (EF) nr. 1255/97 af 25. juni 1997 om fællesskabskriterier for mellemstationer og tilpasning af den ruteplan, der er omhandlet i direktiv 91/628/EØF (EFT L 174 af 2.7.1997, s. 1). |
| --- | --- |

2.

Rådets forordning (EF) nr. 1255/97 af 25. juni 1997 om fællesskabskriterier for mellemstationer og tilpasning af den ruteplan, der er omhandlet i direktiv 91/628/EØF (EFT L 174 af 2.7.1997, s. 1).

Bekendtgørelse af 23. april 2008 om beskyttelse af dyr (OPAn) (RS 455.1), særlig artikel 169-176.

2.   SÆRLIGE BESTEMMELSER

| a. | De schweiziske myndigheder forpligter sig til at overholde forordning (EF) nr. 1/2005 ved handel mellem Schweiz og EF og import fra tredjelande. |
| --- | --- |

a.

De schweiziske myndigheder forpligter sig til at overholde forordning (EF) nr. 1/2005 ved handel mellem Schweiz og EF og import fra tredjelande.

| b. | I de i artikel 26 i forordning (EF) nr. 1/2005 omhandlede tilfælde sætter de kompetente myndigheder på bestemmelsesstedet sig straks i forbindelse med de kompetente myndigheder i afsenderlandet. |
| --- | --- |

b.

I de i artikel 26 i forordning (EF) nr. 1/2005 omhandlede tilfælde sætter de kompetente myndigheder på bestemmelsesstedet sig straks i forbindelse med de kompetente myndigheder i afsenderlandet.

| c. | Gennemførelsen af bestemmelserne i artikel 10, 11 og 16 i direktiv 89/608/EØF sorterer under Den Blandede Veterinærkomité. |
| --- | --- |

c.

Gennemførelsen af bestemmelserne i artikel 10, 11 og 16 i direktiv 89/608/EØF sorterer under Den Blandede Veterinærkomité.

| d. | Gennemførelsen af kontrol på stedet sorterer under Den Blandede Veterinærkomité, jf. især artikel 28 i forordning (EF) nr. 1/2005 og artikel 208 i bekendtgørelsen af 23. april 2008 om beskyttelse af dyr (OPAn), (RS 455.1). |
| --- | --- |

d.

Gennemførelsen af kontrol på stedet sorterer under Den Blandede Veterinærkomité, jf. især artikel 28 i forordning (EF) nr. 1/2005 og artikel 208 i bekendtgørelsen af 23. april 2008 om beskyttelse af dyr (OPAn), (RS 455.1).

| e. | I medfør af bestemmelserne i artikel 175 i bekendtgørelsen af 23. april 2008 om beskyttelse af dyr (OPAn) (RS 455.1) kan transit af kreaturer, får, geder og svin kun finde sted med jernbane eller fly. Dette emne vil blive taget op til overvejelse i Den Blandede Veterinærkomité. |
| --- | --- |

e.

I medfør af bestemmelserne i artikel 175 i bekendtgørelsen af 23. april 2008 om beskyttelse af dyr (OPAn) (RS 455.1) kan transit af kreaturer, får, geder og svin kun finde sted med jernbane eller fly. Dette emne vil blive taget op til overvejelse i Den Blandede Veterinærkomité.

C.   GEBYRER

| 1. | Der opkræves intet gebyr for veterinærkontrol i forbindelse med samhandelen mellem Fællesskabets medlemsstater og Schweiz. |
| --- | --- |

1.

Der opkræves intet gebyr for veterinærkontrol i forbindelse med samhandelen mellem Fællesskabets medlemsstater og Schweiz.

| 2. | Hvad angår veterinærkontrollen med importen fra tredjelande, forpligter de schweiziske myndigheder sig til at opkræve de gebyrer, der er forbundet med den offentlige kontrol i henhold til i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1).« |
| --- | --- |

2.

Hvad angår veterinærkontrollen med importen fra tredjelande, forpligter de schweiziske myndigheder sig til at opkræve de gebyrer, der er forbundet med den offentlige kontrol i henhold til i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1).«

---

(1)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 30. juni 2008.

1

(2)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 30. juni 2008.

2

(3)  Henvisning til de godkendelseskategorier, der er fastsat i Kommissionens beslutning 2001/881/EF.

3

(4)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 30. juni 2008.

4

---

BILAG V

| A. | Under de særlige betingelser vedrørende animalske produkter til konsum i kapitel I i appendiks 6 i bilag 11 tilføjes følgende:






  »(11) | Indtil der er foretaget en tilnærmelse imellem fællesskabslovgivningen og den schweiziske lovgivning, hvad angår eksport til Fællesskabet, sikrer Schweiz overholdelse af følgende retsakter og gennemførelsesbestemmelserne hertil:






  — | Rådets direktiv 88/344/EØF af 13. juni 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser (EFT L 157 af 24.6.1988, s. 28) |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Under de særlige betingelser vedrørende animalske produkter til konsum i kapitel I i appendiks 6 i bilag 11 tilføjes følgende:

»(11)

Indtil der er foretaget en tilnærmelse imellem fællesskabslovgivningen og den schweiziske lovgivning, hvad angår eksport til Fællesskabet, sikrer Schweiz overholdelse af følgende retsakter og gennemførelsesbestemmelserne hertil:

—

Rådets direktiv 88/344/EØF af 13. juni 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser (EFT L 157 af 24.6.1988, s. 28)

| — | Rådets direktiv 88/388/EØF af 22. juni 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om aromaer, som må anvendes i levnedsmidler, og om udgangsmaterialer til fremstilling af disse (EFT L 184 af 15.7.1988, s. 61) |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 88/388/EØF af 22. juni 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om aromaer, som må anvendes i levnedsmidler, og om udgangsmaterialer til fremstilling af disse (EFT L 184 af 15.7.1988, s. 61)

| — | Rådets direktiv 89/107/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilsætningsstoffer, som må anvendes i levnedsmidler (EFT L 40 af 11.2.1989, s. 27) |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 89/107/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilsætningsstoffer, som må anvendes i levnedsmidler (EFT L 40 af 11.2.1989, s. 27)

| — | Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 af 26.6.1990 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler (EFT L 224 af 18.8.1990, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 af 26.6.1990 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler (EFT L 224 af 18.8.1990, s. 1)

| — | Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (EFT L 37 af 13.2.1993, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (EFT L 37 af 13.2.1993, s. 1)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/35/EF af 30. juni 1994 om sødestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 237 af 10.9.1994, s. 3) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/35/EF af 30. juni 1994 om sødestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 237 af 10.9.1994, s. 3)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/36/EF af 30. juni 1994 om farvestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 237 af 10.9.1994, s. 13) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/36/EF af 30. juni 1994 om farvestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 237 af 10.9.1994, s. 13)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/2/EF af 20. februar 1995 om andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (EFT L 61 af 18.3.1995, s. 1) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/2/EF af 20. februar 1995 om andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (EFT L 61 af 18.3.1995, s. 1)

| — | Kommissionens direktiv 95/31/EF af 5. juli 1995 om specifikke renhedskriterier for sødestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 178 af 28.7.1995, s. 1) |
| --- | --- |

—

Kommissionens direktiv 95/31/EF af 5. juli 1995 om specifikke renhedskriterier for sødestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 178 af 28.7.1995, s. 1)

| — | Kommissionens direktiv 95/45/EF af 26. juli 1995 om specifikke renhedskriterier for farvestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 226 af 22.9.1995, s. 1) |
| --- | --- |

—

Kommissionens direktiv 95/45/EF af 26. juli 1995 om specifikke renhedskriterier for farvestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 226 af 22.9.1995, s. 1)

| — | Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) nr. 2232/96 af 28. oktober 1996 om fastlæggelse af en fællesskabsprocedure for aromastoffer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på levnedsmidler (EFT L 299 af 23.11.1996, s. 1) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) nr. 2232/96 af 28. oktober 1996 om fastlæggelse af en fællesskabsprocedure for aromastoffer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på levnedsmidler (EFT L 299 af 23.11.1996, s. 1)

| — | Rådets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af β-agonister i husdyrbrug og om ophævelse af direktiv 81/602/EØF, 88/146/EØF og 88/299/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 3) |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af β-agonister i husdyrbrug og om ophævelse af direktiv 81/602/EØF, 88/146/EØF og 88/299/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 3)

| — | Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10) |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10)

| — | Kommissionens direktiv 96/77/EF af 2. december 1996 om specifikke renhedskriterier for andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (EFT L 339 af 30.12.1996, s. 1) |
| --- | --- |

—

Kommissionens direktiv 96/77/EF af 2. december 1996 om specifikke renhedskriterier for andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (EFT L 339 af 30.12.1996, s. 1)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/2/EF af 22. februar 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling (EFT L 66 af 13.3.1999, s. 16) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/2/EF af 22. februar 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling (EFT L 66 af 13.3.1999, s. 16)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/3/EF af 22. februar 1999 om opstilling af en fællesskabsliste over levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling (EFT L 66 af 13.3.1999, s. 24) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/3/EF af 22. februar 1999 om opstilling af en fællesskabsliste over levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling (EFT L 66 af 13.3.1999, s. 24)

| — | Kommissionens afgørelse af 23. februar 1999 om oprettelse af en liste over aromastoffer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på levnedsmidler, i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2232/96 (EFT L 84 af 27.3.1999, s. 1) |
| --- | --- |

—

Kommissionens afgørelse af 23. februar 1999 om oprettelse af en liste over aromastoffer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på levnedsmidler, i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2232/96 (EFT L 84 af 27.3.1999, s. 1)

| — | Kommissionens beslutning af 23. oktober 2002 om listen over anlæg i tredjelande, der er godkendt til at bestråle fødevarer (EFT L 287 af 25.10.2002, s. 40) |
| --- | --- |

—

Kommissionens beslutning af 23. oktober 2002 om listen over anlæg i tredjelande, der er godkendt til at bestråle fødevarer (EFT L 287 af 25.10.2002, s. 40)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2065/2003 af 10. november 2003 om røgaromaer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på fødevarer (EUT L 309 af 26.11.2003, s. 1) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2065/2003 af 10. november 2003 om røgaromaer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på fødevarer (EUT L 309 af 26.11.2003, s. 1)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55)

| — | Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (EUT L 364 af 20.12.2006, s. 5) |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (EUT L 364 af 20.12.2006, s. 5)

| — | Kommissionens forordning (EF) nr. 884/2007 af 26. juli 2007 om beredskabsforanstaltninger, som suspenderer anvendelsen af E 128 Red 2G som farvestof i fødevarer (EUT L 195 af 27.7.2007, s. 8)«. |
| --- | --- |

—

Kommissionens forordning (EF) nr. 884/2007 af 26. juli 2007 om beredskabsforanstaltninger, som suspenderer anvendelsen af E 128 Red 2G som farvestof i fødevarer (EUT L 195 af 27.7.2007, s. 8)«.

| B. | I appendiks 6 i Bilag 11 affattes afsnittet om animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum, således:
  »Animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum







  Fællesskabets eksport til Schweiz og Schweiz' eksport til Fællesskabet |
| --- | --- |
| Samhandelsbetingelser | Ligestilling |
| EF-normer (1) | Schweiziske normer (1) |
| Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1).
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 af 3. oktober 2002 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum EFT L 273 af 10.10.2002, s. 1). | Bekendtgørelse af 23. november 2005 om slagtning af dyr og kødkontrol (OAbCV) (RS 817.190).
  Bekendtgørelse af 23. november 2005 fra DFE om slagtehygiejne (OHyAb) (RS 817.190.1).
  Bekendtgørelse af 27. juni 1995 om epizootier (OFE) (RS 916.401).
  Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE), (RS 916.443.10).
  Bekendtgørelse af 23. juni 2004 om bortskaffelse af animalske biprodukter (OESPA) (RS 916.441.22). | Ja, på særlige betingelser |

B.

I appendiks 6 i Bilag 11 affattes afsnittet om animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum, således:

»Animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum

Fællesskabets eksport til Schweiz og Schweiz' eksport til Fællesskabet

Samhandelsbetingelser

Ligestilling

EF-normer (1)

Schweiziske normer (1)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1).

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 af 3. oktober 2002 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum EFT L 273 af 10.10.2002, s. 1).

Bekendtgørelse af 23. november 2005 om slagtning af dyr og kødkontrol (OAbCV) (RS 817.190).

Bekendtgørelse af 23. november 2005 fra DFE om slagtehygiejne (OHyAb) (RS 817.190.1).

Bekendtgørelse af 27. juni 1995 om epizootier (OFE) (RS 916.401).

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE), (RS 916.443.10).

Bekendtgørelse af 23. juni 2004 om bortskaffelse af animalske biprodukter (OESPA) (RS 916.441.22).

Ja, på særlige betingelser

Særlige betingelser

I forbindelse med indførsel anvender Schweiz i overensstemmelse med artikel 29 i forordning (EF) nr. 1774/2002 bestemmelserne i bilag VII, VIII, X (certifikater) og XI (lande).

Samhandel med kategori 1- og kategori 2-materiale er omfattet af artikel 8, stk. 2-6, i forordning (EF) nr. 1774/2002.

Kategori 3-materiale, der handles mellem EF's medlemsstater og Schweiz, skal i henhold til artikel 7 og 8 i forordning (EF) nr. 1774/2002 ledsages af de i kapitel III i bilag II omhandlede handelsdokumenter og sundhedscertifikater.

Schweiz opstiller i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EF) nr. 1774/2002 en liste over relevante schweiziske virksomheder.

Schweiz forbyder i overensstemmelse med kapitel III i forordning (EF) nr. 1774/2002 anvendelse af køkken- og madaffald som svinefoder inden den 1. juli 2011. Dette emne vil blive taget op til overvejelse i Den Blandede Veterinærkomité.«

---

(1)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 30. juni 2008.

---

BILAG VI

Appendiks 10 i bilag 11 affattes således:

»Appendiks 10

ANIMALSKE PRODUKTER: GRÆNSEKONTROL OG GEBYRER

KAPITEL I

Generelt

A.   RETSFORSKRIFTER (1)

| Fællesskabet | Schweiz |
| --- | --- |
| Kommissionens beslutning 2004/292/EF af 30. marts 2004 om anvendelse af Traces-systemet og om ændring af beslutning 92/486/EØF (EUT L 94 af 31.3.2004, s. 63).
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1). | 1. | Lov om epizootier (LFE) af 1. juli 1966, (RS 916.40), særlig artikel 57. |

Fællesskabet

Schweiz

Kommissionens beslutning 2004/292/EF af 30. marts 2004 om anvendelse af Traces-systemet og om ændring af beslutning 92/486/EØF (EUT L 94 af 31.3.2004, s. 63).

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

1.

Lov om epizootier (LFE) af 1. juli 1966, (RS 916.40), særlig artikel 57.

| 2. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE), (RS 916.443.10). |
| --- | --- |

2.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE), (RS 916.443.10).

| 3. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af animalske produkter fra tredjelande ad luftvejen (OITPA), (RS 916.443.13). |
| --- | --- |

3.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af animalske produkter fra tredjelande ad luftvejen (OITPA), (RS 916.443.13).

| 4. | Bekendtgørelse af 16. maj 2007 om kontrol med import og transit af dyr og animalske produkter (Ordonnance sur les contrôles OITE), (RS 916.443.106). |
| --- | --- |

4.

Bekendtgørelse af 16. maj 2007 om kontrol med import og transit af dyr og animalske produkter (Ordonnance sur les contrôles OITE), (RS 916.443.106).

| 5. | Bekendtgørelse af 30. oktober 1985 om honorarer modtaget af Office vétérinaire fédéral (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

5.

Bekendtgørelse af 30. oktober 1985 om honorarer modtaget af Office vétérinaire fédéral (OEVET) (RS 916.472).

B.   GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER

1.   Kommissionen integrerer i samarbejde med Office vétérinaire fédéral Schweiz i edb-systemet Traces i overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2004/292/EF.

2.   Kommissionen integrerer i samarbejde med Office vétérinaire fédéral og Office fédéral de la santé publique Schweiz i det i artikel 50 i forordning (EF) nr. 178/2002 omhandlede hurtige varslingssystem, for så vidt angår bestemmelserne vedrørende afvisning af animalske produkter ved grænserne.

I de tilfælde hvor et parti, en container eller ladning fødevarer eller foder af en kompetent myndighed afvises ved et grænsekontrolsted inden for Fællesskabet, underretter Kommissionen straks Schweiz.

Schweiz underretter straks Kommissionen om enhver form for afvisning på grund af en direkte eller indirekte sundhedsrisiko for mennesker af et parti, en container eller ladning fødevarer eller foder ved et grænsekontrolsted i Schweiz iværksat af en kompetent myndighed og overholder de i artikel 52 i forordning (EF) nr. 178/2002 omhandlede regler om tavshedspligt.

De særlige foranstaltninger, der er forbundet med denne deltagelse, fastsættes i Den Blandede Veterinærkomité.

KAPITEL II

Veterinærkontrol i samhandelen mellem EF's medlemsstater og Schweiz

A.   RETSFORSKRIFTER (2)

Veterinærkontrol i samhandelen mellem Fællesskabets medlemsstater og Schweiz gennemføres i overensstemmelse med bestemmelserne i følgende retsakter:

| Fællesskabet | Schweiz |
| --- | --- |
| 1. | Rådets direktiv 89/608/EØF af 21. november 1989 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af de veterinære og zootekniske bestemmelser (EFT L 351 af 2.12.1989, s. 34). |

Fællesskabet

Schweiz

1.

Rådets direktiv 89/608/EØF af 21. november 1989 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af de veterinære og zootekniske bestemmelser (EFT L 351 af 2.12.1989, s. 34).

| 2. | Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13). |
| --- | --- |

2.

Rådets direktiv 89/662/EØF af 11. december 1989 om veterinærkontrol i samhandelen i Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (EFT L 395 af 30.12.1989, s. 13).

| 3. | Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11). |
| --- | --- |

3.

Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11).

| 1. | Lov om epizootier (LFE) af 1. juli 1966, (RS 916.40), særlig artikel 57. |
| --- | --- |

1.

Lov om epizootier (LFE) af 1. juli 1966, (RS 916.40), særlig artikel 57.

| 2. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE), (RS 916.443.10). |
| --- | --- |

2.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE), (RS 916.443.10).

| 3. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af animalske produkter fra tredjelande ad luftvejen (OITPA), (RS 916.443.13). |
| --- | --- |

3.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af animalske produkter fra tredjelande ad luftvejen (OITPA), (RS 916.443.13).

| 4. | Bekendtgørelse af 16. maj 2007 om kontrol med import og transit af dyr og animalske produkter (Ordonnance sur les contrôles OITE), (RS 916.443.106). |
| --- | --- |

4.

Bekendtgørelse af 16. maj 2007 om kontrol med import og transit af dyr og animalske produkter (Ordonnance sur les contrôles OITE), (RS 916.443.106).

| 5. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import af selskabsdyr (OIAC) (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

5.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import af selskabsdyr (OIAC) (RS 916.443.14).

| 6. | Bekendtgørelse af 30. oktober 1985 om honorarer modtaget af Office vétérinaire fédéral (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

6.

Bekendtgørelse af 30. oktober 1985 om honorarer modtaget af Office vétérinaire fédéral (OEVET) (RS 916.472).

B.   GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER

I de i artikel 8 i direktiv 89/662/EØF omhandlede tilfælde sætter de kompetente myndigheder på bestemmelsesstedet sig straks i forbindelse med de kompetente myndigheder i afsendermedlemsstaten. De træffer de nødvendige foranstaltninger og meddeler den kompetente myndighed i afsendelseslandet og Kommissionen, hvilken kontrol der er udført, hvilke afgørelser der er truffet, samt begrundelsen for disse.

Gennemførelsen af bestemmelserne i artikel 10, 11 og 16 i direktiv 89/608/EØF og i artikel 9 og 16 i direktiv 89/662/EØF sorterer under Den Blandede Veterinærkomité.

KAPITEL III

Veterinærkontrol ved indførsel fra tredjelande

A.   RETSFORSKRIFTER (3)

Kontrol med importen fra tredjelande foretages efter bestemmelserne i følgende retsakter:

| Fællesskabet | Schweiz |
| --- | --- |
| 1. | Kommissionens forordning (EF) nr. 136/2004 af 22. januar 2004 om procedurer for EF-grænsekontrolstedernes veterinærkontrol af tredjelandsprodukter (EUT L 21 af 28.1.2004, s. 11). |

Fællesskabet

Schweiz

1.

Kommissionens forordning (EF) nr. 136/2004 af 22. januar 2004 om procedurer for EF-grænsekontrolstedernes veterinærkontrol af tredjelandsprodukter (EUT L 21 af 28.1.2004, s. 11).

| 2. | Kommissionens forordning (EF) nr. 745/2004 af 16. april 2004 om foranstaltninger vedrørende import af animalske produkter til eget forbrug (EUT L 122 af 26.4.2004, s. 1). |
| --- | --- |

2.

Kommissionens forordning (EF) nr. 745/2004 af 16. april 2004 om foranstaltninger vedrørende import af animalske produkter til eget forbrug (EUT L 122 af 26.4.2004, s. 1).

| 3. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 206). |
| --- | --- |

3.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 206).

| 4. | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof-og fødevarelovgivningen samt dyresundheds-og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1). |
| --- | --- |

4.

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof-og fødevarelovgivningen samt dyresundheds-og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1).

| 5. | Rådets direktiv 89/608/EØF af 21. november 1989 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af de veterinære og zootekniske bestemmelser (EFT L 351 af 2.12.1989, s. 34). |
| --- | --- |

5.

Rådets direktiv 89/608/EØF af 21. november 1989 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af de veterinære og zootekniske bestemmelser (EFT L 351 af 2.12.1989, s. 34).

| 6. | Rådets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af β-agonister i husdyrbrug og om ophævelse af direktiv 81/602/EØF, 88/146/EØF og 88/299/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 3). |
| --- | --- |

6.

Rådets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af β-agonister i husdyrbrug og om ophævelse af direktiv 81/602/EØF, 88/146/EØF og 88/299/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 3).

| 7. | Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10). |
| --- | --- |

7.

Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10).

| 8. | Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet (EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9). |
| --- | --- |

8.

Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet (EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9).

| 9. | Kommissionens beslutning 2002/657/EF af 12. august 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 96/23/EF for så vidt angår analysemetoders ydeevne og fortolkning af resultater (EFT L 221 af 17.8.2002, s. 8). |
| --- | --- |

9.

Kommissionens beslutning 2002/657/EF af 12. august 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets direktiv 96/23/EF for så vidt angår analysemetoders ydeevne og fortolkning af resultater (EFT L 221 af 17.8.2002, s. 8).

| 10. | Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11). |
| --- | --- |

10.

Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11).

| 11. | Kommissionens beslutning 2005/34/EF af 11. januar 2005 om harmoniserede standarder for analyse af animalske produkter, som indføres fra tredjelande, for visse restkoncentrationer (EUT L 16 af 20.1.2005, s. 61). |
| --- | --- |

11.

Kommissionens beslutning 2005/34/EF af 11. januar 2005 om harmoniserede standarder for analyse af animalske produkter, som indføres fra tredjelande, for visse restkoncentrationer (EUT L 16 af 20.1.2005, s. 61).

| 1. | Lov om epizootier (LFE) af 1. juli 1966, (RS 916.40), særlig artikel 57. |
| --- | --- |

1.

Lov om epizootier (LFE) af 1. juli 1966, (RS 916.40), særlig artikel 57.

| 2. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE), (RS 916.443.10). |
| --- | --- |

2.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE), (RS 916.443.10).

| 3. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af animalske produkter fra tredjelande ad luftvejen (OITPA), (RS 916.443.13). |
| --- | --- |

3.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af animalske produkter fra tredjelande ad luftvejen (OITPA), (RS 916.443.13).

| 4. | Bekendtgørelse af 16. maj 2007 om kontrol med import og transit af dyr og animalske produkter (Ordonnance sur les contrôles OITE), (RS 916.443.106). |
| --- | --- |

4.

Bekendtgørelse af 16. maj 2007 om kontrol med import og transit af dyr og animalske produkter (Ordonnance sur les contrôles OITE), (RS 916.443.106).

| 5. | Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import af selskabsdyr (OIAC) (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

5.

Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import af selskabsdyr (OIAC) (RS 916.443.14).

| 6. | Bekendtgørelse af 30. oktober 1985 om honorarer modtaget af Office vétérinaire fédéral (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

6.

Bekendtgørelse af 30. oktober 1985 om honorarer modtaget af Office vétérinaire fédéral (OEVET) (RS 916.472).

| 7. | Lov af 9. oktober 1992 om fødevarer (LDAl), (RS 817.0). |
| --- | --- |

7.

Lov af 9. oktober 1992 om fødevarer (LDAl), (RS 817.0).

| 8. | Bekendtgørelse af 23. november 2005 om fødevarer og genstande (ODAlOUs), (RS 817.02). |
| --- | --- |

8.

Bekendtgørelse af 23. november 2005 om fødevarer og genstande (ODAlOUs), (RS 817.02).

| 9. | Bekendtgørelse af 23. november 2005 om gennemførelse af fødevarelovgivningen (RS 817.025.21). |
| --- | --- |

9.

Bekendtgørelse af 23. november 2005 om gennemførelse af fødevarelovgivningen (RS 817.025.21).

| 10. | Bekendtgørelse af 26. juni 1995 om fremmede stoffer og om ingredienser i levnedsmidler (OSEC), (RS 817.021.23). |
| --- | --- |

10.

Bekendtgørelse af 26. juni 1995 om fremmede stoffer og om ingredienser i levnedsmidler (OSEC), (RS 817.021.23).

B.   GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER

1.   Med henblik på anvendelsen af artikel 6 i direktiv 97/78/EF benyttes følgende grænseovergangssteder for Fællesskabets medlemsstater: de grænsekontrolsteder, der er godkendt til at føre veterinærkontrol med animalske produkter og er opført i bilaget til Kommissionens beslutning 2001/881/EF af 7. december 2001 om en liste over grænsekontrolsteder, der er godkendt til at føre veterinærkontrol med dyr og animalske produkter fra tredjelande, og om opdatering af de nærmere bestemmelser om den kontrol, som skal gennemføres af Kommissionens eksperter, som ændret.

2.   Med henblik på anvendelsen af artikel 6 i direktiv 97/78/EF benyttes følgende grænseovergangssteder for Schweiz:

| Navn | Traces-kode | Type | Inspektionscenter | Godkendelsestype |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zürich lufthavn | CHZRH4 | A | Center 1 | NHC (4) |
| Center 2 | HC(2) (4) |
| Genève lufthavn | CHGVA4 | A | Center 1 | HC(2), NHC (4) |

Navn

Traces-kode

Type

Inspektionscenter

Godkendelsestype

Zürich lufthavn

CHZRH4

A

Center 1

NHC (4)

Center 2

HC(2) (4)

Genève lufthavn

CHGVA4

A

Center 1

HC(2), NHC (4)

Senere ændringer af listen over grænsekontrolstederne, inspektionscentrene og godkendelsestyperne sorterer under Den Blandede Veterinærkomité.

Gennemførelsen af kontrol på stedet sorterer under Den Blandede Veterinærkomité, jf. især artikel 45 i forordning (EF) nr. 882/2004 og artikel 57 i lov om epizootier.

KAPITEL IV

Sundhedsmæssige betingelser og kontrolbetingelser for samhandel mellem Fællesskabet og Schweiz

I sektorer med gensidig anerkendelse af ligestilling sker handel mellem EF's medlemsstater og Schweiz med animalske produkter på samme betingelser som for handel mellem EF's medlemsstater. Produkterne ledsages i givet fald af den type sundhedscertifikater, der anvendes i forbindelse med samhandel mellem EF's medlemsstater, eller som er fastsat i dette bilag og tilgængelige i Traces-systemet.

I andre sektorer anvendes de sundhedsmæssige betingelser, der er fastsat i kapitel II i appendiks 6 fortsat.

KAPITEL V

Sundhedsmæssige betingelser og kontrolbetingelser for import fra tredjelande

1.   Fællesskabet — Retsforskrifter
   (5)

A.   FOLKESUNDHEDSBESTEMMELSER

1.   Rådets direktiv 88/344/EØF af 13. juni 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser (EFT L 157 af 24.6.1988, s. 28).

2.   Rådets direktiv 88/388/EØF af 22. juni 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om aromaer, som må anvendes i levnedsmidler, og om udgangsmaterialer til fremstilling af disse (EFT L 184 af 15.7.1988, s. 61).

3.   Rådets direktiv 89/107/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilsætningsstoffer, som må anvendes i levnedsmidler (EFT L 40 af 11.2.1989, s. 27).

4.   Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 af 26.6.1990 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler (EFT L 224 af 18.8.1990, s. 1).

5.   Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (EFT L 37 af 13.2.1993, s. 1).

6.   Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/35/EF af 30. juni 1994 om sødestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 237 af 10.9.1994, s. 3).

7.   Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/36/EF af 30. juni 1994 om farvestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 237 af 10.9.1994, s. 13).

8.   Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/2/EF af 20. februar 1995 om andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (EFT L 61 af 18.3.1995, s. 1).

9.   Kommissionens direktiv 95/31/EF af 5. juli 1995 om specifikke renhedskriterier for sødestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 178 af 28.7.1995, s. 1).

10.   Kommissionens direktiv 95/45/EF af 26. juli 1995 om specifikke renhedskriterier for farvestoffer til brug i levnedsmidler (EFT L 226 af 22.9.1995, s. 1).

11.   Rådets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreostatisk virkning og af β-agonister i husdyrbrug og om ophævelse af direktiv 81/602/EØF, 88/146/EØF og 88/299/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 3).

12.   Rådets direktiv 96/23/EF af 29. april 1996 om de kontrolforanstaltninger, der skal iværksættes for visse stoffer og restkoncentrationer heraf i levende dyr og produkter heraf og om ophævelse af direktiv 85/358/EØF og 86/469/EØF og beslutning 89/187/EØF og 91/664/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 10).

13.   Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) nr. 2232/96 af 28. oktober 1996 om fastlæggelse af en fællesskabsprocedure for aromastoffer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på levnedsmidler (EFT L 299 af 23.11.1996, s. 1).

14.   Kommissionens direktiv 96/77/EF af 2. december 1996 om specifikke renhedskriterier for andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer (EFT L 339 af 30.12.1996, s. 1).

15.   Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/2/EF af 22. februar 1999 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling (EFT L 66 af 13.3.1999, s. 16).

16.   Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/3/EF af 22. februar 1999 om opstilling af en fællesskabsliste over levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, som er behandlet med ioniserende stråling (EFT L 66 af 13.3.1999, s. 24).

17.   Kommissionens afgørelse af 23. februar 1999 om oprettelse af en liste over aromastoffer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på levnedsmidler, i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2232/96 (EFT L 84 af 27.3.1999, s. 1).

18.   Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1).

19.   Kommissionens beslutning af 23. oktober 2002 om listen over anlæg i tredjelande, der er godkendt til at bestråle fødevarer (EFT L 287 af 25.10.2002, s. 40).

20.   Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 af 17. november 2003 om bekæmpelse af salmonella og andre bestemte fødevarebårne zoonotiske agenser (EUT L 325 af 12.12.2003, s. 1).

21.   Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2065/2003 af 10. november 2003 om røgaromaer, som anvendes eller er bestemt til anvendelse i eller på fødevarer (EUT L 309 af 26.11.2003, s. 1).

22.   Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/41/EF af 21. april 2004 om ophævelse af visse direktiver om levnedsmiddelhygiejne og sundhedsbetingelser for produktion og afsætning af visse animalske produkter til konsum og om ændring af Rådets direktiv 89/662/EØF og 92/118/EØF og Rådets afgørelse 95/408/EF (EUT L 157 af 30.4.2004, s. 33).

23.   Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55).

24.   Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 206).

25.   Kommissionens beslutning 2005/34/EF af 11. januar 2005 om harmoniserede standarder for analyse af animalske produkter, som indføres fra tredjelande, for visse restkoncentrationer (EUT L 16 af 20.1.2005, s. 61).

26.   Kommissionens forordning (EF) nr. 401/2006 af 23. februar 2006 om prøveudtagnings- og analysemetoder til offentlig kontrol af indholdet af mykotoksiner i fødevarer (EUT L 70 af 9.3.2006, s. 12).

27.   Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (EUT L 364 af 20.12.2006, s. 5).

28.   Kommissionens forordning (EF) nr. 1883/2006 af 19. december 2006 om prøveudtagnings- og analysemetoder til offentlig kontrol af indholdet af dioxiner og dioxinlignende PCB′er i visse fødevarer (EUT L 364 af 20.12.2006, s. 32).

29.   Kommissionens forordning (EF) nr. 333/2007 af 28. marts 2007 om prøveudtagnings- og analysemetoder til offentlig kontrol af indholdet af bly, cadmium, kviksølv, uorganisk tin, 3-MCPD og benzo(a)pyren i fødevarer (EUT L 88 af 29.3.2007, s. 29).

30.   Kommissionens forordning (EF) nr. 884/2007 af 26. juli 2007 om beredskabsforanstaltninger, som suspenderer anvendelsen af E 128 Red 2G som farvestof i fødevarer (EUT L 195 af 27.7.2007, s. 8).

B.   DYRESUNDHEDSMÆSSIGE BESTEMMELSER

1.   Rådets direktiv 92/118/EØF af 17. december 1992 om dyresundhedsmæssige og sundhedsmæssige betingelser for samhandel med og indførsel til Fællesskabet af produkter, der for så vidt angår disse betingelser ikke er underlagt specifikke fællesskabsbestemmelser, som omhandlet i bilag A, kapitel I, i direktiv 89/662/EØF, og for så vidt angår patogener, i direktiv 90/425/EØF (EFT L 62 af 15.3.1993, s. 49).

2.   Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1).

3.   Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 af 3. oktober 2002 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum (EFT L 273 af 10.10.2002, s. 1).

4.   Rådets direktiv 2002/99/EF af 16. december 2002 om dyresundhedsbestemmelser for produktion, tilvirkning, distribution og indførsel af animalske produkter til konsum (EFT L 18 af 23.1.2003, s. 11).

5.   Rådets direktiv 2006/88/EF af 24. oktober 2006 om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr (EUT L 328 af 24.11.2006, s. 14).

C.   ANDRE SPECIFIKKE FORANSTALTNINGER (6)

1.   Interimsaftale om handel og toldunion mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken San Marino — Fælleserklæring — Erklæring fra Fællesskabet (EFT L 359 af 9.12.1992, s. 14).

2.   Rådets og Kommissionens afgørelse af 13. december 1993 om indgåelse af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde mellem De Europæiske Fællesskaber, deres medlemsstater og Republikken Finland, Republikken Island, Fyrstendømmet Liechtenstein, Kongeriget Norge, Det Schweiziske Edsforbund, Kongeriget Sverige og Republikken Østrig (EFT L 1 af 3.1.1994, s. 1).

3.   Rådets afgørelse 97/132/EF af 17. december 1996 om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og New Zealand om sundhedsmæssige foranstaltninger i samhandelen med levende dyr og animalske produkter (EFT L 57 af 26.2.1997, s. 4).

4.   Rådets afgørelse 97/345/EF af 17. februar 1997 om indgåelse af tillægsprotokollen om veterinære spørgsmål til aftalen i form af brevveksling mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Fyrstendømmet Andorra (EFT L 148 af 6.6.1997, s. 15).

5.   Rådets afgørelse 98/258/EF af 16. marts 1998 om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater om sundhedsforanstaltninger til beskyttelse af folke- og dyresundheden i samhandelen med levende dyr og animalske produkter (EFT L 118 af 21.4.1998, s. 1).

6.   Rådets afgørelse 98/504/EF af 29. juni 1998 om indgåelse af interimsaftalen om samhandel og handelsrelaterede anliggender mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og De Forenede Mexicanske Stater på den anden side (EFT L 226 af 13.8.1998, s. 24).

7.   Rådets afgørelse 1999/201/EF af 14. december 1998 om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Canadas regering om sundhedsforanstaltninger til beskyttelse af folke- og dyresundheden i samhandelen med levende dyr og animalske produkter

8.   Rådets afgørelse 1999/778/EF af 15. november 1999 om indgåelse af en tillægsprotokol om veterinærspørgsmål til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Danmarks regering og Færøernes landsstyre på den anden side (EFT L 305 af 30.11.1999, s. 25).

9.   Tillægsprotokol om veterinærspørgsmål til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Danmarks regering og Færøernes landsstyre på den anden side.

10.   Rådets afgørelse 2002/979/EF af 18. november 2002 om undertegnelse af og midlertidig anvendelse af visse bestemmelser i aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Republikken Chile på den anden side (EFT L 352 af 30.12.2002, s. 1).

2.   Schweiz — retsforskrifter
   (7)

A.   Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import, transit og eksport af dyr og animalske produkter (OITE).

B.   Bekendtgørelse af 18. april 2007 om import og transit af animalske produkter fra tredjelande ad luftvejen (OITPA).

3.   Håndhævelsesregler

A.   L′Office vétérinaire fédéral og Fællesskabets medlemsstater anvender de relevante bestemmelser om import, der er fastsat i den lovgivning, der er omhandlet i afsnit I i dette appendiks, gennemførelsesbestemmelserne og listerne over virksomheder, hvorfra der kan tillades import. Denne forpligtelse finder anvendelse på alle relevante retsakter uanset vedtagelsesdato.

Office vétérinaire fédéral kan vedtage strengere foranstaltninger og kræve supplerende garantier. Der føres konsultationer i Den Blandede Veterinærkomité, for at der kan findes passende løsninger.

Office vétérinaire fédéral og Fællesskabets medlemsstater underretter hinanden om specifikke importbetingelser, der er fastsat på bilateralt plan, og som ikke er harmoniseret på fællesskabsplan.

B.   De grænsekontrolsteder for medlemsstaterne, som er omhandlet i kapitel III, punkt B.1), i dette appendiks, gennemfører kontrollen af importen fra tredjelande med Schweiz som bestemmelsessted i henhold til kapitel III, punkt A., i dette appendiks.

C.   De grænsekontrolsteder for Schweiz, som er omhandlet i kapitel III, punkt B.2), i dette appendiks, gennemfører kontrollen af importen fra tredjelande med Fællesskabets medlemsstater som bestemmelsessted i henhold til bestemmelserne i kapitel III, pkt. A., i dette appendiks.

D.   I medfør af bestemmelserne i bekendtgørelsen af 18. april 2007 om import og transit af animalske produkter fra tredjelande ad luftvejen (OITPA), (RS 916.443.13) bevarer Schweiz muligheden for at importere oksekød fra kvæg, der kan være behandlet med væksthormoner. Det er forbudt at eksportere denne type kød til Fællesskabet. Endvidere sikrer Schweiz:

| — | at detailhandlerne kun sælger denne type kød direkte til forbrugerne, hvis det er mærket på passende måde |
| --- | --- |

—

at detailhandlerne kun sælger denne type kød direkte til forbrugerne, hvis det er mærket på passende måde

| — | at det kun indføres ved de schweiziske grænsekontrolsteder |
| --- | --- |

—

at det kun indføres ved de schweiziske grænsekontrolsteder

| — | at der forefindes et tilfredsstillende sporbarheds- og kanaliseringssystem for at forhindre enhver mulighed for senere indførsel på Fællesskabets medlemsstaters område |
| --- | --- |

—

at der forefindes et tilfredsstillende sporbarheds- og kanaliseringssystem for at forhindre enhver mulighed for senere indførsel på Fællesskabets medlemsstaters område

| — | at Kommissionen to gange årligt forelægges en rapport om importens oprindelse og bestemmelsessted samt en oversigt over den kontrol, der er blevet gennemført for at sikre overholdelse af betingelserne i de foregående led |
| --- | --- |

—

at Kommissionen to gange årligt forelægges en rapport om importens oprindelse og bestemmelsessted samt en oversigt over den kontrol, der er blevet gennemført for at sikre overholdelse af betingelserne i de foregående led

| — | at disse bestemmelser undersøges af Den Blandede Veterinærkomité, i tilfælde af at der opstår en risiko. |
| --- | --- |

—

at disse bestemmelser undersøges af Den Blandede Veterinærkomité, i tilfælde af at der opstår en risiko.

KAPITEL VI

Gebyrer

1.   Der opkræves intet gebyr for veterinærkontrol i forbindelse med samhandelen mellem Fællesskabets medlemsstater og Schweiz.

2.   Hvad angår veterinærkontrollen med importen fra tredjelande, forpligter de schweiziske myndigheder sig til at opkræve de gebyrer, der er forbundet med den offentlige kontrol i henhold til i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 af 29. april 2004 om offentlig kontrol med henblik på verifikation af, at foderstof- og fødevarelovgivningen samt dyresundheds- og dyrevelfærdsbestemmelserne overholdes (EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1).«

---

(1)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 30. juni 2008.

1

(2)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 30. juni 2008.

2

(3)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som senest ændret.

3

(4)  Henvisning til de godkendelseskategorier, der er fastsat i Kommissionens beslutning 2001/881/EF.

4

(5)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt, som ændret frem til den 30. juni 2008.

5

(6)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 30. juni 2008.

6

(7)  Alle henvisninger til retsakter skal, medmindre andet er anført, forstås som henvisninger til den pågældende retsakt som ændret frem til den 30. juni 2008.

7

---

Berigtigelser

| 10.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 6/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 6/117

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 1077/2008 af 3. november 2008 om fastlæggelse af gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1966/2006 om elektronisk registrering og indberetning af fiskerioplysninger og om teledetektionsmetoder og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1566/2007

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 295 af 4. november 2008
  )

Side 8, artikel 19:

I stedet for:

»Denne forordning træder i kraft den 1. januar 2008.«

læses:

»Denne forordning træder i kraft den 1. januar 2009.«

---

10.1.2009

| 10.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 6/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 6/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---