# Den Europæiske Unions L 28/30.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 28 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang30. januar 2009 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 28

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang30. januar 2009

---

| Indhold | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Rådet |
| | | 2009/49/EF |
| | * | Rådets afgørelse af 28. november 2008 om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin | 1 |
| Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin | 3 |

Indhold

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Side

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Rådet

2009/49/EF

*

Rådets afgørelse af 28. november 2008 om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin

1

Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin

3

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side) | s3 |

*

Meddelelse til læserne (se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Rådet

| 30.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 28/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.1.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 28/1

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 28. november 2008

om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin

(2009/49/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin (1), som blev godkendt ved Rådets afgørelse 94/184/EF (2), angiver, at der er behov for yderligere forhandlinger om overgangsperioder for de i aftalens artikel 8 og 11 omhandlede betegnelser. |
| --- | --- |

(1)

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin (1), som blev godkendt ved Rådets afgørelse 94/184/EF (2), angiver, at der er behov for yderligere forhandlinger om overgangsperioder for de i aftalens artikel 8 og 11 omhandlede betegnelser.

| (2) | Den 23. oktober 2000 bemyndigede Rådet Kommissionen til at forhandle en ny aftale om handel med vin mellem Fællesskabet og Australien. |
| --- | --- |

(2)

Den 23. oktober 2000 bemyndigede Rådet Kommissionen til at forhandle en ny aftale om handel med vin mellem Fællesskabet og Australien.

| (3) | Disse forhandlinger er afsluttet, og begge parter paraferede den 5. juni 2007 den nye aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin (i det følgende benævnt »aftalen«). |
| --- | --- |

(3)

Disse forhandlinger er afsluttet, og begge parter paraferede den 5. juni 2007 den nye aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin (i det følgende benævnt »aftalen«).

| (4) | Aftalen bør derfor godkendes. |
| --- | --- |

(4)

Aftalen bør derfor godkendes.

| (5) | For at lette aftalens gennemførelse og mulige ændringer af bilagene til aftalen bør Kommissionen bemyndiges til at vedtage de nødvendige foranstaltninger efter proceduren i artikel 75 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 af 29. april 2008 om den fælles markedsordning for vin (3). |
| --- | --- |

(5)

For at lette aftalens gennemførelse og mulige ændringer af bilagene til aftalen bør Kommissionen bemyndiges til at vedtage de nødvendige foranstaltninger efter proceduren i artikel 75 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 af 29. april 2008 om den fælles markedsordning for vin (3).

| (6) | Fra datoen for aftalens ikrafttræden ophæves den oprindelige aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin undertegnet i Bruxelles og Canberra den 26. januar 1994 og den 31. januar 1994, samt dens protokoller og tilhørende brevveksling — |
| --- | --- |

(6)

Fra datoen for aftalens ikrafttræden ophæves den oprindelige aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin undertegnet i Bruxelles og Canberra den 26. januar 1994 og den 31. januar 1994, samt dens protokoller og tilhørende brevveksling —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin med dertil knyttede bilag, protokol, erklæringer og samling af brevvekslinger (i det følgende benævnt »aftalen«) godkendes herved på Fællesskabets vegne.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den eller de person(er), der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Fællesskabet.

Artikel 3

Med henblik på anvendelsen af aftalens artikel 29, stk. 3, bemyndiges Kommissionen til i givet fald efter proceduren i artikel 113, stk. 1 eller artikel 113, stk. 2, i forordning (EF) nr. 479/2008 at træffe de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre aftalen, og for at ændre dens bilag og protokollen i overensstemmelse med aftalens artikel 29 og 30.

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. november 2008.

På Rådets vegne

M. BARNIER

Formand

---

(1)  EFT L 86 af 31.3.1994, s. 3.

1

(2)  EFT L 86 af 31.3.1994, s. 1.

2

(3)  EUT L 148 af 6.6.2008, s. 1.

3

---

AFTALE

Mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB,

i det følgende benævnt »Fællesskabet«,

på den ene side, og

AUSTRALIEN

på den anden side,

i det følgende benævnt »de kontraherende parter«,

SOM ØNSKER at forbedre vilkårene for en gunstig og harmonisk udvikling af samhandelen og fremme det handelsmæssige samarbejde inden for vinsektoren på grundlag af lighed, gensidige fordele og princippet om gensidighed,

SOM ERKENDER, at de kontraherende parter ønsker at etablere snævrere forbindelser inden for vinsektoren for at fremme handelen mellem de kontraherende parter,

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Mål

De kontraherende parter forpligter sig til på grundlag af principperne om ligebehandling og gensidighed at lette og fremme deres samhandel med vin med oprindelse i Fællesskabet og Australien på de betingelser, der er fastsat i denne aftale.

Artikel 2

Omfang og anvendelsesområde

Denne aftale finder anvendelse på vine henhørende under position 22.04 i det harmoniserede system i den internationale konvention om det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem, udfærdiget i Bruxelles den 14. juni 1983 (1).

Artikel 3

Definitioner

Medmindre andet fremgår, forstås i denne aftale ved:

| a) | »vin med oprindelse i« efterfulgt af navnet på en kontraherende part: en vin fremstillet på den kontraherende parts område udelukkende af druer, som fuldt ud er høstet på den pågældende kontraherende parts område |
| --- | --- |

a)

»vin med oprindelse i« efterfulgt af navnet på en kontraherende part: en vin fremstillet på den kontraherende parts område udelukkende af druer, som fuldt ud er høstet på den pågældende kontraherende parts område

| b) | »geografisk betegnelse«: en betegnelse som defineret i artikel 22, stk. 1, i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

b)

»geografisk betegnelse«: en betegnelse som defineret i artikel 22, stk. 1, i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder

| c) | »traditionelt udtryk«: en traditionelt anvendt betegnelse, der bl.a. refererer til produktionsmetoden, kvaliteten, farven og typen for en vin, som ifølge Fællesskabets love og forskrifter må betegnes og præsenteres som en vin med oprindelse på Fællesskabets område |
| --- | --- |

c)

»traditionelt udtryk«: en traditionelt anvendt betegnelse, der bl.a. refererer til produktionsmetoden, kvaliteten, farven og typen for en vin, som ifølge Fællesskabets love og forskrifter må betegnes og præsenteres som en vin med oprindelse på Fællesskabets område

| d) | »betegnelse«: udtryk, der anvendes ved mærkning, på transportledsagedokumenter, på handelsdokumenter, herunder især fakturaer og følgesedler, og i reklamer |
| --- | --- |

d)

»betegnelse«: udtryk, der anvendes ved mærkning, på transportledsagedokumenter, på handelsdokumenter, herunder især fakturaer og følgesedler, og i reklamer

| e) | »mærkning«: alle betegnelser og andre angivelser, symboler, geografiske betegnelser, motiver eller varemærker, der kendetegner vinen, og som optræder på samme beholder, herunder dens lukkeanordning eller etiketten på beholderen og flaskehalsens beklædning |
| --- | --- |

e)

»mærkning«: alle betegnelser og andre angivelser, symboler, geografiske betegnelser, motiver eller varemærker, der kendetegner vinen, og som optræder på samme beholder, herunder dens lukkeanordning eller etiketten på beholderen og flaskehalsens beklædning

| f) | »præsentation«: de betegnelser, der anvendes på beholdere, herunder på lukkemekanismen, etiketter og emballage |
| --- | --- |

f)

»præsentation«: de betegnelser, der anvendes på beholdere, herunder på lukkemekanismen, etiketter og emballage

| g) | »emballage«: den beskyttende indpakning, såsom papir, halmmåtter af enhver slags, kartoner og kasser, der benyttes ved transport af én eller flere beholdere eller ved salg til de endelige forbrugere |
| --- | --- |

g)

»emballage«: den beskyttende indpakning, såsom papir, halmmåtter af enhver slags, kartoner og kasser, der benyttes ved transport af én eller flere beholdere eller ved salg til de endelige forbrugere

| h) | »TRIPS-aftalen«: aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, der er vedlagt som bilag 1C til WTO-aftalen |
| --- | --- |

h)

»TRIPS-aftalen«: aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, der er vedlagt som bilag 1C til WTO-aftalen

| i) | »WTO-aftalen«: Marrakesh-aftalen af 15. april 1994 om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen WTO |
| --- | --- |

i)

»WTO-aftalen«: Marrakesh-aftalen af 15. april 1994 om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen WTO

| j) | med forbehold af artikel 29, stk. 3, litra e), og artikel 30, stk. 3, litra c), »en henvisning til love eller forskrifter«: en henvisning til disse love eller forskrifter som ændret og gældende på tidspunktet for aftalens undertegnelse. Hvis en kontraherende part på undertegnelsestidspunktet meddeler den anden kontraherende part, at den er nødt til at vedtage love eller forskrifter for at indfri sine forpligtelser i henhold til aftalen, er en henvisning til sådanne love eller forskrifter en henvisning til disse love og forskrifter, som er gældende på datoen for den pågældende kontraherende parts underretning af den anden kontraherende part om, at den har opfyldt kravene til aftalens ikrafttræden. |
| --- | --- |

j)

med forbehold af artikel 29, stk. 3, litra e), og artikel 30, stk. 3, litra c), »en henvisning til love eller forskrifter«: en henvisning til disse love eller forskrifter som ændret og gældende på tidspunktet for aftalens undertegnelse. Hvis en kontraherende part på undertegnelsestidspunktet meddeler den anden kontraherende part, at den er nødt til at vedtage love eller forskrifter for at indfri sine forpligtelser i henhold til aftalen, er en henvisning til sådanne love eller forskrifter en henvisning til disse love og forskrifter, som er gældende på datoen for den pågældende kontraherende parts underretning af den anden kontraherende part om, at den har opfyldt kravene til aftalens ikrafttræden.

Artikel 4

Almindelige bestemmelser

1.   Medmindre andet er fastsat i denne aftale, indføres og markedsføres vin i overensstemmelse med de love og forskrifter, der gælder på den importerende kontraherende parts område.

2.   De kontraherende parter træffer de fornødne foranstaltninger for at sikre, at de i denne aftale fastlagte forpligtelser opfyldes. De sørger for, at de i aftalen opstillede mål nås.

AFSNIT I

ØNOLOGISKE FREMGANGSMÅDER OG KRAV TIL VINENS SAMMENSÆTNING

Artikel 5

Eksisterende ønologiske fremgangsmåder og krav til vinens sammensætning

1.   Fællesskabet tillader indførsel og udbud til salg til direkte konsum på sit område af alle vine med oprindelse i Australien, som er produceret i overensstemmelse med:

| a) | én eller flere af de ønologiske fremgangsmåder, der er anført under punkt 1 i bilag I, del A,
  og |
| --- | --- |

a)

én eller flere af de ønologiske fremgangsmåder, der er anført under punkt 1 i bilag I, del A,

og

| b) | de krav til sammensætningen, der er fastlagt i punkt I, stk. 1, i protokollen til aftalen. |
| --- | --- |

b)

de krav til sammensætningen, der er fastlagt i punkt I, stk. 1, i protokollen til aftalen.

2.   Australien tillader indførsel og udbud til salg til direkte konsum på sit område af alle vine med oprindelse i Fællesskabet, som er produceret i overensstemmelse med én eller flere af de ønologiske fremgangsmåder, der er anført under punkt 1 i bilag I, del B.

3.   De kontraherende parter erkender, at de ønologiske fremgangsmåder i bilag I og krav til sammensætningen, der er opført i protokollen, opfylder de i artikel 7 fastsatte krav.

Artikel 6

Nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder og krav til sammensætningen

1.   Hvis en kontraherende part ønsker at tillade en ny eller ændre en eksisterende ønologisk fremgangsmåde eller et krav til sammensætningen med henblik på kommerciel anvendelse på dens område, og dette ikke er godkendt af den anden kontraherende part i medfør af artikel 5 og således kræver en ændring af bilag I som fastlagt i artikel 11, giver den pågældende kontraherende part så hurtigt som muligt den anden kontraherende part skriftlig meddelelse herom og rimelig mulighed for at fremsætte bemærkninger inden den endelige godkendelse af de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen.

2.   Den pågældende kontraherende part fremlægger efter anmodning også teknisk materiale til støtte for den foreslåede tilladelse til at anvende de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen med henblik på de i stk. 7 fastsatte mål og krav for at gøre det nemmere for den anden kontraherende part at foretage en vurdering.

3.   Den anden kontraherende part foretager den i stk. 1 omhandlede vurdering af de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen under hensyntagen til de i artikel 7 fastsatte mål og krav.

4.   En kontraherende part giver den anden kontraherende part meddelelse senest 30 dage, efter at en tilladelse til at anvende nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen er trådt i kraft.

5.   Den i stk. 4 omhandlede meddelelse skal omfatte en beskrivelse af de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen.

6.   Hvis der ikke er blevet fremlagt teknisk materiale som fastsat i stk. 2, skal den kontraherende part, som har givet meddelelse, fremlægge det i dette stykke omhandlede tekniske materiale, hvis den anden kontraherende part anmoder herom.

7.   Denne artikel finder ikke anvendelse, hvis en kontraherende part tilpasser en i bilag I, del C, omhandlet ønologisk fremgangsmåde med det ene formål at tage højde for særlige klimaforhold i et produktionsår, forudsat at tilpasningen er af mindre betydning og ikke i væsentligt omfang ændrer de ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen (»teknisk tilpasning«). Den kontraherende part, som ønsker at foretage en teknisk tilpasning, skal underrette den anden kontraherende part så tidligt som muligt og senest inden markedsføringen på den anden kontraherende parts område.

Artikel 7

Mål og krav

1.   Nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen, som anvendes ved produktion af vin, skal opfylde følgende krav:

| a) | de skal sikre beskyttelse af menneskers sundhed |
| --- | --- |

a)

de skal sikre beskyttelse af menneskers sundhed

| b) | de skal beskytte forbrugerne mod vildledende praksis |
| --- | --- |

b)

de skal beskytte forbrugerne mod vildledende praksis

| c) | de skal overholde standarderne for god ønologisk praksis som anført i stk. 2. |
| --- | --- |

c)

de skal overholde standarderne for god ønologisk praksis som anført i stk. 2.

2.   God ønologisk praksis karakteriseres ved at:

| I. | den ikke er forbudt i henhold til oprindelseslandets love og forskrifter |
| --- | --- |

I.

den ikke er forbudt i henhold til oprindelseslandets love og forskrifter

| II. | den beskytter produktets særpræg på en sådan måde, at vinens typiske egenskaber afspejler valget af druesorter |
| --- | --- |

II.

den beskytter produktets særpræg på en sådan måde, at vinens typiske egenskaber afspejler valget af druesorter

| III. | den påvirkes af dyrkningsområdet, herunder især de klimatiske, geologiske og andre produktionsvilkår |
| --- | --- |

III.

den påvirkes af dyrkningsområdet, herunder især de klimatiske, geologiske og andre produktionsvilkår

| IV. | den baseres på et rimeligt teknologisk eller praktisk behov for bl.a. at forbedre vinens lagringsegenskaber, stabilitet eller styrke forbrugernes accept af vinen |
| --- | --- |

IV.

den baseres på et rimeligt teknologisk eller praktisk behov for bl.a. at forbedre vinens lagringsegenskaber, stabilitet eller styrke forbrugernes accept af vinen

| V. | den sikrer, at behandlingsmetoder eller anvendte tilsætningsstoffer begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at opnå den ønskede virkning. |
| --- | --- |

V.

den sikrer, at behandlingsmetoder eller anvendte tilsætningsstoffer begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at opnå den ønskede virkning.

Artikel 8

Foreløbig tilladelse

Med forbehold af de i artikel 35 fastsatte foranstaltninger har vine, som produceres efter en ny eller ændret ønologisk fremgangsmåde eller sammensætning, som en af de kontraherende parter giver meddelelse om i henhold til artikel 6, stk. 4, foreløbig tilladelse til indførsel og markedsføring på den anden kontraherende parts område.

Artikel 9

Indsigelsesprocedure

1.   Senest 6 måneder efter at en kontraherende part har modtaget meddelelse fra den anden kontraherende part i henhold artikel 6, stk. 4, kan den første kontraherende part gøre skriftlig indsigelse mod den nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåde eller det nye eller ændrede krav til sammensætningen med henvisning til, at målene i artikel 7, stk. 1, litra b) og/eller c), ikke er opfyldt. Hvis en kontraherende part gør indsigelse, kan begge parter anmode om, at der føres drøftelser, jf. artikel 37. Hvis spørgsmålet ikke er løst inden 12 måneder, efter at den kontraherende part har modtaget meddelelse i henhold til artikel 6, stk. 4, kan hver af parterne kræve voldgift i henhold til artikel 10.

2.   Inden for to måneder efter modtagelsen af den i stk. 1 omhandlede meddelelse kan den kontraherende part indhente oplysninger eller udtalelse fra Den Internationale Vinorganisation (OIV) eller et andet relevant, internationalt organ. Hvis sådanne oplysninger eller udtalelse indhentes, kan de kontraherende parter uanset de i stk. 1 fastsatte tidsfrister i fællesskab aftale at forlænge fristen på seks måneder, inden for hvilken den kontraherende part kan gøre indsigelse.

3.   De i artikel 10 omhandlede voldgiftsmænd afgør, om anmeldte nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen opfylder det i artikel 7, stk. 1, litra b) og/eller c), fastsatte mål.

4.   Med hensyn til anmodninger fra en kontraherende part om tilladelse til at anvende en ønologisk fremgangsmåde eller et krav til sammensætningen, som den anden kontraherende part har givet et tredjeland tilladelse til at anvende kommercielt, nedsættes de i artikel 1 fastsatte frister til det halve.

Artikel 10

Voldgift om ønologiske fremgangsmåder

1.   En kontraherende part kan kræve voldgift, jf. artikel 9, ved skriftligt at meddele den anden kontraherende part, at sagen henvises til voldgift.

2.   Inden 30 dage efter modtagelsen af den i stk. 1 omhandlede meddelelse udpeger hver af de kontraherende parter en voldgiftsmand under anvendelse af de i stk. 6 fastsatte kriterier og giver den anden kontraherende part meddelelse herom.

3.   Inden 30 dage efter udpegelsen af den anden voldgiftsmand udpeger de to voldgiftsmænd, der er udpeget i overensstemmelse med stk. 2, i fællesskab en tredje voldgiftsmand. Hvis de første to voldgiftsmænd ikke kan nå til enighed om en tredje voldgiftsmand, udpeger de kontraherende parter i fællesskab den tredje voldgiftsmand inden 30 dage.

4.   Hvis de kontraherende parter ikke i fællesskab er i stand til at udpege en tredje voldgiftsmand inden for den i stk. 3 nævnte frist på 30 dage, udpeges denne på foranledning af en af de kontraherende parter inden for en yderligere frist på 60 dage af præsidenten for eller et medlem af Den Internationale Domstol (valgt efter anciennitetsrækkefølge) efter kriterierne i stk. 5 og i overensstemmelse med domstolens praksis.

5.   Den således udpegede tredje voldgiftsmand leder voldgiftsforhandlingerne og skal have juridiske kvalifikationer.

6.   Voldgiftsmændene skal (bortset fra formanden) være ønologiske eksperter på internationalt plan, hvis upartiskhed ikke kan drages i tvivl.

7.   Inden for 30 dage efter udpegelsen af den tredje voldgiftsmand fastlægger de tre voldgiftsmænd i fællesskab reglerne for voldgiftsproceduren under hensyntagen til Den Faste Voldgiftsrets frivillige regler for voldgift mellem to stater, idet procedurereglerne dog på et hvert tidspunkt kan fraviges eller ændres efter fælles overenskomst mellem de kontraherende parter.

8.   De tre voldgiftsmænd drager senest 90 dage efter udpegelsen af den tredje voldgiftsmand deres konklusioner angående den pågældende sag. Disse konklusioner drages ved flertalsbeslutninger. Voldgiftsmændene skal i deres konklusioner navnlig angive deres afgørelse som fastsat i artikel 9, stk. 3.

9.   Omkostningerne i forbindelse med voldgiften, herunder voldgiftsmændenes honorar, afholdes ligeligt af de kontraherende parter. Voldgiftsmændenes vederlag og udgifter er underlagt de tariffer, der er fastsat af den blandede komité.

10.   Voldgiftsmændenes afgørelse er endelig og bindende.

Artikel 11

Ændring af bilag I

1.   De kontraherende parter ændrer bilag I eller protokollen i overensstemmelse med artikel 29, stk. 3, litra a), eller artikel 30, stk. 3, litra a), under hensyntagen til de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen, som er meddelt i medfør af artikel 6, stk. 4, så hurtigt som muligt og senest 15 måneder efter datoen for denne meddelelse.

2.   Hvis en af de kontraherende parter har gjort brug af den i artikel 9 fastsatte indsigelsesprocedure, handler de kontraherende parter uanset stk. 1 i overensstemmelse med udfaldet af drøftelserne, medmindre sagen henvises til voldgift, hvorved følgende gælder:

| a) | hvis voldgiftsmændene afgør, at de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen opfylder de i artikel 7, stk. 1, litra b) og/eller c), fastsatte mål, ændrer de kontraherende parter bilag I eller protokollen i overensstemmelse med artikel 29, stk. 3, litra a), eller artikel 30, stk. 3, litra a), med henblik på at tilføje de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen senest 90 dage efter afgørelsen |
| --- | --- |

a)

hvis voldgiftsmændene afgør, at de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen opfylder de i artikel 7, stk. 1, litra b) og/eller c), fastsatte mål, ændrer de kontraherende parter bilag I eller protokollen i overensstemmelse med artikel 29, stk. 3, litra a), eller artikel 30, stk. 3, litra a), med henblik på at tilføje de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen senest 90 dage efter afgørelsen

| b) | hvis voldgiftsmændene derimod afgør, at de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåde eller krav til sammensætningen ikke opfylder de i artikel 7, stk. 1, litra b) og/eller c), fastsatte krav, bortfalder den i artikel 8 omhandlede midlertidige tilladelse til indførsel og markedsføring af vine med oprindelse hos den af de kontraherende parter, der har givet meddelelsen, og som er produceret i overensstemmelse med den pågældende ønologiske fremgangsmåde eller det pågældende krav til sammensætningen, 90 dage efter en sådan afgørelse. |
| --- | --- |

b)

hvis voldgiftsmændene derimod afgør, at de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåde eller krav til sammensætningen ikke opfylder de i artikel 7, stk. 1, litra b) og/eller c), fastsatte krav, bortfalder den i artikel 8 omhandlede midlertidige tilladelse til indførsel og markedsføring af vine med oprindelse hos den af de kontraherende parter, der har givet meddelelsen, og som er produceret i overensstemmelse med den pågældende ønologiske fremgangsmåde eller det pågældende krav til sammensætningen, 90 dage efter en sådan afgørelse.

AFSNIT II

BESKYTTELSE AF VINBETEGNELSER OG TILKNYTTEDE BESTEMMELSER OM BETEGNELSE OG PRÆSENTATION

Artikel 12

Beskyttede betegnelser

1.   Uanset artikel 15 og 17, 22 og protokollen beskyttes følgende betegnelser:

| a) | for så vidt angår vine med oprindelse i Fællesskabet:






  I. | de geografiske betegnelser, som er opført i bilag II, del A |
| --- | --- | --- |

a)

for så vidt angår vine med oprindelse i Fællesskabet:

I.

de geografiske betegnelser, som er opført i bilag II, del A

| II. | henvisninger til den medlemsstat, hvor vinen har oprindelse, eller andre betegnelser, som anvendes til at henvise til medlemsstaten |
| --- | --- |

II.

henvisninger til den medlemsstat, hvor vinen har oprindelse, eller andre betegnelser, som anvendes til at henvise til medlemsstaten

| III. | traditionelle udtryk, som er opført i bilag III |
| --- | --- |

III.

traditionelle udtryk, som er opført i bilag III

| IV. | de kategorier af vin, der er angivet i artikel 54 i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin som kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder, og som er omhandlet i bilag IV, del A, og |
| --- | --- |

IV.

de kategorier af vin, der er angivet i artikel 54 i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin som kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder, og som er omhandlet i bilag IV, del A, og

| V. | de varebetegnelser, der er angivet i bilag VIII, del D, punkt 2, litra c), første led, i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin som kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder, og som er omhandlet i bilag IV, del B. |
| --- | --- |

V.

de varebetegnelser, der er angivet i bilag VIII, del D, punkt 2, litra c), første led, i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin som kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder, og som er omhandlet i bilag IV, del B.

| b) | for så vidt angår vine med oprindelse i Australien:






  I. | de geografiske betegnelser, som er opført i bilag II, del B, og |
| --- | --- | --- |

b)

for så vidt angår vine med oprindelse i Australien:

I.

de geografiske betegnelser, som er opført i bilag II, del B, og

| II. | henvisninger til »Australia« eller andre betegnelser, som henviser til dette land |
| --- | --- |

II.

henvisninger til »Australia« eller andre betegnelser, som henviser til dette land

2.   I tilfælde, hvor vine med oprindelse på de kontraherende parters områder udføres og markedsføres uden for deres områder, træffer de kontraherende parter de fornødne foranstaltninger for at hindre, at de i denne artikel omhandlede beskyttede betegnelser tilhørende den ene af de kontraherende parter anvendes til at betegne og præsentere en vin med oprindelse på den anden kontraherende parts område, medmindre andet er fastsat i denne aftale.

Artikel 13

Geografiske betegnelser

1.   Medmindre andet er fastsat i denne aftale, gælder følgende bestemmelser:

| a) | i Australien gælder det for de geografiske betegnelser for Fællesskabet, som anført i bilag II, del A:






  I. | at de er beskyttede for så vidt angår vine med oprindelse i Fællesskabet, og |
| --- | --- | --- |

a)

i Australien gælder det for de geografiske betegnelser for Fællesskabet, som anført i bilag II, del A:

I.

at de er beskyttede for så vidt angår vine med oprindelse i Fællesskabet, og

| II. | at de kun må anvendes af Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter, og |
| --- | --- |

II.

at de kun må anvendes af Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter, og

| b) | i Fællesskabets gælder det for de geografiske betegnelser for Australien, som anført i bilag II, del B:






  I. | at de er beskyttede for så vidt angår vine med oprindelse i Australien, og |
| --- | --- | --- |

b)

i Fællesskabets gælder det for de geografiske betegnelser for Australien, som anført i bilag II, del B:

I.

at de er beskyttede for så vidt angår vine med oprindelse i Australien, og

| II. | at de kun må anvendes af Australien på de betingelser, der er fastsat i Australiens love og forskrifter. |
| --- | --- |

II.

at de kun må anvendes af Australien på de betingelser, der er fastsat i Australiens love og forskrifter.

2.   De kontraherende parter træffer de nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med denne aftale med henblik på gensidig beskyttelse af de geografiske betegnelser, der er anført i bilag II, og som anvendes ved betegnelse og præsentation af vine med oprindelse på de kontraherende parters område. Hver kontraherende part sørger for passende retsmidler, hvormed interesserede parter kan forhindre, at en geografisk angivelse, der er anført i bilag II, anvendes til identificering af vine, der ikke har oprindelse på det sted, som fremgår af den pågældende geografiske angivelse.

3.   Den i stk. 2 omhandlede beskyttelse gælder også, når:

| a) | vinens virkelige oprindelse er angivet |
| --- | --- |

a)

vinens virkelige oprindelse er angivet

| b) | den pågældende geografiske betegnelse er anvendt i oversættelse, eller |
| --- | --- |

b)

den pågældende geografiske betegnelse er anvendt i oversættelse, eller

| c) | den anvendte betegnelse ledsages af udtryk som »art«, »type«, »måde«, »efterligning«, »metode« eller lignende. |
| --- | --- |

c)

den anvendte betegnelse ledsages af udtryk som »art«, »type«, »måde«, »efterligning«, »metode« eller lignende.

4.   Den i stk. 2 og 3 omhandlede beskyttelse indskrænker ikke anvendelsen af artikel 15 og 22.

5.   Registrering af et varemærke for vine, der indeholder eller består af en geografisk angivelse, der identificerer en vin som opført i bilag II, nægtes eller, hvis den på stedet gældende lovgivning giver mulighed herfor, og en interesseret part fremsætter anmodning herom, slettes for vine, der ikke har oprindelse på det sted, som fremgår af den pågældende geografiske angivelse.

6.   Hvis geografiske betegnelser, som er opført i bilag II, er enslydende, skal hver betegnelse nyde beskyttelse, forudsat at denne anvendes i god tro. De kontraherende parter fastsætter i fællesskab de praktiske regler, som gør det muligt at skelne de enslydende geografiske betegnelser fra hinanden, samtidig med at der tages hensyn til behovet for, at de berørte producenter behandles lige, og at forbrugerne ikke vildledes.

7.   Hvis en geografisk betegnelse opført i bilag II er enslydende med en geografisk betegnelse for et tredjeland, gælder artikel 23, stk. 3, i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder.

8.   Bestemmelserne i denne aftale forhindrer ikke på nogen måde, at enhver person er berettiget til erhvervsmæssigt at benytte sit eller sin forgængers navn, medmindre et sådant navn anvendes på en måde, der kan vildlede forbrugerne.

9.   Intet i denne aftale forpligter en kontraherende part til at beskytte en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, og som tilfører den anden kontraherende part, hvis betegnelsen ikke er eller ophører med at være beskyttet i oprindelseslandet, eller er gået af brug i dette land.

10.   De kontraherende parter bekræfter, at rettigheder og forpligtelser i medfør af denne aftale kun vedrører de geografiske betegnelser, som er opført i bilag II. Uanset aftalens bestemmelser om beskyttelse af geografiske betegnelser er aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder gældende for beskyttelse af geografiske betegnelser hos hver af de kontraherende parter.

Artikel 14

Navne og henvisninger til medlemsstaterne og Australien

1.   I Australien gælder følgende for henvisninger til Fællesskabets medlemsstater og for navne, der anvendes til at angive en medlemsstat, for så vidt angår identificering af vines oprindelse:

| a) | at de er forbeholdt vine med oprindelse i Fællesskabet, og |
| --- | --- |

a)

at de er forbeholdt vine med oprindelse i Fællesskabet, og

| b) | at de kun må anvendes af Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter. |
| --- | --- |

b)

at de kun må anvendes af Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter.

2.   I Fællesskabets gælder følgende for henvisninger til Australien og for navne, der anvendes til at angive Australien, med henblik på identificering af vines oprindelse:

| a) | at de er forbeholdt vine med oprindelse i Australien, og |
| --- | --- |

a)

at de er forbeholdt vine med oprindelse i Australien, og

| b) | at de kun må anvendes af Australien på de betingelser, der er fastsat i Australiens love og forskrifter. |
| --- | --- |

b)

at de kun må anvendes af Australien på de betingelser, der er fastsat i Australiens love og forskrifter.

Artikel 15

Overgangsordninger

Beskyttelsen af de i artikel 12, stk. 1, litra a), punkt I, og artikel 13 omhandlede betegnelser er ikke til hinder for, at nedenstående betegnelser i de nedenfor anførte overgangsperioder anvendes af Australien til at betegne og præsentere vin i Australien og i tredjelande, hvor lovgivningen tillader dette:

| a) | 12 måneder efter denne aftales ikrafttræden for følgende betegnelser: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Port, Sauterne, Sherry og White Burgundy |
| --- | --- |

a)

12 måneder efter denne aftales ikrafttræden for følgende betegnelser: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Port, Sauterne, Sherry og White Burgundy

| b) | 10 år efter denne aftales ikrafttræden for betegnelsen Tokay. |
| --- | --- |

b)

10 år efter denne aftales ikrafttræden for betegnelsen Tokay.

Artikel 16

Traditionelle udtryk

1.   Medmindre andet er fastsat i denne aftale, gælder i Australien følgende for de traditionelle udtryk for Fællesskabet, som er opført i bilag III:

| a) | de må ikke anvendes med henblik på at betegne eller præsentere vine med oprindelse i Australien, og |
| --- | --- |

a)

de må ikke anvendes med henblik på at betegne eller præsentere vine med oprindelse i Australien, og

| b) | de må ikke anvendes med henblik på at betegne eller præsentere vine med oprindelse i Fællesskabet, medmindre dette sker i forbindelse med vine af den oprindelse, kategori og på de sprog, der er opført i bilag III, og på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter. |
| --- | --- |

b)

de må ikke anvendes med henblik på at betegne eller præsentere vine med oprindelse i Fællesskabet, medmindre dette sker i forbindelse med vine af den oprindelse, kategori og på de sprog, der er opført i bilag III, og på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter.

2.   Australien træffer de nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med denne aftale med henblik på beskyttelse i henhold til denne artikel af de traditionelle udtryk, der er opført i bilag III, og som anvendes til at betegne og præsentere vine med oprindelse på Fællesskabets område. Med henblik herpå sørger Australien for passende retsmidler til effektivt at beskytte og forhindre anvendelsen af traditionelle udtryk til at betegne et vinprodukt, der ikke er berettiget til disse traditionelle udtryk, selv når de anvendte traditionelle udtryk ledsages af udtryk som »art«, »type«, »måde«, »efterligning«, »metode« eller lignende.

3.   Den i stk. 2 omhandlede beskyttelse indskrænker ikke anvendelsen af artikel 17 og 23.

4.   Beskyttelsen af et traditionelt udtryk gælder kun:

| a) | det eller de sprog, på hvilke det er anført i bilag III, og |
| --- | --- |

a)

det eller de sprog, på hvilke det er anført i bilag III, og

| b) | den kategori vin, i henhold til hvilken det er beskyttet for Fællesskabets som anført i bilag III. |
| --- | --- |

b)

den kategori vin, i henhold til hvilken det er beskyttet for Fællesskabets som anført i bilag III.

5.   Australien kan tillade anvendelsen på dets område af udtryk, der er identiske med eller ligner de traditionelle udtryk, der er opført i bilag III for vine, der ikke har oprindelse i de kontraherende parters område på betingelse af, at forbrugerne ikke vildledes, produktets oprindelse angives, og anvendelsen ikke udgør illoyal konkurrence som omhandlet i artikel 10a i Paris-konventionen om beskyttelse af industriel ejendomsret af 20. marts 1883 med senere ændringer.

6.   Denne aftale er ikke til hinder for, at enhver person erhvervsmæssigt benytter sit eget eller sin forgængers navn, medmindre et sådant navn anvendes på en måde, der kan vildlede forbrugerne.

7.   Uden dette indskrænker stk. 5, tillader Australien ikke registrering eller anvendelse på sit område af et varemærke, der indeholder eller består af et traditionelt udtryk, som er opført i bilag III, til at betegne og præsentere en vin, medmindre anvendelsen af det traditionelle udtryk for den pågældende vin er tilladt i henhold til denne aftale. Dog gælder følgende:

| a) | dette krav gælder ikke for varemærker, som er registreret lovligt og i god tro i Australien, eller som ved deres anvendelse i god tro har skabt legitime rettigheder i Australien før datoen for denne aftales undertegnelse |
| --- | --- |

a)

dette krav gælder ikke for varemærker, som er registreret lovligt og i god tro i Australien, eller som ved deres anvendelse i god tro har skabt legitime rettigheder i Australien før datoen for denne aftales undertegnelse

| b) | for så vidt angår traditionelle udtryk, der er optaget i bilag III efter datoen for denne aftales undertegnelse, gælder dette krav ikke for varemærker, som er registreret i god tro i Australien, eller som ved deres anvendelse i god tro har skabt legitime rettigheder i Australien, før det relevante udtryk opnåede beskyttelse i medfør af denne aftale |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår traditionelle udtryk, der er optaget i bilag III efter datoen for denne aftales undertegnelse, gælder dette krav ikke for varemærker, som er registreret i god tro i Australien, eller som ved deres anvendelse i god tro har skabt legitime rettigheder i Australien, før det relevante udtryk opnåede beskyttelse i medfør af denne aftale

| c) | dette krav forhindrer ikke anvendelse af de i litra a) og b) nævnte varemærker i tredjelande, såfremt det pågældende tredjelands love og forskrifter tillader dette. |
| --- | --- |

c)

dette krav forhindrer ikke anvendelse af de i litra a) og b) nævnte varemærker i tredjelande, såfremt det pågældende tredjelands love og forskrifter tillader dette.

Denne bestemmelse berører ikke Fællesskabets ret til at anvende det relevante traditionelle udtryk i overensstemmelse med stk. 1, litra b).

8.   Uden at dette indskrænker stk. 5, 6 og 7 og artikel 23, tillader Australien ikke anvendelsen på sit område af et firmanavn, som indeholder eller består af et traditionelt udtryk, der er opført i bilag III i denne aftale, til at betegne og præsentere en vin. Dog gælder følgende:

| a) | dette krav gælder ikke for firmanavne, som er registreret lovligt og i god tro i Australien før datoen for denne aftales undertegnelse |
| --- | --- |

a)

dette krav gælder ikke for firmanavne, som er registreret lovligt og i god tro i Australien før datoen for denne aftales undertegnelse

| b) | for så vidt angår traditionelle udtryk, som er optaget i bilag III efter datoen for denne aftales undertegnelse, gælder kravet ikke for firmanavne, som er registreret lovligt og i god tro i Australien, før det relevante udtryk opnåede beskyttelse i medfør af denne aftale |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår traditionelle udtryk, som er optaget i bilag III efter datoen for denne aftales undertegnelse, gælder kravet ikke for firmanavne, som er registreret lovligt og i god tro i Australien, før det relevante udtryk opnåede beskyttelse i medfør af denne aftale

| c) | dette krav forhindrer ikke anvendelse af sådanne firmanavne i tredjelande, såfremt det pågældende tredjelands love og forskrifter tillader dette. |
| --- | --- |

c)

dette krav forhindrer ikke anvendelse af sådanne firmanavne i tredjelande, såfremt det pågældende tredjelands love og forskrifter tillader dette.

Litra a), b) og c) udelukker anvendelsen af firmanavne på en måde, som kan vildlede forbrugerne.

9.   Intet i denne aftale forpligter Australien til at beskytte et traditionelt udtryk, der er opført i bilag III, hvis udtrykket ikke er eller ophører med at være beskyttet i oprindelseslandet eller er gået af brug i Fællesskabet.

Artikel 17

Overgangsordninger

Beskyttelsen af de i artikel 12, stk. 1, litra a), III, og i artikel 16 omhandlede betegnelser er ikke til hinder for, at nedenstående betegnelser anvendes af Australien til at betegne og præsentere vin i Australien og i tredjelande, hvor love og forskrifter tillader dette, i en overgangsperiode på 12 måneder efter denne aftales ikrafttræden: Amontillado, Auslese, Claret, Fino, Oloroso, Spätlese.

Artikel 18

Vinkategorier og varebetegnelser

1.   Medmindre andet er fastsat i denne aftale, gælder i Australien følgende for de i bilag IV, del A, opførte vinkategorier og de i bilag IV, del B, opførte varebetegnelser:

| a) | de er forbeholdt vine med oprindelse i Fællesskabet, og |
| --- | --- |

a)

de er forbeholdt vine med oprindelse i Fællesskabet, og

| b) | de må kun anvendes af Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter. |
| --- | --- |

b)

de må kun anvendes af Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter.

2.   Intet i denne aftale forpligter Australien til at forbeholde retten til en vinkategori eller til varebetegnelser opført i bilag IV, som ikke er eller ophører med at være forbeholdt i oprindelseslandet eller er gået af brug i Fællesskabet.

AFSNIT III

SÆRLIGE BESTEMMELSER OM PRÆSENTATION OG BETEGNELSE

Artikel 19

Generelt princip

På vinetiketter må der ikke anvendes betegnelser, der er falske eller vildledende, eller som vil kunne give et forkert indtryk af vinens karakter, sammensætning, kvalitet eller oprindelse.

Artikel 20

Frivillige angivelser

1.   I handelen med vin mellem de kontraherende parter må en vin med oprindelse i Australien:

| a) | som er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del B, betegnes eller præsenteres i Fællesskabet med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, såfremt anvendelsen af disse angivelser er i overensstemmelse med de regler, der gælder for vinproducenter i Australien, herunder navnlig Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974 og Australia New Zealand Food Standards Code, og |
| --- | --- |

a)

som er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del B, betegnes eller præsenteres i Fællesskabet med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, såfremt anvendelsen af disse angivelser er i overensstemmelse med de regler, der gælder for vinproducenter i Australien, herunder navnlig Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974 og Australia New Zealand Food Standards Code, og

| b) | som ikke er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del B, betegnes eller præsenteres i Fællesskabet med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, litra d), g) og l), såfremt anvendelsen af disse angivelser er i overensstemmelse med de regler, der gælder for vinproducenter i Australien, herunder navnlig Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974 og Australia New Zealand Food Standards Code. |
| --- | --- |

b)

som ikke er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del B, betegnes eller præsenteres i Fællesskabet med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, litra d), g) og l), såfremt anvendelsen af disse angivelser er i overensstemmelse med de regler, der gælder for vinproducenter i Australien, herunder navnlig Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974 og Australia New Zealand Food Standards Code.

2.   I handelen med vin mellem de kontraherende parter må en vin med oprindelse i Fællesskabet:

| a) | som er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del A, betegnes eller præsenteres i Australien med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, såfremt vinen er etiketteret i overensstemmelse med afsnit V, kapitel II og bilag VII og VIII i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 og Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002, og anvendelsen af angivelserne ikke falsk eller vildledende for forbrugerne i henhold til Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 og Trade Practices Act 1974, og |
| --- | --- |

a)

som er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del A, betegnes eller præsenteres i Australien med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, såfremt vinen er etiketteret i overensstemmelse med afsnit V, kapitel II og bilag VII og VIII i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 og Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002, og anvendelsen af angivelserne ikke falsk eller vildledende for forbrugerne i henhold til Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 og Trade Practices Act 1974, og

| b) | som ikke er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del A, betegnes eller præsenteres i Australien med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, litra d), g) og l), såfremt vinen er etiketteret i overensstemmelse med afsnit V, kapitel II og bilag VII og VIII i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 og Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002, og anvendelsen af angivelserne ikke falsk eller vildledende for forbrugerne i henhold til Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 og Trade Practices Act 1974. |
| --- | --- |

b)

som ikke er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del A, betegnes eller præsenteres i Australien med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, litra d), g) og l), såfremt vinen er etiketteret i overensstemmelse med afsnit V, kapitel II og bilag VII og VIII i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 og Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002, og anvendelsen af angivelserne ikke falsk eller vildledende for forbrugerne i henhold til Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 og Trade Practices Act 1974.

3.   De i stk. 1 og 2 omhandlede frivillige angivelser er:

| a) | årgang svarende til druernes høstår, forudsat at mindst 85 % af vinen stammer fra druer høstet i det anførte år, bortset fra vine i Fællesskabet, der stammer fra vinterhøstede druer, for hvilke det igangværende produktionsår og ikke årgangen angives |
| --- | --- |

a)

årgang svarende til druernes høstår, forudsat at mindst 85 % af vinen stammer fra druer høstet i det anførte år, bortset fra vine i Fællesskabet, der stammer fra vinterhøstede druer, for hvilke det igangværende produktionsår og ikke årgangen angives

| b) | navnet på en druesort eller et synonym herfor i overensstemmelse med artikel 22 |
| --- | --- |

b)

navnet på en druesort eller et synonym herfor i overensstemmelse med artikel 22

| c) | angivelse af en pris, medalje eller konkurrence og i tilfælde af en australsk pris, medalje eller konkurrence på betingelse af, at det kompetente organ i Fællesskabet har modtaget underretning herom |
| --- | --- |

c)

angivelse af en pris, medalje eller konkurrence og i tilfælde af en australsk pris, medalje eller konkurrence på betingelse af, at det kompetente organ i Fællesskabet har modtaget underretning herom

| d) | angivelse af produkttypen som anført i bilag VI |
| --- | --- |

d)

angivelse af produkttypen som anført i bilag VI

| e) | navnet på en vingård |
| --- | --- |

e)

navnet på en vingård

| f) | i tilfælde af en vin med oprindelse på Fællesskabets område, navnet på vinbedriften, såfremt druerne er dyrket på den pågældende bedrift, og vinen er fremstillet på bedriften |
| --- | --- |

f)

i tilfælde af en vin med oprindelse på Fællesskabets område, navnet på vinbedriften, såfremt druerne er dyrket på den pågældende bedrift, og vinen er fremstillet på bedriften

| g) | en specifik farve |
| --- | --- |

g)

en specifik farve

| h) | aftapningsstedet |
| --- | --- |

h)

aftapningsstedet

| i) | med forbehold af bilag VIII, angivelse af den metode, der er anvendt ved vinfremstillingen |
| --- | --- |

i)

med forbehold af bilag VIII, angivelse af den metode, der er anvendt ved vinfremstillingen

| j) | for Fællesskabets vedkommende, et traditionelt udtryk, som er opført i bilag III |
| --- | --- |

j)

for Fællesskabets vedkommende, et traditionelt udtryk, som er opført i bilag III

| k) | for Australiens vedkommende, en kvalitetsvinsangivelse, som er opført i bilag V |
| --- | --- |

k)

for Australiens vedkommende, en kvalitetsvinsangivelse, som er opført i bilag V

| l) | navn, stillingsbetegnelse og adresse på en person, der har deltaget i markedsføringen. |
| --- | --- |

l)

navn, stillingsbetegnelse og adresse på en person, der har deltaget i markedsføringen.

Artikel 21

Præsentation

1.   De kontraherende parter er enige om, at når det i henhold til den importerende parts love og forskrifter er obligatorisk at anføre bestemte angivelser på en vinetikette, kan andre angivelser anføres i samme synsfelt som de obligatoriske eller et andet sted på vinbeholderen.

2.   Uanset stk. 1 skal en kvalitetsvinangivelse, der er opført i bilag V, og som anvendes som en del af den primære varebetegnelse på en vinetiket, placeres i samme synsfelt og med tilsvarende skriftstørrelse som en geografisk betegnelse for Australien, der er opført i bilag II, del B. For så vidt angår dette stykke betyder »primære varebetegnelse« den angivelse af produktet, som er synlig på den del af vinbeholderen eller emballagen, der præsenteres for forbrugeren under normale udstillingsvilkår.

3.   De kontraherende parter er enige om, at de i stk. 1 omhandlede angivelser, herunder en kvalitetsvinangivelse, som er opført i bilag V, må gengives andre steder på vinbeholderen, uanset om de er placeret i samme synsfelt som en i bilag II opført geografisk angivelse.

4.   Fællesskabet er indforstået med, at en vin med oprindelse i Australien må betegnes eller præsenteres i Fællesskabet med oplysninger om vinens indhold af standardgenstande, hvis anvendelsen af disse angivelser er i overensstemmelse med de regler, som gælder for vinproducenter i Australien, herunder navnlig Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974 og Australia New Zealand Food Standards Code.

Artikel 22

Druesorter

1.   De kontraherende parter er enige om at give den anden kontraherende part tilladelse til at anvende navnene på én eller flere druesorter eller eventuelt synonymer herfor på deres område til at betegne og præsentere en vin, hvis følgende betingelser er opfyldt:

| a) | druesorterne eller synonymerne optræder i den klassifikation af druesorter, som er opstillet af Den Internationale Vinorganisation (OIV) eller af Det Internationale Råd for Plantegenetiske Ressourcer (IBPGR) |
| --- | --- |

a)

druesorterne eller synonymerne optræder i den klassifikation af druesorter, som er opstillet af Den Internationale Vinorganisation (OIV) eller af Det Internationale Råd for Plantegenetiske Ressourcer (IBPGR)

| b) | hvis vinen ikke er sammensat fuldstændigt af den eller de angivne druesorter eller synonymer herfor, skal mindst 85 % af vinen stamme fra den eller de angivne druesorter efter fradrag af den mængde produkter, som er anvendt til eventuel sødning, og af kulturer af mikroorganismer (mængden heraf må ikke overstige 5 % af vinen) |
| --- | --- |

b)

hvis vinen ikke er sammensat fuldstændigt af den eller de angivne druesorter eller synonymer herfor, skal mindst 85 % af vinen stamme fra den eller de angivne druesorter efter fradrag af den mængde produkter, som er anvendt til eventuel sødning, og af kulturer af mikroorganismer (mængden heraf må ikke overstige 5 % af vinen)

| c) | hver druesort eller tilsvarende synonymer, der angives på etiketten, udgør en større andel af vinen end sorter, der ikke er angivet på etiketten |
| --- | --- |

c)

hver druesort eller tilsvarende synonymer, der angives på etiketten, udgør en større andel af vinen end sorter, der ikke er angivet på etiketten

| d) | hvis to eller flere druesorter eller deres synonymer er angivet, nævnes de i faldende rækkefølge svarende til deres andel i vinens sammensætning og med valgfri skriftstørrelse |
| --- | --- |

d)

hvis to eller flere druesorter eller deres synonymer er angivet, nævnes de i faldende rækkefølge svarende til deres andel i vinens sammensætning og med valgfri skriftstørrelse

| e) | druesorter eller deres synonymer vises enten i samme synsfelt eller uden for, afhængig af det eksporterende lands lovgivning |
| --- | --- |

e)

druesorter eller deres synonymer vises enten i samme synsfelt eller uden for, afhængig af det eksporterende lands lovgivning

| f) | navnet på druesorten eller druesorterne eller deres synonymer må ikke anvendes på en måde, som kan vildlede forbrugerne med hensyn til vinens oprindelse. Med henblik herpå kan de kontraherende parter fastlægge de praktiske regler for anvendelsen af et navn. |
| --- | --- |

f)

navnet på druesorten eller druesorterne eller deres synonymer må ikke anvendes på en måde, som kan vildlede forbrugerne med hensyn til vinens oprindelse. Med henblik herpå kan de kontraherende parter fastlægge de praktiske regler for anvendelsen af et navn.

2.   Uanset stk. 1 og artikel 12, stk. 1, litra a), punkt I, og artikel 12, stk. 1, litra b), punkt I, er de kontraherende parter enige om følgende:

| a) | hvis en druesort eller dennes synonym indeholder eller består af en geografisk angivelse, der er opført i bilag II, del A, for Fællesskabets vedkommende, må Australien anvende denne druesort eller dens synonym til at betegne eller præsentere en vin med oprindelse på Australiens område, hvis druesorten eller dens synonym er opført i bilag VII, og |
| --- | --- |

a)

hvis en druesort eller dennes synonym indeholder eller består af en geografisk angivelse, der er opført i bilag II, del A, for Fællesskabets vedkommende, må Australien anvende denne druesort eller dens synonym til at betegne eller præsentere en vin med oprindelse på Australiens område, hvis druesorten eller dens synonym er opført i bilag VII, og

| b) | hvis en druesort eller dennes synonym indeholder eller består af en geografisk angivelse, der er opført i bilag II, del B, for Australiens vedkommende, må Fællesskabet anvende denne druesort eller dens synonym til at betegne eller præsentere en vin med oprindelse på Fællesskabets område, hvis druesorten eller dens synonym blev anvendt i god tro inden denne aftales ikrafttræden. |
| --- | --- |

b)

hvis en druesort eller dennes synonym indeholder eller består af en geografisk angivelse, der er opført i bilag II, del B, for Australiens vedkommende, må Fællesskabet anvende denne druesort eller dens synonym til at betegne eller præsentere en vin med oprindelse på Fællesskabets område, hvis druesorten eller dens synonym blev anvendt i god tro inden denne aftales ikrafttræden.

3.   Uanset artikel 12 og denne artikel er de kontraherende parter enige om, at betegnelsen »Hermitage« i en overgangsperiode, der udløber 12 måneder efter denne aftales ikrafttræden, må anvendes for vine med oprindelse i Australien som synonym for druesorten »Shiraz« ved salg i lande uden for Fællesskabets område, forudsat at Australiens og andre landes love og forskrifter tillader dette, og forudsat at betegnelsen ikke anvendes på en måde, der kan vildlede forbrugerne.

4.   Uanset denne artikel er de kontraherende parter enige om, at betegnelsen »Lambrusco« i en overgangsperiode, der udløber 12 måneder efter denne aftales ikrafttræden, må anvendes for vine med oprindelse i Australien til at betegne en form for vin, der traditionelt fremstilles og markedsføres under denne betegnelse, ved salg i lande uden for Fællesskabets område, forudsat at Australiens og andre landes love og forskrifter tillader dette, og forudsat at betegnelsen ikke anvendes på en måde, der kan vildlede forbrugerne.

Artikel 23

Kvalitetsvinangivelser

Australien må anvende de angivelser, der er opført i bilag V, til at betegne og præsentere en vin med oprindelse i Australien i overensstemmelse med de betingelser for anvendelsen, som er fastlagt i dette bilag og i overensstemmelse med artikel 20.

Artikel 24

Vine med oprindelse i Australien med en geografisk betegnelse

Uden at en mere restriktiv australsk lovgivning herved berøres, er de kontraherende parter enige om, at Australien kan anvende en geografisk angivelse, der er opført i bilag II, del B, til at betegne og præsentere en vin med oprindelse i Australien på følgende betingelser:

| a) | hvis der anvendes en enkelt geografisk angivelse, skal mindst 85 % af vinen være fremstillet af druer, der er høstet i det pågældende geografiske område |
| --- | --- |

a)

hvis der anvendes en enkelt geografisk angivelse, skal mindst 85 % af vinen være fremstillet af druer, der er høstet i det pågældende geografiske område

| b) | hvis indtil tre geografiske angivelser anvendes til samme vin:






  I. | mindst 95 % af vinen skal være fremstillet af druer, der er høstet i de pågældende geografiske områder, og der skal være et mindsteindhold på 5 % af vin fra et af de anførte geografiske områder, og |
| --- | --- | --- |

b)

hvis indtil tre geografiske angivelser anvendes til samme vin:

I.

mindst 95 % af vinen skal være fremstillet af druer, der er høstet i de pågældende geografiske områder, og der skal være et mindsteindhold på 5 % af vin fra et af de anførte geografiske områder, og

| II. | de på etiketten anførte geografiske angivelser skal anføres i aftagende rækkefølge efter den andel, de udgør. |
| --- | --- |

II.

de på etiketten anførte geografiske angivelser skal anføres i aftagende rækkefølge efter den andel, de udgør.

Artikel 25

Håndhævelse af etiketteringskravene

1.   Hvis en betegnelse eller præsentation af en vin, navnlig på etiketten, i officielle dokumenter eller handelsdokumenter eller i reklamer, er i modstrid med denne aftale, træffer de kontraherende parter de nødvendige administrative eller retlige foranstaltninger, som deres respektive love og forskrifter åbner mulighed for.

2.   De i stk. 1 omhandlede foranstaltninger træffes navnlig i følgende tilfælde:

| a) | hvis betegnelser for vin, der er fastlagt i Fællesskabets eller Australiens lovgivning, er oversat til den anden kontraherende parts sprog med ord, der er vildledende med hensyn til den betegnede eller præsenterede vins oprindelse, art eller kvalitet |
| --- | --- |

a)

hvis betegnelser for vin, der er fastlagt i Fællesskabets eller Australiens lovgivning, er oversat til den anden kontraherende parts sprog med ord, der er vildledende med hensyn til den betegnede eller præsenterede vins oprindelse, art eller kvalitet

| b) | hvis der på beholdere eller emballage, i reklamer eller i officielle dokumenter eller handelsdokumenter for en vin, hvis betegnelse er beskyttet i medfør af denne aftale, er anført angivelser, varemærker, navne, indskrifter eller motiver, der direkte eller indirekte giver urigtige eller vildledende oplysninger om produktets afsendelsessted, oprindelse, art eller væsentlige egenskaber |
| --- | --- |

b)

hvis der på beholdere eller emballage, i reklamer eller i officielle dokumenter eller handelsdokumenter for en vin, hvis betegnelse er beskyttet i medfør af denne aftale, er anført angivelser, varemærker, navne, indskrifter eller motiver, der direkte eller indirekte giver urigtige eller vildledende oplysninger om produktets afsendelsessted, oprindelse, art eller væsentlige egenskaber

| c) | hvis der anvendes emballage, som er vildledende med hensyn til vinens oprindelse. |
| --- | --- |

c)

hvis der anvendes emballage, som er vildledende med hensyn til vinens oprindelse.

Artikel 26

Standstill

De kontraherende parter indfører ikke i deres nationale lovgivning vilkår, som er mindre favorable end dem, der er fastsat i denne aftale eller i den nationale lovgivning, som var i kraft på datoen for denne aftales undertegnelse, herunder især den i bilag IX omhandlede lovgivning, med hensyn til betegnelse, præsentation, emballering eller sammensætning af den anden kontraherende parts vine.

AFSNIT IV

ATTESTERINGSKRAV

Artikel 27

Attestering

1.   Fællesskabet tillader uden tidsbegrænsning indførsel af vin med oprindelse i Australien i overensstemmelse med de forenklede attesteringsbestemmelser, der er fastsat i artikel 24, stk. 2, andet afsnit, og i artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 883/2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 for så vidt angår samhandelen med vin med tredjelande. Med henblik herpå og i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser skal Australien:

| a) | forelægge attestationer og analyserapporter via det kompetente organ, eller |
| --- | --- |

a)

forelægge attestationer og analyserapporter via det kompetente organ, eller

| b) | hvis det i litra a) nævnte kompetente organ finder det godtgjort, at individuelle producenter er kvalificerede til at påtage sig dette ansvar:






  I. | individuelt godkende de producenter, der har tilladelse til at udfærdige attestationer og analyserapporter |
| --- | --- | --- |

b)

hvis det i litra a) nævnte kompetente organ finder det godtgjort, at individuelle producenter er kvalificerede til at påtage sig dette ansvar:

I.

individuelt godkende de producenter, der har tilladelse til at udfærdige attestationer og analyserapporter

| II. | føre tilsyn med og inspicere de godkendte producenter |
| --- | --- |

II.

føre tilsyn med og inspicere de godkendte producenter

| III. | halvårligt i januar og juli sende Kommissionen navn og adresse på de godkendte producenter sammen med deres officielle registreringsnumre |
| --- | --- |

III.

halvårligt i januar og juli sende Kommissionen navn og adresse på de godkendte producenter sammen med deres officielle registreringsnumre

| IV. | straks underrette Kommissionen om eventuelle ændringer af navne og adresser på de godkendte producenter, og |
| --- | --- |

IV.

straks underrette Kommissionen om eventuelle ændringer af navne og adresser på de godkendte producenter, og

| V. | straks underrette Kommissionen, såfremt en producents godkendelse tilbagekaldes. |
| --- | --- |

V.

straks underrette Kommissionen, såfremt en producents godkendelse tilbagekaldes.

2.   Uanset artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 883/2001 er kun følgende oplysninger med henblik på den forenklede VI 1-blanket nødvendige:

| a) | i attestens rubrik 2, importørens eller modtagerens navn og adresse |
| --- | --- |

a)

i attestens rubrik 2, importørens eller modtagerens navn og adresse

| b) | i attestens rubrik 6, en »beskrivelse af produktet«, som omfatter: det nominelle volumen (f.eks. 75 cl), varebetegnelsen (f.eks. »wine of Australia«), den beskyttede geografiske betegnelse (jf. bilag II, del B), kvalitetsvinangivelsen (jf. bilag V), druesortens/sorternes betegnelse og årgangen, hvis disse fremgår af etiketten |
| --- | --- |

b)

i attestens rubrik 6, en »beskrivelse af produktet«, som omfatter: det nominelle volumen (f.eks. 75 cl), varebetegnelsen (f.eks. »wine of Australia«), den beskyttede geografiske betegnelse (jf. bilag II, del B), kvalitetsvinangivelsen (jf. bilag V), druesortens/sorternes betegnelse og årgangen, hvis disse fremgår af etiketten

| c) | i attestens rubrik 11, det af den kompetente australske myndighed udstedte analysenummer. |
| --- | --- |

c)

i attestens rubrik 11, det af den kompetente australske myndighed udstedte analysenummer.

3.   I forbindelse med denne artikel er det kompetente organ for Australiens vedkommende Australian Wine and Brandy Corporation eller andre organer, som Australien måtte udpege som kompetent organ.

4.   Med forbehold af artikel 28 underkaster Fællesskabet ikke indførslen af vin med oprindelse i Australien en mere restriktiv eller mere omfattende attesteringsordning end den ordning, der gælder pr. 1. marts 1994 for en sådan indførsel i Fællesskabet, og den ordning, som gælder for vin indført fra andre lande, hvor der anvendes tilsvarende tilsyn og kontrolforanstaltninger.

5.   Med forbehold af artikel 28 underkaster Australien ikke indførslen af vin med oprindelse i Fællesskabet en mere restriktiv eller mere omfattende attesteringsordning end den ordning, der gælder pr. 1. januar 1992 for en sådan indførsel i Australien, og ordningen for vin indført fra andre lande, hvor der anvendes tilsvarende tilsyn og kontrolforanstaltninger.

Artikel 28

Midlertidig attestering

1.   De kontraherende parter forbeholder sig ret til at indføre midlertidige, supplerende attesteringskrav, hvis legitime offentlige hensyn såsom sundheds- eller forbrugerbeskyttelse eller bekæmpelse af svig tilsiger det. I så fald meddeler den anden kontraherende part i god tid de oplysninger, der er nødvendige for at kunne efterkomme de supplerende krav.

2.   De kontraherende parter er enige om, at sådanne krav ikke må strække sig ud over den periode, som de offentlige hensyn, der har begrundet kravenes indførelse, kræver.

AFSNIT V

FORVALTNING AF AFTALEN

Artikel 29

Samarbejde mellem de kontraherende parter

1.   De kontraherende parter opretholder forbindelse med hinanden om alle spørgsmål, som vedrører denne aftale gennem deres repræsentative organer og gennem den blandede komité, der er nedsat ved artikel 30. De kontraherende parter forsøger især først indbyrdes at løse alle spørgsmål som følge af denne aftale gennem deres repræsentative organer eller den blandede komité.

2.   Australien udpeger Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (eller en anden regeringsmyndighed, som måtte overtage dette ministeriums relevante funktioner) som sit repræsentative organ. Fællesskabet udpeger Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter som sit repræsentative organ. En kontraherende part underretter den anden kontraherende part, hvis denne vælger et nyt repræsentativt organ.

3.   Australien, repræsenteret ved Department of Agriculture, Fisheries and Forestry, og Fællesskabet:

| a) | kan beslutte, at bilagene eller protokollen til denne aftale skal ændres. Bilagene eller protokollen anses for at være ændret fra den dato, som parterne aftaler |
| --- | --- |

a)

kan beslutte, at bilagene eller protokollen til denne aftale skal ændres. Bilagene eller protokollen anses for at være ændret fra den dato, som parterne aftaler

| b) | kan indgå aftale om de i artikel 13, stk. 6, og artikel 22, stk. 1, litra f), omhandlede praktiske regler |
| --- | --- |

b)

kan indgå aftale om de i artikel 13, stk. 6, og artikel 22, stk. 1, litra f), omhandlede praktiske regler

| c) | underretter hinanden skriftligt, hvis de har til hensigt at vedtage nye forskrifter eller ændringer af gældende forskrifter af interesse for offentligheden, herunder sundheds- eller forbrugerbeskyttelse, der kan få følger for vinsektoren |
| --- | --- |

c)

underretter hinanden skriftligt, hvis de har til hensigt at vedtage nye forskrifter eller ændringer af gældende forskrifter af interesse for offentligheden, herunder sundheds- eller forbrugerbeskyttelse, der kan få følger for vinsektoren

| d) | underretter hinanden skriftligt om love, forskrifter og retsafgørelser, der berører anvendelsen af denne aftale, og de meddeler hinanden de foranstaltninger, der er vedtaget på grundlag af sådanne afgørelser |
| --- | --- |

d)

underretter hinanden skriftligt om love, forskrifter og retsafgørelser, der berører anvendelsen af denne aftale, og de meddeler hinanden de foranstaltninger, der er vedtaget på grundlag af sådanne afgørelser

| e) | kan aftale, at en henvisning i denne aftale til love eller forskrifter skal anses for at være en henvisning til disse love eller forskrifter som ændret og gældende på et bestemt tidspunkt efter datoen for denne aftales undertegnelse. |
| --- | --- |

e)

kan aftale, at en henvisning i denne aftale til love eller forskrifter skal anses for at være en henvisning til disse love eller forskrifter som ændret og gældende på et bestemt tidspunkt efter datoen for denne aftales undertegnelse.

Artikel 30

Den blandede komité

1.   Der oprettes en blandet komité bestående af repræsentanter for Fællesskabet og Australien.

2.   Den blandede komité udarbejder anbefalinger og træffer afgørelser med konsensus. Den fastsætter selv sin forretningsorden. Den mødes på anmodning af en af de kontraherende parter, skiftevis i Fællesskabet og i Australien, på tider og steder og under forhold, (herunder i videokonference), som de kontraherende parter aftaler i fællesskab, dog senest 90 dage efter datoen for anmodningens fremsættelse.

3.   Den blandede komité kan:

| a) | beslutte at ændre bilagene og protokollen til denne aftale. Bilagene eller protokollen anses for at være ændret fra den dato, som parterne aftaler |
| --- | --- |

a)

beslutte at ændre bilagene og protokollen til denne aftale. Bilagene eller protokollen anses for at være ændret fra den dato, som parterne aftaler

| b) | kan fastlægge de i artikel 13, stk. 6, og artikel 22, stk. 1, litra f), omhandlede praktiske regler, og |
| --- | --- |

b)

kan fastlægge de i artikel 13, stk. 6, og artikel 22, stk. 1, litra f), omhandlede praktiske regler, og

| c) | kan beslutte, at en henvisning i denne aftale til love eller forskrifter skal anses for at være en henvisning til disse love eller forskrifter som ændret og gældende på et bestemt tidspunkt efter datoen for denne aftales undertegnelse. |
| --- | --- |

c)

kan beslutte, at en henvisning i denne aftale til love eller forskrifter skal anses for at være en henvisning til disse love eller forskrifter som ændret og gældende på et bestemt tidspunkt efter datoen for denne aftales undertegnelse.

4.   Den blandede komité sørger også for, at aftalen fungerer efter hensigten, og den kan tage ethvert spørgsmål vedrørende aftalens gennemførelse og funktion op til behandling. Den har navnlig ansvaret for:

| a) | udveksling af oplysninger mellem de kontraherende parter for at sikre, at aftalen fungerer så optimalt som muligt |
| --- | --- |

a)

udveksling af oplysninger mellem de kontraherende parter for at sikre, at aftalen fungerer så optimalt som muligt

| b) | fremsættelse af forslag om emner af gensidig interesse for de kontraherende parter inden for vin- og spiritussektoren |
| --- | --- |

b)

fremsættelse af forslag om emner af gensidig interesse for de kontraherende parter inden for vin- og spiritussektoren

| c) | fastsættelse af de vederlag og omkostninger, som er omhandlet i artikel 10, stk. 9, og artikel 38, stk. 7. |
| --- | --- |

c)

fastsættelse af de vederlag og omkostninger, som er omhandlet i artikel 10, stk. 9, og artikel 38, stk. 7.

5.   Den blandede komité kan beslutte at indlede drøftelser om emner af gensidig interesse inden for vinsektoren.

6.   Den blandede komité kan tage initiativ til at fremme kontakterne mellem de kontraherende parters vinproducenter og repræsentanter fra vinindustrien

Artikel 31

Aftalens anvendelse og forvaltning

De kontraherende parter udpeger de kontaktorganer, som er angivet i bilag X, og som er ansvarlige for aftalens anvendelse og forvaltning.

Artikel 32

Gensidig bistand mellem de kontraherende parter

1.   Hvis en af de kontraherende parter har grund til at tro:

| a) | at en vin eller et parti vin som omhandlet i artikel 2, der er eller har været genstand for samhandel mellem Australien og Fællesskabet, ikke er i overensstemmelse med de gældende regler for vinsektoren i Fællesskabet eller i Australien eller med denne aftale, og |
| --- | --- |

a)

at en vin eller et parti vin som omhandlet i artikel 2, der er eller har været genstand for samhandel mellem Australien og Fællesskabet, ikke er i overensstemmelse med de gældende regler for vinsektoren i Fællesskabet eller i Australien eller med denne aftale, og

| b) | at denne manglende overensstemmelse er af særlig interesse for den anden kontraherende part, og at den kan give anledning til administrative foranstaltninger eller retsforfølgning |
| --- | --- |

b)

at denne manglende overensstemmelse er af særlig interesse for den anden kontraherende part, og at den kan give anledning til administrative foranstaltninger eller retsforfølgning

underretter denne kontraherende part straks via sit kontaktorgan den anden kontraherende parts kontaktorgan eller et andet relevant organ herom.

2.   De oplysninger, der fremsendes i henhold til stk. 1, vedføjes officielle dokumenter, handelsdokumenter eller andre relevante bilag; endvidere skal det angives, hvilke administrative eller retlige foranstaltninger der i givet fald kan træffes. Der skal navnlig gives følgende oplysninger om den pågældende vin:

| a) | producenten og den person, der har rådighed over vinen |
| --- | --- |

a)

producenten og den person, der har rådighed over vinen

| b) | vinens sammensætning og organoleptiske egenskaber |
| --- | --- |

b)

vinens sammensætning og organoleptiske egenskaber

| c) | vinens betegnelse og præsentation |
| --- | --- |

c)

vinens betegnelse og præsentation

| d) | arten af overtrædelsen af reglerne om produktion og markedsføring. |
| --- | --- |

d)

arten af overtrædelsen af reglerne om produktion og markedsføring.

AFSNIT VI

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 33

Vin under forsendelse

Afsnit I, III og IV finder ikke anvendelse på vin:

| a) | der er under forsendelse gennem en af de kontraherende parters område, eller |
| --- | --- |

a)

der er under forsendelse gennem en af de kontraherende parters område, eller

| b) | har oprindelse på en af de kontraherende parters område og forsendes i små mængder mellem de kontraherende parter på de betingelser og efter de procedurer, der er fastsat i protokollens punkt II. |
| --- | --- |

b)

har oprindelse på en af de kontraherende parters område og forsendes i små mængder mellem de kontraherende parter på de betingelser og efter de procedurer, der er fastsat i protokollens punkt II.

Artikel 34

WTO-aftalen

Denne aftale berører ikke de kontraherende parters rettigheder og forpligtelser i henhold til WTO-aftalen.

Artikel 35

Sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger

1.   Bestemmelserne i denne aftale berører ikke de kontraherende parters ret til at træffe sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger, som er nødvendige af hensyn til beskyttelse af menneskers, dyrs eller planters liv og sundhed, dog forudsat at disse foranstaltninger ikke strider mod bestemmelserne i aftalen om anvendelse af sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger i WTO-aftalens bilag 1A.

2.   Hver af de kontraherende parter bestræber sig på i henhold til de i artikel 29 fastsatte procedurer at underrette den anden kontraherende part ved førstgivende lejlighed om udviklinger, som for den vin, der markedsføres på dens område, kan føre til vedtagelse af foranstaltninger, som er nødvendige for at beskytte menneskers, dyrs eller planters liv eller sundhed, især foranstaltninger vedrørende fastsættelse af særlige grænser for forurenende stoffer og rester, med henblik på at aftale en fælles fremgangsmåde.

3.   Uanset stk. 2 underretter en kontraherende part, der træffer eller foreslår hastende sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger med den begrundelse, at en ønologisk fremgangsmåde eller et krav til sammensætningen er til fare for folkesundheden, den anden kontraherende part, enten gennem deres respektive repræsentative organer eller den blandede komité, inden for 30 dage efter at den pågældende foranstaltning er truffet eller foreslået, med henblik på at aftale en fælles fremgangsmåde.

Artikel 36

Geografisk anvendelsesområde

Denne aftale gælder på den ene side for de områder, hvor traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab finder anvendelse, og på de i denne traktat fastsatte betingelser, og på den anden side for Australiens område.

Artikel 37

Drøftelser

1.   Hvis en af de kontraherende parter mener, at den anden kontraherende part ikke har overholdt en forpligtelse i henhold til denne aftale, og det ikke har været muligt at løse spørgsmålet, jf. artikel 29, stk. 1, kan den skriftligt anmode om drøftelser med den anden kontraherende part. De kontraherende parter drøfter senest 30 dage efter modtagelsen af denne anmodning sagen med hinanden med henblik på at finde en løsning.

2.   Den kontraherende part, der anmoder om drøftelser, meddeler den anden part alle de oplysninger, der er nødvendige for en grundig undersøgelse af den pågældende sag.

3.   I tilfælde, hvor en forsinkelse vil kunne medføre fare for menneskers sundhed eller forringe effektiviteten af foranstaltninger til bekæmpelse af svig, kan en kontraherende part træffe passende midlertidige beskyttelsesforanstaltninger, hvis der føres drøftelser umiddelbart efter, at de pågældende foranstaltninger er truffet.

4.   Hvis spørgsmålet ikke er løst senest 60 dage efter modtagelsen af anmodningen om drøftelser, kan de kontraherende parter efter fælles aftale:

| a) | forlænge perioden for drøftelser, eller |
| --- | --- |

a)

forlænge perioden for drøftelser, eller

| b) | henvise spørgsmålet til et relevant organ. |
| --- | --- |

b)

henvise spørgsmålet til et relevant organ.

Artikel 38

Voldgift

1.   Hvis det ikke er muligt at løse spørgsmålet i overensstemmelse med artikel 37 (bortset fra ved indsigelse i medfør af artikel 9), henviser de kontraherende parter efter fælles aftale spørgsmålet til voldgift og underretter herefter inden for 60 dage den anden part om udpegelsen af en voldgiftsmand under anvendelse af de i stk. 4 fastsatte kriterier.

2.   Inden 30 dage efter udpegelsen af den anden voldgiftsmand udpeger de to voldgiftsmænd, der er udpeget i overensstemmelse med stk. 1, efter fælles aftale en tredje voldgiftsmand. Hvis de første to voldgiftsmænd ikke er i stand til at enes om en tredje voldgiftsmand, udpeger de kontraherende parter i fællesskab den tredje voldgiftsmand inden for 30 dage.

3.   Såfremt de kontraherende parter ikke i fællesskab er i stand til at udpege en tredje voldgiftsmand inden for den i stk. 2 omhandlede frist på 30 dage, udpeges denne på foranledning af en af de kontraherende parter inden for en yderligere frist på 60 dage af præsidenten for eller et medlem af Den Internationale Domstol (valgt efter anciennitetsrækkefølge) efter kriterierne i stk. 4 og i overensstemmelse med domstolens praksis.

4.   Den således udpegede tredje voldgiftsmand leder voldgiftsforhandlingerne og skal have juridiske kvalifikationer. Voldgiftsmændene (bortset fra formanden) skal være tilstrækkeligt kvalificerede inden for det område, som voldgiftspanelet skal behandle.

5.   Inden for 30 dage efter udpegelsen af den tredje voldgiftsmand fastlægger de tre voldgiftsmænd i fællesskab reglerne for voldgiftsproceduren under hensyntagen til Den Faste Voldgiftsrets frivillige regler for voldgift mellem to stater, idet procedurereglerne dog på et hvert tidspunkt kan fraviges eller ændres efter fælles overenskomst mellem de kontraherende parter.

6.   De tre voldgiftsmænd drager senest 90 dage efter udpegelsen af den tredje voldgiftsmand deres konklusioner angående den pågældende sag. Disse konklusioner drages ved flertalsbeslutninger.

7.   Omkostningerne i forbindelse med voldgiften, herunder voldgiftsmændenes honorar, afholdes ligeligt af de kontraherende parter. Voldgiftsmændenes vederlag og udgifter er underlagt de tariffer, der er fastsat af den blandede komité.

8.   Voldgiftsmændenes afgørelse er endelig og bindende.

9.   De kontraherende parter kan efter fælles aftale henvise alle andre spørgsmål vedrørende bilateral handel med vin til voldgift.

Artikel 39

Samarbejde inden for vinsektoren

1.   De kontraherende parter kan efter fælles overenskomst ændre denne aftale med henblik på at øge samarbejdet inden for vinsektoren. De er enige om at indlede drøftelser med henblik på en harmonisering af reglerne om etikettering af vin.

2.   Inden for aftalens rammer kan en kontraherende part fremsætte forslag om en udvidelse af samarbejdet under hensyntagen til de erfaringer, der er opnået ved aftalens anvendelse.

Artikel 40

Eksisterende lagre

Vin, der på tidspunktet for aftalens ikrafttræden eller ved udgangen af de respektive overgangsperioder, der er omhandlet i artikel 15, 17, 22, stk. 3 og 4, lovligt er blevet fremstillet, betegnet og præsenteret på en måde, der er forbudt ved aftalen, kan markedsføres på følgende betingelser:

| a) | hvis vinen er blevet produceret under anvendelse af én eller flere ønologiske fremgangsmåder, der ikke er anført i bilag I, kan den markedsføres, indtil lagrene er opbrugt |
| --- | --- |

a)

hvis vinen er blevet produceret under anvendelse af én eller flere ønologiske fremgangsmåder, der ikke er anført i bilag I, kan den markedsføres, indtil lagrene er opbrugt

| b) | hvis vinen er betegnet og præsenteret under anvendelse af betegnelser, der er forbudt i denne aftale, kan den markedsføres:






  I. | af grossister:






  A. | for hedvine, i en periode på fem år |
| --- | --- | --- | --- |

b)

hvis vinen er betegnet og præsenteret under anvendelse af betegnelser, der er forbudt i denne aftale, kan den markedsføres:

I.

af grossister:

A.

for hedvine, i en periode på fem år

| B. | for andre vine, i en periode på tre år |
| --- | --- |

B.

for andre vine, i en periode på tre år

| II. | af detailhandlere, indtil lagrene er opbrugt. |
| --- | --- |

II.

af detailhandlere, indtil lagrene er opbrugt.

Artikel 41

Aftale

Den protokol og de bilag, der er knyttet til denne aftale, udgør en integrerende del heraf.

Artikel 42

Autentiske sprog

Aftalen er udfærdiget i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Artikel 43

Ophævelse af 1994-aftalen

De kontraherende parter er enige om, at følgende instrumenter ophæves fra og med datoen for denne aftales ikrafttræden

| a) | aftalen mellem Australien og Det Europæiske Fællesskab om handel med vin med tilhørende protokol, indgået i Bruxelles og Canberra (26.–31. januar 1994) |
| --- | --- |

a)

aftalen mellem Australien og Det Europæiske Fællesskab om handel med vin med tilhørende protokol, indgået i Bruxelles og Canberra (26.–31. januar 1994)

| b) | den tilhørende brevveksling i Bruxelles og Canberra (26.–31. januar 1994):






  I. | om betingelserne for produktion og etikettering af »bottle fermented« mousserende vine med oprindelse i Australien |
| --- | --- | --- |

b)

den tilhørende brevveksling i Bruxelles og Canberra (26.–31. januar 1994):

I.

om betingelserne for produktion og etikettering af »bottle fermented« mousserende vine med oprindelse i Australien

| II. | om betingelserne for produktion og etikettering af australske vine, der betegnes og præsenteres som »botrytis« eller lignende, »noble late harvested« eller »special late harvested« |
| --- | --- |

II.

om betingelserne for produktion og etikettering af australske vine, der betegnes og præsenteres som »botrytis« eller lignende, »noble late harvested« eller »special late harvested«

| III. | om artikel 8 og 14 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien [Australien og Det Europæiske Fællesskab] om handel med vin |
| --- | --- |

III.

om artikel 8 og 14 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien [Australien og Det Europæiske Fællesskab] om handel med vin

| IV. | om forbindelsen mellem aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien [Australien og Det Europæiske Fællesskab] om handel med vin og artikel 24, stk. 1, i aftalen om handelsaspekter vedrørende intellektuel ejendomsret |
| --- | --- |

IV.

om forbindelsen mellem aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien [Australien og Det Europæiske Fællesskab] om handel med vin og artikel 24, stk. 1, i aftalen om handelsaspekter vedrørende intellektuel ejendomsret

| V. | om aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien [Australien og Det Europæiske Fællesskab] om handel med vin |
| --- | --- |

V.

om aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien [Australien og Det Europæiske Fællesskab] om handel med vin

| VI. | om anvendelsen af udtrykket »frontignac« i Australien. |
| --- | --- |

VI.

om anvendelsen af udtrykket »frontignac« i Australien.

Artikel 44

Ikrafttræden

1.   Denne aftale træder i kraft på den første dag i den anden måned efter den dato, hvor de kontraherende parter skriftligt har givet hinanden meddelelse om, at deres respektive krav for denne aftales ikrafttræden er blevet opfyldt.

2.   Hver kontraherende part kan opsige aftalen med et års skriftligt varsel til den anden kontraherende part.

Съставено в Брюксел на първи декември две хиляди и осма година.

Hecho en Bruselas el uno de diciembre de dosmil ocho.

V Bruselu dne prvního prosince dva tisíce osm.

Udfærdiget i Bruxelles den første december to tusind og otte.

Geschehen zu Brüssel am ersten Dezember zweitausendacht.

Kahe tuhande kaheksanda aasta detsembrikuu esimesel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, την πρώτη Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες οκτώ.

Done at Brussels on the first day of December in the year two thousand and eight.

Fait à Bruxelles, le premier décembre deux mille huit.

Fatto a Bruxelles, addì primo dicembre duemilaotto.

Briselē, divtūkstoš astotā gada pirmajā decembrī.

Priimta du tūkstančiai aštuntų metų gruodžio pirmą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év december első napján.

Magħmul fi Brussell, fl-ewwel jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u tmienja.

Gedaan te Brussel, de eerste december tweeduizend acht.

Sporządzono w Brukseli dnia pierwszego grudnia roku dwa tysiące ósmego.

Feito em Bruxelas, em um de Dezembro de dois mil e oito.

Întocmit la Bruxelles, la întâi decembrie două mii opt.

V Bruseli dňa prvého decembra dvetisícosem.

V Bruslju, dne prvega decembra leta dva tisoč osem.

Tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.

Som skedde i Bryssel den första december tjugohundraåtta.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

За Австралия

Por Australia

Za Austrálii

For Australien

Für Australien

Austraalia nimel

Για τηυ Αυστραλία

For Australia

Pour l'Australie

Per l'Australia

Austrālijas vārdā

Australijos vardu

Ausztrália részéről

Għall-Awstralja

Voor Australië

W imieniu Australii

Pela Austrália

Pentru Australia

Za Austráliu

Za Avstralijo

Australian puolesta

För Australien

Image

---

(1)  ATS 1988 Nr. 30 (uden bilag); UNTS 1503 s. 168 (med bilag).

1

I

Ønologiske fremgangsmåder som nævnt i artikel 5

DEL A

For vine med oprindelse i Australien

| 1. | Liste over ønologiske fremgangsmåder, der er tilladt for vin med oprindelse i Australien på betingelser, der er fastlagt efter australske regler, herunder især Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974, og Australia New Zealand Food Standards Code (medmindre andet er anført i dette bilag) og med følgende forskrifter:






  1. | luftning eller gennemstrømning med argon, nitrogen eller oxygen |
| --- | --- | --- |

1.

Liste over ønologiske fremgangsmåder, der er tilladt for vin med oprindelse i Australien på betingelser, der er fastlagt efter australske regler, herunder især Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974, og Australia New Zealand Food Standards Code (medmindre andet er anført i dette bilag) og med følgende forskrifter:

1.

luftning eller gennemstrømning med argon, nitrogen eller oxygen

| 2. | varmebehandling |
| --- | --- |

2.

varmebehandling

| 3. | anvendelse i tørre vine og i mængder, der ikke overstiger 5 %, af frisk vinbærme, der er sund og ufortyndet, og som indeholder vingær, der stammer fra nylig fremstilling af tørre vine |
| --- | --- |

3.

anvendelse i tørre vine og i mængder, der ikke overstiger 5 %, af frisk vinbærme, der er sund og ufortyndet, og som indeholder vingær, der stammer fra nylig fremstilling af tørre vine

| 4. | centrifugering og filtrering med eller uden anvendelse af inaktivt filtertilsætningsstof på betingelse af, at der ikke efterlades uønskede rester i det således behandlede produkt |
| --- | --- |

4.

centrifugering og filtrering med eller uden anvendelse af inaktivt filtertilsætningsstof på betingelse af, at der ikke efterlades uønskede rester i det således behandlede produkt

| 5. | anvendelse af vingær |
| --- | --- |

5.

anvendelse af vingær

| 6. | anvendelse af kuldioxid, argon eller nitrogen, enten alene eller blandet med hinanden, udelukkende med henblik på at frembringe en inaktiv atmosfære og behandle produktet uden luftens indvirkning |
| --- | --- |

6.

anvendelse af kuldioxid, argon eller nitrogen, enten alene eller blandet med hinanden, udelukkende med henblik på at frembringe en inaktiv atmosfære og behandle produktet uden luftens indvirkning

| 7. | tilsætning af kulturer af mikroorganismer, herunder frie gærvækster med eller uden en eller flere af følgende stoffer til fremme af gærudviklingen:






  — | diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat |
| --- | --- | --- |

7.

tilsætning af kulturer af mikroorganismer, herunder frie gærvækster med eller uden en eller flere af følgende stoffer til fremme af gærudviklingen:

—

diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat

| — | ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit |
| --- | --- |

—

ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit

| — | thiamindihydroklorid |
| --- | --- |

—

thiamindihydroklorid

| 8. | anvendelse af mælkesyrebakterier i en vinopløsning |
| --- | --- |

8.

anvendelse af mælkesyrebakterier i en vinopløsning

| 9. | tilsætning af kuldioxid, forudsat at kulsyreindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 2 g/l |
| --- | --- |

9.

tilsætning af kuldioxid, forudsat at kulsyreindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 2 g/l

| 10. | anvendelse på de i fællesskabsreglerne fastsatte vilkår af svovldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, også kaldet kaliumdisulfit eller kaliumphyrosulfit |
| --- | --- |

10.

anvendelse på de i fællesskabsreglerne fastsatte vilkår af svovldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, også kaldet kaliumdisulfit eller kaliumphyrosulfit

| 11. | tilsætning af sorbinsyre eller af kaliumsorbat, forudsat at det endelige indhold af sorbinsyre i det behandlede produkt, som overgår til direkte konsum, ikke overstiger 200 mg/l |
| --- | --- |

11.

tilsætning af sorbinsyre eller af kaliumsorbat, forudsat at det endelige indhold af sorbinsyre i det behandlede produkt, som overgår til direkte konsum, ikke overstiger 200 mg/l

| 12. | tilsætning af L-ascorbinsyre eller erythorbinsyre (isoascorbinsyre), dog højst 300 mg/l |
| --- | --- |

12.

tilsætning af L-ascorbinsyre eller erythorbinsyre (isoascorbinsyre), dog højst 300 mg/l

| 13. | tilsætning af citronsyre til stabilisering af vinen, forudsat det endelige indhold heraf i den behandlede vin ikke overstiger 1 g/l |
| --- | --- |

13.

tilsætning af citronsyre til stabilisering af vinen, forudsat det endelige indhold heraf i den behandlede vin ikke overstiger 1 g/l

| 14. | anvendelse af vinsyre, mælkesyre eller æblesyre til syring, forudsat at det oprindelige syreindhold ikke øges med mere end 4,0 g/l udtrykt som vinsyre |
| --- | --- |

14.

anvendelse af vinsyre, mælkesyre eller æblesyre til syring, forudsat at det oprindelige syreindhold ikke øges med mere end 4,0 g/l udtrykt som vinsyre

| 15. | klaring ved hjælp af et eller flere af nedenstående stoffer til ønologisk brug:






  — | spiselig gelatine |
| --- | --- | --- |

15.

klaring ved hjælp af et eller flere af nedenstående stoffer til ønologisk brug:

—

spiselig gelatine

| — | husblas |
| --- | --- |

—

husblas

| — | kasein og kaliumkaseinater |
| --- | --- |

—

kasein og kaliumkaseinater

| — | mælk eller kondenseret mælk |
| --- | --- |

—

mælk eller kondenseret mælk

| — | animalsk albumin |
| --- | --- |

—

animalsk albumin

| — | bentonit |
| --- | --- |

—

bentonit

| — | siliciumdioxid som gel eller kolloid opløsning |
| --- | --- |

—

siliciumdioxid som gel eller kolloid opløsning

| — | kaolin |
| --- | --- |

—

kaolin

| — | tannin |
| --- | --- |

—

tannin

| — | pektolytiske enzymer |
| --- | --- |

—

pektolytiske enzymer

| — | enzymer godkendt til anvendelse i levnedsmidler |
| --- | --- |

—

enzymer godkendt til anvendelse i levnedsmidler

| 16. | tilsætning af tannin |
| --- | --- |

16.

tilsætning af tannin

| 17. | behandling med kulstof til ønologisk brug (aktivt kul) |
| --- | --- |

17.

behandling med kulstof til ønologisk brug (aktivt kul)

| 18. | behandling af:






  — | hvidvin og rosévin med kaliumferrocyanid |
| --- | --- | --- |

18.

behandling af:

—

hvidvin og rosévin med kaliumferrocyanid

| — | rødvin med kaliumferrocyanid eller med calciumphytat, forudsat at den således behandlede vin indeholder en vis mængde jern |
| --- | --- |

—

rødvin med kaliumferrocyanid eller med calciumphytat, forudsat at den således behandlede vin indeholder en vis mængde jern

| 19. | tilsætning af meta-vinsyre, dog højst 100 mg/l |
| --- | --- |

19.

tilsætning af meta-vinsyre, dog højst 100 mg/l

| 20. | anvendelse af et af følgende stoffer ved fremstilling af mousserende vin ved gæring på flaske, når bærmen udskilles ved degorgering:






  — | calciumalginat, eller |
| --- | --- | --- |

20.

anvendelse af et af følgende stoffer ved fremstilling af mousserende vin ved gæring på flaske, når bærmen udskilles ved degorgering:

—

calciumalginat, eller

| — | kaliumalginat |
| --- | --- |

—

kaliumalginat

| 21. | tilsætning af kaliumbitartrat for at fremme udfældningen af vinsten |
| --- | --- |

21.

tilsætning af kaliumbitartrat for at fremme udfældningen af vinsten

| 22. | anvendelse af gærcellemembraner, dog højst 40 g/hl |
| --- | --- |

22.

anvendelse af gærcellemembraner, dog højst 40 g/hl

| 23. | anvendelse af polyvinylpyrrolidon, forudsat at indholdet af polyvinylpyrrolidon i den således behandlede vin ikke overstiger 100 mg/l |
| --- | --- |

23.

anvendelse af polyvinylpyrrolidon, forudsat at indholdet af polyvinylpyrrolidon i den således behandlede vin ikke overstiger 100 mg/l

| 24. | anvendelse af indtil 1 g/hl af kobbersulfat til fjernelse af uønsket smag eller lugt i vinen, forudsat at kobberindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 1 mg/l |
| --- | --- |

24.

anvendelse af indtil 1 g/hl af kobbersulfat til fjernelse af uønsket smag eller lugt i vinen, forudsat at kobberindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 1 mg/l

| 25. | tilsætning af karamel til forstærkning af hedvines farve |
| --- | --- |

25.

tilsætning af karamel til forstærkning af hedvines farve

| 26. | tilsætning af vin, destillat af tørrede druer eller neutral vinalkohol ved fremstilling af hedvin |
| --- | --- |

26.

tilsætning af vin, destillat af tørrede druer eller neutral vinalkohol ved fremstilling af hedvin

| 27. | tilsætning af druemost og koncentreret druemost til sødning af vin |
| --- | --- |

27.

tilsætning af druemost og koncentreret druemost til sødning af vin

| 28. | anvendelse af calciumcarbonat med henblik på afsyring |
| --- | --- |

28.

anvendelse af calciumcarbonat med henblik på afsyring

| 29. | anvendelse af kationbytterharpiks med henblik på stabilisering af vinen, forudsat at harpiksen er tilstrækkelig stabil til, at der ikke til vinen overføres stoffer i mængder, som kan være til fare for folkesundheden (1) |
| --- | --- |

29.

anvendelse af kationbytterharpiks med henblik på stabilisering af vinen, forudsat at harpiksen er tilstrækkelig stabil til, at der ikke til vinen overføres stoffer i mængder, som kan være til fare for folkesundheden (1)

| 30. | anvendelse af egetræsstykker |
| --- | --- |

30.

anvendelse af egetræsstykker

| 31. | anvendelse af »spinning cone«-teknologi |
| --- | --- |

31.

anvendelse af »spinning cone«-teknologi

| 32. | anvendelse af gummi arabicum/akacie |
| --- | --- |

32.

anvendelse af gummi arabicum/akacie

| 33. | anvendelse af calciumtartrat med henblik på afsyring |
| --- | --- |

33.

anvendelse af calciumtartrat med henblik på afsyring

| 34. | anvendelse af elektrodialyse |
| --- | --- |

34.

anvendelse af elektrodialyse

| 35. | anvendelse af urease til at begrænse vinens indhold af urea |
| --- | --- |

35.

anvendelse af urease til at begrænse vinens indhold af urea

| 36. | anvendelse af lysozym |
| --- | --- |

36.

anvendelse af lysozym

| 37. | anvendelse af omvendt osmose |
| --- | --- |

37.

anvendelse af omvendt osmose

| 38. | anvendelse af dimethyldicarbonat |
| --- | --- |

38.

anvendelse af dimethyldicarbonat

| 39. | anvendelse af hydrogenperoxid i druesaft, druekoncentrat eller druemost |
| --- | --- |

39.

anvendelse af hydrogenperoxid i druesaft, druekoncentrat eller druemost

| 40. | anvendelse af modstrømsekstraktion |
| --- | --- |

40.

anvendelse af modstrømsekstraktion

| 41. | anvendelse af vegetabilske proteiner |
| --- | --- |

41.

anvendelse af vegetabilske proteiner

| 42. | anvendelse af kobbercitrat |
| --- | --- |

42.

anvendelse af kobbercitrat

| 43. | tilsætning af druebrændevin, brandy og sukker til mousserende vin |
| --- | --- |

43.

tilsætning af druebrændevin, brandy og sukker til mousserende vin

| 44. | tilsætning af mistella. |
| --- | --- |

44.

tilsætning af mistella.

| 2. | Nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

2.

Nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.

DEL B

For vine med oprindelse i Fællesskabet

| 1. | Liste over ønologiske fremgangsmåder, der er tilladt for vin med oprindelse i Fællesskabet på betingelser, der er fastlagt i Fællesskabets regler, herunder især Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1622/2000, (medmindre andet er angivet) og med følgende forskrifter:






  1. | luftning eller gennemstrømning med argon, nitrogen eller oxygen |
| --- | --- | --- |

1.

Liste over ønologiske fremgangsmåder, der er tilladt for vin med oprindelse i Fællesskabet på betingelser, der er fastlagt i Fællesskabets regler, herunder især Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1622/2000, (medmindre andet er angivet) og med følgende forskrifter:

1.

luftning eller gennemstrømning med argon, nitrogen eller oxygen

| 2. | varmebehandling |
| --- | --- |

2.

varmebehandling

| 3. | anvendelse i tørre vine og i mængder, der ikke overstiger 5 %, af frisk vinbærme, der er sund og ufortyndet, og som indeholder vingær, der stammer fra nylig fremstilling af tørre vine |
| --- | --- |

3.

anvendelse i tørre vine og i mængder, der ikke overstiger 5 %, af frisk vinbærme, der er sund og ufortyndet, og som indeholder vingær, der stammer fra nylig fremstilling af tørre vine

| 4. | centrifugering og filtrering med eller uden anvendelse af inaktivt filtertilsætningsstof på betingelse af, at der ikke efterlades uønskede rester i det således behandlede produkt |
| --- | --- |

4.

centrifugering og filtrering med eller uden anvendelse af inaktivt filtertilsætningsstof på betingelse af, at der ikke efterlades uønskede rester i det således behandlede produkt

| 5. | anvendelse af vingær |
| --- | --- |

5.

anvendelse af vingær

| 6. | anvendelse af gærcellemembraner, dog højst 40 g/hl |
| --- | --- |

6.

anvendelse af gærcellemembraner, dog højst 40 g/hl

| 7. | anvendelse af polyvinylpyrrolidon, dog højst 80 g/hl |
| --- | --- |

7.

anvendelse af polyvinylpyrrolidon, dog højst 80 g/hl

| 8. | anvendelse af mælkesyrebakterier i en vinopløsning |
| --- | --- |

8.

anvendelse af mælkesyrebakterier i en vinopløsning

| 9. | tilsætning af en eller flere af følgende stoffer til fremme af gærudviklingen:






  — | tilsætning af:






  i) | diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat, dog højst 0,3 g/l |
| --- | --- | --- | --- |

9.

tilsætning af en eller flere af følgende stoffer til fremme af gærudviklingen:

—

tilsætning af:

i)

diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat, dog højst 0,3 g/l

| ii) | ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit, dog højst 0,2 g/l |
| --- | --- |

ii)

ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit, dog højst 0,2 g/l

Disse produkter kan ligeledes anvendes sammen inden for en samlet grænseværdi på 0,3 g/l, uden at dette berører ovennævnte grænseværdi på 0,2 g/l

| — | tilsætning af thiamindihydroklorid, dog højst 0,6 mg/l udtrykt som thiamin |
| --- | --- |

—

tilsætning af thiamindihydroklorid, dog højst 0,6 mg/l udtrykt som thiamin

| 10. | anvendelse af kulsyre, argon eller nitrogen, enten alene eller blandet med hinanden, udelukkende med henblik på at frembringe en inaktiv atmosfære og behandle produktet uden luftens indvirkning |
| --- | --- |

10.

anvendelse af kulsyre, argon eller nitrogen, enten alene eller blandet med hinanden, udelukkende med henblik på at frembringe en inaktiv atmosfære og behandle produktet uden luftens indvirkning

| 11. | tilsætning af kuldioxid, forudsat at kulsyreindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 2 g/l |
| --- | --- |

11.

tilsætning af kuldioxid, forudsat at kulsyreindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 2 g/l

| 12. | anvendelse i overensstemmelse med de australske regler af svovldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, også kaldet kaliumdisulfit eller kaliumpyrosulfit |
| --- | --- |

12.

anvendelse i overensstemmelse med de australske regler af svovldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, også kaldet kaliumdisulfit eller kaliumpyrosulfit

| 13. | tilsætning af sorbinsyre eller af kaliumsorbat, forudsat at det endelige indhold af sorbinsyre i det behandlede produkt, som overgår til direkte konsum, ikke overstiger 200 mg/l |
| --- | --- |

13.

tilsætning af sorbinsyre eller af kaliumsorbat, forudsat at det endelige indhold af sorbinsyre i det behandlede produkt, som overgår til direkte konsum, ikke overstiger 200 mg/l

| 14. | tilsætning af L-ascorbinsyre, dog højst 250 mg/l |
| --- | --- |

14.

tilsætning af L-ascorbinsyre, dog højst 250 mg/l

| 15. | tilsætning af citronsyre til stabilisering af vinen, forudsat det endelige indhold heraf i den behandlede vin ikke overstiger 1 g/l |
| --- | --- |

15.

tilsætning af citronsyre til stabilisering af vinen, forudsat det endelige indhold heraf i den behandlede vin ikke overstiger 1 g/l

| 16. | anvendelse af vinsyre til syring, forudsat at vinens oprindelige syreindhold højst øges med 2,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| --- | --- |

16.

anvendelse af vinsyre til syring, forudsat at vinens oprindelige syreindhold højst øges med 2,5 g/l udtrykt som vinsyre

| 17. | anvendelse af et eller flere af følgende stoffer til afsyring:






  — | neutralt kaliumtartrat |
| --- | --- | --- |

17.

anvendelse af et eller flere af følgende stoffer til afsyring:

—

neutralt kaliumtartrat

| — | kaliumbicarbonat |
| --- | --- |

—

kaliumbicarbonat

| — | calciumcarbonat, eventuelt indeholdende ringe mængder dobbeltcalciumsalt af L +) vinsyre og L (-) æblesyre |
| --- | --- |

—

calciumcarbonat, eventuelt indeholdende ringe mængder dobbeltcalciumsalt af L +) vinsyre og L (-) æblesyre

| — | calciumtartrat eller vinsyre |
| --- | --- |

—

calciumtartrat eller vinsyre

| — | en homogen blanding af vinsyre og calciumcarbonat i lige forhold og fint pulveriseret |
| --- | --- |

—

en homogen blanding af vinsyre og calciumcarbonat i lige forhold og fint pulveriseret

| 18. | klaring ved hjælp af et eller flere af nedenstående stoffer til ønologisk brug:






  — | spiselig gelatine |
| --- | --- | --- |

18.

klaring ved hjælp af et eller flere af nedenstående stoffer til ønologisk brug:

—

spiselig gelatine

| — | vegetabilske proteiner |
| --- | --- |

—

vegetabilske proteiner

| — | husblas |
| --- | --- |

—

husblas

| — | kasein og kaliumkaseinater |
| --- | --- |

—

kasein og kaliumkaseinater

| — | æggealbumin, mælkealbumin |
| --- | --- |

—

æggealbumin, mælkealbumin

| — | bentonit |
| --- | --- |

—

bentonit

| — | siliciumdioxid som gel eller kolloid opløsning |
| --- | --- |

—

siliciumdioxid som gel eller kolloid opløsning

| — | kaolin |
| --- | --- |

—

kaolin

| — | tannin |
| --- | --- |

—

tannin

| — | pektolytiske enzymer |
| --- | --- |

—

pektolytiske enzymer

| — | enzympræparater med betaglucanase |
| --- | --- |

—

enzympræparater med betaglucanase

| 19. | tilsætning af tannin |
| --- | --- |

19.

tilsætning af tannin

| 20. | behandling med kulstof til ønologisk brug (aktivt kul), dog højst 100 g tørstof pr. hektoliter |
| --- | --- |

20.

behandling med kulstof til ønologisk brug (aktivt kul), dog højst 100 g tørstof pr. hektoliter

| 21. | Behandling af:






  — | af hvidvin og rosévin med kaliumferrocyanid |
| --- | --- | --- |

21.

Behandling af:

—

af hvidvin og rosévin med kaliumferrocyanid

| — | af rødvin med kaliumferrocyanid eller med calciumphytat, forudsat at den således behandlede vin indeholder en vis mængde jern |
| --- | --- |

—

af rødvin med kaliumferrocyanid eller med calciumphytat, forudsat at den således behandlede vin indeholder en vis mængde jern

| 22. | tilsætning af meta-vinsyre, dog højst 100 mg/l |
| --- | --- |

22.

tilsætning af meta-vinsyre, dog højst 100 mg/l

| 23. | anvendelse af akacie efter gæringens ophør |
| --- | --- |

23.

anvendelse af akacie efter gæringens ophør

| 24. | anvendelse af DL-vinsyre, også kaldet druesyre, eller af neutrale kaliumsalte heraf med henblik på bundfældning af overskydende calcium |
| --- | --- |

24.

anvendelse af DL-vinsyre, også kaldet druesyre, eller af neutrale kaliumsalte heraf med henblik på bundfældning af overskydende calcium

| 25. | anvendelse af følgende stoffer ved fremstilling ved gæring på flaske af mousserende vine, hvis bærme udskilles ved degorgering:






  — | calciumalginat, eller |
| --- | --- | --- |

25.

anvendelse af følgende stoffer ved fremstilling ved gæring på flaske af mousserende vine, hvis bærme udskilles ved degorgering:

—

calciumalginat, eller

| — | kaliumalginat |
| --- | --- |

—

kaliumalginat

| 26. | anvendelse af indtil 1 g/hl af kobbersulfat til fjernelse af uønsket smag eller lugt i vinen, forudsat at kobberindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 1 mg/l |
| --- | --- |

26.

anvendelse af indtil 1 g/hl af kobbersulfat til fjernelse af uønsket smag eller lugt i vinen, forudsat at kobberindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 1 mg/l

| 27. | tilsætning af kaliumbitartrat eller calciumtartrat for at fremme udfældningen af vinsten |
| --- | --- |

27.

tilsætning af kaliumbitartrat eller calciumtartrat for at fremme udfældningen af vinsten

| 28. | tilsætning af Aleppofyr-harpiks, men udelukkende for at opnå en »retsina-vin«, der kun må fremstilles i Grækenland |
| --- | --- |

28.

tilsætning af Aleppofyr-harpiks, men udelukkende for at opnå en »retsina-vin«, der kun må fremstilles i Grækenland

| 29. | tilsætning af karamel til forstærkning af hedvines farve |
| --- | --- |

29.

tilsætning af karamel til forstærkning af hedvines farve

| 30. | anvendelse af calciumsulfat til fremstilling af visse hedvine fra et bestemt dyrkningsområde, forudsat at sulfatindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 2,5 g/l udtrykt som kaliumsulfat |
| --- | --- |

30.

anvendelse af calciumsulfat til fremstilling af visse hedvine fra et bestemt dyrkningsområde, forudsat at sulfatindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 2,5 g/l udtrykt som kaliumsulfat

| 31. | tilsætning af vin, destillat af tørrede druer eller neutral vinalkohol ved fremstilling af hedvin |
| --- | --- |

31.

tilsætning af vin, destillat af tørrede druer eller neutral vinalkohol ved fremstilling af hedvin

| 32. | tilsætning af saccharose, koncentreret druemost eller rektificeret koncentreret druemost for at forøge det naturlige alkoholindhold i druer, druemost eller vin |
| --- | --- |

32.

tilsætning af saccharose, koncentreret druemost eller rektificeret koncentreret druemost for at forøge det naturlige alkoholindhold i druer, druemost eller vin

| 33. | tilsætning af druemost eller rektificeret koncentreret druemost til sødning af vin |
| --- | --- |

33.

tilsætning af druemost eller rektificeret koncentreret druemost til sødning af vin

| 34. | elektrodialyse for at stabilisere vinens syreindhold |
| --- | --- |

34.

elektrodialyse for at stabilisere vinens syreindhold

| 35. | anvendelse af urease til at begrænse vinens indhold af urea |
| --- | --- |

35.

anvendelse af urease til at begrænse vinens indhold af urea

| 36. | tilsætning af lysozym |
| --- | --- |

36.

tilsætning af lysozym

| 37. | delvis koncentrering ved fysiske processer, herunder omvendt osmose, for at øge det naturlige alkoholindhold i druemost eller vin |
| --- | --- |

37.

delvis koncentrering ved fysiske processer, herunder omvendt osmose, for at øge det naturlige alkoholindhold i druemost eller vin

| 38. | tilsætning af dimethyldicarbonat (DMDC) for at sikre dens mikrobiologiske stabilisering |
| --- | --- |

38.

tilsætning af dimethyldicarbonat (DMDC) for at sikre dens mikrobiologiske stabilisering

| 39. | anvendelse af stykker af egetræ ved vinfremstillingen. |
| --- | --- |

39.

anvendelse af stykker af egetræ ved vinfremstillingen.

| 2. | Nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

2.

Nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.

DEL C

Tekniske tilpasninger af ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder som omhandlet i artikel 6, stk. 7

For Fællesskabet, ønologiske fremgangsmåder som fastsat i bilag I, del B:

| 16. | anvendelse af vinsyre til syring, forudsat at vinens oprindelige syreindhold højst øges med 2,5 g/l udtrykt som vinsyre |
| --- | --- |

16.

anvendelse af vinsyre til syring, forudsat at vinens oprindelige syreindhold højst øges med 2,5 g/l udtrykt som vinsyre

| 32. | tilsætning af saccharose, koncentreret druemost eller rektificeret koncentreret druemost for at forøge det naturlige alkoholindhold i druer, druemost eller vin |
| --- | --- |

32.

tilsætning af saccharose, koncentreret druemost eller rektificeret koncentreret druemost for at forøge det naturlige alkoholindhold i druer, druemost eller vin

| 37. | delvis koncentrering ved fysiske processer, herunder omvendt osmose, for at øge det naturlige alkoholindhold i druemost eller vin. |
| --- | --- |

37.

delvis koncentrering ved fysiske processer, herunder omvendt osmose, for at øge det naturlige alkoholindhold i druemost eller vin.

For Australien, ønologiske fremgangsmåder som fastsat i bilag I, del A:

Ingen

---

(1)  Denne ønologiske fremgangsmåde er tilladt fra 1. marts 1994.

BILAG II

Geografiske betegnelser

som omhandlet i artikel 12 De geografiske betegnelser, som er omfattet af denne aftale, er følgende:

DEL A.

FOR VINE MED OPRINDELSE I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB

| 1. | Geografiske betegnelser i medlemsstaterne: |
| --- | --- |

1.

Geografiske betegnelser i medlemsstaterne:

Østrig

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder






  Bestemte dyrkningsområder |
| --- | --- |
| Burgenland
  Carnuntum
  Donauland
  Kamptal
  Kärnten
  Kremstal
  Mittelburgenland
  Neusiedlersee
  Neusiedlersee-Hügelland
  Niederösterreich
  Oberösterreich
  Salzburg
  Steiermark
  Südburgenland
  Süd-Oststeiermark
  Südsteiermark
  Thermenregion
  Tirol
  Traisental
  Vorarlberg
  Wachau
  Weinviertel
  Weststeiermark
  Wien |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder

Burgenland

Carnuntum

Donauland

Kamptal

Kärnten

Kremstal

Mittelburgenland

Neusiedlersee

Neusiedlersee-Hügelland

Niederösterreich

Oberösterreich

Salzburg

Steiermark

Südburgenland

Süd-Oststeiermark

Südsteiermark

Thermenregion

Tirol

Traisental

Vorarlberg

Wachau

Weinviertel

Weststeiermark

Wien

| 2. | Bordvine med en geografisk betegnelse





  Bergland
  Steirerland
  Weinland
  Wien |
| --- | --- |

2.

Bordvine med en geografisk betegnelse

Bergland

Steirerland

Weinland

Wien

Belgien

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder






  Navne på bestemte områder |
| --- | --- |
| Côtes de Sambre et Meuse
  Hagelandse Wijn
  Haspengouwse Wijn
  Heuvellandse wijn
  Vlaamse mousserende kwaliteitswijn |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Navne på bestemte områder

Côtes de Sambre et Meuse

Hagelandse Wijn

Haspengouwse Wijn

Heuvellandse wijn

Vlaamse mousserende kwaliteitswijn

| 2. | Bordvine med en geografisk betegnelse





  Vin de pays des jardins de Wallonie
  Vlaamse landwijn |
| --- | --- |

2.

Bordvine med en geografisk betegnelse

Vin de pays des jardins de Wallonie

Vlaamse landwijn

Bulgarien

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder







  Bestemte dyrkningsområder |
| --- | --- |
| Асеновград (Asenovgrad)
  Черноморски район (Black Sea Region)
  Брестник (Brestnik)
  Драгоево (Dragoevo)
  Евксиноград (Evksinograd)
  Хан Крум (Han Krum)
  Хърсово (Harsovo)
  Хасково (Haskovo)
  Хисаря (Hisarya)
  Ивайловград (Ivaylovgrad)
  Карлово (Karlovo)
  Карнобат (Karnobat)
  Ловеч (Lovech)
  Лозица (Lozitsa)
  Лом (Lom)
  Любимец (Lyubimets)
  Лясковец (Lyaskovets)
  Мелник (Melnik)
  Монтана (Montana)
  Нова Загора (Nova Zagora)
  Нови Пазар (Novi Pazar)
  Ново село (Novo Selo)
  Оряховица (Oryahovitsa)
  Павликени (Pavlikeni)
  Пазарджик (Pazardjik)

  Перущица (Perushtitsa) | Плевен (Pleven)
  Пловдив (Plovdiv)
  Поморие (Pomorie)
  Русе (Ruse)
  Сакар (Sakar)
  Сандански (Sandanski)
  Септември (Septemvri)
  Шивачево (Shivachevo)
  Шумен (Shumen)
  Славянци (Slavyantsi)
  Сливен (Sliven)
  Южно Черноморие (Southern Black Sea Coast)
  Стамболово (Stambolovo)
  Стара Загора (Stara Zagora)
  Сухиндол (Suhindol)
  Сунгурларе (Sungurlare)
  Свищов (Svishtov)
  Долината на Струма (Struma valley)
  Търговище (Targovishte)
  Върбица (Varbitsa)
  Варна (Varna)
  Велики Преслав (Veliki Preslav)
  Видин (Vidin)

  Враца (Vratsa)
  Ямбол (Yambol) |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder

Асеновград (Asenovgrad)

Черноморски район (Black Sea Region)

Брестник (Brestnik)

Драгоево (Dragoevo)

Евксиноград (Evksinograd)

Хан Крум (Han Krum)

Хърсово (Harsovo)

Хасково (Haskovo)

Хисаря (Hisarya)

Ивайловград (Ivaylovgrad)

Карлово (Karlovo)

Карнобат (Karnobat)

Ловеч (Lovech)

Лозица (Lozitsa)

Лом (Lom)

Любимец (Lyubimets)

Лясковец (Lyaskovets)

Мелник (Melnik)

Монтана (Montana)

Нова Загора (Nova Zagora)

Нови Пазар (Novi Pazar)

Ново село (Novo Selo)

Оряховица (Oryahovitsa)

Павликени (Pavlikeni)

Пазарджик (Pazardjik)

Перущица (Perushtitsa)

Плевен (Pleven)

Пловдив (Plovdiv)

Поморие (Pomorie)

Русе (Ruse)

Сакар (Sakar)

Сандански (Sandanski)

Септември (Septemvri)

Шивачево (Shivachevo)

Шумен (Shumen)

Славянци (Slavyantsi)

Сливен (Sliven)

Южно Черноморие (Southern Black Sea Coast)

Стамболово (Stambolovo)

Стара Загора (Stara Zagora)

Сухиндол (Suhindol)

Сунгурларе (Sungurlare)

Свищов (Svishtov)

Долината на Струма (Struma valley)

Търговище (Targovishte)

Върбица (Varbitsa)

Варна (Varna)

Велики Преслав (Veliki Preslav)

Видин (Vidin)

Враца (Vratsa)

Ямбол (Yambol)

| 2. | Bordvine med en geografisk betegnelse





  Дунавска равнина (Danube Plain)
  Тракийска низина (Thracian Lowlands) |
| --- | --- |

2.

Bordvine med en geografisk betegnelse

Дунавска равнина (Danube Plain)

Тракийска низина (Thracian Lowlands)

Cypern

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder








  På græsk | På engelsk |
| --- | --- | --- |
| Bestemte dyrkningsområder | Underområder


  (også med navnet på et bestemt dyrkningsområde foranstillet) | Bestemte dyrkningsområder | Underområder


  (også med navnet på et bestemt dyrkningsområde foranstillet) |
| Κουμανδαρία | | Commandaria | |
| Λαόνα Ακάμα | | Laona Akama | |
| Βουνί Παναγιάς – | | Vouni Panayia — | |
| Αμπελίτης | | Ambelitis | |
| Πιτσιλιά | Αφάμης eller | Pitsilia | Afames eller |
| Κρασοχώρια Λεμεσού | Λαόνα | Krasohoria Lemesou | Laona |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

På græsk

På engelsk

Bestemte dyrkningsområder

Underområder

(også med navnet på et bestemt dyrkningsområde foranstillet)

Bestemte dyrkningsområder

Underområder

(også med navnet på et bestemt dyrkningsområde foranstillet)

Κουμανδαρία

Commandaria

Λαόνα Ακάμα

Laona Akama

Βουνί Παναγιάς –

Vouni Panayia —

Αμπελίτης

Ambelitis

Πιτσιλιά

Αφάμης eller

Pitsilia

Afames eller

Κρασοχώρια Λεμεσού

Λαόνα

Krasohoria Lemesou

Laona

| 2. | Bordvine med en geografisk betegnelse






  På græsk | På engelsk |
| --- | --- | --- |
| Λεμεσός | Lemesos |
| Πάφος | Pafos |
| Λευκωσία | Lefkosia |
| Λάρνακα | Larnaka |

2.

Bordvine med en geografisk betegnelse

På græsk

På engelsk

Λεμεσός

Lemesos

Πάφος

Pafos

Λευκωσία

Lefkosia

Λάρνακα

Larnaka

Den Tjekkiske Republik

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder







  Bestemte dyrkningsområder


  (også efterfulgt af navnet på underområdet) | Underområder


  også efterfulgt af navnet på en vindyrkningskommune og/eller navnet på et vinbrug |
| --- | --- | --- |
| Čechy | litoměřická |
| | mělnická |
| Morava | mikulovská |
| | slovácká |
| | velkopavlovická |
| | znojemská |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder

(også efterfulgt af navnet på underområdet)

Underområder

også efterfulgt af navnet på en vindyrkningskommune og/eller navnet på et vinbrug

Čechy

litoměřická

mělnická

Morava

mikulovská

slovácká

velkopavlovická

znojemská

| 2. | Bordvine med en geografisk betegnelse





  české zemské víno
  moravské zemské víno |
| --- | --- |

2.

Bordvine med en geografisk betegnelse

české zemské víno

moravské zemské víno

Frankrig

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder |
| --- | --- |
| Alsace Grand Cru, efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Alsace, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Alsace eller Vin d’Alsace, også efterfulgt af»Edelzwicker«eller navnet på en druesort eller navnet på et mindre geografisk område

  Ajaccio
  Aloxe-Corton
  Anjou, også efterfulgt af Val de Loire eller Coteaux de la Loire eller Villages Brissac
  Anjou, også efterfulgt af»Gamay«, »Mousseux«eller»Villages«
  Arbois
  Arbois Pupillin
  Auxey-Duresses eller Auxey-Duresses Côte de Beaune eller Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages
  Bandol
  Banyuls
  Barsac
  Bâtard-Montrachet
  Béarn eller Béarn Bellocq
  Beaujolais Supérieur
  Beaujolais, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Beaujolais-Villages
  Beaumes-de-Venise også med»Muscat de«foranstillet

  Beaune
  Bellet eller Vin de Bellet
  Bergerac
  Bienvenues Bâtard-Montrachet
  Blagny
  Blanc Fumé de Pouilly
  Blanquette de Limoux
  Blaye
  Bonnes Mares
  Bonnezeaux
  Bordeaux Côtes de Francs
  Bordeaux Haut-Benauge
  Bordeaux, også efterfulgt af»Clairet«eller»Supérieur«eller»Rosé«eller»mousseux«
  Bourg
  Bourgeais
  Bourgogne, også efterfulgt af»Clairet«eller»Rosé«eller navnet på et mindre geografisk område

  Bourgogne Aligoté
  Bourgueil
  Bouzeron
  Brouilly
  Buzet
  Cabardès
  Cabernet d'Anjou
  Cabernet de Saumur
  Cadillac
  Cahors
  Canon-Fronsac
  Cap Corse, også med»Muscat de«foranstillet

  Cassis
  Cérons
  Chablis Grand Cru, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Chablis, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Chambertin
  Chambertin Clos de Bèze
  Chambolle-Musigny
  Champagne
  Chapelle-Chambertin
  Charlemagne
  Charmes-Chambertin
  Chassagne-Montrachet eller Chassagne-Montrachet Côte de Beaune eller Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages
  Château Châlon
  Château Grillet
  Châteaumeillant
  Châteauneuf-du-Pape
  Châtillon-en-Diois
  Chenas
  Chevalier-Montrachet
  Cheverny
  Chinon
  Chiroubles
  Chorey-lés-Beaune eller Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune eller Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune-Villages
  Clairette de Bellegarde
  Clairette de Die
  Clairette du Languedoc, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Clos de la Roche
  Clos de Tart
  Clos des Lambrays
  Clos Saint-Denis
  Clos Vougeot
  Collioure
  Condrieu
  Corbières, også efterfulgt af Boutenac
  Cornas
  Corton
  Corton-Charlemagne
  Costières de Nîmes
  Côte de Beaune, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Côte de Beaune-Villages
  Côte de Brouilly
  Côte de Nuits
  Côte Roannaise
  Côte Rôtie
  Coteaux Champenois, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Coteaux d’Aix-en-Provence
  Coteaux d’Ancenis, også efterfulgt af navnet på en druesort

  Coteaux de Die
  Coteaux de l’Aubance
  Coteaux de Pierrevert
  Coteaux de Saumur
  Coteaux du Giennois
  Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet
  Coteaux du Languedoc, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Coteaux du Layon eller Coteaux du Layon Chaume
  Coteaux du Layon, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Coteaux du Loir
  Coteaux du Lyonnais
  Coteaux du Quercy
  Coteaux du Tricastin
  Coteaux du Vendômois
  Coteaux Varois
  Côte-de-Nuits-Villages
  Côtes Canon-Fronsac
  Côtes d’Auvergne, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Côtes de Beaune, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Côtes de Bergerac
  Côtes de Blaye
  Côtes de Bordeaux Saint-Macaire
  Côtes de Bourg
  Côtes de Brulhois
  Côtes de Castillon
  Côtes de Duras
  Côtes de la Malepère
  Côtes de Millau
  Côtes de Montravel
  Côtes de Provence, også efterfulgt af Sainte Victoire
  Côtes de Saint-Mont
  Côtes de Toul
  Côtes du Frontonnais, også efterfulgt af Fronton eller Villaudric
  Côtes du Jura
  Côtes du Lubéron
  Côtes du Marmandais
  Côtes du Rhône
  Côtes du Rhône Villages, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Côtes du Roussillon
  Côtes du Roussillon Villages, også efterfulgt af kommunenavnene Caramany eller Latour de France eller Lesquerde eller Tautavel
  Côtes du Ventoux
  Côtes du Vivarais
  Cour-Cheverny
  Crémant d’Alsace
  Crémant de Bordeaux
  Crémant de Bourgogne
  Crémant de Die
  Crémant de Limoux
  Crémant de Loire
  Crémant du Jura
  Crépy
  Criots Bâtard-Montrachet
  Crozes Ermitage
  Crozes-Hermitage
  Echezeaux
  Entre-Deux-Mers eller Entre-Deux-Mers Haut-Benauge
  Ermitage
  Faugères
  Fiefs Vendéens, også efterfulgt af Mareuil eller Brem eller Vix eller Pissotte
  Fitou
  Fixin
  Fleurie
  Floc de Gascogne
  Fronsac
  Frontignan
  Gaillac
  Gaillac Premières Côtes
  Gevrey-Chambertin
  Gigondas
  Givry
  Grand Roussillon
  Grands Echezeaux
  Graves
  Graves de Vayres
  Griotte-Chambertin
  Gros Plant du Pays Nantais
  Haut Poitou
  Haut-Médoc
  Haut-Montravel
  Hermitage
  Irancy
  Irouléguy
  Jasnières
  Juliénas
  Jurançon
  L’Etoile, også efterfulgt af»mousseux«
  La Grande Rue
  Ladoix eller Ladoix Côte de Beaune eller Ladoix Côte de Beaune-Villages
  Lalande de Pomerol
  Languedoc, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Latricières-Chambertin
  Les-Baux-de-Provence
  Limoux
  Lirac
  Listrac-Médoc
  Loupiac
  Lunel, også med»Muscat de«foranstillet

  Lussac Saint-Émilion
  Mâcon eller Pinot-Chardonnay-Macôn
  Mâcon, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Mâcon-Villages
  Macvin du Jura
  Madiran
  Maranges Côte de Beaune eller Maranges Côtes de Beaune-Villages
  Maranges, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Marcillac
  Margaux
  Marsannay
  Maury
  Mazis-Chambertin
  Mazoyères-Chambertin
  Médoc
  Menetou Salon, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Mercurey
  Meursault eller Meursault Côte de Beaune eller Meursault Côte de Beaune-Villages
  Minervois
  Minervois-la-Livinière
  Mireval
  Monbazillac
  Montagne Saint-Émilion
  Montagny
  Monthélie eller Monthélie Côte de Beaune eller Monthélie Côte de Beaune-Villages
  Montlouis, også efterfulgt af»mousseux«eller»pétillant«
  Montrachet
  Montravel
  Morey-Saint-Denis
  Morgon
  Moselle
  Moulin-à-Vent
  Moulis
  Moulis-en-Médoc
  Muscadet
  Muscadet Coteaux de la Loire
  Muscadet Côtes de Grandlieu
  Muscadet Sèvre-et-Maine
  Musigny
  Néac
  Nuits
  Nuits-Saint-Georges
  Orléans
  Orléans-Cléry
  Pacherenc du Vic-Bilh
  Palette
  Patrimonio
  Pauillac
  Pécharmant
  Pernand-Vergelesses eller Pernand-Vergelesses Côte de Beaune eller Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages
  Pessac-Léognan
  Petit Chablis, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Pineau des Charentes
  Pinot-Chardonnay-Macôn
  Pomerol
  Pommard
  Pouilly Fumé
  Pouilly-Fuissé
  Pouilly-Loché
  Pouilly-sur-Loire
  Pouilly-Vinzelles
  Premières Côtes de Blaye
  Premières Côtes de Bordeaux, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Puisseguin Saint-Émilion
  Puligny-Montrachet eller Puligny-Montrachet Côte de Beaune eller Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages
  Quarts-de-Chaume
  Quincy
  Rasteau
  Rasteau Rancio
  Régnié
  Reuilly
  Richebourg
  Rivesaltes, også med»Muscat de« foranstillet
  Rivesaltes Rancio
  Romanée (La)
  Romanée Conti
  Romanée Saint-Vivant
  Rosé des Riceys
  Rosette
  Roussette de Savoie, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Roussette du Bugey, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Ruchottes-Chambertin
  Rully
  Saint Julien
  Saint-Amour
  Saint-Aubin eller Saint-Aubin Côte de Beaune, eller Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages
  Saint-Bris
  Saint-Chinian
  Sainte-Croix-du-Mont
  Sainte-Foy Bordeaux
  Saint-Émilion
  Saint-Emilion Grand Cru
  Saint-Estèphe
  Saint-Georges Saint-Émilion
  Saint-Jean-de-Minervois, også med»Muscat de«foranstillet

  Saint-Joseph
  Saint-Nicolas-de-Bourgueil
  Saint-Péray
  Saint-Pourçain
  Saint-Romain eller Saint-Romain Côte de Beaune eller Saint-Romain Côte de Beaune-Villages
  Saint-Véran
  Sancerre
  Santenay eller Santenay Côte de Beaune, eller Santenay Côte de Beaune-Villages
  Saumur Champigny
  Saussignac
  Sauternes
  Savennières
  Savennières-Coulée-de-Serrant
  Savennières-Roche-aux-Moines
  Savigny eller Savigny-lès-Beaune
  Seyssel
  Tâche (La)
  Tavel
  Thouarsais
  Touraine Amboise
  Touraine Azay-le-Rideau
  Touraine Mesland
  Touraine Noble Joue
  Touraine, også efterfulgt af»mousseux«eller»pétillant«
  Tursan
  Vacqueyras
  Valençay
  Vin d’Entraygues et du Fel
  Vin d’Estaing
  Vin de Corse, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Vin de Lavilledieu
  Vin de Savoie eller Vin de Savoie-Ayze, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Vin du Bugey, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

  Vin Fin de la Côte de Nuits
  Viré Clessé
  Volnay
  Volnay Santenots
  Vosne-Romanée
  Vougeot
  Vouvray, også efterfulgt af»mousseux«eller»pétillant« |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Alsace Grand Cru, efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Alsace, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Alsace eller Vin d’Alsace, også efterfulgt af»Edelzwicker«eller navnet på en druesort eller navnet på et mindre geografisk område

Ajaccio

Aloxe-Corton

Anjou, også efterfulgt af Val de Loire eller Coteaux de la Loire eller Villages Brissac

Anjou, også efterfulgt af»Gamay«, »Mousseux«eller»Villages«

Arbois

Arbois Pupillin

Auxey-Duresses eller Auxey-Duresses Côte de Beaune eller Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages

Bandol

Banyuls

Barsac

Bâtard-Montrachet

Béarn eller Béarn Bellocq

Beaujolais Supérieur

Beaujolais, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Beaujolais-Villages

Beaumes-de-Venise også med»Muscat de«foranstillet

Beaune

Bellet eller Vin de Bellet

Bergerac

Bienvenues Bâtard-Montrachet

Blagny

Blanc Fumé de Pouilly

Blanquette de Limoux

Blaye

Bonnes Mares

Bonnezeaux

Bordeaux Côtes de Francs

Bordeaux Haut-Benauge

Bordeaux, også efterfulgt af»Clairet«eller»Supérieur«eller»Rosé«eller»mousseux«

Bourg

Bourgeais

Bourgogne, også efterfulgt af»Clairet«eller»Rosé«eller navnet på et mindre geografisk område

Bourgogne Aligoté

Bourgueil

Bouzeron

Brouilly

Buzet

Cabardès

Cabernet d'Anjou

Cabernet de Saumur

Cadillac

Cahors

Canon-Fronsac

Cap Corse, også med»Muscat de«foranstillet

Cassis

Cérons

Chablis Grand Cru, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Chablis, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Chambertin

Chambertin Clos de Bèze

Chambolle-Musigny

Champagne

Chapelle-Chambertin

Charlemagne

Charmes-Chambertin

Chassagne-Montrachet eller Chassagne-Montrachet Côte de Beaune eller Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages

Château Châlon

Château Grillet

Châteaumeillant

Châteauneuf-du-Pape

Châtillon-en-Diois

Chenas

Chevalier-Montrachet

Cheverny

Chinon

Chiroubles

Chorey-lés-Beaune eller Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune eller Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune-Villages

Clairette de Bellegarde

Clairette de Die

Clairette du Languedoc, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Clos de la Roche

Clos de Tart

Clos des Lambrays

Clos Saint-Denis

Clos Vougeot

Collioure

Condrieu

Corbières, også efterfulgt af Boutenac

Cornas

Corton

Corton-Charlemagne

Costières de Nîmes

Côte de Beaune, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Côte de Beaune-Villages

Côte de Brouilly

Côte de Nuits

Côte Roannaise

Côte Rôtie

Coteaux Champenois, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Coteaux d’Aix-en-Provence

Coteaux d’Ancenis, også efterfulgt af navnet på en druesort

Coteaux de Die

Coteaux de l’Aubance

Coteaux de Pierrevert

Coteaux de Saumur

Coteaux du Giennois

Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet

Coteaux du Languedoc, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Coteaux du Layon eller Coteaux du Layon Chaume

Coteaux du Layon, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Coteaux du Loir

Coteaux du Lyonnais

Coteaux du Quercy

Coteaux du Tricastin

Coteaux du Vendômois

Coteaux Varois

Côte-de-Nuits-Villages

Côtes Canon-Fronsac

Côtes d’Auvergne, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Côtes de Beaune, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Côtes de Bergerac

Côtes de Blaye

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

Côtes de Bourg

Côtes de Brulhois

Côtes de Castillon

Côtes de Duras

Côtes de la Malepère

Côtes de Millau

Côtes de Montravel

Côtes de Provence, også efterfulgt af Sainte Victoire

Côtes de Saint-Mont

Côtes de Toul

Côtes du Frontonnais, også efterfulgt af Fronton eller Villaudric

Côtes du Jura

Côtes du Lubéron

Côtes du Marmandais

Côtes du Rhône

Côtes du Rhône Villages, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Côtes du Roussillon

Côtes du Roussillon Villages, også efterfulgt af kommunenavnene Caramany eller Latour de France eller Lesquerde eller Tautavel

Côtes du Ventoux

Côtes du Vivarais

Cour-Cheverny

Crémant d’Alsace

Crémant de Bordeaux

Crémant de Bourgogne

Crémant de Die

Crémant de Limoux

Crémant de Loire

Crémant du Jura

Crépy

Criots Bâtard-Montrachet

Crozes Ermitage

Crozes-Hermitage

Echezeaux

Entre-Deux-Mers eller Entre-Deux-Mers Haut-Benauge

Ermitage

Faugères

Fiefs Vendéens, også efterfulgt af Mareuil eller Brem eller Vix eller Pissotte

Fitou

Fixin

Fleurie

Floc de Gascogne

Fronsac

Frontignan

Gaillac

Gaillac Premières Côtes

Gevrey-Chambertin

Gigondas

Givry

Grand Roussillon

Grands Echezeaux

Graves

Graves de Vayres

Griotte-Chambertin

Gros Plant du Pays Nantais

Haut Poitou

Haut-Médoc

Haut-Montravel

Hermitage

Irancy

Irouléguy

Jasnières

Juliénas

Jurançon

L’Etoile, også efterfulgt af»mousseux«

La Grande Rue

Ladoix eller Ladoix Côte de Beaune eller Ladoix Côte de Beaune-Villages

Lalande de Pomerol

Languedoc, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Latricières-Chambertin

Les-Baux-de-Provence

Limoux

Lirac

Listrac-Médoc

Loupiac

Lunel, også med»Muscat de«foranstillet

Lussac Saint-Émilion

Mâcon eller Pinot-Chardonnay-Macôn

Mâcon, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Mâcon-Villages

Macvin du Jura

Madiran

Maranges Côte de Beaune eller Maranges Côtes de Beaune-Villages

Maranges, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Marcillac

Margaux

Marsannay

Maury

Mazis-Chambertin

Mazoyères-Chambertin

Médoc

Menetou Salon, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Mercurey

Meursault eller Meursault Côte de Beaune eller Meursault Côte de Beaune-Villages

Minervois

Minervois-la-Livinière

Mireval

Monbazillac

Montagne Saint-Émilion

Montagny

Monthélie eller Monthélie Côte de Beaune eller Monthélie Côte de Beaune-Villages

Montlouis, også efterfulgt af»mousseux«eller»pétillant«

Montrachet

Montravel

Morey-Saint-Denis

Morgon

Moselle

Moulin-à-Vent

Moulis

Moulis-en-Médoc

Muscadet

Muscadet Coteaux de la Loire

Muscadet Côtes de Grandlieu

Muscadet Sèvre-et-Maine

Musigny

Néac

Nuits

Nuits-Saint-Georges

Orléans

Orléans-Cléry

Pacherenc du Vic-Bilh

Palette

Patrimonio

Pauillac

Pécharmant

Pernand-Vergelesses eller Pernand-Vergelesses Côte de Beaune eller Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages

Pessac-Léognan

Petit Chablis, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Pineau des Charentes

Pinot-Chardonnay-Macôn

Pomerol

Pommard

Pouilly Fumé

Pouilly-Fuissé

Pouilly-Loché

Pouilly-sur-Loire

Pouilly-Vinzelles

Premières Côtes de Blaye

Premières Côtes de Bordeaux, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Puisseguin Saint-Émilion

Puligny-Montrachet eller Puligny-Montrachet Côte de Beaune eller Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages

Quarts-de-Chaume

Quincy

Rasteau

Rasteau Rancio

Régnié

Reuilly

Richebourg

Rivesaltes, også med»Muscat de« foranstillet

Rivesaltes Rancio

Romanée (La)

Romanée Conti

Romanée Saint-Vivant

Rosé des Riceys

Rosette

Roussette de Savoie, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Roussette du Bugey, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Ruchottes-Chambertin

Rully

Saint Julien

Saint-Amour

Saint-Aubin eller Saint-Aubin Côte de Beaune, eller Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages

Saint-Bris

Saint-Chinian

Sainte-Croix-du-Mont

Sainte-Foy Bordeaux

Saint-Émilion

Saint-Emilion Grand Cru

Saint-Estèphe

Saint-Georges Saint-Émilion

Saint-Jean-de-Minervois, også med»Muscat de«foranstillet

Saint-Joseph

Saint-Nicolas-de-Bourgueil

Saint-Péray

Saint-Pourçain

Saint-Romain eller Saint-Romain Côte de Beaune eller Saint-Romain Côte de Beaune-Villages

Saint-Véran

Sancerre

Santenay eller Santenay Côte de Beaune, eller Santenay Côte de Beaune-Villages

Saumur Champigny

Saussignac

Sauternes

Savennières

Savennières-Coulée-de-Serrant

Savennières-Roche-aux-Moines

Savigny eller Savigny-lès-Beaune

Seyssel

Tâche (La)

Tavel

Thouarsais

Touraine Amboise

Touraine Azay-le-Rideau

Touraine Mesland

Touraine Noble Joue

Touraine, også efterfulgt af»mousseux«eller»pétillant«

Tursan

Vacqueyras

Valençay

Vin d’Entraygues et du Fel

Vin d’Estaing

Vin de Corse, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Vin de Lavilledieu

Vin de Savoie eller Vin de Savoie-Ayze, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Vin du Bugey, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område

Vin Fin de la Côte de Nuits

Viré Clessé

Volnay

Volnay Santenots

Vosne-Romanée

Vougeot

Vouvray, også efterfulgt af»mousseux«eller»pétillant«

| 2. | Bordvine med en geografisk betegnelse





  Vin de pays de l’Agenais
  Vin de pays d’Aigues
  Vin de pays de l’Ain
  Vin de pays de l’Allier
  Vin de pays d’Allobrogie
  Vin de pays des Alpes de Haute-Provence
  Vin de pays des Alpes Maritimes
  Vin de pays de l’Ardèche
  Vin de pays d’Argens
  Vin de pays de l’Ariège
  Vin de pays de l’Aude
  Vin de pays de l’Aveyron
  Vin de pays des Balmes dauphinoises
  Vin de pays de la Bénovie
  Vin de pays du Bérange
  Vin de pays de Bessan
  Vin de pays de Bigorre
  Vin de pays des Bouches du Rhône
  Vin de pays du Bourbonnais
  Vin de pays du Calvados
  Vin de pays de Cassan
  Vin de pays Cathare
  Vin de pays de Caux
  Vin de pays de Cessenon
  Vin de pays des Cévennes, også efterfulgt af Mont Bouquet
  Vin de pays Charentais, også efterfulgt af Ile de Ré eller Ile d’Oléron eller Saint-Sornin
  Vin de pays de la Charente
  Vin de pays des Charentes-Maritimes
  Vin de pays du Cher
  Vin de pays de la Cité de Carcassonne
  Vin de pays des Collines de la Moure
  Vin de pays des Collines rhodaniennes
  Vin de pays du Comté de Grignan
  Vin de pays du Comté tolosan
  Vin de pays des Comtés rhodaniens
  Vin de pays de la Corrèze
  Vin de pays de la Côte Vermeille
  Vin de pays des coteaux charitois
  Vin de pays des coteaux d’Enserune
  Vin de pays des coteaux de Besilles
  Vin de pays des coteaux de Cèze
  Vin de pays des coteaux de Coiffy
  Vin de pays des coteaux Flaviens
  Vin de pays des coteaux de Fontcaude
  Vin de pays des coteaux de Glanes
  Vin de pays des coteaux de l’Ardèche
  Vin de pays des coteaux de l’Auxois
  Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse
  Vin de pays des coteaux de Laurens
  Vin de pays des coteaux de Miramont
  Vin de pays des coteaux de Montélimar
  Vin de pays des coteaux de Murviel
  Vin de pays des coteaux de Narbonne
  Vin de pays des coteaux de Peyriac
  Vin de pays des coteaux des Baronnies
  Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon
  Vin de pays des coteaux du Grésivaudan
  Vin de pays des coteaux du Libron
  Vin de pays des coteaux du Littoral Audois
  Vin de pays des coteaux du Pont du Gard
  Vin de pays des coteaux du Salagou
  Vin de pays des coteaux de Tannay
  Vin de pays des coteaux du Verdon
  Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban
  Vin de pays des côtes catalanes
  Vin de pays des côtes de Gascogne
  Vin de pays des côtes de Lastours
  Vin de pays des côtes de Montestruc
  Vin de pays des côtes de Pérignan
  Vin de pays des côtes de Prouilhe
  Vin de pays des côtes de Thau
  Vin de pays des côtes de Thongue
  Vin de pays des côtes du Brian
  Vin de pays des côtes de Ceressou
  Vin de pays des côtes du Condomois
  Vin de pays des côtes du Tarn
  Vin de pays des côtes du Vidourle
  Vin de pays de la Creuse
  Vin de pays de Cucugnan
  Vin de pays des Deux-Sèvres
  Vin de pays de la Dordogne
  Vin de pays du Doubs
  Vin de pays de la Drôme
  Vin de pays Duché d’Uzès
  Vin de pays de Franche-Comté, også efterfulgt af Coteaux de Champlitte
  Vin de pays du Gard
  Vin de pays du Gers
  Vin de pays des Hautes-Alpes
  Vin de pays de la Haute-Garonne
  Vin de pays de la Haute-Marne
  Vin de pays des Hautes-Pyrénées
  Vin de pays d’Hauterive, også efterfulgt af Val d’Orbieu eller Coteaux du Termenès eller Côtes de Lézignan
  Vin de pays de la Haute-Saône
  Vin de pays de la Haute-Vienne
  Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude
  Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb
  Vin de pays des Hauts de Badens
  Vin de pays de l’Hérault
  Vin de pays de l’Ile de Beauté
  Vin de pays de l’Indre et Loire
  Vin de pays de l’Indre
  Vin de pays de l’Isère
  Vin de pays du Jardin de la France, også efterfulgt af Marches de Bretagne eller Pays de Retz
  Vin de pays des Landes
  Vin de pays de Loire-Atlantique
  Vin de pays du Loir et Cher
  Vin de pays du Loiret
  Vin de pays du Lot
  Vin de pays du Lot et Garonne
  Vin de pays des Maures
  Vin de pays de Maine et Loire
  Vin de pays de la Mayenne
  Vin de pays de Meurthe-et-Moselle
  Vin de pays de la Meuse
  Vin de pays du Mont Baudile
  Vin de pays du Mont Caume
  Vin de pays des Monts de la Grage
  Vin de pays de la Nièvre
  Vin de pays d’Oc
  Vin de pays du Périgord, også efterfulgt af Vin de Domme
  Vin de pays de la Petite Crau
  Vin de pays des Portes de Méditerranée
  Vin de pays de la Principauté d’Orange
  Vin de pays du Puy de Dôme
  Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques
  Vin de pays des Pyrénées-Orientales
  Vin de pays des Sables du Golfe du Lion
  Vin de pays de la Sainte Baume
  Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert
  Vin de pays de Saint-Sardos
  Vin de pays de Sainte Marie la Blanche
  Vin de pays de Saône et Loire
  Vin de pays de la Sarthe
  Vin de pays de Seine et Marne
  Vin de pays du Tarn
  Vin de pays du Tarn et Garonne
  Vin de pays des Terroirs landais, også efterfulgt af Coteaux de Chalosse eller Côtes de L’Adour eller Sables Fauves eller Sables de l’Océan
  Vin de pays de Thézac-Perricard
  Vin de pays du Torgan
  Vin de pays d’Urfé
  Vin de pays du Val de Cesse
  Vin de pays du Val de Dagne
  Vin de pays du Val de Montferrand
  Vin de pays de la Vallée du Paradis
  Vin de pays du Var
  Vin de pays du Vaucluse
  Vin de pays de la Vaunage
  Vin de pays de la Vendée
  Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas
  Vin de pays de la Vienne
  Vin de pays de la Vistrenque
  Vin de pays de l’Yonne |
| --- | --- |

2.

Bordvine med en geografisk betegnelse

Vin de pays de l’Agenais

Vin de pays d’Aigues

Vin de pays de l’Ain

Vin de pays de l’Allier

Vin de pays d’Allobrogie

Vin de pays des Alpes de Haute-Provence

Vin de pays des Alpes Maritimes

Vin de pays de l’Ardèche

Vin de pays d’Argens

Vin de pays de l’Ariège

Vin de pays de l’Aude

Vin de pays de l’Aveyron

Vin de pays des Balmes dauphinoises

Vin de pays de la Bénovie

Vin de pays du Bérange

Vin de pays de Bessan

Vin de pays de Bigorre

Vin de pays des Bouches du Rhône

Vin de pays du Bourbonnais

Vin de pays du Calvados

Vin de pays de Cassan

Vin de pays Cathare

Vin de pays de Caux

Vin de pays de Cessenon

Vin de pays des Cévennes, også efterfulgt af Mont Bouquet

Vin de pays Charentais, også efterfulgt af Ile de Ré eller Ile d’Oléron eller Saint-Sornin

Vin de pays de la Charente

Vin de pays des Charentes-Maritimes

Vin de pays du Cher

Vin de pays de la Cité de Carcassonne

Vin de pays des Collines de la Moure

Vin de pays des Collines rhodaniennes

Vin de pays du Comté de Grignan

Vin de pays du Comté tolosan

Vin de pays des Comtés rhodaniens

Vin de pays de la Corrèze

Vin de pays de la Côte Vermeille

Vin de pays des coteaux charitois

Vin de pays des coteaux d’Enserune

Vin de pays des coteaux de Besilles

Vin de pays des coteaux de Cèze

Vin de pays des coteaux de Coiffy

Vin de pays des coteaux Flaviens

Vin de pays des coteaux de Fontcaude

Vin de pays des coteaux de Glanes

Vin de pays des coteaux de l’Ardèche

Vin de pays des coteaux de l’Auxois

Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse

Vin de pays des coteaux de Laurens

Vin de pays des coteaux de Miramont

Vin de pays des coteaux de Montélimar

Vin de pays des coteaux de Murviel

Vin de pays des coteaux de Narbonne

Vin de pays des coteaux de Peyriac

Vin de pays des coteaux des Baronnies

Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon

Vin de pays des coteaux du Grésivaudan

Vin de pays des coteaux du Libron

Vin de pays des coteaux du Littoral Audois

Vin de pays des coteaux du Pont du Gard

Vin de pays des coteaux du Salagou

Vin de pays des coteaux de Tannay

Vin de pays des coteaux du Verdon

Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban

Vin de pays des côtes catalanes

Vin de pays des côtes de Gascogne

Vin de pays des côtes de Lastours

Vin de pays des côtes de Montestruc

Vin de pays des côtes de Pérignan

Vin de pays des côtes de Prouilhe

Vin de pays des côtes de Thau

Vin de pays des côtes de Thongue

Vin de pays des côtes du Brian

Vin de pays des côtes de Ceressou

Vin de pays des côtes du Condomois

Vin de pays des côtes du Tarn

Vin de pays des côtes du Vidourle

Vin de pays de la Creuse

Vin de pays de Cucugnan

Vin de pays des Deux-Sèvres

Vin de pays de la Dordogne

Vin de pays du Doubs

Vin de pays de la Drôme

Vin de pays Duché d’Uzès

Vin de pays de Franche-Comté, også efterfulgt af Coteaux de Champlitte

Vin de pays du Gard

Vin de pays du Gers

Vin de pays des Hautes-Alpes

Vin de pays de la Haute-Garonne

Vin de pays de la Haute-Marne

Vin de pays des Hautes-Pyrénées

Vin de pays d’Hauterive, også efterfulgt af Val d’Orbieu eller Coteaux du Termenès eller Côtes de Lézignan

Vin de pays de la Haute-Saône

Vin de pays de la Haute-Vienne

Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude

Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb

Vin de pays des Hauts de Badens

Vin de pays de l’Hérault

Vin de pays de l’Ile de Beauté

Vin de pays de l’Indre et Loire

Vin de pays de l’Indre

Vin de pays de l’Isère

Vin de pays du Jardin de la France, også efterfulgt af Marches de Bretagne eller Pays de Retz

Vin de pays des Landes

Vin de pays de Loire-Atlantique

Vin de pays du Loir et Cher

Vin de pays du Loiret

Vin de pays du Lot

Vin de pays du Lot et Garonne

Vin de pays des Maures

Vin de pays de Maine et Loire

Vin de pays de la Mayenne

Vin de pays de Meurthe-et-Moselle

Vin de pays de la Meuse

Vin de pays du Mont Baudile

Vin de pays du Mont Caume

Vin de pays des Monts de la Grage

Vin de pays de la Nièvre

Vin de pays d’Oc

Vin de pays du Périgord, også efterfulgt af Vin de Domme

Vin de pays de la Petite Crau

Vin de pays des Portes de Méditerranée

Vin de pays de la Principauté d’Orange

Vin de pays du Puy de Dôme

Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques

Vin de pays des Pyrénées-Orientales

Vin de pays des Sables du Golfe du Lion

Vin de pays de la Sainte Baume

Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert

Vin de pays de Saint-Sardos

Vin de pays de Sainte Marie la Blanche

Vin de pays de Saône et Loire

Vin de pays de la Sarthe

Vin de pays de Seine et Marne

Vin de pays du Tarn

Vin de pays du Tarn et Garonne

Vin de pays des Terroirs landais, også efterfulgt af Coteaux de Chalosse eller Côtes de L’Adour eller Sables Fauves eller Sables de l’Océan

Vin de pays de Thézac-Perricard

Vin de pays du Torgan

Vin de pays d’Urfé

Vin de pays du Val de Cesse

Vin de pays du Val de Dagne

Vin de pays du Val de Montferrand

Vin de pays de la Vallée du Paradis

Vin de pays du Var

Vin de pays du Vaucluse

Vin de pays de la Vaunage

Vin de pays de la Vendée

Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas

Vin de pays de la Vienne

Vin de pays de la Vistrenque

Vin de pays de l’Yonne

Tyskland

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder







  Navne på bestemte områder


  (også efterfulgt af navnet på et underområde) | Underområder |
| --- | --- | --- |
| Ahr | Walporzheim eller Ahrtal |
| Baden | Badische Bergstraße |
| | Bodensee |
| | Breisgau |
| | Kaiserstuhl |
| | Kraichgau |
| | Markgräflerland |
| | Ortenau |
| | Tauberfranken |
| | Tuniberg |
| Franken | Maindreieck |
| | Mainviereck |
| | Steigerwald |
| Hessische Bergstraße | Starkenburg |
| | Umstadt |
| Mittelrhein | Loreley |
| | Siebengebirge |
| Mosel-Saar-Ruwer eller Mosel eller Saar eller Ruwer | Bernkastel |
| | Burg Cochem |
| | Moseltor |
| | Obermosel |
| | Saar |
| | Ruwertal |
| Nahe | Nahetal |
| Pfalz | Mittelhaardt Deutsche Weinstraße (Weinstrasse) |
| | Südliche Weinstraße (Weinstrasse) |
| Rheingau | Johannisberg |
| Rheinhessen | Bingen |
| | Nierstein |
| | Wonnegau |
| Saale-Unstrut | Mansfelder Seen |
| | Schloß Neuenburg |
| | Thüringen |
| Sachsen | Elstertal |
| | Meißen |
| Württemberg | Bayerischer Bodensee |
| | Kocher-Jagst-Tauber |
| | Oberer Neckar |
| | Remstal-Stuttgart |
| | Württembergisch Unterland |
| | Württembergischer Bodensee |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Navne på bestemte områder

(også efterfulgt af navnet på et underområde)

Underområder

Ahr

Walporzheim eller Ahrtal

Baden

Badische Bergstraße

Bodensee

Breisgau

Kaiserstuhl

Kraichgau

Markgräflerland

Ortenau

Tauberfranken

Tuniberg

Franken

Maindreieck

Mainviereck

Steigerwald

Hessische Bergstraße

Starkenburg

Umstadt

Mittelrhein

Loreley

Siebengebirge

Mosel-Saar-Ruwer eller Mosel eller Saar eller Ruwer

Bernkastel

Burg Cochem

Moseltor

Obermosel

Saar

Ruwertal

Nahe

Nahetal

Pfalz

Mittelhaardt Deutsche Weinstraße (Weinstrasse)

Südliche Weinstraße (Weinstrasse)

Rheingau

Johannisberg

Rheinhessen

Bingen

Nierstein

Wonnegau

Saale-Unstrut

Mansfelder Seen

Schloß Neuenburg

Thüringen

Sachsen

Elstertal

Meißen

Württemberg

Bayerischer Bodensee

Kocher-Jagst-Tauber

Oberer Neckar

Remstal-Stuttgart

Württembergisch Unterland

Württembergischer Bodensee

| 2. | Bordvine med en geografisk betegnelse







  Landwein | Tafelwein |
| --- | --- | --- |
| Ahrtaler Landwein
  Badischer Landwein
  Bayerischer Bodensee-Landwein
  Landwein Main
  Landwein der Mosel
  Landwein der Ruwer
  Landwein der Saar
  Mecklenburger Landwein
  Mitteldeutscher Landwein
  Nahegauer Landwein
  Pfälzer Landwein
  Regensburger Landwein
  Rheinburgen-Landwein
  Rheingauer Landwein
  Rheinischer Landwein
  Saarländischer Landwein der Mosel
  Sächsischer Landwein
  Schwäbischer Landwein
  Starkenburger Landwein
  Taubertäler Landwein | Albrechtsburg
  Bayern
  Burgengau
  Donau
  Lindau
  Main
  Mosel
  Neckar
  Oberrhein
  Rhein
  Rhein-Mosel
  Römertor
  Stargarder Land |

2.

Bordvine med en geografisk betegnelse

Landwein

Tafelwein

Ahrtaler Landwein

Badischer Landwein

Bayerischer Bodensee-Landwein

Landwein Main

Landwein der Mosel

Landwein der Ruwer

Landwein der Saar

Mecklenburger Landwein

Mitteldeutscher Landwein

Nahegauer Landwein

Pfälzer Landwein

Regensburger Landwein

Rheinburgen-Landwein

Rheingauer Landwein

Rheinischer Landwein

Saarländischer Landwein der Mosel

Sächsischer Landwein

Schwäbischer Landwein

Starkenburger Landwein

Taubertäler Landwein

Albrechtsburg

Bayern

Burgengau

Donau

Lindau

Main

Mosel

Neckar

Oberrhein

Rhein

Rhein-Mosel

Römertor

Stargarder Land

Grækenland

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder






  Bestemte dyrkningsområder |
| --- | --- |
| På græsk | På engelsk |
| Σάμος | Samos |
| Μοσχάτος Πατρών | Moschatos Patra |
| Μοσχάτος Ρίου — Πατρών | Moschatos Riou Patra |
| Μοσχάτος Κεφαλληνίας | Moschatos Kephalinia |
| Μοσχάτος Λήμνου | Moschatos Lemnos |
| Μοσχάτος Ρόδου | Moschatos Rhodos |
| Μαυροδάφνη Πατρών | Mavrodafni Patra |
| Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας | Mavrodafni Kephalinia |
| Σητεία | Sitia |
| Νεμέα | Nemea |
| Σαντορίνη | Santorini |
| Δαφνές | Dafnes |
| Ρόδος | Rhodos |
| Νάουσα | Naoussa |
| Ρομπόλα Κεφαλληνίας | Robola Kephalinia |
| Ραψάνη | Rapsani |
| Μαντινεία | Mantinia |
| Μεσενικόλα | Mesenicola |
| Πεζά | Peza |
| Αρχάνες | Archanes |
| Πάτρα | Patra |
| Ζίτσα | Zitsa |
| Αμύνταιο | Amynteon |
| Γουμένισσα | Goumenissa |
| Πάρος | Paros |
| Λήμνος | Lemnos |
| Αγχίαλος | Anchialos |
| Πλαγιές Μελίτωνα | Slopes of Melitona |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder

På græsk

På engelsk

Σάμος

Samos

Μοσχάτος Πατρών

Moschatos Patra

Μοσχάτος Ρίου — Πατρών

Moschatos Riou Patra

Μοσχάτος Κεφαλληνίας

Moschatos Kephalinia

Μοσχάτος Λήμνου

Moschatos Lemnos

Μοσχάτος Ρόδου

Moschatos Rhodos

Μαυροδάφνη Πατρών

Mavrodafni Patra

Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας

Mavrodafni Kephalinia

Σητεία

Sitia

Νεμέα

Nemea

Σαντορίνη

Santorini

Δαφνές

Dafnes

Ρόδος

Rhodos

Νάουσα

Naoussa

Ρομπόλα Κεφαλληνίας

Robola Kephalinia

Ραψάνη

Rapsani

Μαντινεία

Mantinia

Μεσενικόλα

Mesenicola

Πεζά

Peza

Αρχάνες

Archanes

Πάτρα

Patra

Ζίτσα

Zitsa

Αμύνταιο

Amynteon

Γουμένισσα

Goumenissa

Πάρος

Paros

Λήμνος

Lemnos

Αγχίαλος

Anchialos

Πλαγιές Μελίτωνα

Slopes of Melitona

| 2. | Bordvine med en geografisk betegnelse







  På græsk | På engelsk |
| --- | --- | --- |
| Ρετσίνα Μεσογείων, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Mesogia, også efterfulgt af Attika |
| Ρετσίνα Κρωπίας eller Ρετσίνα Κορωπίου, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Kropia eller Retsina Koropi, også efterfulgt af Attika |
| Ρετσίνα Μαρκοπούλου, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Markopoulou, også efterfulgt af Attika |
| Ρετσίνα Μεγάρων, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Megara, også efterfulgt af Attika |
| Ρετσίνα Παιανίας eller Ρετσίνα Λιοπεσίου, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Peania eller Retsina of Liopesi, også efterfulgt af Attika |
| Ρετσίνα Παλλήνης, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Pallini, også efterfulgt af Attika |
| Ρετσίνα Πικερμίου, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Pikermi, også efterfulgt af Attika |
| Ρετσίνα Σπάτων, også efterfulgt af Αττικής | Retsina of Spata, også efterfulgt af Attika |
| Ρετσίνα Θηβών, også efterfulgt af Βοιωτίας | Retsina of Thebes, også efterfulgt af Viotias |
| Ρετσίνα Γιάλτρων, også efterfulgt af Ευβοίας | Retsina of Gialtra, også efterfulgt af Evvia |
| Ρετσίνα Καρύστου, også efterfulgt af Ευβοίας | Retsina of Karystos, også efterfulgt af Evvia |
| Ρετσίνα Χαλκίδας, også efterfulgt af Ευβοίας | Retsina of Halkida, også efterfulgt af Evvia |
| Βερντεα Ζακύνθου | Verntea Zakynthou |
| Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Mount Athos Agioritikos |
| Τοπικός Οίνος Αναβύσσου | Regional wine of Anavyssos |
| Αττικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Attiki-Attikos |
| Τοπικός Οίνος Βιλίτσας | Regional wine of Vilitsas |
| Τοπικός Οίνος Γρεβενών | Regional wine of Grevena |
| Τοπικός Οίνος Δράμας | Regional wine of Drama |
| Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Dodekanese — Dodekanissiakos |
| Τοπικός Οίνος Επανομής | Regional wine of Epanomi |
| Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Heraklion — Herakliotikos |
| Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Thessalia — Thessalikos |
| Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Thebes — Thivaikos |
| Τοπικός Οίνος Κισσάμου | Regional wine of Kissamos |
| Τοπικός Οίνος Κρανιάς | Regional wine of Krania |
| Κρητικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Crete — Kritikos |
| Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Lasithi — Lassithiotikos |
| Μακεδονικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Macedonia — Macedonikos |
| Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Nea Messimvria |
| Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Messinia — Messiniakos |
| Παιανίτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Peanea |
| Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Pallini — Palliniotikos |
| Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Peloponnese — Peloponnisiakos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου | Regional wine of Slopes of Ambelos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου | Regional wine of Slopes of Vertiskos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα | Regional wine of Slopes of Kitherona |
| Κορινθιακός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Korinthos — Korinthiakos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας | Regional wine of Slopes of Parnitha |
| Τοπικός Οίνος Πυλίας | Regional wine of Pylia |
| Τοπικός Οίνος Τριφυλίας | Regional wine of Trifilia |
| Τοπικός Οίνος Τυρνάβου | Regional wine of Tyrnavos |
| Σιατιστινός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Siastista |
| Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος | Regional wine of Ritsona Avlidas |
| Τοπικός Οίνος Λετρίνων | Regional wine of Letrines |
| Τοπικός Οίνος Σπάτων | Regional wine of Spata |
| Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού | Regional wine of Slopes of Penteliko |
| Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Aegean Sea |
| Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου | Regional wine of Lilantio Pedio |
| Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου | Regional wine of Markopoulo |
| Τοπικός Οίνος Τεγέας | Regional wine of Tegea |
| Τοπικός Οίνος Ανδριανής | Regional wine of Adriana |
| Τοπικός Οίνος Χαλικούνας | Regional wine of Halikouna |
| Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής | Regional wine of Halkidiki |
| Καρυστινός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Karystos — Karystinos |
| Τοπικός Οίνος Πέλλας | Regional wine of Pella |
| Τοπικός Οίνος Σερρών | Regional wine of Serres |
| Συριανός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Syros — Syrianos |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού | Regional wine of Slopes of Petroto |
| Τοπικός Οίνος Γερανείων | Regional wine of Gerania |
| Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος | Regional wine of Opountias Lokridos |
| Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος | Regional wine of Sterea Ellada |
| Τοπικός Οίνος Αγοράς | Regional wine of Agora |
| Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης | Regional wine of Valley of Atalanti |
| Τοπικός Οίνος Αρκαδίας | Regional wine of Arkadia |
| Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Pangeon — Pangeoritikos |
| Τοπικός Οίνος Μεταξάτων | Regional wine of Metaxata |
| Τοπικός Οίνος Ημαθίας | Regional wine of Imathia |
| Τοπικός Οίνος Κλημέντι | Regional wine of Klimenti |
| Τοπικός Οίνος Κέρκυρας | Regional wine of Corfu |
| Τοπικός Οίνος Σιθωνίας | Regional wine of Sithonia |
| Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων | Regional wine of Mantzavinata |
| Ισμαρικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Ismaros — Ismarikos |
| Τοπικός Οίνος Αβδήρων | Regional wine of Avdira |
| Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων | Regional wine of Ioannina |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας | Regional wine of Slopes of Egialia |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου | Regional wine of Slopes of Enos |
| Θρακικός Τοπικός Οίνος eller Τοπικός Οίνος Θράκης | Regional wine of Thrace — Thrakikos eller Regional wine of Thrakis |
| Τοπικός Οίνος Ιλίου | Regional wine of Ilion |
| Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Metsovo — Metsovitikos |
| Τοπικός Οίνος Κορωπίου | Regional wine of Koropi |
| Τοπικός Οίνος Φλώρινας | Regional wine of Florina |
| Τοπικός Οίνος Θαψανών | Regional wine of Thapsana |
| Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος | Regional wine of Slopes of Knimida |
| Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Epirus — Epirotikos |
| Τοπικός Οίνος Πισάτιδος | Regional wine of Pisatis |
| Τοπικός Οίνος Λευκάδας | Regional wine of Lefkada |
| Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος | Regional wine of Monemvasia — Monemvasios |
| Τοπικός Οίνος Βελβεντού | Regional wine of Velvendos |
| Λακωνικός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Lakonia — Lakonikos |
| Τοπικός Οίνος Μαρτίνου | Regional wine of Martino |
| Αχαϊκός Τοπικός Οίνος | Regional wine of Achaia |
| Τοπικός Οίνος Ηλιείας | Regional wine of Ilia |
| Τοπικός Οίνος Θεσσαλονίκης | Regional wine of Thessaloniki |
| Τοπικός Οίνος Κραννώνος | Regional wine of Krannona |
| Τοπικός Οίνος Παρνασσού | Regional wine of Parnassos |
| Τοπικός Οίνος Μετεώρων | Regional wine of Meteora |
| Τοπικός Οίνος Ικαρίας | Regional wine of Ikaria |
| Τοπικός Οίνος Καστοριάς | Regional wine of Kastoria |

2.

Bordvine med en geografisk betegnelse

På græsk

På engelsk

Ρετσίνα Μεσογείων, også efterfulgt af Αττικής

Retsina of Mesogia, også efterfulgt af Attika

Ρετσίνα Κρωπίας eller Ρετσίνα Κορωπίου, også efterfulgt af Αττικής

Retsina of Kropia eller Retsina Koropi, også efterfulgt af Attika

Ρετσίνα Μαρκοπούλου, også efterfulgt af Αττικής

Retsina of Markopoulou, også efterfulgt af Attika

Ρετσίνα Μεγάρων, også efterfulgt af Αττικής

Retsina of Megara, også efterfulgt af Attika

Ρετσίνα Παιανίας eller Ρετσίνα Λιοπεσίου, også efterfulgt af Αττικής

Retsina of Peania eller Retsina of Liopesi, også efterfulgt af Attika

Ρετσίνα Παλλήνης, også efterfulgt af Αττικής

Retsina of Pallini, også efterfulgt af Attika

Ρετσίνα Πικερμίου, også efterfulgt af Αττικής

Retsina of Pikermi, også efterfulgt af Attika

Ρετσίνα Σπάτων, også efterfulgt af Αττικής

Retsina of Spata, også efterfulgt af Attika

Ρετσίνα Θηβών, også efterfulgt af Βοιωτίας

Retsina of Thebes, også efterfulgt af Viotias

Ρετσίνα Γιάλτρων, også efterfulgt af Ευβοίας

Retsina of Gialtra, også efterfulgt af Evvia

Ρετσίνα Καρύστου, også efterfulgt af Ευβοίας

Retsina of Karystos, også efterfulgt af Evvia

Ρετσίνα Χαλκίδας, også efterfulgt af Ευβοίας

Retsina of Halkida, også efterfulgt af Evvia

Βερντεα Ζακύνθου

Verntea Zakynthou

Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Mount Athos Agioritikos

Τοπικός Οίνος Αναβύσσου

Regional wine of Anavyssos

Αττικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Attiki-Attikos

Τοπικός Οίνος Βιλίτσας

Regional wine of Vilitsas

Τοπικός Οίνος Γρεβενών

Regional wine of Grevena

Τοπικός Οίνος Δράμας

Regional wine of Drama

Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Dodekanese — Dodekanissiakos

Τοπικός Οίνος Επανομής

Regional wine of Epanomi

Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Heraklion — Herakliotikos

Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Thessalia — Thessalikos

Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Thebes — Thivaikos

Τοπικός Οίνος Κισσάμου

Regional wine of Kissamos

Τοπικός Οίνος Κρανιάς

Regional wine of Krania

Κρητικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Crete — Kritikos

Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Lasithi — Lassithiotikos

Μακεδονικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Macedonia — Macedonikos

Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Nea Messimvria

Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Messinia — Messiniakos

Παιανίτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Peanea

Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Pallini — Palliniotikos

Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Peloponnese — Peloponnisiakos

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου

Regional wine of Slopes of Ambelos

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου

Regional wine of Slopes of Vertiskos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα

Regional wine of Slopes of Kitherona

Κορινθιακός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Korinthos — Korinthiakos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας

Regional wine of Slopes of Parnitha

Τοπικός Οίνος Πυλίας

Regional wine of Pylia

Τοπικός Οίνος Τριφυλίας

Regional wine of Trifilia

Τοπικός Οίνος Τυρνάβου

Regional wine of Tyrnavos

Σιατιστινός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Siastista

Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος

Regional wine of Ritsona Avlidas

Τοπικός Οίνος Λετρίνων

Regional wine of Letrines

Τοπικός Οίνος Σπάτων

Regional wine of Spata

Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού

Regional wine of Slopes of Penteliko

Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Aegean Sea

Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου

Regional wine of Lilantio Pedio

Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου

Regional wine of Markopoulo

Τοπικός Οίνος Τεγέας

Regional wine of Tegea

Τοπικός Οίνος Ανδριανής

Regional wine of Adriana

Τοπικός Οίνος Χαλικούνας

Regional wine of Halikouna

Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής

Regional wine of Halkidiki

Καρυστινός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Karystos — Karystinos

Τοπικός Οίνος Πέλλας

Regional wine of Pella

Τοπικός Οίνος Σερρών

Regional wine of Serres

Συριανός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Syros — Syrianos

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού

Regional wine of Slopes of Petroto

Τοπικός Οίνος Γερανείων

Regional wine of Gerania

Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος

Regional wine of Opountias Lokridos

Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος

Regional wine of Sterea Ellada

Τοπικός Οίνος Αγοράς

Regional wine of Agora

Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης

Regional wine of Valley of Atalanti

Τοπικός Οίνος Αρκαδίας

Regional wine of Arkadia

Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Pangeon — Pangeoritikos

Τοπικός Οίνος Μεταξάτων

Regional wine of Metaxata

Τοπικός Οίνος Ημαθίας

Regional wine of Imathia

Τοπικός Οίνος Κλημέντι

Regional wine of Klimenti

Τοπικός Οίνος Κέρκυρας

Regional wine of Corfu

Τοπικός Οίνος Σιθωνίας

Regional wine of Sithonia

Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων

Regional wine of Mantzavinata

Ισμαρικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Ismaros — Ismarikos

Τοπικός Οίνος Αβδήρων

Regional wine of Avdira

Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων

Regional wine of Ioannina

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας

Regional wine of Slopes of Egialia

Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου

Regional wine of Slopes of Enos

Θρακικός Τοπικός Οίνος eller Τοπικός Οίνος Θράκης

Regional wine of Thrace — Thrakikos eller Regional wine of Thrakis

Τοπικός Οίνος Ιλίου

Regional wine of Ilion

Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Metsovo — Metsovitikos

Τοπικός Οίνος Κορωπίου

Regional wine of Koropi

Τοπικός Οίνος Φλώρινας

Regional wine of Florina

Τοπικός Οίνος Θαψανών

Regional wine of Thapsana

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος

Regional wine of Slopes of Knimida

Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Epirus — Epirotikos

Τοπικός Οίνος Πισάτιδος

Regional wine of Pisatis

Τοπικός Οίνος Λευκάδας

Regional wine of Lefkada

Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος

Regional wine of Monemvasia — Monemvasios

Τοπικός Οίνος Βελβεντού

Regional wine of Velvendos

Λακωνικός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Lakonia — Lakonikos

Τοπικός Οίνος Μαρτίνου

Regional wine of Martino

Αχαϊκός Τοπικός Οίνος

Regional wine of Achaia

Τοπικός Οίνος Ηλιείας

Regional wine of Ilia

Τοπικός Οίνος Θεσσαλονίκης

Regional wine of Thessaloniki

Τοπικός Οίνος Κραννώνος

Regional wine of Krannona

Τοπικός Οίνος Παρνασσού

Regional wine of Parnassos

Τοπικός Οίνος Μετεώρων

Regional wine of Meteora

Τοπικός Οίνος Ικαρίας

Regional wine of Ikaria

Τοπικός Οίνος Καστοριάς

Regional wine of Kastoria

Ungarn

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder







  Bestemte dyrkningsområder | Underområder


  (også med navnet på det bestemte dyrkningsområde foranstillet) |
| --- | --- | --- |
| Ászár-Neszmély(-i) | Ászár(-i) |
| | Neszmély(-i) |
| Badacsony(-i) | |
| Balatonboglár(-i). | Balatonlelle(-i) |
| | Marcali |
| Balatonfelvidék(-i). | Balatonederics-Lesence(-i) |
| | Cserszeg(-i) |
| | Kál(-i) |
| Balatonfüred-Csopak(-i) | Zánka(-i) |
| Balatonmelléke eller Balatonmelléki | Muravidéki |
| Bükkalja(-i) | |
| Csongrád(-i). | Kistelek(-i) |
| | Mórahalom eller Mórahalmi |
| | Pusztamérges(-i) |
| Eger eller Egri | Debrő(-i), også efterfulgt af Andornaktálya(-i) eller Demjén(-i) eller Egerbakta(-i) eller Egerszalók(-i) eller Egerszólát(-i) eller Felsőtárkány(-i) eller Kerecsend(-i) eller Maklár(-i) eller Nagytálya(-i) eller Noszvaj(-i) eller Novaj(-i) eller Ostoros(-i) eller Szomolya(-i) eller Aldebrő(-i) eller Feldebrő(-i) eller Tófalu(-i) eller Verpelét(-i) eller Kompolt(-i) eller Tarnaszentmária(-i) |
| Etyek-Buda(-i) | Buda(-i) |
| | Etyek(-i) |
| | Velence(-i) |
| Hajós-Baja(-i) | |
| Kőszegi | |
| Kunság(-i) | Bácska(-i) |
| | Cegléd(-i) |
| | Duna mente eller Duna menti |
| | Izsák(-i) |
| | Jászság(-i) |
| | Kecskemét-Kiskunfélegyháza eller Kecskemét-Kiskunfélegyházi |
| | Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i) |
| | Kiskőrös(-i) |
| | Monor(-i) |
| | Tisza mente eller Tisza menti |
| Mátra(-i) | |
| Mór(-i) | |
| Pannonhalma (Pannonhalmi) | |
| Pécs(-i) | Versend(-i) |
| | Szigetvár(-i) |
| | Kapos(-i) |
| Szekszárd(-i) | |
| Somló(-i) | Kissomlyó-Sághegyi |
| Sopron(-i) | Köszeg(-i) |
| Tokaj(-i) | Abaújszántó(-i) eller Bekecs(-i) eller Bodrogkeresztúr(-i) eller Bodrogkisfalud(-i) eller Bodrogolaszi eller Erdőbénye(-i) eller Erdőhorváti eller Golop(-i) eller Hercegkút(-i) eller Legyesbénye(-i) eller Makkoshotyka(-i) eller Mád(-i) eller Mezőzombor(-i) eller Monok(-i) eller Olaszliszka(-i) eller Rátka(-i) eller Sárazsadány(-i) eller Sárospatak(-i) eller Sátoraljaújhely(-i) eller Szegi eller Szegilong(-i) eller Szerencs(-i) eller Tarcal(-i) eller Tállya(-i) eller Tolcsva(-i) eller Vámosújfalu(-i) |
| Tolna(-i) | Tamási |
| | Völgység(-i) |
| Villány(-i) | Siklós(-i), også efterfulgt af Kisharsány(-i) eller Nagyharsány(-i) eller Palkonya(-i) eller Villánykövesd(-i) eller Bisse(-i) eller Csarnóta(-i) eller Diósviszló(-i) eller Harkány(-i) eller Hegyszentmárton(-i) eller Kistótfalu(-i) eller Márfa(-i) eller Nagytótfalu(-i) eller Szava(-i) eller Túrony(-i) eller Vokány(-i) |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder

Underområder

(også med navnet på det bestemte dyrkningsområde foranstillet)

Ászár-Neszmély(-i)

Ászár(-i)

Neszmély(-i)

Badacsony(-i)

Balatonboglár(-i).

Balatonlelle(-i)

Marcali

Balatonfelvidék(-i).

Balatonederics-Lesence(-i)

Cserszeg(-i)

Kál(-i)

Balatonfüred-Csopak(-i)

Zánka(-i)

Balatonmelléke eller Balatonmelléki

Muravidéki

Bükkalja(-i)

Csongrád(-i).

Kistelek(-i)

Mórahalom eller Mórahalmi

Pusztamérges(-i)

Eger eller Egri

Debrő(-i), også efterfulgt af Andornaktálya(-i) eller Demjén(-i) eller Egerbakta(-i) eller Egerszalók(-i) eller Egerszólát(-i) eller Felsőtárkány(-i) eller Kerecsend(-i) eller Maklár(-i) eller Nagytálya(-i) eller Noszvaj(-i) eller Novaj(-i) eller Ostoros(-i) eller Szomolya(-i) eller Aldebrő(-i) eller Feldebrő(-i) eller Tófalu(-i) eller Verpelét(-i) eller Kompolt(-i) eller Tarnaszentmária(-i)

Etyek-Buda(-i)

Buda(-i)

Etyek(-i)

Velence(-i)

Hajós-Baja(-i)

Kőszegi

Kunság(-i)

Bácska(-i)

Cegléd(-i)

Duna mente eller Duna menti

Izsák(-i)

Jászság(-i)

Kecskemét-Kiskunfélegyháza eller Kecskemét-Kiskunfélegyházi

Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i)

Kiskőrös(-i)

Monor(-i)

Tisza mente eller Tisza menti

Mátra(-i)

Mór(-i)

Pannonhalma (Pannonhalmi)

Pécs(-i)

Versend(-i)

Szigetvár(-i)

Kapos(-i)

Szekszárd(-i)

Somló(-i)

Kissomlyó-Sághegyi

Sopron(-i)

Köszeg(-i)

Tokaj(-i)

Abaújszántó(-i) eller Bekecs(-i) eller Bodrogkeresztúr(-i) eller Bodrogkisfalud(-i) eller Bodrogolaszi eller Erdőbénye(-i) eller Erdőhorváti eller Golop(-i) eller Hercegkút(-i) eller Legyesbénye(-i) eller Makkoshotyka(-i) eller Mád(-i) eller Mezőzombor(-i) eller Monok(-i) eller Olaszliszka(-i) eller Rátka(-i) eller Sárazsadány(-i) eller Sárospatak(-i) eller Sátoraljaújhely(-i) eller Szegi eller Szegilong(-i) eller Szerencs(-i) eller Tarcal(-i) eller Tállya(-i) eller Tolcsva(-i) eller Vámosújfalu(-i)

Tolna(-i)

Tamási

Völgység(-i)

Villány(-i)

Siklós(-i), også efterfulgt af Kisharsány(-i) eller Nagyharsány(-i) eller Palkonya(-i) eller Villánykövesd(-i) eller Bisse(-i) eller Csarnóta(-i) eller Diósviszló(-i) eller Harkány(-i) eller Hegyszentmárton(-i) eller Kistótfalu(-i) eller Márfa(-i) eller Nagytótfalu(-i) eller Szava(-i) eller Túrony(-i) eller Vokány(-i)

Italien

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder





  D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita) |
| --- | --- |
| Albana di Romagna
  Asti eller Moscato d’Asti eller Asti Spumante
  Barbaresco
  Bardolino superiore
  Barolo
  Brachetto d’Acqui eller Acqui
  Brunello di Motalcino
  Carmignano
  Chianti, også efterfulgt af Colli Aretini eller Colli Fiorentini eller Colline Pisane eller Colli Senesi eller Montalbano eller Montespertoli eller Rufina
  Chianti Classico
  Fiano di Avellino
  Forgiano
  Franciacorta
  Gattinara
  Gavi eller Cortese di Gavi
  Ghemme
  Greco di Tufo
  Montefalco Sagrantino
  Montepulciano d’Abruzzo Colline Tramane
  Ramandolo
  Recioto di Soave
  Sforzato di Valtellina eller Sfursat di Valtellina
  Soave superiore
  Taurasi
  Torgiano
  Valtellina Superiore, også efterfulgt af Grumello eller Inferno eller Maroggia eller Sassella eller Stagafassli eller Vagella
  Vermentino di Gallura eller Sardegna Vermentino di Gallura
  Vernaccia di San Gimignano
  Vernaccia di Serrapetrona
  Vino Nobile di Montepulciano |
| Aglianico del Taburno eller Taburno
  Aglianico del Vulture
  Albugnano
  Alcamo eller Alcamo classico
  Aleatico di Gradoli
  Aleatico di Puglia
  Alezio
  Alghero eller Sardegna Alghero
  Alta Langa
  Alto Adige eller dell’Alto Adige (Südtirol eller Südtiroler), også efterfulgt af:






  — | Colli di Bolzano (Bozner Leiten), |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita)

Albana di Romagna

Asti eller Moscato d’Asti eller Asti Spumante

Barbaresco

Bardolino superiore

Barolo

Brachetto d’Acqui eller Acqui

Brunello di Motalcino

Carmignano

Chianti, også efterfulgt af Colli Aretini eller Colli Fiorentini eller Colline Pisane eller Colli Senesi eller Montalbano eller Montespertoli eller Rufina

Chianti Classico

Fiano di Avellino

Forgiano

Franciacorta

Gattinara

Gavi eller Cortese di Gavi

Ghemme

Greco di Tufo

Montefalco Sagrantino

Montepulciano d’Abruzzo Colline Tramane

Ramandolo

Recioto di Soave

Sforzato di Valtellina eller Sfursat di Valtellina

Soave superiore

Taurasi

Torgiano

Valtellina Superiore, også efterfulgt af Grumello eller Inferno eller Maroggia eller Sassella eller Stagafassli eller Vagella

Vermentino di Gallura eller Sardegna Vermentino di Gallura

Vernaccia di San Gimignano

Vernaccia di Serrapetrona

Vino Nobile di Montepulciano

Aglianico del Taburno eller Taburno

Aglianico del Vulture

Albugnano

Alcamo eller Alcamo classico

Aleatico di Gradoli

Aleatico di Puglia

Alezio

Alghero eller Sardegna Alghero

Alta Langa

Alto Adige eller dell’Alto Adige (Südtirol eller Südtiroler), også efterfulgt af:

—

Colli di Bolzano (Bozner Leiten),

| — | Meranese di Collina eller Meranese (Meraner Hügel eller Meraner), |
| --- | --- |

—

Meranese di Collina eller Meranese (Meraner Hügel eller Meraner),

| — | Santa Maddalena (St.Magdalener), |
| --- | --- |

—

Santa Maddalena (St.Magdalener),

| — | Terlano (Terlaner), |
| --- | --- |

—

Terlano (Terlaner),

| — | Valle Isarco (Eisacktal eller Eisacktaler), |
| --- | --- |

—

Valle Isarco (Eisacktal eller Eisacktaler),

| — | Valle Venosta (Vinschgau) |
| --- | --- |

—

Valle Venosta (Vinschgau)

Ansonica Costa dell’Argentario

Aprilia

Arborea eller Sardegna Arborea

Arcole

Assisi

Atina

Aversa

Bagnoli di Sopra eller Bagnoli

Barbera d’Asti

Barbera del Monferrato

Barbera d’Alba

Barco Reale di Carmignano eller Rosato di Carmignano eller Vin Santo di Carmignano eller Vin Santo Carmignano Occhio di Pernice

Bardolino

Bianchello del Metauro

Bianco Capena

Bianco dell’Empolese

Bianco della Valdinievole

Bianco di Custoza

Bianco di Pitigliano

Bianco Pisano di S. Torpè

Biferno

Bivongi

Boca

Bolgheri e Bolgheri Sassicaia

Bosco Eliceo

Botticino

Bramaterra

Breganze

Brindisi

Cacc’e mmitte di Lucera

Cagnina di Romagna

Caldaro (Kalterer) eller Lago di Caldaro (Kalterersee), også efterfulgt af»Classico«

Campi Flegrei

Campidano di Terralba eller Terralba eller Sardegna Campidano di Terralba eller Sardegna Terralba

Canavese

Candia dei Colli Apuani

Cannonau di Sardegna, også efterfulgt af Capo Ferrato eller Oliena eller Nepente di Oliena Jerzu

Capalbio

Capri

Capriano del Colle

Carema

Carignano del Sulcis eller Sardegna Carignano del Sulcis

Carso

Castel del Monte

Castel San Lorenzo

Casteller

Castelli Romani

Cellatica

Cerasuolo di Vittoria

Cerveteri

Cesanese del Piglio

Cesanese di Affile eller Affile

Cesanese di Olevano Romano eller Olevano Romano

Cilento

Cinque Terre eller Cinque Terre Sciacchetrà, også efterfulgt af Costa de sera eller Costa de Campu eller Costa da Posa

Circeo

Cirò

Cisterna d’Asti

Colli Albani

Colli Altotiberini

Colli Amerini

Colli Berici, også efterfulgt af Barbarano

Colli Bolognesi, også efterfulgt af Colline di Riposto eller Colline Marconiane eller Zola Predona eller Monte San Pietro eller Colline di Oliveto eller Terre di Montebudello eller Serravalle

Colli Bolognesi Classico-Pignoletto

Colli del Trasimeno eller Trasimeno

Colli della Sabina

Colli dell’Etruria Centrale

Colli di Conegliano, også efterfulgt af Refrontolo eller Torchiato di Fregona

Colli di Faenza

Colli di Luni (Regione Liguria)

Colli di Luni (Regione Toscana)

Colli di Parma

Colli di Rimini

Colli di Scandiano e di Canossa

Colli d’Imola

Colli Etruschi Viterbesi

Colli Euganei

Colli Lanuvini

Colli Maceratesi

Colli Martani, også efterfulgt af Todi

Colli Orientali del Friuli, også efterfulgt af Cialla eller Rosazzo

Colli Perugini

Colli Pesaresi, også efterfulgt af Focara eller Roncaglia

Colli Piacentini, også efterfulgt af Vigoleno eller Gutturnio eller Monterosso Val d’Arda eller Trebbianino Val Trebbia eller Val Nure

Colli Romagna Centrale

Colli Tortonesi

Collina Torinese

Colline di Levanto

Colline Lucchesi

Colline Novaresi

Colline Saluzzesi

Collio Goriziano eller Collio

Conegliano-Valdobbiadene, også efterfulgt af Cartizze

Conero

Contea di Sclafani

Contessa Entellina

Controguerra

Copertino

Cori

Cortese dell’Alto Monferrato

Corti Benedettine del Padovano

Cortona

Costa d’Amalfi, også efterfulgt af Furore eller Ravello eller Tramonti

Coste della Sesia

Delia Nivolelli

Dolcetto d’Acqui

Dolcetto d’Alba

Dolcetto d’Asti

Dolcetto delle Langhe Monregalesi

Dolcetto di Diano d’Alba eller Diano d’Alba

Dolcetto di Dogliani superior eller Dogliani

Dolcetto di Ovada

Donnici

Elba

Eloro, også efterfulgt af Pachino

Erbaluce di Caluso eller Caluso

Erice

Esino

Est! Est!! Est!!! Di Montefiascone

Etna

Falerio dei Colli Ascolani eller Falerio

Falerno del Massico

Fara

Faro

Frascati

Freisa d’Asti

Freisa di Chieri

Friuli Annia

Friuli Aquileia

Friuli Grave

Friuli Isonzo eller Isonzo del Friuli

Friuli Latisana

Gabiano

Galatina

Galluccio

Gambellara

Garda (Regione Lombardia)

Garda (Regione Veneto)

Garda Colli Mantovani

Genazzano

Gioia del Colle

Girò di Cagliari eller Sardegna Girò di Cagliari

Golfo del Tigullio

Gravina

Greco di Bianco

Greco di Tufo

Grignolino d’Asti

Grignolino del Monferrato Casalese

Guardia Sanframondi o Guardiolo

Irpinia

I Terreni di Sanseverino

Ischia

Lacrima di Morro eller Lacrima di Morro d’Alba

Lago di Corbara

Lambrusco di Sorbara

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

Lambrusco Mantovano, også efterfulgt af: Oltrepò Mantovano eller Viadanese-Sabbionetano

Lambrusco Salamino di Santa Croce

Lamezia

Langhe

Lessona

Leverano

Lison-Pramaggiore

Lizzano

Loazzolo

Locorotondo

Lugana (Regione Veneto)

Lugana (Regione Lombardia)

Malvasia delle Lipari

Malvasia di Bosa eller Sardegna Malvasia di Bosa

Malvasia di Cagliari eller Sardegna Malvasia di Cagliari

Malvasia di Casorzo d’Asti

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

Mandrolisai eller Sardegna Mandrolisai

Marino

Marmetino di Milazzo eller Marmetino

Marsala

Martina eller Martina Franca

Matera

Matino

Melissa

Menfi, også efterfulgt af Feudo eller Fiori eller Bonera

Merlara

Molise

Monferrato, også efterfulgt af Casalese

Monica di Cagliari eller Sardegna Monica di Cagliari

Monica di Sardegna

Monreale

Montecarlo

Montecompatri Colonna eller Montecompatri eller Colonna

Montecucco

Montefalco

Montello e Colli Asolani

Montepulciano d’Abruzzo

Monteregio di Massa Marittima

Montescudaio

Monti Lessini eller Lessini

Morellino di Scansano

Moscadello di Montalcino

Moscato di Cagliari eller Sardegna Moscato di Cagliari

Moscato di Noto

Moscato di Pantelleria eller Passito di Pantelleria eller Pantelleria

Moscato di Sardegna, også efterfulgt af: Gallura eller Tempio Pausania eller Tempio

Moscato di Siracusa

Moscato di Sorso-Sennori eller Moscato di Sorso eller Moscato di Sennori eller Sardegna Moscato di Sorso-Sennori eller Sardegna Moscato di Sorso eller Sardegna Moscato di Sennori

Moscato di Trani

Nardò

Nasco di Cagliari eller Sardegna Nasco di Cagliari

Nebbiolo d’Alba

Nettuno

Nuragus di Cagliari eller Sardegna Nuragus di Cagliari

Offida

Oltrepò Pavese

Orcia

Orta Nova

Orvieto (Regione Umbria)

Orvieto (Regione Lazio)

Ostuni

Pagadebit di Romagna, også efterfulgt af Bertinoro

Parrina

Penisola Sorrentina, også efterfulgt af Gragnano eller Lettere eller Sorrento

Pentro di Isernia eller Pentro

Pergola

Piemonte

Pietraviva

Pinerolese

Pollino

Pomino

Pornassio eller Ormeasco di Pornassio

Primitivo di Manduria

Reggiano

Reno

Riviera del Brenta

Riesi

Riviera del Garda Bresciano eller Garda Bresciano

Riviera Ligure di Ponente, også efterfulgt af Riviera dei Fiori eller Albenga o Albenganese eller Finale eller Finalese eller Ormeasco

Roero

Romagna Albana spumante

Rossese di Dolceacqua eller Dolceacqua

Rosso Barletta

Rosso Canosa eller Rosso Canosa Canusium

Rosso Conero

Rosso di Cerignola

Rosso di Montalcino

Rosso di Montepulciano

Rosso Orvietano eller Orvietano Rosso

Rosso Piceno

Rubino di Cantavenna

Ruchè di Castagnole Monferrato

Salice Salentino

Sambuca di Sicilia

San Colombano al Lambro eller San Colombano

San Gimignano

San Martino della Battaglia (Regione Veneto)

San Martino della Battaglia (Regione Lombardia)

San Severo

San Vito di Luzzi

Sangiovese di Romagna

Sannio

Sant’Agata de Goti

Santa Margherita di Belice

Sant’Anna di Isola di Capo Rizzuto

Sant’Antimo

Sardegna Semidano, også efterfulgt af Mogoro

Savuto

Scanzo eller Moscato di Scanzo

Scavigna

Sciacca, også efterfulgt af Rayana

Serrapetrona

Sizzano

Soave

Solopaca

Sovana

Squinzano

Strevi

Tarquinia

Teroldego Rotaliano

Terracina, også med»Moscato di«foranstillet

Terre dell’Alta Val Agri

Terre di Franciacorta

Torgiano

Trebbiano d’Abruzzo

Trebbiano di Romagna

Trentino, også efterfulgt af Sorni eller Isera eller d’Isera eller Ziresi eller dei Ziresi

Trento

Val d’Arbia

Val di Cornia, også efterfulgt af Suvereto

Val Polcevera, også efterfulgt af Coronata

Valcalepio

Valdadige (Etschaler) (Regione Trentino Alto Adige)

Valdadige (Etschtaler), også efterfulgt af Terra dei Forti (Regione Veneto)

Valdichiana

Valle d’Aosta eller Vallée d’Aoste, også efterfulgt af: Arnad-Montjovet or Donnas eller Enfer d’Arvier eller Torrette

Blanc de Morgex et de la Salle eller Chambave eller Nus

Valpolicella, også efterfulgt af Valpantena

Valsusa

Valtellina

Valtellina Superiore, også efterfulgt af Grumello eller Inferno eller Maroggia eller Sassella eller Vagella

Velletri

Verbicaro

Verdicchio dei Castelli di Jesi

Verdicchio di Matelica

Verduno Pelaverga eller Verduno

Vermentino di Sardegna

Vernaccia di Oristano eller Sardegna Vernaccia di Oristano

Vernaccia di San Gimignano

Vernaccia di Serrapetrona

Vesuvio

Vicenza

Vignanello

Vin Santo del Chianti

Vin Santo del Chianti Classico

Vin Santo di Montepulciano

Vini del Piave eller Piave

Zagarolo

| 2. | Bordvine med en geografisk betegnelse





  Allerona
  Alta Valle della Greve
  Alto Livenza (Regione veneto)

  Alto Livenza (Regione Fruili Venezia Giula)

  Alto Mincio
  Alto Tirino
  Arghillà
  Barbagia
  Basilicata
  Benaco bresciano
  Beneventano
  Bergamasca
  Bettona
  Bianco di Castelfranco Emilia
  Calabria
  Camarro
  Campania
  Cannara
  Civitella d’Agliano
  Colli Aprutini
  Colli Cimini
  Colli del Limbara
  Colli del Sangro
  Colli della Toscana centrale
  Colli di Salerno
  Colli Ericini
  Colli Trevigiani
  Collina del Milanese
  Colline del Genovesato
  Colline Frentane
  Colline Pescaresi
  Colline Savonesi
  Colline Teatine
  Condoleo
  Conselvano
  Costa Viola
  Daunia
  Del Vastese eller Histonium
  Delle Venezie (Regione Veneto)

  Delle Venezie (Regione Friuli Venezia Giulia)

  Delle Venezie (Regione Trentino — Alto Adige)

  Dugenta
  Emilia eller dell’Emilia
  Epomeo
  Esaro
  Fontanarossa di Cerda
  Forlì
  Fortana del Taro
  Frusinate eller del Frusinate
  Golfo dei Poeti La Spezia eller Golfo dei Poeti
  Grottino di Roccanova
  Isola dei Nuraghi
  Lazio
  Lipuda
  Locride
  Marca Trevigiana
  Marche
  Maremma toscana
  Marmilla
  Mitterberg eller Mitterberg tra Cauria e Tel eller Mitterberg zwischen Gfrill und Toll
  Modena eller Provincia di Modena
  Montenetto di Brescia
  Murgia
  Narni
  Nurra
  Ogliastra
  Osco eller Terre degli Osci
  Paestum
  Palizzi
  Parteolla
  Pellaro
  Planargia
  Pompeiano
  Provincia di Mantova
  Provincia di Nuoro
  Provincia di Pavia
  Provincia di Verona eller Veronese
  Puglia
  Quistello
  Ravenna
  Roccamonfina
  Romangia
  Ronchi di Brescia
  Rotae
  Rubicone
  Sabbioneta
  Salemi
  Salento
  Salina
  Scilla
  Sebino
  Sibiola
  Sicilia
  Sillaro eller Bianco del Sillaro
  Spello
  Tarantino
  Terrazze Retiche di Sondrio
  Terre del Volturno
  Terre di Chieti
  Terre di Veleja
  Tharros
  Toscana eller Toscano
  Trexenta
  Umbria
  Valcamonica
  Val di Magra
  Val di Neto
  Val Tidone
  Valdamato
  Vallagarina (Regione Trentino — Alto Adige)

  Vallagarina (Regione Veneto)

  Valle Belice
  Valle del Crati
  Valle del Tirso
  Valle d’Itria
  Valle Peligna
  Valli di Porto Pino
  Veneto
  Veneto Orientale
  Venezia Giulia
  Vigneti delle Dolomiti eller Weinberg Dolomiten (Regione Trentino — Alto Adige)

  Vigneti delle Dolomiti eller Weinberg Dolomiten (Regione Veneto) |
| --- | --- |

2.

Bordvine med en geografisk betegnelse

Allerona

Alta Valle della Greve

Alto Livenza (Regione veneto)

Alto Livenza (Regione Fruili Venezia Giula)

Alto Mincio

Alto Tirino

Arghillà

Barbagia

Basilicata

Benaco bresciano

Beneventano

Bergamasca

Bettona

Bianco di Castelfranco Emilia

Calabria

Camarro

Campania

Cannara

Civitella d’Agliano

Colli Aprutini

Colli Cimini

Colli del Limbara

Colli del Sangro

Colli della Toscana centrale

Colli di Salerno

Colli Ericini

Colli Trevigiani

Collina del Milanese

Colline del Genovesato

Colline Frentane

Colline Pescaresi

Colline Savonesi

Colline Teatine

Condoleo

Conselvano

Costa Viola

Daunia

Del Vastese eller Histonium

Delle Venezie (Regione Veneto)

Delle Venezie (Regione Friuli Venezia Giulia)

Delle Venezie (Regione Trentino — Alto Adige)

Dugenta

Emilia eller dell’Emilia

Epomeo

Esaro

Fontanarossa di Cerda

Forlì

Fortana del Taro

Frusinate eller del Frusinate

Golfo dei Poeti La Spezia eller Golfo dei Poeti

Grottino di Roccanova

Isola dei Nuraghi

Lazio

Lipuda

Locride

Marca Trevigiana

Marche

Maremma toscana

Marmilla

Mitterberg eller Mitterberg tra Cauria e Tel eller Mitterberg zwischen Gfrill und Toll

Modena eller Provincia di Modena

Montenetto di Brescia

Murgia

Narni

Nurra

Ogliastra

Osco eller Terre degli Osci

Paestum

Palizzi

Parteolla

Pellaro

Planargia

Pompeiano

Provincia di Mantova

Provincia di Nuoro

Provincia di Pavia

Provincia di Verona eller Veronese

Puglia

Quistello

Ravenna

Roccamonfina

Romangia

Ronchi di Brescia

Rotae

Rubicone

Sabbioneta

Salemi

Salento

Salina

Scilla

Sebino

Sibiola

Sicilia

Sillaro eller Bianco del Sillaro

Spello

Tarantino

Terrazze Retiche di Sondrio

Terre del Volturno

Terre di Chieti

Terre di Veleja

Tharros

Toscana eller Toscano

Trexenta

Umbria

Valcamonica

Val di Magra

Val di Neto

Val Tidone

Valdamato

Vallagarina (Regione Trentino — Alto Adige)

Vallagarina (Regione Veneto)

Valle Belice

Valle del Crati

Valle del Tirso

Valle d’Itria

Valle Peligna

Valli di Porto Pino

Veneto

Veneto Orientale

Venezia Giulia

Vigneti delle Dolomiti eller Weinberg Dolomiten (Regione Trentino — Alto Adige)

Vigneti delle Dolomiti eller Weinberg Dolomiten (Regione Veneto)

Luxembourg

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

| Bestemte dyrkningsområder


  (også efterfulgt af navnet på kommunen eller dele af kommunen) | Navne på kommuner eller dele af kommuner |
| --- | --- |
| Moselle Luxembourgeoise | Ahn
  Assel
  Bech-Kleinmacher
  Born
  Bous
  Burmerange
  Canach
  Ehnen
  Ellingen
  Elvange
  Erpeldingen
  Gostingen
  Greiveldingen
  Grevenmacher
  Lenningen
  Machtum
  Mertert
  Moersdorf
  Mondorf
  Niederdonven
  Oberdonven
  Oberwormeldingen
  Remerschen
  Remich
  Rolling
  Rosport
  Schengen
  Schwebsingen
  Stadtbredimus
  Trintingen
  Wasserbillig
  Wellenstein
  Wintringen
  Wormeldingen |

Bestemte dyrkningsområder

(også efterfulgt af navnet på kommunen eller dele af kommunen)

Navne på kommuner eller dele af kommuner

Moselle Luxembourgeoise

Ahn

Assel

Bech-Kleinmacher

Born

Bous

Burmerange

Canach

Ehnen

Ellingen

Elvange

Erpeldingen

Gostingen

Greiveldingen

Grevenmacher

Lenningen

Machtum

Mertert

Moersdorf

Mondorf

Niederdonven

Oberdonven

Oberwormeldingen

Remerschen

Remich

Rolling

Rosport

Schengen

Schwebsingen

Stadtbredimus

Trintingen

Wasserbillig

Wellenstein

Wintringen

Wormeldingen

Malta

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder







  Bestemte dyrkningsområder | Underområder |
| --- | --- | --- |
| Øen Malta | Rabat |
| | Mdina eller Medina |
| | Marsaxlokk |
| | Marnisi |
| | Mgarr |
| | Ta’ Qali |
| | Siggiewi |
| Gozo | Ramla |
| | Marsalforn |
| | Nadur |
| | Victoria Heights |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder

Underområder

Øen Malta

Rabat

Mdina eller Medina

Marsaxlokk

Marnisi

Mgarr

Ta’ Qali

Siggiewi

Gozo

Ramla

Marsalforn

Nadur

Victoria Heights

| 2. | Bordvine med en geografisk betegnelse







  På maltesisk | På engelsk |
| --- | --- | --- |
| Gzejjer Maltin | Maltese Islands |

2.

Bordvine med en geografisk betegnelse

På maltesisk

På engelsk

Gzejjer Maltin

Maltese Islands

Portugal

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder







  Bestemte dyrkningsområder


  (også efterfulgt af navnet på underområdet) | Underområder |
| --- | --- | --- |
| Alenquer | |
| Alentejo | Borba |
| | Évora |
| | Granja-Amareleja |
| | Moura |
| | Portalegre |
| | Redondo |
| | Reguengos |
| | Vidigueira |
| Arruda | |
| Bairrada | |
| Beira Interior | Castelo Rodrigo |
| | Cova da Beira |
| | Pinhel |
| Biscoitos | |
| Bucelas | |
| Carcavelos | |
| Chaves | |
| Colares | |
| Dão også efterfulgt af Nobre | Alva |
| | Besteiros |
| | Castendo |
| | Serra da Estrela |
| | Silgueiros |
| | Terras de Azurara |
| | Terras de Senhorim |
| Douro, også med Vinho do eller Moscatel do foranstillet | Baixo Corgo |
| | Cima Corgo |
| | Douro Superior |
| Encostas d’Aire | Alcobaça |
| | Ourém |
| Graciosa | |
| Lafões | |
| Lagoa | |
| Lagos | |
| Lourinhã | |
| Madeira eller Madère eller Madera eller Vinho da Madeira eller Madeira Weine eller Madeira Wine eller | |
| Vin de Madère eller Vino di Madera eller Madera Wijn | |
| Madeirense | |
| Óbidos | |
| Palmela | |
| Pico | |
| Portimão | |
| Port eller Porto eller Oporto eller Portwein eller Portvin eller Portwijn eller Vin de Porto eller Port Wine eller Vinho do Porto | |
| Ribatejo | |
| | Almeirim |
| | Cartaxo |
| | Chamusca |
| | Coruche |
| | Santarém |
| | Tomar |
| Setúbal, også med Moscatel foranstillet eller efterfulgt af Roxo | |
| Tavira | |
| Távora-Varosa | |
| Torres Vedras | |
| Trás-os-Montes | |
| | Chaves |
| | Planalto Mirandês |
| | Valpaços |
| Vinho Verde | |
| | Amarante |
| | Ave |
| | Baião |
| | Basto |
| | Cávado |
| | Lima |
| | Monção |
| | Paiva |
| | Sousa |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder

(også efterfulgt af navnet på underområdet)

Underområder

Alenquer

Alentejo

Borba

Évora

Granja-Amareleja

Moura

Portalegre

Redondo

Reguengos

Vidigueira

Arruda

Bairrada

Beira Interior

Castelo Rodrigo

Cova da Beira

Pinhel

Biscoitos

Bucelas

Carcavelos

Chaves

Colares

Dão også efterfulgt af Nobre

Alva

Besteiros

Castendo

Serra da Estrela

Silgueiros

Terras de Azurara

Terras de Senhorim

Douro, også med Vinho do eller Moscatel do foranstillet

Baixo Corgo

Cima Corgo

Douro Superior

Encostas d’Aire

Alcobaça

Ourém

Graciosa

Lafões

Lagoa

Lagos

Lourinhã

Madeira eller Madère eller Madera eller Vinho da Madeira eller Madeira Weine eller Madeira Wine eller

Vin de Madère eller Vino di Madera eller Madera Wijn

Madeirense

Óbidos

Palmela

Pico

Portimão

Port eller Porto eller Oporto eller Portwein eller Portvin eller Portwijn eller Vin de Porto eller Port Wine eller Vinho do Porto

Ribatejo

Almeirim

Cartaxo

Chamusca

Coruche

Santarém

Tomar

Setúbal, også med Moscatel foranstillet eller efterfulgt af Roxo

Tavira

Távora-Varosa

Torres Vedras

Trás-os-Montes

Chaves

Planalto Mirandês

Valpaços

Vinho Verde

Amarante

Ave

Baião

Basto

Cávado

Lima

Monção

Paiva

Sousa

| 2. | Bordvine med en geografisk betegnelse







  Bestemte dyrkningsområder | Underområder |
| --- | --- | --- |
| Açores | |
| Alentejano | |
| Algarve | |
| Beiras | Beira Alta |
| | Beira Litoral |
| | Terras de Sicó |
| Duriense | |
| Estremadura | Alta Estremadura |
| Minho | |
| Ribatejano | |
| Terras Madeirenses | |
| Terras do Sado | |
| Transmontano | |

2.

Bordvine med en geografisk betegnelse

Bestemte dyrkningsområder

Underområder

Açores

Alentejano

Algarve

Beiras

Beira Alta

Beira Litoral

Terras de Sicó

Duriense

Estremadura

Alta Estremadura

Minho

Ribatejano

Terras Madeirenses

Terras do Sado

Transmontano

Rumænien

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder







  Bestemte dyrkningsområder


  (også efterfulgt af navnet på underområdet) | Underområder |
| --- | --- | --- |
| Aiud | |
| Alba Iulia | |
| Babadag | |
| Banat, også efterfulgt af | Dealurile Tirolului |
| | Moldova Nouă |
| | Silagiu |
| Banu Mărăcine | |
| Bohotin | |
| Cernăteşti — Podgoria | |
| Coteşti | |
| Cotnari | |
| Crişana, også efterfulgt af | Biharia |
| | Diosig |
| | Şimleu Silvaniei |
| Dealu Bujorului | |
| Dealu Mare også efterfulgt af | Boldeşti |
| | Breaza |
| | Ceptura |
| | Merei |
| | Tohani |
| | Urlaţi |
| | Valea Călugărească |
| | Zoreşti |
| Drăgăşani | |
| Huşi, også efterfulgt af | Vutcani |
| Iana | |
| Iaşi også efterfulgt af | Bucium |
| | Copou |
| | Uricani |
| Lechinţa | |
| Mehedinţi, også efterfulgt af | Corcova |
| | Golul Drâncei |
| | Oreviţa |
| | Severin |
| | Vânju Mare |
| Miniş | |
| Murfatlar, også efterfulgt af | Cernavodă |
| | Medgidia |
| Nicoreşti | |
| Odobeşti | |
| Oltina | |
| Panciu | |
| Pietroasa | |
| Recaş | |
| Sâmbureşti | |
| Sarica Niculiţel, også efterfulgt af | Tulcea |
| Sebeş — Apold | |
| Segarcea | |
| Ştefăneşti, også efterfulgt af | Costeşti |
| Târnave, også efterfulgt af | Blaj |
| | Jidvei |
| | Mediaş |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder

(også efterfulgt af navnet på underområdet)

Underområder

Aiud

Alba Iulia

Babadag

Banat, også efterfulgt af

Dealurile Tirolului

Moldova Nouă

Silagiu

Banu Mărăcine

Bohotin

Cernăteşti — Podgoria

Coteşti

Cotnari

Crişana, også efterfulgt af

Biharia

Diosig

Şimleu Silvaniei

Dealu Bujorului

Dealu Mare også efterfulgt af

Boldeşti

Breaza

Ceptura

Merei

Tohani

Urlaţi

Valea Călugărească

Zoreşti

Drăgăşani

Huşi, også efterfulgt af

Vutcani

Iana

Iaşi også efterfulgt af

Bucium

Copou

Uricani

Lechinţa

Mehedinţi, også efterfulgt af

Corcova

Golul Drâncei

Oreviţa

Severin

Vânju Mare

Miniş

Murfatlar, også efterfulgt af

Cernavodă

Medgidia

Nicoreşti

Odobeşti

Oltina

Panciu

Pietroasa

Recaş

Sâmbureşti

Sarica Niculiţel, også efterfulgt af

Tulcea

Sebeş — Apold

Segarcea

Ştefăneşti, også efterfulgt af

Costeşti

Târnave, også efterfulgt af

Blaj

Jidvei

Mediaş

| 2. | Bordvine med geografisk betegnelse







  Bestemte dyrkningsområder


  (også efterfulgt af navnet på underområdet) | Underområder |
| --- | --- | --- |
| Colinele Dobrogei | |
| Dealurile Crişanei | |
| Dealurile Moldovei, eller | Dealurile Covurluiului |
| | Dealurile Hârlăului |
| | Dealurile Huşilor |
| | Dealurile Iaşilor |
| | Dealurile Tutovei |
| | Terasele Siretului |
| Dealurile Munteniei | |
| Dealurile Olteniei | |
| Dealurile Sătmarului | |
| Dealurile Transilvaniei | |
| Dealurile Vrancei | |
| Dealurile Zarandului | |
| Terasele Dunării | |
| Viile Caraşului | |
| Viile Timişului | |

2.

Bordvine med geografisk betegnelse

Bestemte dyrkningsområder

(også efterfulgt af navnet på underområdet)

Underområder

Colinele Dobrogei

Dealurile Crişanei

Dealurile Moldovei, eller

Dealurile Covurluiului

Dealurile Hârlăului

Dealurile Huşilor

Dealurile Iaşilor

Dealurile Tutovei

Terasele Siretului

Dealurile Munteniei

Dealurile Olteniei

Dealurile Sătmarului

Dealurile Transilvaniei

Dealurile Vrancei

Dealurile Zarandului

Terasele Dunării

Viile Caraşului

Viile Timişului

Slovakiet

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

| Bestemte dyrkningsområder


  (efterfulgt af betegnelsen »vinohradnícka oblas«) | Underområder (også efterfulgt af navnet på det bestemte dyrkningsområde)


  (efterfulgt af betegnelsen »vinohradnícky rajón«) |
| --- | --- |
| Južnoslovenská | Dunajskostredský |
| | Galantský |
| | Hurbanovský |
| | Komárňanský |
| | Palárikovský |
| | Šamorínsky |
| | Strekovský |
| | Štúrovský |
| Malokarpatská | Bratislavský |
| | Doľanský |
| | Hlohovecký |
| | Modranský |
| | Orešanský |
| | Pezinský |
| | Senecký |
| | Skalický |
| | Stupavský |
| | Trnavský |
| | Vrbovský |
| | Záhorský |
| Nitrianska | Nitriansky |
| | Pukanecký |
| | Radošinský |
| | Šintavský |
| | Tekovský |
| | Vrábeľský |
| | Želiezovský |
| | Žitavský |
| | Zlatomoraveký |
| Stredoslovenská | Fiľakovský |
| | Gemerský |
| | Hontiansky |
| | Ipeľský |
| | Modrokamenecký |
| | Tornaľský |
| | Vinický |
| Tokaj/-ská/-ský/ské | Čerhov |
| | Černochov |
| | Malá Tŕňa |
| | Slovenské Nové Mesto |
| | Veľká Bara |
| | Veľká Tŕňa |
| | Viničky |
| Východoslovenská | Kráľovskochlmecký |
| | Michalovský |
| | Moldavský |
| | Sobranecký |

Bestemte dyrkningsområder

(efterfulgt af betegnelsen »vinohradnícka oblas«)

Underområder (også efterfulgt af navnet på det bestemte dyrkningsområde)

(efterfulgt af betegnelsen »vinohradnícky rajón«)

Južnoslovenská

Dunajskostredský

Galantský

Hurbanovský

Komárňanský

Palárikovský

Šamorínsky

Strekovský

Štúrovský

Malokarpatská

Bratislavský

Doľanský

Hlohovecký

Modranský

Orešanský

Pezinský

Senecký

Skalický

Stupavský

Trnavský

Vrbovský

Záhorský

Nitrianska

Nitriansky

Pukanecký

Radošinský

Šintavský

Tekovský

Vrábeľský

Želiezovský

Žitavský

Zlatomoraveký

Stredoslovenská

Fiľakovský

Gemerský

Hontiansky

Ipeľský

Modrokamenecký

Tornaľský

Vinický

Tokaj/-ská/-ský/ské

Čerhov

Černochov

Malá Tŕňa

Slovenské Nové Mesto

Veľká Bara

Veľká Tŕňa

Viničky

Východoslovenská

Kráľovskochlmecký

Michalovský

Moldavský

Sobranecký

Slovenien

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder






  Bestemte dyrkningsområder


  også efterfulgt af navnet på en vindyrkningskommune og/eller navnet på et vinbrug |
| --- | --- |
| Bela krajina eller Belokranjec
  Bizeljsko-Sremič eller Sremič-Bizeljsko
  Dolenjska
  Dolenjska, cviček
  Goriška Brda eller Brda
  Haloze eller Haložan
  Koper eller Koprčan
  Kras
  Kras, teran
  Ljutomer-Ormož eller Ormož-Ljutomer
  Maribor eller Mariborčan
  Radgona-Kapela eller Kapela Radgona
  Prekmurje eller Prekmurčan
  Šmarje-Virštanj eller Virštanj-Šmarje
  Srednje Slovenske gorice
  Vipavska dolina eller Vipavec eller Vipavčan |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder

også efterfulgt af navnet på en vindyrkningskommune og/eller navnet på et vinbrug

Bela krajina eller Belokranjec

Bizeljsko-Sremič eller Sremič-Bizeljsko

Dolenjska

Dolenjska, cviček

Goriška Brda eller Brda

Haloze eller Haložan

Koper eller Koprčan

Kras

Kras, teran

Ljutomer-Ormož eller Ormož-Ljutomer

Maribor eller Mariborčan

Radgona-Kapela eller Kapela Radgona

Prekmurje eller Prekmurčan

Šmarje-Virštanj eller Virštanj-Šmarje

Srednje Slovenske gorice

Vipavska dolina eller Vipavec eller Vipavčan

| 2. | Bordvine med en geografisk betegnelse





  Podravje
  Posavje
  Primorska |
| --- | --- |

2.

Bordvine med en geografisk betegnelse

Podravje

Posavje

Primorska

Spanien

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder







  Bestemte dyrkningsområder


  (også efterfulgt af navnet på underområdet) | Underområder |
| --- | --- | --- |
| Abona | |
| Alella | |
| Alicante | Marina Alta |
| Almansa | |
| Ampurdán-Costa Brava | |
| Arabako Txakolina-Txakolí de Álava eller Chacolí de Álava | |
| Arlanza | |
| Arribes | |
| Bierzo | |
| Binissalem-Mallorca | |
| Bullas | |
| Calatayud | |
| Campo de Borja | |
| Cariñena | |
| Cataluña | |
| Cava | |
| Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina | |
| Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina | |
| Cigales | |
| Conca de Barberá | |
| Condado de Huelva | |
| Costers del Segre | Artesa |
| | Les Garrigues |
| | Raimat |
| | Valls de Riu Corb |
| Dominio de Valdepusa | |
| El Hierro | |
| Finca Élez | |
| Guijoso | |
| Jerez-Xérès-Sherry eller Jerez eller Xérès eller Sherry | |
| Jumilla | |
| La Mancha | |
| La Palma | Fuencaliente |
| | Hoyo de Mazo |
| | Norte de la Palma |
| Lanzarote | |
| Málaga | |
| Manchuela | |
| Manzanilla | |
| Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda | |
| Méntrida | |
| Mondéjar | |
| Monterrei | Ladera de Monterrei |
| | Val de Monterrei |
| Montilla-Moriles | |
| Montsant | |
| Navarra | Baja Montaña |
| | Ribera Alta |
| | Ribera Baja |
| | Tierra Estella |
| | Valdizarbe |
| Penedés | |
| Pla de Bages | |
| Pla i Llevant | |
| Priorato | |
| Rías Baixas | Condado do Tea |
| | O Rosal |
| | Ribeira do Ulla |
| | Soutomaior |
| | Val do Salnés |
| Ribeira Sacra | Amandi |
| | Chantada |
| | Quiroga-Bibei |
| | Ribeiras do Miño |
| | Ribeiras do Sil |
| Ribeiro | |
| Ribera del Duero | |
| Ribera del Guadiana | Cañamero |
| | Matanegra |
| | Montánchez |
| | Ribera Alta |
| | Ribera Baja |
| | Tierra de Barros |
| Ribera del Júcar | |
| Rioja | Rioja Alavesa |
| | Rioja Alta |
| | Rioja Baja |
| Rueda | |
| Sierras de Málaga | Serranía de Ronda |
| Somontano | |
| Tacoronte-Acentejo | Anaga |
| Tarragona | |
| Tierra Alta | |
| Tierra de León | |
| Tierra del Vino de Zamora | |
| Toro | |
| Uclés | |
| Utiel-Requena | |
| Valdeorras | |
| Valdepeñas | |
| Valencia | Alto Turia |
| | Clariano |
| | Moscatel de Valencia |
| | Valentino |
| Valle de Güímar | |
| Valle de la Orotava | |
| Valles de Benavente | |
| Vinos de Madrid | Arganda |
| | Navalcarnero |
| | San Martín de Valdeiglesias |
| Ycoden-Daute-Isora | |
| Yecla | |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Bestemte dyrkningsområder

(også efterfulgt af navnet på underområdet)

Underområder

Abona

Alella

Alicante

Marina Alta

Almansa

Ampurdán-Costa Brava

Arabako Txakolina-Txakolí de Álava eller Chacolí de Álava

Arlanza

Arribes

Bierzo

Binissalem-Mallorca

Bullas

Calatayud

Campo de Borja

Cariñena

Cataluña

Cava

Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina

Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina

Cigales

Conca de Barberá

Condado de Huelva

Costers del Segre

Artesa

Les Garrigues

Raimat

Valls de Riu Corb

Dominio de Valdepusa

El Hierro

Finca Élez

Guijoso

Jerez-Xérès-Sherry eller Jerez eller Xérès eller Sherry

Jumilla

La Mancha

La Palma

Fuencaliente

Hoyo de Mazo

Norte de la Palma

Lanzarote

Málaga

Manchuela

Manzanilla

Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda

Méntrida

Mondéjar

Monterrei

Ladera de Monterrei

Val de Monterrei

Montilla-Moriles

Montsant

Navarra

Baja Montaña

Ribera Alta

Ribera Baja

Tierra Estella

Valdizarbe

Penedés

Pla de Bages

Pla i Llevant

Priorato

Rías Baixas

Condado do Tea

O Rosal

Ribeira do Ulla

Soutomaior

Val do Salnés

Ribeira Sacra

Amandi

Chantada

Quiroga-Bibei

Ribeiras do Miño

Ribeiras do Sil

Ribeiro

Ribera del Duero

Ribera del Guadiana

Cañamero

Matanegra

Montánchez

Ribera Alta

Ribera Baja

Tierra de Barros

Ribera del Júcar

Rioja

Rioja Alavesa

Rioja Alta

Rioja Baja

Rueda

Sierras de Málaga

Serranía de Ronda

Somontano

Tacoronte-Acentejo

Anaga

Tarragona

Tierra Alta

Tierra de León

Tierra del Vino de Zamora

Toro

Uclés

Utiel-Requena

Valdeorras

Valdepeñas

Valencia

Alto Turia

Clariano

Moscatel de Valencia

Valentino

Valle de Güímar

Valle de la Orotava

Valles de Benavente

Vinos de Madrid

Arganda

Navalcarnero

San Martín de Valdeiglesias

Ycoden-Daute-Isora

Yecla

| 2. | Bordvine med en geografisk betegnelse






  Vino de la Tierra de Abanilla

  Vino de la Tierra de Bailén

  Vino de la Tierra de Bajo Aragón

  Vino de la Tierra de Betanzos

  Vino de la Tierra de Cádiz

  Vino de la Tierra de Campo de Belchite

  Vino de la Tierra de Campo de Cartagena

  Vino de la Tierra de Cangas

  Vino de la Tierra de Castelló

  Vino de la Tierra de Castilla

  Vino de la Tierra de Castilla y León

  Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra

  Vino de la Tierra de Córdoba

  Vino de la Tierra de Costa de Cantabria

  Vino de la Tierra de Desierto de Almería

  Vino de la Tierra de Extremadura

  Vino de la Tierra Formentera

  Vino de la Tierra de Gálvez

  Vino de la Tierra de Granada Sur-Oeste

  Vino de la Tierra de Ibiza

  Vino de la Tierra de Illes Balears

  Vino de la Tierra de Isla de Menorca

  Vino de la Tierra de La Gomera

  Vino de la Tierra de Laujar-Alpujarra

  Vino de la Tierra de Liébana

  Vino de la Tierra de Los Palacios

  Vino de la Tierra de Norte de Granada

  Vino de la Tierra de Sierra Norte de Sevilla

  Vino de la Tierra de Pozohondo

  Vino de la Tierra de Ribera del Andarax

  Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza

  Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas

  Vino de la Tierra de Ribera del Queiles

  Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord

  Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz

  Vino de la Tierra de Torreperojil

  Vino de la Tierra de Valdejalón

  Vino de la Tierra de Valle del Cinca

  Vino de la Tierra de Valle del Jiloca

  Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense

  Vino de la Tierra Valles de Sadacia |
| --- | --- |

2.

Bordvine med en geografisk betegnelse

Vino de la Tierra de Abanilla

Vino de la Tierra de Bailén

Vino de la Tierra de Bajo Aragón

Vino de la Tierra de Betanzos

Vino de la Tierra de Cádiz

Vino de la Tierra de Campo de Belchite

Vino de la Tierra de Campo de Cartagena

Vino de la Tierra de Cangas

Vino de la Tierra de Castelló

Vino de la Tierra de Castilla

Vino de la Tierra de Castilla y León

Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra

Vino de la Tierra de Córdoba

Vino de la Tierra de Costa de Cantabria

Vino de la Tierra de Desierto de Almería

Vino de la Tierra de Extremadura

Vino de la Tierra Formentera

Vino de la Tierra de Gálvez

Vino de la Tierra de Granada Sur-Oeste

Vino de la Tierra de Ibiza

Vino de la Tierra de Illes Balears

Vino de la Tierra de Isla de Menorca

Vino de la Tierra de La Gomera

Vino de la Tierra de Laujar-Alpujarra

Vino de la Tierra de Liébana

Vino de la Tierra de Los Palacios

Vino de la Tierra de Norte de Granada

Vino de la Tierra de Sierra Norte de Sevilla

Vino de la Tierra de Pozohondo

Vino de la Tierra de Ribera del Andarax

Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza

Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas

Vino de la Tierra de Ribera del Queiles

Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord

Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz

Vino de la Tierra de Torreperojil

Vino de la Tierra de Valdejalón

Vino de la Tierra de Valle del Cinca

Vino de la Tierra de Valle del Jiloca

Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense

Vino de la Tierra Valles de Sadacia

Det forenede kongerige

| 1. | Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder





  Engelske vingårde
  Walisiske vingårde |
| --- | --- |

1.

Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder

Engelske vingårde

Walisiske vingårde

| 2. | Bordvine med en geografisk betegnelse





  England eller Berkshire
  Buckinghamshire
  Cheshire
  Cornwall
  Derbyshire
  Devon
  Dorset
  East Anglia
  Gloucestershire
  Hampshire
  Herefordshire
  Isle of Wight
  Isles of Scilly
  Kent
  Lancashire
  Leicestershire
  Lincolnshire
  Northamptonshire
  Nottinghamshire
  Oxfordshire
  Rutland
  Shropshire
  Somerset
  Staffordshire
  Surrey
  Sussex
  Warwickshire
  West Midlands
  Wiltshire
  Worcestershire
  Yorkshire
  Wales eller Cardiff
  Cardiganshire
  Carmarthenshire
  Denbighshire
  Gwynedd
  Monmouthshire
  Newport
  Pembrokeshire
  Rhondda Cynon Taf
  Swansea
  The Vale of Glamorgan
  Wrexham |
| --- | --- |

2.

Bordvine med en geografisk betegnelse

England eller Berkshire

Buckinghamshire

Cheshire

Cornwall

Derbyshire

Devon

Dorset

East Anglia

Gloucestershire

Hampshire

Herefordshire

Isle of Wight

Isles of Scilly

Kent

Lancashire

Leicestershire

Lincolnshire

Northamptonshire

Nottinghamshire

Oxfordshire

Rutland

Shropshire

Somerset

Staffordshire

Surrey

Sussex

Warwickshire

West Midlands

Wiltshire

Worcestershire

Yorkshire

Wales eller Cardiff

Cardiganshire

Carmarthenshire

Denbighshire

Gwynedd

Monmouthshire

Newport

Pembrokeshire

Rhondda Cynon Taf

Swansea

The Vale of Glamorgan

Wrexham

| 2. | Ændringer af listen over geografiske betegnelser, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

2.

Ændringer af listen over geografiske betegnelser, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.

DEL B

VINE MED OPRINDELSE I AUSTRALIEN

| 1. | Geografiske betegnelser i Australien:








  STAT/OMRÅDE | REGION | UNDERREGION |
| --- | --- | --- | --- |
| South Eastern Australia | | |
| NEW SOUTH WALES | | |
| Big Rivers | | |
| | Perricoota | |
| | Riverina | |
| Western Plains | | |
| Central Ranges | | |
| | Cowra | |
| | Mudgee | |
| | Orange | |
| Southern New South Wales | | |
| | Canberra District | |
| | Gundagai | |
| | Hilltops | |
| | Tumbarumba | |
| South Coast | | |
| | Shoalhaven Coast | |
| | Southern Highlands | |
| Northern Slopes | | |
| Northern Rivers | | |
| | Hastings River | |
| Hunter Valley | | |
| | Hunter | |
| | | Broke Fordwich |
| QUEENSLAND | | |
| | Granite Belt | |
| | South Burnett | |
| SOUTH AUSTRALIA | | |
| Adelaide | | |
| Mount Lofty Ranges | | |
| | Adelaide Hills | |
| | | Lenswood |
| | | Piccadilly Valley |
| | Adelaide Plains | |
| | Clare Valley | |
| Barossa | | |
| | Barossa Valley | |
| | Eden Valley | |
| | | High Eden |
| Fleurieu | | |
| | Currency Creek | |
| | Kangaroo Island | |
| | Langhorne Creek | |
| | McLaren Vale | |
| | Southern Fleurieu | |
| Limestone Coast | | |
| | Coonawarra | |
| | Mount Benson | |
| | Padthaway | |
| | Robe | |
| | Wrattonbully | |
| Lower Murray | | |
| | Riverland | |
| The Peninsulas | | |
| Far North | | |
| | Southern Flinders Ranges | |
| VICTORIA | | |
| North West Victoria | | |
| | Murray Darling | |
| | Swan Hill | |
| North East Victoria | | |
| | Alpine Valleys | |
| | Beechworth | |
| | Glenrowan | |
| | King Valley | |
| | Rutherglen | |
| Central Victoria | | |
| | Bendigo | |
| | Goulburn Valley | |
| | | Nagambie Lakes |
| | Heathcote | |
| | Strathbogie Ranges | |
| | Upper Goulburn | |
| Western Victoria | | |
| | Grampians | |
| | | Great Western |
| | Henty | |
| | Pyrenees | |
| Port Phillip | | |
| | Geelong | |
| | Macedon Ranges | |
| | Mornington Peninsula | |
| | Sunbury | |
| | Yarra Valley | |
| Gippsland | | |
| WESTERN AUSTRALIA | | |
| Greater Perth | | |
| | Perth Hills | |
| | Swan District | |
| | | Swan Valley |
| | Peel | |
| Central Western Australia | | |
| South West Australia | | |
| | Blackwood Valley | |
| | Geographe | |
| | Great Southern | |
| | | Albany |
| | | Denmark |
| | | Frankland River |
| | | Mount Barker |
| | | Porongurup |
| | Margaret River | |
| | Manjimup | |
| | Pemberton | |
| West Australian South East Coastal | |
| Eastern Plains, Inland and North of Western Australia | |
| TASMANIA | | |
| NORTHERN TERRITORY | | |
| AUSTRALIAN CAPITAL TERRITORY | |

1.

Geografiske betegnelser i Australien:

STAT/OMRÅDE

REGION

UNDERREGION

South Eastern Australia

NEW SOUTH WALES

Big Rivers

Perricoota

Riverina

Western Plains

Central Ranges

Cowra

Mudgee

Orange

Southern New South Wales

Canberra District

Gundagai

Hilltops

Tumbarumba

South Coast

Shoalhaven Coast

Southern Highlands

Northern Slopes

Northern Rivers

Hastings River

Hunter Valley

Hunter

Broke Fordwich

QUEENSLAND

Granite Belt

South Burnett

SOUTH AUSTRALIA

Adelaide

Mount Lofty Ranges

Adelaide Hills

Lenswood

Piccadilly Valley

Adelaide Plains

Clare Valley

Barossa

Barossa Valley

Eden Valley

High Eden

Fleurieu

Currency Creek

Kangaroo Island

Langhorne Creek

McLaren Vale

Southern Fleurieu

Limestone Coast

Coonawarra

Mount Benson

Padthaway

Robe

Wrattonbully

Lower Murray

Riverland

The Peninsulas

Far North

Southern Flinders Ranges

VICTORIA

North West Victoria

Murray Darling

Swan Hill

North East Victoria

Alpine Valleys

Beechworth

Glenrowan

King Valley

Rutherglen

Central Victoria

Bendigo

Goulburn Valley

Nagambie Lakes

Heathcote

Strathbogie Ranges

Upper Goulburn

Western Victoria

Grampians

Great Western

Henty

Pyrenees

Port Phillip

Geelong

Macedon Ranges

Mornington Peninsula

Sunbury

Yarra Valley

Gippsland

WESTERN AUSTRALIA

Greater Perth

Perth Hills

Swan District

Swan Valley

Peel

Central Western Australia

South West Australia

Blackwood Valley

Geographe

Great Southern

Albany

Denmark

Frankland River

Mount Barker

Porongurup

Margaret River

Manjimup

Pemberton

West Australian South East Coastal

Eastern Plains, Inland and North of Western Australia

TASMANIA

NORTHERN TERRITORY

AUSTRALIAN CAPITAL TERRITORY

| 2. | Ændringer af listen over geografiske betegnelser, som de kontraherende parter har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

2.

Ændringer af listen over geografiske betegnelser, som de kontraherende parter har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.

BILAG III

Traditionelle udtryk som nævnt i artikel 12

| 1. | Traditionelle betegnelser i medlemsstaterne:








  Traditionelle udtryk | Berørte vine | Vinkategori(er) | Sprog |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| TYSKLAND |
| Qualitätswein | Alle | Kvbd | Tysk |
| Qualitätswein garantierten Ursprungs/Q.g.U | Alle | Kvbd | Tysk |
| Qualitätswein mit Prädikat/Q.b.A.m.Pr eller Prädikatswein | Alle | Kvbd | Tysk |
| Qualitätsschaumwein garantierten Ursprungs/Q.g.U | Alle | Mkvbd | Tysk |
| Auslese | Alle | Kvbd | Tysk |
| Beerenauslese | Alle | Kvbd | Tysk |
| Eiswein | Alle | Kvbd | Tysk |
| Kabinett | Alle | Kvbd | Tysk |
| Spätlese | Alle | Kvbd | Tysk |
| Trockenbeerenauslese | Alle | Kvbd | Tysk |
| Landwein | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |
| Affentaler | Altschweier, Bühl, Eisental, Neusatz/Bühl, Bühlertal, Neuweier/Baden-Baden | Kvbd | Tysk |
| Badisch Rotgold | Baden | Kvbd | Tysk |
| Ehrentrudis | Baden | Kvbd | Tysk |
| Hock | Rhein, Ahr, Hessische Bergstraße, Mittelrhein, Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau | Bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |
| Klassik/Classic | Alle | Kvbd | Tysk |
| Liebfrau(en)milch | Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau | Kvbd | Tysk |
| Moseltaler | Mosel-Saar-Ruwer | Kvbd | Tysk |
| Riesling-Hochgewächs | Alle | Kvbd | Tysk |
| Schillerwein | Württemberg | Kvbd | Tysk |
| Weißherbst | Alle | Kvbd | Tysk |
| Winzersekt | Alle | Mkvbd | Tysk |
| ØSTRIG |
| Qualitätswein | Alle | Kvbd | Tysk |
| Qualitätswein besonderer Reife und Leseart eller Prädikatswein | Alle | Kvbd | Tysk |
| Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer | Alle | Kvbd | Tysk |
| Ausbruch/Ausbruchwein | Alle | Kvbd | Tysk |
| Auslese/Auslesewein | Alle | Kvbd | Tysk |
| Beerenauslese (wein) | Alle | Kvbd | Tysk |
| Eiswein | Alle | Kvbd | Tysk |
| Kabinett/Kabinettwein | Alle | Kvbd | Tysk |
| Schilfwein | Alle | Kvbd | Tysk |
| Spätlese/Spätlesewein | Alle | Kvbd | Tysk |
| Strohwein | Alle | Kvbd | Tysk |
| Trockenbeerenauslese | Alle | Kvbd | Tysk |
| Landwein | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |
| Ausstich | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |
| Auswahl | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |
| Bergwein | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |
| Klassik/Classic | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |
| Erste Wahl | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |
| Hausmarke | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |
| Heuriger | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |
| Jubiläumswein | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |
| Schilcher | Steiermark | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |
| Sturm | Alle | Delvis gæret druemost med geografisk betegnelse | Tysk |
| SPANIEN |
| Denominación de origen (DO) | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd | Spansk |
| Denominación de origen calificada (DOCa) | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd | Spansk |
| Vino dulce natural | Alle | Khvbd | Spansk |
| Vino generoso | (1) | Khvbd | Spansk |
| Vino generoso de licor | (2) | Khvbd | Spansk |
| Vino de la Tierra | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | |
| Aloque | DO Valdepeñas | Kvbd | Spansk |
| Amontillado | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles | Khvbd | Spansk |
| Añejo | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Spansk |
| Añejo | DO Malaga | Khvbd | Spansk |
| Chacoli/Txakolina | DO Chacoli de Bizkaia
  DO Chacoli de Getaria
  DO Chacoli de Alava | Kvbd | Spansk |
| Clásico | DO Abona
  DO El Hierro
  DO Lanzarote
  DO La Palma
  DO Tacoronte-Acentejo
  DO Tarragona
  DO Valle de Güimar
  DO Valle de la Orotava
  DO Ycoden-Daute-Isora | Kvbd | Spansk |
| Cream | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles
  DO Málaga
  DO Condado de Huelva | Khvbd | Engelsk |
| Criadera | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles
  DO Málaga
  DO Condado de Huelva | Khvbd | Spansk |
| Criaderas y Soleras | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles
  DO Málaga
  DO Condado de Huelva | Khvbd | Spansk |
| Crianza | Alle | Kvbd | Spansk |
| Dorado | DO Rueda
  DO Malaga | Khvbd | Spansk |
| Fino | DO Montilla Moriles
  DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda | Khvbd | Spansk |
| Fondillón | DO Alicante | Kvbd | Spansk |
| Gran Reserva | Alle kvbd
  Cava | Kvbd
  mkvbd | Spansk |
| Lágrima | DO Málaga | Khvbd | Spansk |
| Noble | Alle | Kvbd
  bordvin med geografisk betegnelse | Spansk |
| Noble | DO Malaga | Khvbd | Spansk |
| Oloroso | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla- Moriles | Khvbd | Spansk |
| Pajarete | DO Málaga | Khvbd | Spansk |
| Pálido | DO Condado de Huelva
  DO Rueda
  DO Málaga | Khvbd | Spansk |
| Palo Cortado | DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla- Moriles | Khvbd | Spansk |
| Primero de cosecha | DO Valencia | Kvbd | Spansk |
| Rancio | Alle | Kvbd,
  khvbd | Spansk |
| Raya | DO Montilla-Moriles | Khvbd | Spansk |
| Reserva | Alle | Kvbd | Spansk |
| Sobremadre | DO vinos de Madrid | Kvbd | Spansk |
| Solera | DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda
  DO Montilla Moriles
  DO Málaga
  DO Condado de Huelva | Khvbd | Spansk |
| Superior | Alle | Kvbd | Spansk |
| Trasañejo | DO Málaga | Khvbd | Spansk |
| Vino Maestro | DO Málaga | Khvbd | Spansk |
| Vendimia inicial | DO Utiel-Requena | Kvbd | Spansk |
| Viejo | Alle | Kvbd,
  khvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Spansk |
| Vino de tea | DO La Palma | Kvbd | Spansk |
| FRANKRIG |
| Appellation d'origine contrôlée | Alle | Kvbd, mkvbd, mkvbd og khvbd | Fransk |
| Appellation contrôlée | Alle | Kvbd, mkvbd, mkvbd og khvbd | Fransk |
| Appellation d'origine/vin délimité de qualité supérieure | Alle | Kvbd, mkvbd, mkvbd og khvbd | Fransk |
| Vin doux naturel | AOC Banyuls, Banyuls Grand Cru, Muscat de Frontignan, Grand Roussillon, Maury, Muscat de Beaume de Venise, Muscat du Cap Corse, Muscat de Lunel, Muscat de Mireval, Muscat de Rivesaltes, Muscat de St Jean de Minervois, Rasteau, Rivesaltes | Kvbd | Fransk |
| Vin de pays | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Fransk |
| Ambré | Alle | Khvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Fransk |
| Château | Alle | Kvbd, khvbd, mkvbd | Fransk |
| Clairet | AOC Bourgogne, AOC Bordeaux | Kvbd | Fransk |
| Claret | AOC Bordeaux | Kvbd | Fransk |
| Clos | Alle | Kvbd, mkvbd, khvbd | Fransk |
| Cru Artisan | AOCMédoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe | Kvbd | Fransk |
| Cru Bourgeois | AOC Médoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe | Kvbd | Fransk |
| Cru Classé,

  også med følgende foranstillet:
  Grand,
  Premier Grand,
  Deuxième,
  Troisième,
  Quatrième,
  Cinquième | AOC Côtes de Provence, Graves, St Emilion Grand Cru, Haut-Médoc, Margaux, St Julien, Pauillac, St Estèphe, Sauternes, Pessac Léognan, Barsac | Kvbd | Fransk |
| Edelzwicker | AOC Alsace | Kvbd | Tysk |
| Grand Cru | AOC Alsace, Banyuls, Bonnes Mares, Chablis, Chambertin, Chapelle Chambertin, Chambertin Clos-de-Bèze, Mazoyeres ou Charmes Chambertin, Latricières-Chambertin, Mazis Chambertin, Ruchottes Chambertin, Griottes-Chambertin, Clos de la Roche, Clos Saint Denis, Clos de Tart, Clos de Vougeot, Clos des Lambray, Corton, Corton Charlemagne, Charlemagne, Echézeaux, Grand Echézeaux, La Grande Rue, Montrachet, Chevalier-Montrachet, Bâtard-Montrachet, Bienvenues-Bâtard-Montrachet, Criots-Bâtard-Montrachet, Musigny, Romanée St Vivant, Richebourg, Romanée-Conti, La Romanée, La Tâche, St Emilion | Kvbd | Fransk |
| Grand Cru | Champagne | Mkvbd | Fransk |
| Hors d'âge | AOC Rivesaltes | Khvbd | Fransk |
| Passe-tout-grains | AOC Bourgogne | Kvbd | Fransk |
| Premier Cru | AOC Aloxe Corton, Auxey Duresses, Beaune, Blagny, Chablis, Chambolle Musigny, Chassagne Montrachet, Champagne, Côtes de Brouilly, Fixin, Gevrey Chambertin, Givry, Ladoix, Maranges, Mercurey, Meursault, Monthélie, Montagny, Morey St Denis, Musigny, Nuits, Nuits-Saint-Georges, Pernand-Vergelesses, Pommard, Puligny-Montrachet, Rully, Santenay, Savigny-les-Beaune, St Aubin, Volnay, Vougeot, Vosne-Romanée | Kvbd, mkvbd | Fransk |
| Primeur | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Fransk |
| Rancio | AOC Grand Roussillon, Rivesaltes, Banyuls, Banyuls grand cru, Maury, Clairette du Languedoc, Rasteau | Khvbd | Fransk |
| Sélection de grains nobles | AOC Alsace, Alsace Grand cru, Monbazillac, Graves supérieures, Bonnezeaux, Jurançon, Cérons, Quarts de Chaume, Sauternes, Loupiac, Côteaux du Layon, Barsac, Ste Croix du Mont, Coteaux de l'Aubance, Cadillac | Kvbd | Fransk |
| Sur lie | AOC Muscadet, Muscadet-Coteaux de la Loire, Muscadet-Côtes de Grandlieu, Muscadet-Sèvres et Maine, AOVDQS Gros Plant du Pays Nantais, VDT avec IG Vin de pays d'Oc et Vin de pays des Sables du Golfe du Lion | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Fransk |
| Tuilé | AOC Rivesaltes | Khvbd | Fransk |
| Vendanges tardives | AOC Alsace, Jurançon | Kvbd | Fransk |
| Villages | AOC Anjou, Beaujolais, Côte de Beaune, Côte de Nuits, Côtes du Rhône, Côtes du Roussillon, Mâcon | Kvbd | Fransk |
| Vin de paille | AOC Côtes du Jura, Arbois, L'Etoile, Hermitage | Kvbd | Fransk |
| Vin jaune | AOC du Jura (Côtes du Jura, Arbois, L'Etoile, Château-Châlon) | Kvbd | Fransk |
| GRÆKENLAND |
| Ονομασια Προελεύσεως Ελεγχόμενη (ΟΠΕ) (appellation d'origine contrôlée) | Alle | Kvbd | Græsk |
| Ονομασια Προελεύσεως Ανωτέρας Ποιότητος (ΟΠΑΠ) (appellation d'origine de qualité supérieure) | Alle | Kvbd | Græsk |
| Οίνος γλυκός φυσικός (vin doux naturel) | Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodaphne de Patras), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodaphne de Céphalonie), Σάμος (Samos), Σητεία (Sitia), Δαφνες (Dafnès), Σαντορίνη (Santorini) | Khvbd | Græsk |
| Οίνος φυσικώς γλυκός (vin naturellement doux) | Vins de paille: Κεφαλληνίας (de Céphalonie), Δαφνες (de Dafnès), Λήμνου (de Lemnos), Πατρών (de Patras), Ρίου-Πατρών (de Rion de Patras), Ρόδου (de Rhodos), Σάμος (de Samos), Σητεία (de Sitia), Σαντορίνη (Santorini) | Kvbd | Græsk |
| Ονομασία κατά παράδοση (Onomasia kata paradosi) | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Τοπικός Οίνος (vin de pays) | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Αγρέπαυλη (Agrepavlis) | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Αμπέλι (Ampeli) | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Αμπελώνας (ες) (Ampelonas ès) | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Αρχοντικό (Archontiko) | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Κάβα (3) (Cava) | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Από διαλεκτούς αμπελώνες (Grand Cru) | Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Σάμος (Samos) | Khvbd | Græsk |
| Ειδικά Επιλεγμένος (Grand réserve) | Alle | Kvbd,
  Khvbd | Græsk |
| Κάστρο (Kastro) | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Κτήμα (Ktima) | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Λιαστός (Liastos) | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Μετόχι (Metochi) | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Μοναστήρι (Monastiri) | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Νάμα (Nama) | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Νυχτέρι (Nychteri) | ΟΠΑΠ Santorini | Kvbd | Græsk |
| Ορεινό κτήμα (Orino Ktima) | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Ορεινός αμπελώνας (Orinos Ampelonas) | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Πύργος (Pyrgos) | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Επιλογή ή Επιλεγμένος (Réserve) | Alle | Kvbd, khvbd | Græsk |
| Παλαιωθείς επιλεγμένος (Vieille réserve) | Alle | Khvbd | Græsk |
| Βερντέα (Verntea) | Zakynthos | Bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Vinsanto | OΡΑΠ Santorini | Kvbd, khvbd | Græsk |
| ITALIEN |
| Denominazione di Origine Controllata | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd, delvis gæret druemost med geografisk betegnelse | Italiensk |
| Denominazione di Origine Controllata e Garantita | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd, delvis gæret druemost med geografisk betegnelse | Italiensk |
| Vino Dolce Naturale | Alle | Kvbd, khvbd | Italiensk |
| Inticazione geografica tipica (IGT) | Alle | Bordvin, »vin de pays«, vin af overmodne druer og delvis gæret druemost med geografisk betegnelse | Italiensk |
| Landwein | Vin med geografisk betegnelse for den autonome provins Bolzano | Bordvin, »vin de pays«, vin af overmodne druer og delvis gæret druemost med geografisk betegnelse | Tysk |
| Vin de pays | Vin med geografisk betegnelse for regionen Aosta | Bordvin, »vin de pays«, vin af overmodne druer og delvis gæret druemost med geografisk betegnelse | Fransk |
| Alberata o vigneti ad alberata | DOC Aversa | Kvbd, mkvbd | Italiensk |
| Amarone | DOC Valpolicella | Kvbd | Italiensk |
| Ambra | DOC Marsala | Kvbd | Italiensk |
| Ambrato | DOC Malvasia delle Lipari
  DOC Vernaccia di Oristano | Kvbd, khvbd | Italiensk |
| Annoso | DOC Controguerra | Kvbd | Italiensk |
| Apianum | DOC Fiano di Avellino | Kvbd | Latin |
| Auslese | DOC Caldaro e Caldaro classico- Alto Adige | Kvbd | Tysk |
| Barco Reale | DOC Barco Reale di Carmignano | Kvbd | Italiensk |
| Brunello | DOC Brunello di Montalcino | Kvbd | Italiensk |
| Buttafuoco | DOC Oltrepò Pavese | Kvbd, kpvbd | Italiensk |
| Cacc'e mitte | DOC Cacc'e Mitte di Lucera | Kvbd | Italiensk |
| Cagnina | DOC Cagnina di Romagna | Kvbd | Italiensk |
| Cannellino | DOC Frascati | Kvbd | Italiensk |
| Cerasuolo | DOC Cerasuolo di Vittoria
  DOC Montepulciano d'Abruzzo | Kvbd | Italiensk |
| Chiaretto | Alle | Kvbd, mkvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |
| Ciaret | DOC Monferrato | Kvbd | Italiensk |
| Château | DOC Valle d'Aosta | Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd | Fransk |
| Classico | Alle | Kvbd, kpvbd, khvbd | Italiensk |
| Dunkel | DOC Alto Adige
  DOC Trentino | Kvbd | Tysk |
| Est! Est!!Est!!! | DOC Est! Est!!Est!!! di Montefiascone | Kvbd, mkvbd | Latin |
| Falerno | DOC Falerno del Massico | Kvbd | Italiensk |
| Fine | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |
| Fior d'Arancio | DOC Colli Euganei | Kvbd, mkvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |
| Falerio | DOC Falerio dei colli Ascolani | Kvbd | Italiensk |
| Flétri | DOC Valle d'Aosta eller Vallée d'Aoste | Kvbd | Italiensk |
| Garibaldi Dolce (eller GD) | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |
| Governo all'uso toscano | DOCG Chianti/Chianti Classico
  IGT Colli della Toscana Centrale | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |
| Gutturnio | DOC Colli Piacentini | Kvbd og kpvbd | Italiensk |
| Italia Particolare (eller IP) | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |
| Klassisch/Klassisches Ursprungsgebiet | DOC Caldaro
  DOC Alto Adige (kendt som Santa Maddalena og Terlano) | Kvbd | Tysk |
| Kretzer | DOC Alto Adige
  DOC Trentino
  DOC Teroldego Rotaliano | Kvbd | Tysk |
| Lacrima | DOC Lacrima di Morro d'Alba | Kvbd | Italiensk |
| Lacryma Christi | DOC Vesuvio | Kvbd, khvbd | Italiensk |
| Lambiccato | DOC Castel San Lorenzo | Kvbd | Italiensk |
| London Particolar (eller LP/Inghilterra) | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |
| Morellino | DOC Morellino di Scansano | Kvbd | Italiensk |
| Occhio di Pernice | DOC Bolgheri, Vin Santo Di Carmignano, Colli dell'Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Cortona, Elba, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, San Gimignano, Sant'Antimo, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano | Kvbd | Italiensk |
| Oro | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |
| Pagadebit | DOC pagadebit di Romagna | Kvbd, khvbd | Italiensk |
| Passito | Alle | Kvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |
| Ramie | DOC Pinerolese | Kvbd | Italiensk |
| Rebola | DOC Colli di Rimini | Kvbd | Italiensk |
| Recioto | DOC Valpolicella
  DOC Gambellara
  DOCG Recioto di Soave | Kvbd, mkvbd | Italiensk |
| Riserva | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd | Italiensk |
| Rubino | DOC Garda Colli Mantovani
  DOC Rubino di Cantavenna
  DOC Teroldego Rotaliano
  DOC Trentino | Kvbd | Italiensk |
| Rubino | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |
| Sangue di Giuda | DOC Oltrepò Pavese | Kvbd, kpvbd | Italiensk |
| Scelto | Alle | Kvbd | Italiensk |
| Sciacchetrà | DOC Cinque Terre | Kvbd | Italiensk |
| Sciac-trà | DOC Pornassio eller Ormeasco di Pornassio | Kvbd | Italiensk |
| Sforzato, Sfursàt | DO Valtellina | Kvbd | Italiensk |
| Spätlese | DOC og IGT de Bolzano | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |
| Soleras | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |
| Stravecchio | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |
| Strohwein | DOC og IGT de Bolzano | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Tysk |
| Superiore | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd | Italiensk |
| Superiore Old Marsala (eller SOM) | DOC Marsala | Khvbd | Italiensk |
| Torchiato | DOC Colli di Conegliano | Kvbd | Italiensk |
| Torcolato | DOC Breganze | Kvbd | Italiensk |
| Vecchio | DOC Rosso Barletta, Aglianico del Vuture, Marsala, Falerno del Massico | Kvbd, khvbd | Italiensk |
| Vendemmia Tardiva | Alle | Kvbd, kpvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |
| Verdolino | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |
| Vergine | DOC Marsala
  DOC Val di Chiana | Kvbd,
  khvbd | Italiensk |
| Vermiglio | DOC Colli dell Etruria Centrale | Khvbd | Italiensk |
| Vino Fiore | Alle | Kvbd | Italiensk |
| Vino Nobile | Vino Nobile di Montepulciano | Kvbd | Italiensk |
| Vino Novello o Novello | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |
| Vin santo/Vino Santo/Vinsanto | DOC et DOCG Bianco dell'Empolese, Bianco della Valdinievole, Bianco Pisano di San Torpé, Bolgheri, Candia dei Colli Apuani, Capalbio, Carmignano, Colli dell'Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Colli del Trasimeno, Colli Perugini, Colli Piacentini, Cortona, Elba, Gambellera, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, Montescudaio, Offida, Orcia, Pomino, San Gimignano, Sant'Antimo, Val d'Arbia, Val di Chiana, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano, Trentino | Kvbd | Italiensk |
| Vivace | Alle | Kvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Italiensk |
| LUXEMBOURG |
| Marque nationale | Alle | Kvbd, mkvbd | Fransk |
| Appellation contrôlée | Alle | Kvbd, mkvbd | Fransk |
| Appellation d'origine contrôlée | Alle | Kvbd, mkvbd | Fransk |
| Vin de pays | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Fransk |
| Grand premier cru | Alle | Kvbd | Fransk |
| Premier cru | Alle | Kvbd | Fransk |
| Vin classé | Alle | Kvbd | Fransk |
| Château | Alle | Kvbd, mkvbd | Fransk |
| PORTUGAL |
| Denominação de origem (DO) | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd | Portugisisk |
| Denominação de origem controlada (DOC) | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd | Portugisisk |
| Indicação de proveniencia regulamentada (IPR) | Alle | Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd | Portugisisk |
| Vinho doce natural | Alle | Khvbd | Portugisisk |
| Vinho generoso | DO Porto, Madeira, Moscatel de Setubal, Carcavelos | Khvbd | Portugisisk |
| Vinho regional | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Portugisisk |
| Canteiro | DO Madeira | Khvbd | Portugisisk |
| Colheita Seleccionada | Alle | Kvbd,
  bordvin med geografisk betegnelse | Portugisisk |
| Crusted/Crusting | DO Porto | Khvbd | Engelsk |
| Escolha | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Portugisisk |
| Escuro | DO Madeira | Khvbd | Portugisisk |
| Fino | DO Porto
  DO Madeira | Khvbd | Portugisisk |
| Frasqueira | DO Madeira | Khvbd | Portugisisk |
| Garrafeira | Alle | Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse
  Khvbd | Portugisisk |
| Lágrima | DO Porto | Khvbd | Portugisisk |
| Leve | Bordvin med geografisk betegnelse Estremadura og Ribatejano
  DO Madeira, DO Porto | Bordvin med geografisk betegnelse
  Khvbd | Portugisisk |
| Nobre | DO Dão | Kvbd | Portugisisk |
| Reserva | Alle | Kvbd, mkvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Portugisisk |
| Reserva velha (eller grande reserva) | DO Madeira | Mkvbd, khvbd | Portugisisk |
| Ruby | DO Porto | Khvbd | Engelsk |
| Solera | DO Madeira | Khvbd | Portugisisk |
| Super reserva | Alle | Mkvbd | Portugisisk |
| Superior | Alle | Kvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse | Portugisisk |
| Tawny | DO Porto | Khvbd | Engelsk |
| Vintage eventuelt suppleret med Late Bottle (LBV) eller Character. | DO Porto | Khvbd | Engelsk |
| DEN TJEKKISKE REPUBLIK |
| pozdní sběr | Alle | Kvbd | Tjekkisk |
| archivní víno | Alle | Kvbd | Tjekkisk |
| panenské víno | Alle | Kvbd | Tjekkisk |
| CYPERN |
| Τοπικός Οίνος | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Μοναστήρι (Monastiri) | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας
  Προέλευσης | Alle | Kvbd | Græsk |
| Κτήμα (Ktima) | Alle | Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse | Græsk |
| UNGARN |
| minőségi bor | Alle | Kvbd | Ungarsk |
| különleges minőségű bor | Alle | Kvbd | Ungarsk |
| fordítás | Tokaj/i | Kvbd | Ungarsk |
| máslás | Tokaj/i | Kvbd | Ungarsk |
| szamorodni | Tokaj/i | Kvbd | Ungarsk |
| aszú ... puttonyos, suppleret med tallene 3-6 | Tokaj/i | Kvbd | Ungarsk |
| aszúeszencia | Tokaj/i | Kvbd | Ungarsk |
| eszencia | Tokaj/i | Kvbd | Ungarsk |
| tájbor | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse | Ungarsk |
| bikavér | Eger, Szekszárd | Kvbd | Ungarsk |
| késői szüretelésű bor | Alle | Kvbd | Ungarsk |
| válogatott szüretelésű bor | Alle | Kvbd | Ungarsk |
| muzeális bor | Alle | Kvbd | Ungarsk |
| siller | Alle | Bordvin med geografisk betegnelse og kvbd | Ungarsk |
| SLOVAKIET |
| forditáš | Tokaj/ská | Kvbd | Slovakisk |
| mášláš | Tokaj/ská | Kvbd | Slovakisk |
| samorodné | Tokaj/ská | Kvbd | Slovakisk |
| výber ... putňový, suppleret med tallene 3-6 | Tokaj/ská | Kvbd | Slovakisk |
| výberová esencia | Tokaj/ská | Kvbd | Slovakisk |
| esencia | Tokaj/ská | Kvbd | Slovakisk |
| SLOVENIEN |
| Penina | Alle | Mkvbd | Slovensk |
| pozna trgatev | Alle | Kvbd | Slovensk |
| izbor | Alle | Kvbd | Slovensk |
| jagodni izbor | Alle | Kvbd | Slovensk |
| suhi jagodni izbor | Alle | Kvbd | Slovensk |
| ledeno vino | Alle | Kvbd | Slovensk |
| arhivsko vino | Alle | Kvbd | Slovensk |
| mlado vino | Alle | Kvbd | Slovensk |
| Cviček | Dolenjska | Kvbd | Slovensk |
| Teran | Kras | Kvbd | Slovensk |

1.

Traditionelle betegnelser i medlemsstaterne:

Traditionelle udtryk

Berørte vine

Vinkategori(er)

Sprog

TYSKLAND

Qualitätswein

Alle

Kvbd

Tysk

Qualitätswein garantierten Ursprungs/Q.g.U

Alle

Kvbd

Tysk

Qualitätswein mit Prädikat/Q.b.A.m.Pr eller Prädikatswein

Alle

Kvbd

Tysk

Qualitätsschaumwein garantierten Ursprungs/Q.g.U

Alle

Mkvbd

Tysk

Auslese

Alle

Kvbd

Tysk

Beerenauslese

Alle

Kvbd

Tysk

Eiswein

Alle

Kvbd

Tysk

Kabinett

Alle

Kvbd

Tysk

Spätlese

Alle

Kvbd

Tysk

Trockenbeerenauslese

Alle

Kvbd

Tysk

Landwein

Alle

Bordvin med geografisk betegnelse

Tysk

Affentaler

Altschweier, Bühl, Eisental, Neusatz/Bühl, Bühlertal, Neuweier/Baden-Baden

Kvbd

Tysk

Badisch Rotgold

Baden

Kvbd

Tysk

Ehrentrudis

Baden

Kvbd

Tysk

Hock

Rhein, Ahr, Hessische Bergstraße, Mittelrhein, Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau

Bordvin med geografisk betegnelse

Tysk

Klassik/Classic

Alle

Kvbd

Tysk

Liebfrau(en)milch

Nahe, Rheinhessen, Pfalz, Rheingau

Kvbd

Tysk

Moseltaler

Mosel-Saar-Ruwer

Kvbd

Tysk

Riesling-Hochgewächs

Alle

Kvbd

Tysk

Schillerwein

Württemberg

Kvbd

Tysk

Weißherbst

Alle

Kvbd

Tysk

Winzersekt

Alle

Mkvbd

Tysk

ØSTRIG

Qualitätswein

Alle

Kvbd

Tysk

Qualitätswein besonderer Reife und Leseart eller Prädikatswein

Alle

Kvbd

Tysk

Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer

Alle

Kvbd

Tysk

Ausbruch/Ausbruchwein

Alle

Kvbd

Tysk

Auslese/Auslesewein

Alle

Kvbd

Tysk

Beerenauslese (wein)

Alle

Kvbd

Tysk

Eiswein

Alle

Kvbd

Tysk

Kabinett/Kabinettwein

Alle

Kvbd

Tysk

Schilfwein

Alle

Kvbd

Tysk

Spätlese/Spätlesewein

Alle

Kvbd

Tysk

Strohwein

Alle

Kvbd

Tysk

Trockenbeerenauslese

Alle

Kvbd

Tysk

Landwein

Alle

Bordvin med geografisk betegnelse

Tysk

Ausstich

Alle

Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse

Tysk

Auswahl

Alle

Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse

Tysk

Bergwein

Alle

Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse

Tysk

Klassik/Classic

Alle

Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse

Tysk

Erste Wahl

Alle

Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse

Tysk

Hausmarke

Alle

Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse

Tysk

Heuriger

Alle

Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse

Tysk

Jubiläumswein

Alle

Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse

Tysk

Schilcher

Steiermark

Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse

Tysk

Sturm

Alle

Delvis gæret druemost med geografisk betegnelse

Tysk

SPANIEN

Denominación de origen (DO)

Alle

Kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd

Spansk

Denominación de origen calificada (DOCa)

Alle

Kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd

Spansk

Vino dulce natural

Alle

Khvbd

Spansk

Vino generoso

(1)

Khvbd

Spansk

Vino generoso de licor

(2)

Khvbd

Spansk

Vino de la Tierra

Alle

Bordvin med geografisk betegnelse

Aloque

DO Valdepeñas

Kvbd

Spansk

Amontillado

DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

Khvbd

Spansk

Añejo

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Spansk

Añejo

DO Malaga

Khvbd

Spansk

Chacoli/Txakolina

DO Chacoli de Bizkaia

DO Chacoli de Getaria

DO Chacoli de Alava

Kvbd

Spansk

Clásico

DO Abona

DO El Hierro

DO Lanzarote

DO La Palma

DO Tacoronte-Acentejo

DO Tarragona

DO Valle de Güimar

DO Valle de la Orotava

DO Ycoden-Daute-Isora

Kvbd

Spansk

Cream

DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

DO Málaga

DO Condado de Huelva

Khvbd

Engelsk

Criadera

DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

DO Málaga

DO Condado de Huelva

Khvbd

Spansk

Criaderas y Soleras

DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

DO Málaga

DO Condado de Huelva

Khvbd

Spansk

Crianza

Alle

Kvbd

Spansk

Dorado

DO Rueda

DO Malaga

Khvbd

Spansk

Fino

DO Montilla Moriles

DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

Khvbd

Spansk

Fondillón

DO Alicante

Kvbd

Spansk

Gran Reserva

Alle kvbd

Cava

Kvbd

mkvbd

Spansk

Lágrima

DO Málaga

Khvbd

Spansk

Noble

Alle

Kvbd

bordvin med geografisk betegnelse

Spansk

Noble

DO Malaga

Khvbd

Spansk

Oloroso

DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla- Moriles

Khvbd

Spansk

Pajarete

DO Málaga

Khvbd

Spansk

Pálido

DO Condado de Huelva

DO Rueda

DO Málaga

Khvbd

Spansk

Palo Cortado

DDOO Jerez-Xérès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla- Moriles

Khvbd

Spansk

Primero de cosecha

DO Valencia

Kvbd

Spansk

Rancio

Alle

Kvbd,

khvbd

Spansk

Raya

DO Montilla-Moriles

Khvbd

Spansk

Reserva

Alle

Kvbd

Spansk

Sobremadre

DO vinos de Madrid

Kvbd

Spansk

Solera

DDOO Jérez-Xerès-Sherry y Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

DO Montilla Moriles

DO Málaga

DO Condado de Huelva

Khvbd

Spansk

Superior

Alle

Kvbd

Spansk

Trasañejo

DO Málaga

Khvbd

Spansk

Vino Maestro

DO Málaga

Khvbd

Spansk

Vendimia inicial

DO Utiel-Requena

Kvbd

Spansk

Viejo

Alle

Kvbd,

khvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Spansk

Vino de tea

DO La Palma

Kvbd

Spansk

FRANKRIG

Appellation d'origine contrôlée

Alle

Kvbd, mkvbd, mkvbd og khvbd

Fransk

Appellation contrôlée

Alle

Kvbd, mkvbd, mkvbd og khvbd

Fransk

Appellation d'origine/vin délimité de qualité supérieure

Alle

Kvbd, mkvbd, mkvbd og khvbd

Fransk

Vin doux naturel

AOC Banyuls, Banyuls Grand Cru, Muscat de Frontignan, Grand Roussillon, Maury, Muscat de Beaume de Venise, Muscat du Cap Corse, Muscat de Lunel, Muscat de Mireval, Muscat de Rivesaltes, Muscat de St Jean de Minervois, Rasteau, Rivesaltes

Kvbd

Fransk

Vin de pays

Alle

Bordvin med geografisk betegnelse

Fransk

Ambré

Alle

Khvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Fransk

Château

Alle

Kvbd, khvbd, mkvbd

Fransk

Clairet

AOC Bourgogne, AOC Bordeaux

Kvbd

Fransk

Claret

AOC Bordeaux

Kvbd

Fransk

Clos

Alle

Kvbd, mkvbd, khvbd

Fransk

Cru Artisan

AOCMédoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe

Kvbd

Fransk

Cru Bourgeois

AOC Médoc, Haut-Médoc, Margaux, Moulis, Listrac, St Julien, Pauillac, St Estèphe

Kvbd

Fransk

Cru Classé,

også med følgende foranstillet:

Grand,

Premier Grand,

Deuxième,

Troisième,

Quatrième,

Cinquième

AOC Côtes de Provence, Graves, St Emilion Grand Cru, Haut-Médoc, Margaux, St Julien, Pauillac, St Estèphe, Sauternes, Pessac Léognan, Barsac

Kvbd

Fransk

Edelzwicker

AOC Alsace

Kvbd

Tysk

Grand Cru

AOC Alsace, Banyuls, Bonnes Mares, Chablis, Chambertin, Chapelle Chambertin, Chambertin Clos-de-Bèze, Mazoyeres ou Charmes Chambertin, Latricières-Chambertin, Mazis Chambertin, Ruchottes Chambertin, Griottes-Chambertin, Clos de la Roche, Clos Saint Denis, Clos de Tart, Clos de Vougeot, Clos des Lambray, Corton, Corton Charlemagne, Charlemagne, Echézeaux, Grand Echézeaux, La Grande Rue, Montrachet, Chevalier-Montrachet, Bâtard-Montrachet, Bienvenues-Bâtard-Montrachet, Criots-Bâtard-Montrachet, Musigny, Romanée St Vivant, Richebourg, Romanée-Conti, La Romanée, La Tâche, St Emilion

Kvbd

Fransk

Grand Cru

Champagne

Mkvbd

Fransk

Hors d'âge

AOC Rivesaltes

Khvbd

Fransk

Passe-tout-grains

AOC Bourgogne

Kvbd

Fransk

Premier Cru

AOC Aloxe Corton, Auxey Duresses, Beaune, Blagny, Chablis, Chambolle Musigny, Chassagne Montrachet, Champagne, Côtes de Brouilly, Fixin, Gevrey Chambertin, Givry, Ladoix, Maranges, Mercurey, Meursault, Monthélie, Montagny, Morey St Denis, Musigny, Nuits, Nuits-Saint-Georges, Pernand-Vergelesses, Pommard, Puligny-Montrachet, Rully, Santenay, Savigny-les-Beaune, St Aubin, Volnay, Vougeot, Vosne-Romanée

Kvbd, mkvbd

Fransk

Primeur

Alle

Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse

Fransk

Rancio

AOC Grand Roussillon, Rivesaltes, Banyuls, Banyuls grand cru, Maury, Clairette du Languedoc, Rasteau

Khvbd

Fransk

Sélection de grains nobles

AOC Alsace, Alsace Grand cru, Monbazillac, Graves supérieures, Bonnezeaux, Jurançon, Cérons, Quarts de Chaume, Sauternes, Loupiac, Côteaux du Layon, Barsac, Ste Croix du Mont, Coteaux de l'Aubance, Cadillac

Kvbd

Fransk

Sur lie

AOC Muscadet, Muscadet-Coteaux de la Loire, Muscadet-Côtes de Grandlieu, Muscadet-Sèvres et Maine, AOVDQS Gros Plant du Pays Nantais, VDT avec IG Vin de pays d'Oc et Vin de pays des Sables du Golfe du Lion

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Fransk

Tuilé

AOC Rivesaltes

Khvbd

Fransk

Vendanges tardives

AOC Alsace, Jurançon

Kvbd

Fransk

Villages

AOC Anjou, Beaujolais, Côte de Beaune, Côte de Nuits, Côtes du Rhône, Côtes du Roussillon, Mâcon

Kvbd

Fransk

Vin de paille

AOC Côtes du Jura, Arbois, L'Etoile, Hermitage

Kvbd

Fransk

Vin jaune

AOC du Jura (Côtes du Jura, Arbois, L'Etoile, Château-Châlon)

Kvbd

Fransk

GRÆKENLAND

Ονομασια Προελεύσεως Ελεγχόμενη (ΟΠΕ) (appellation d'origine contrôlée)

Alle

Kvbd

Græsk

Ονομασια Προελεύσεως Ανωτέρας Ποιότητος (ΟΠΑΠ) (appellation d'origine de qualité supérieure)

Alle

Kvbd

Græsk

Οίνος γλυκός φυσικός (vin doux naturel)

Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Μαυροδάφνη Πατρών (Mavrodaphne de Patras), Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας (Mavrodaphne de Céphalonie), Σάμος (Samos), Σητεία (Sitia), Δαφνες (Dafnès), Σαντορίνη (Santorini)

Khvbd

Græsk

Οίνος φυσικώς γλυκός (vin naturellement doux)

Vins de paille: Κεφαλληνίας (de Céphalonie), Δαφνες (de Dafnès), Λήμνου (de Lemnos), Πατρών (de Patras), Ρίου-Πατρών (de Rion de Patras), Ρόδου (de Rhodos), Σάμος (de Samos), Σητεία (de Sitia), Σαντορίνη (Santorini)

Kvbd

Græsk

Ονομασία κατά παράδοση (Onomasia kata paradosi)

Alle

Bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Τοπικός Οίνος (vin de pays)

Alle

Bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Αγρέπαυλη (Agrepavlis)

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Αμπέλι (Ampeli)

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Αμπελώνας (ες) (Ampelonas ès)

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Αρχοντικό (Archontiko)

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Κάβα (3) (Cava)

Alle

Bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Από διαλεκτούς αμπελώνες (Grand Cru)

Μοσχάτος Κεφαλληνίας (Muscat de Céphalonie), Μοσχάτος Πατρών (Muscat de Patras), Μοσχάτος Ρίου-Πατρών (Muscat Rion de Patras), Μοσχάτος Λήμνου (Muscat de Lemnos), Μοσχάτος Ρόδου (Muscat de Rhodos), Σάμος (Samos)

Khvbd

Græsk

Ειδικά Επιλεγμένος (Grand réserve)

Alle

Kvbd,

Khvbd

Græsk

Κάστρο (Kastro)

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Κτήμα (Ktima)

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Λιαστός (Liastos)

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Μετόχι (Metochi)

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Μοναστήρι (Monastiri)

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Νάμα (Nama)

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Νυχτέρι (Nychteri)

ΟΠΑΠ Santorini

Kvbd

Græsk

Ορεινό κτήμα (Orino Ktima)

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Ορεινός αμπελώνας (Orinos Ampelonas)

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Πύργος (Pyrgos)

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Επιλογή ή Επιλεγμένος (Réserve)

Alle

Kvbd, khvbd

Græsk

Παλαιωθείς επιλεγμένος (Vieille réserve)

Alle

Khvbd

Græsk

Βερντέα (Verntea)

Zakynthos

Bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Vinsanto

OΡΑΠ Santorini

Kvbd, khvbd

Græsk

ITALIEN

Denominazione di Origine Controllata

Alle

Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd, delvis gæret druemost med geografisk betegnelse

Italiensk

Denominazione di Origine Controllata e Garantita

Alle

Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd, delvis gæret druemost med geografisk betegnelse

Italiensk

Vino Dolce Naturale

Alle

Kvbd, khvbd

Italiensk

Inticazione geografica tipica (IGT)

Alle

Bordvin, »vin de pays«, vin af overmodne druer og delvis gæret druemost med geografisk betegnelse

Italiensk

Landwein

Vin med geografisk betegnelse for den autonome provins Bolzano

Bordvin, »vin de pays«, vin af overmodne druer og delvis gæret druemost med geografisk betegnelse

Tysk

Vin de pays

Vin med geografisk betegnelse for regionen Aosta

Bordvin, »vin de pays«, vin af overmodne druer og delvis gæret druemost med geografisk betegnelse

Fransk

Alberata o vigneti ad alberata

DOC Aversa

Kvbd, mkvbd

Italiensk

Amarone

DOC Valpolicella

Kvbd

Italiensk

Ambra

DOC Marsala

Kvbd

Italiensk

Ambrato

DOC Malvasia delle Lipari

DOC Vernaccia di Oristano

Kvbd, khvbd

Italiensk

Annoso

DOC Controguerra

Kvbd

Italiensk

Apianum

DOC Fiano di Avellino

Kvbd

Latin

Auslese

DOC Caldaro e Caldaro classico- Alto Adige

Kvbd

Tysk

Barco Reale

DOC Barco Reale di Carmignano

Kvbd

Italiensk

Brunello

DOC Brunello di Montalcino

Kvbd

Italiensk

Buttafuoco

DOC Oltrepò Pavese

Kvbd, kpvbd

Italiensk

Cacc'e mitte

DOC Cacc'e Mitte di Lucera

Kvbd

Italiensk

Cagnina

DOC Cagnina di Romagna

Kvbd

Italiensk

Cannellino

DOC Frascati

Kvbd

Italiensk

Cerasuolo

DOC Cerasuolo di Vittoria

DOC Montepulciano d'Abruzzo

Kvbd

Italiensk

Chiaretto

Alle

Kvbd, mkvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Italiensk

Ciaret

DOC Monferrato

Kvbd

Italiensk

Château

DOC Valle d'Aosta

Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd

Fransk

Classico

Alle

Kvbd, kpvbd, khvbd

Italiensk

Dunkel

DOC Alto Adige

DOC Trentino

Kvbd

Tysk

Est! Est!!Est!!!

DOC Est! Est!!Est!!! di Montefiascone

Kvbd, mkvbd

Latin

Falerno

DOC Falerno del Massico

Kvbd

Italiensk

Fine

DOC Marsala

Khvbd

Italiensk

Fior d'Arancio

DOC Colli Euganei

Kvbd, mkvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Italiensk

Falerio

DOC Falerio dei colli Ascolani

Kvbd

Italiensk

Flétri

DOC Valle d'Aosta eller Vallée d'Aoste

Kvbd

Italiensk

Garibaldi Dolce (eller GD)

DOC Marsala

Khvbd

Italiensk

Governo all'uso toscano

DOCG Chianti/Chianti Classico

IGT Colli della Toscana Centrale

Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Italiensk

Gutturnio

DOC Colli Piacentini

Kvbd og kpvbd

Italiensk

Italia Particolare (eller IP)

DOC Marsala

Khvbd

Italiensk

Klassisch/Klassisches Ursprungsgebiet

DOC Caldaro

DOC Alto Adige (kendt som Santa Maddalena og Terlano)

Kvbd

Tysk

Kretzer

DOC Alto Adige

DOC Trentino

DOC Teroldego Rotaliano

Kvbd

Tysk

Lacrima

DOC Lacrima di Morro d'Alba

Kvbd

Italiensk

Lacryma Christi

DOC Vesuvio

Kvbd, khvbd

Italiensk

Lambiccato

DOC Castel San Lorenzo

Kvbd

Italiensk

London Particolar (eller LP/Inghilterra)

DOC Marsala

Khvbd

Italiensk

Morellino

DOC Morellino di Scansano

Kvbd

Italiensk

Occhio di Pernice

DOC Bolgheri, Vin Santo Di Carmignano, Colli dell'Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Cortona, Elba, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, San Gimignano, Sant'Antimo, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano

Kvbd

Italiensk

Oro

DOC Marsala

Khvbd

Italiensk

Pagadebit

DOC pagadebit di Romagna

Kvbd, khvbd

Italiensk

Passito

Alle

Kvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Italiensk

Ramie

DOC Pinerolese

Kvbd

Italiensk

Rebola

DOC Colli di Rimini

Kvbd

Italiensk

Recioto

DOC Valpolicella

DOC Gambellara

DOCG Recioto di Soave

Kvbd, mkvbd

Italiensk

Riserva

Alle

Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd

Italiensk

Rubino

DOC Garda Colli Mantovani

DOC Rubino di Cantavenna

DOC Teroldego Rotaliano

DOC Trentino

Kvbd

Italiensk

Rubino

DOC Marsala

Khvbd

Italiensk

Sangue di Giuda

DOC Oltrepò Pavese

Kvbd, kpvbd

Italiensk

Scelto

Alle

Kvbd

Italiensk

Sciacchetrà

DOC Cinque Terre

Kvbd

Italiensk

Sciac-trà

DOC Pornassio eller Ormeasco di Pornassio

Kvbd

Italiensk

Sforzato, Sfursàt

DO Valtellina

Kvbd

Italiensk

Spätlese

DOC og IGT de Bolzano

Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Tysk

Soleras

DOC Marsala

Khvbd

Italiensk

Stravecchio

DOC Marsala

Khvbd

Italiensk

Strohwein

DOC og IGT de Bolzano

Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Tysk

Superiore

Alle

Kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd

Italiensk

Superiore Old Marsala (eller SOM)

DOC Marsala

Khvbd

Italiensk

Torchiato

DOC Colli di Conegliano

Kvbd

Italiensk

Torcolato

DOC Breganze

Kvbd

Italiensk

Vecchio

DOC Rosso Barletta, Aglianico del Vuture, Marsala, Falerno del Massico

Kvbd, khvbd

Italiensk

Vendemmia Tardiva

Alle

Kvbd, kpvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Italiensk

Verdolino

Alle

Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Italiensk

Vergine

DOC Marsala

DOC Val di Chiana

Kvbd,

khvbd

Italiensk

Vermiglio

DOC Colli dell Etruria Centrale

Khvbd

Italiensk

Vino Fiore

Alle

Kvbd

Italiensk

Vino Nobile

Vino Nobile di Montepulciano

Kvbd

Italiensk

Vino Novello o Novello

Alle

Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Italiensk

Vin santo/Vino Santo/Vinsanto

DOC et DOCG Bianco dell'Empolese, Bianco della Valdinievole, Bianco Pisano di San Torpé, Bolgheri, Candia dei Colli Apuani, Capalbio, Carmignano, Colli dell'Etruria Centrale, Colline Lucchesi, Colli del Trasimeno, Colli Perugini, Colli Piacentini, Cortona, Elba, Gambellera, Montecarlo, Monteregio di Massa Maritima, Montescudaio, Offida, Orcia, Pomino, San Gimignano, Sant'Antimo, Val d'Arbia, Val di Chiana, Vin Santo del Chianti, Vin Santo del Chianti Classico, Vin Santo di Montepulciano, Trentino

Kvbd

Italiensk

Vivace

Alle

Kvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Italiensk

LUXEMBOURG

Marque nationale

Alle

Kvbd, mkvbd

Fransk

Appellation contrôlée

Alle

Kvbd, mkvbd

Fransk

Appellation d'origine contrôlée

Alle

Kvbd, mkvbd

Fransk

Vin de pays

Alle

Bordvin med geografisk betegnelse

Fransk

Grand premier cru

Alle

Kvbd

Fransk

Premier cru

Alle

Kvbd

Fransk

Vin classé

Alle

Kvbd

Fransk

Château

Alle

Kvbd, mkvbd

Fransk

PORTUGAL

Denominação de origem (DO)

Alle

Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd

Portugisisk

Denominação de origem controlada (DOC)

Alle

Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd

Portugisisk

Indicação de proveniencia regulamentada (IPR)

Alle

Kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd

Portugisisk

Vinho doce natural

Alle

Khvbd

Portugisisk

Vinho generoso

DO Porto, Madeira, Moscatel de Setubal, Carcavelos

Khvbd

Portugisisk

Vinho regional

Alle

Bordvin med geografisk betegnelse

Portugisisk

Canteiro

DO Madeira

Khvbd

Portugisisk

Colheita Seleccionada

Alle

Kvbd,

bordvin med geografisk betegnelse

Portugisisk

Crusted/Crusting

DO Porto

Khvbd

Engelsk

Escolha

Alle

Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Portugisisk

Escuro

DO Madeira

Khvbd

Portugisisk

Fino

DO Porto

DO Madeira

Khvbd

Portugisisk

Frasqueira

DO Madeira

Khvbd

Portugisisk

Garrafeira

Alle

Kvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Khvbd

Portugisisk

Lágrima

DO Porto

Khvbd

Portugisisk

Leve

Bordvin med geografisk betegnelse Estremadura og Ribatejano

DO Madeira, DO Porto

Bordvin med geografisk betegnelse

Khvbd

Portugisisk

Nobre

DO Dão

Kvbd

Portugisisk

Reserva

Alle

Kvbd, mkvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Portugisisk

Reserva velha (eller grande reserva)

DO Madeira

Mkvbd, khvbd

Portugisisk

Ruby

DO Porto

Khvbd

Engelsk

Solera

DO Madeira

Khvbd

Portugisisk

Super reserva

Alle

Mkvbd

Portugisisk

Superior

Alle

Kvbd, khvbd, bordvin med geografisk betegnelse

Portugisisk

Tawny

DO Porto

Khvbd

Engelsk

Vintage eventuelt suppleret med Late Bottle (LBV) eller Character.

DO Porto

Khvbd

Engelsk

DEN TJEKKISKE REPUBLIK

pozdní sběr

Alle

Kvbd

Tjekkisk

archivní víno

Alle

Kvbd

Tjekkisk

panenské víno

Alle

Kvbd

Tjekkisk

CYPERN

Τοπικός Οίνος

Alle

Bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Μοναστήρι (Monastiri)

Alle

Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας

Προέλευσης

Alle

Kvbd

Græsk

Κτήμα (Ktima)

Alle

Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse

Græsk

UNGARN

minőségi bor

Alle

Kvbd

Ungarsk

különleges minőségű bor

Alle

Kvbd

Ungarsk

fordítás

Tokaj/i

Kvbd

Ungarsk

máslás

Tokaj/i

Kvbd

Ungarsk

szamorodni

Tokaj/i

Kvbd

Ungarsk

aszú ... puttonyos, suppleret med tallene 3-6

Tokaj/i

Kvbd

Ungarsk

aszúeszencia

Tokaj/i

Kvbd

Ungarsk

eszencia

Tokaj/i

Kvbd

Ungarsk

tájbor

Alle

Bordvin med geografisk betegnelse

Ungarsk

bikavér

Eger, Szekszárd

Kvbd

Ungarsk

késői szüretelésű bor

Alle

Kvbd

Ungarsk

válogatott szüretelésű bor

Alle

Kvbd

Ungarsk

muzeális bor

Alle

Kvbd

Ungarsk

siller

Alle

Bordvin med geografisk betegnelse og kvbd

Ungarsk

SLOVAKIET

forditáš

Tokaj/ská

Kvbd

Slovakisk

mášláš

Tokaj/ská

Kvbd

Slovakisk

samorodné

Tokaj/ská

Kvbd

Slovakisk

výber ... putňový, suppleret med tallene 3-6

Tokaj/ská

Kvbd

Slovakisk

výberová esencia

Tokaj/ská

Kvbd

Slovakisk

esencia

Tokaj/ská

Kvbd

Slovakisk

SLOVENIEN

Penina

Alle

Mkvbd

Slovensk

pozna trgatev

Alle

Kvbd

Slovensk

izbor

Alle

Kvbd

Slovensk

jagodni izbor

Alle

Kvbd

Slovensk

suhi jagodni izbor

Alle

Kvbd

Slovensk

ledeno vino

Alle

Kvbd

Slovensk

arhivsko vino

Alle

Kvbd

Slovensk

mlado vino

Alle

Kvbd

Slovensk

Cviček

Dolenjska

Kvbd

Slovensk

Teran

Kras

Kvbd

Slovensk

| 2. | Ændringer af listen over traditionelle udtryk, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

2.

Ændringer af listen over traditionelle udtryk, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.

---

(1)  De berørte vine er khvbd som omhandlet i bilag VI, punkt L, stk. 8, til forordning (EF) nr. 1493/1999.

(2)  De berørte vine er khvbd som omhandlet i bilag VI, punkt L, stk. 11, til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999.

(3)  Beskyttelsen af »cava«, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1493/1999, berører ikke beskyttelsen af de geografiske betegnelser for mkvbd »cava«.

BILAG IV

Vinkategorier og varebetegnelser (som omhandlet i artikel 12, stk. 1, litra a), punkt IV og V)

DEL A

Vinkategorier

| — | kvalitetsvine fra et bestemt dyrkningsområde |
| --- | --- |

—

kvalitetsvine fra et bestemt dyrkningsområde

| — | kvbd |
| --- | --- |

—

kvbd

| — | mousserende kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde |
| --- | --- |

—

mousserende kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde

| — | mkvbd |
| --- | --- |

—

mkvbd

| — | kvalitetsperlevin fra et bestemt dyrkningsområde |
| --- | --- |

—

kvalitetsperlevin fra et bestemt dyrkningsområde

| — | kpvbd |
| --- | --- |

—

kpvbd

| — | kvalitetshedvin fra et bestemt dyrkningsområde |
| --- | --- |

—

kvalitetshedvin fra et bestemt dyrkningsområde

| — | khvbd |
| --- | --- |

—

khvbd

| — | og tilsvarende udtryk og forkortelser på andre fællesskabssprog. |
| --- | --- |

—

og tilsvarende udtryk og forkortelser på andre fællesskabssprog.

DEL B

Varebetegnelser

| — | Sekt bestimmter Anbaugebiete |
| --- | --- |

—

Sekt bestimmter Anbaugebiete

| — | Sekt b.A. |
| --- | --- |

—

Sekt b.A.

på tysk.

BILAG V

Kvalitetsvinangivelser som omhandlet i artikel 23

| 1. | Australske kvalitetsvinangivelser:







  Udtryk | Anvendelsesbetingelser | Vintype (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Cream | »Cream« beskriver en form for australsk sød hedvin, der måler mindst 5 på baume-skalen. Vinens er bleg- til orangegul med en fyldig og sød smag og har typisk en vinøs til frugtagtig duft. Vinen kan blandes fra en eller flere årgange og har typisk ikke præg af lagring. Lagringen kan finde sted i forskellige typer beholdere. Ved alkoholtilsætningen skal der anvendes australsk druebrændevin.
  Til eksport produceres vinen desuden ved hjælp af solera-systemet og lagres i egetræsfade i mindst tre år. | Australsk vin tilsat alkohol |
| Crusted/Crusting | Crusted/Crusting beskriver en vin tilsat alkohol, som kan danne bundfald. | Australsk vin tilsat alkohol |
| Ruby | Ruby beskriver en form for australsk vin tilsat alkohol, som kun lagres få år inden aftapningen. På aftapningstidspunktet har vinen en dyb rubinrød farve og er ofte robust, fyldig og frugtagtig. Vinen kan blandes af flere årgange for at bevare de primære farve- og duftpræg. Ved alkoholtilsætningen skal der anvendes druebrændevin.
  Til eksport lagres vinen desuden egetræsfade i mindst fire måneder. | Australsk vin tilsat alkohol |
| Udtryk | Anvendelsesbetingelser | Vintype |
| Solera | Solera beskriver et system, hvor der anvendes fade/tønder, som indeholder vin fra forskellige årgange. Vinene udtages fra det fad, som indeholder den ældste blanding af årgange. Alle fade i soleraen efterfyldes så med vin fra yngre fade, og det fad, som indeholder den yngste blanding af årgange, tilsættes ny vin. Denne proces giver en blandingsvin med en bleg- til orangegul farve, afhængig af den ønskede stil. Systemet anvendes kun til fremstilling af hedvine. | Australsk vin tilsat alkohol |
| Tawny | Tawny beskriver en form for australsk vin tilsat alkohol, som lagres i et varieret antal år inden aftapningen. På aftapningstidspunktet har vinen en rødgylden farve. Vinene bør have en karakter, som afspejler omhyggelig lagring og have et »modent« snarere end en »friskt« frugtagtigt præg. Mange vine har dog det friske og veludviklede »frugtagtige« præg, som findes i yngre vine. Vinen er normalt en blanding af flere årgange. Den kan være lagret i egetræsfade og når sin optimale alder, før den sælges. Ved alkoholtilsætningen skal der anvendes druebrændevin. | Australsk vin tilsat alkohol |
| Vintage | Vintage beskriver en form for australsk vin tilsat alkohol, som produceres af druer fra en enkelt årgang. Disse kvalitetsvine er karakteriseret af deres relativt lange lagringstid på flaske. De er generelt mørke, fyldige og bløde. De må påføres betegnelsen »vintage« og det pågældende år. De er karakteriseret af deres evne til at blive bedre med tiden og vinder ved længerevarende lagring. Vinene lagres i mindst 20 måneder, før de frigives til salg. Ved alkoholtilsætningen skal der anvendes australsk druebrændevin.
  Til eksport fadlagres vinen desuden i egetræsfade i mindst fire måneder. | Australsk vin tilsat alkohol |

1.

Australske kvalitetsvinangivelser:

Udtryk

Anvendelsesbetingelser

Vintype (1)

Cream

»Cream« beskriver en form for australsk sød hedvin, der måler mindst 5 på baume-skalen. Vinens er bleg- til orangegul med en fyldig og sød smag og har typisk en vinøs til frugtagtig duft. Vinen kan blandes fra en eller flere årgange og har typisk ikke præg af lagring. Lagringen kan finde sted i forskellige typer beholdere. Ved alkoholtilsætningen skal der anvendes australsk druebrændevin.

Til eksport produceres vinen desuden ved hjælp af solera-systemet og lagres i egetræsfade i mindst tre år.

Australsk vin tilsat alkohol

Crusted/Crusting

Crusted/Crusting beskriver en vin tilsat alkohol, som kan danne bundfald.

Australsk vin tilsat alkohol

Ruby

Ruby beskriver en form for australsk vin tilsat alkohol, som kun lagres få år inden aftapningen. På aftapningstidspunktet har vinen en dyb rubinrød farve og er ofte robust, fyldig og frugtagtig. Vinen kan blandes af flere årgange for at bevare de primære farve- og duftpræg. Ved alkoholtilsætningen skal der anvendes druebrændevin.

Til eksport lagres vinen desuden egetræsfade i mindst fire måneder.

Australsk vin tilsat alkohol

Udtryk

Anvendelsesbetingelser

Vintype

Solera

Solera beskriver et system, hvor der anvendes fade/tønder, som indeholder vin fra forskellige årgange. Vinene udtages fra det fad, som indeholder den ældste blanding af årgange. Alle fade i soleraen efterfyldes så med vin fra yngre fade, og det fad, som indeholder den yngste blanding af årgange, tilsættes ny vin. Denne proces giver en blandingsvin med en bleg- til orangegul farve, afhængig af den ønskede stil. Systemet anvendes kun til fremstilling af hedvine.

Australsk vin tilsat alkohol

Tawny

Tawny beskriver en form for australsk vin tilsat alkohol, som lagres i et varieret antal år inden aftapningen. På aftapningstidspunktet har vinen en rødgylden farve. Vinene bør have en karakter, som afspejler omhyggelig lagring og have et »modent« snarere end en »friskt« frugtagtigt præg. Mange vine har dog det friske og veludviklede »frugtagtige« præg, som findes i yngre vine. Vinen er normalt en blanding af flere årgange. Den kan være lagret i egetræsfade og når sin optimale alder, før den sælges. Ved alkoholtilsætningen skal der anvendes druebrændevin.

Australsk vin tilsat alkohol

Vintage

Vintage beskriver en form for australsk vin tilsat alkohol, som produceres af druer fra en enkelt årgang. Disse kvalitetsvine er karakteriseret af deres relativt lange lagringstid på flaske. De er generelt mørke, fyldige og bløde. De må påføres betegnelsen »vintage« og det pågældende år. De er karakteriseret af deres evne til at blive bedre med tiden og vinder ved længerevarende lagring. Vinene lagres i mindst 20 måneder, før de frigives til salg. Ved alkoholtilsætningen skal der anvendes australsk druebrændevin.

Til eksport fadlagres vinen desuden i egetræsfade i mindst fire måneder.

Australsk vin tilsat alkohol

| 2. | Ændringer af listen over kvalitetsvinudtryk, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

2.

Ændringer af listen over kvalitetsvinudtryk, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.

---

(1)  De kontraherende parter anerkender, at den australske vintype »fortified wine« svarer til »hedvin« i Fællesskabet som defineret i bilag I, punkt 14 i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999.

BILAG VI

Produkttype som omhandlet i artikel 20, stk. 3, litra d)

| Udtryk | Maksimalt restsukkerindhold i stille vine |
| --- | --- |
| Dry | < 4 g/l, eller < 9 g/l hvis det totale syreindhold udtrykt som gram vinsyre pr. liter er < 2 g mindre end restsukkerindholdet |
| Medium dry | mellem 4 og 12 g/l |
| Medium sweet | mellem 12 og 45 g/l |
| Sweet | > 45 g/l |

Udtryk

Maksimalt restsukkerindhold i stille vine

Dry

< 4 g/l, eller < 9 g/l hvis det totale syreindhold udtrykt som gram vinsyre pr. liter er < 2 g mindre end restsukkerindholdet

Medium dry

mellem 4 og 12 g/l

Medium sweet

mellem 12 og 45 g/l

Sweet

> 45 g/l

| Udtryk | Maksimalt restsukkerindhold i mousserende vine |
| --- | --- |
| Brut nature | < 3 g/l |
| Extra brut | mellem 0 and 6 g/l |
| Brut | mellem 0 og 15 g/l |
| Extra dry | mellem 12 og 20 g/l |
| Dry | mellem 17 og 35 g/l |
| Medium dry | mellem 35 og 50 g/l |
| Sweet | > 50 g/l |

Udtryk

Maksimalt restsukkerindhold i mousserende vine

Brut nature

< 3 g/l

Extra brut

mellem 0 and 6 g/l

Brut

mellem 0 og 15 g/l

Extra dry

mellem 12 og 20 g/l

Dry

mellem 17 og 35 g/l

Medium dry

mellem 35 og 50 g/l

Sweet

> 50 g/l

BILAG VII

Navne på druesorter og synonymer herfor, der indeholder eller består af en geografisk betegnelse fra Fællesskabet, som kan anføres i etikettering af vine med oprindelse i Australien i overensstemmelse med artikel 22, stk. 2

| 1. | Druesorter og deres synonymer:
  Alicante Bouchet
  Auxerrois
  Barbera
  Carignan
  Carignane
  Chardonnay
  Pinot Chardonnay
  Orange Muscat
  Rhine Riesling
  Trebbiano
  Verdelho |
| --- | --- |

1.

Druesorter og deres synonymer:

Alicante Bouchet

Auxerrois

Barbera

Carignan

Carignane

Chardonnay

Pinot Chardonnay

Orange Muscat

Rhine Riesling

Trebbiano

Verdelho

| 2. | Ændringer af listen over druesorter og deres synonymer, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30. |
| --- | --- |

2.

Ændringer af listen over druesorter og deres synonymer, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.

BILAG VIII

Definition af visse produktionsmetoder som omhandlet i artikel 20, stk. 3, litra i

| 1. | Hvis følgende udtryk anvendes til at betegne og præsentere en vin, skal vinen være modnet, gæret eller lagret på egetræsfade:







  »barrel aged«
  »barrel fermented«
  »barrel matured« | »oak aged«
  »oak fermented«
  »oak matured« | »wood aged«
  »wood fermented«
  »wood matured« |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Hvis følgende udtryk anvendes til at betegne og præsentere en vin, skal vinen være modnet, gæret eller lagret på egetræsfade:

»barrel aged«

»barrel fermented«

»barrel matured«

»oak aged«

»oak fermented«

»oak matured«

»wood aged«

»wood fermented«

»wood matured«

| 2. | Følgende udtryk kan anvendes til at betegne og præsentere en vin med oprindelse i Australien på følgende vilkår:






  botrytis (eller tilsvarende udtryk) | vinen skal være fremstillet af friske modne druer, hvoraf en betydelig andel under naturlige betingelser er blevet påvirket af skimmelsvampen Botrytis cinerea på en sådan måde, at sukkerkoncentrationen i druerne øges |
| --- | --- | --- |
| bottle fermented | vinen skal være en mousserende vin, der er fremstillet ved gæring på en flaske med et indhold, der ikke overstiger 5 l, og hvor lagringen på bærmen har varet mindst seks måneder |
| noble late harvested | vinen skal være fremstillet af friske modne druer, hvoraf en betydelig andel under naturlige betingelser er blevet påvirket af skimmelsvampen Botrytis cinerea på en sådan måde, at sukkerkoncentrationen i druerne øges |
| special late harvested | vinen skal være fremstillet af friske modne druer, hvoraf en betydelig andel under naturlige betingelser er blevet tørret på en sådan måde, at sukkerkoncentrationen i druerne øges |

2.

Følgende udtryk kan anvendes til at betegne og præsentere en vin med oprindelse i Australien på følgende vilkår:

botrytis (eller tilsvarende udtryk)

vinen skal være fremstillet af friske modne druer, hvoraf en betydelig andel under naturlige betingelser er blevet påvirket af skimmelsvampen Botrytis cinerea på en sådan måde, at sukkerkoncentrationen i druerne øges

bottle fermented

vinen skal være en mousserende vin, der er fremstillet ved gæring på en flaske med et indhold, der ikke overstiger 5 l, og hvor lagringen på bærmen har varet mindst seks måneder

noble late harvested

vinen skal være fremstillet af friske modne druer, hvoraf en betydelig andel under naturlige betingelser er blevet påvirket af skimmelsvampen Botrytis cinerea på en sådan måde, at sukkerkoncentrationen i druerne øges

special late harvested

vinen skal være fremstillet af friske modne druer, hvoraf en betydelig andel under naturlige betingelser er blevet tørret på en sådan måde, at sukkerkoncentrationen i druerne øges

| 3. | Hvis andre udtryk vedrørende fremstilling af vin anvendes til at betegne og præsentere vinen, skal den være fremstillet i overensstemmelse med den betydning af disse udtryk, som generelt anvendes og forstås af professionelle vindyrkere i det vinproducerende land. |
| --- | --- |

3.

Hvis andre udtryk vedrørende fremstilling af vin anvendes til at betegne og præsentere vinen, skal den være fremstillet i overensstemmelse med den betydning af disse udtryk, som generelt anvendes og forstås af professionelle vindyrkere i det vinproducerende land.

BILAG IX

Lovgivning vedrørende betegnelse, præsentation, emballering eller sammensætning af vin som omhandlet i artikel 26

FOR AUSTRALIEN

Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, og følgelovgivning

Trade Practices Act 1974

Australia New Zealand Food Standards Code.

FOR FÆLLESSKABET

Afsnit V og bilag VII og VIII i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin

Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 for så vidt angår beskrivelse, betegnelse, præsentation og beskyttelse af visse vinprodukter.

BILAG X

Kontaktorganer som omhandlet i artikel 31

Ændringer vedrørende kontaktorganer skal meddeles i god tid

a)   AUSTRALIEN

| The Chief Executive |
| --- |
| Australian Wine and Brandy Corporation |
| National Wine Centre |
| Botanic Road |
| ADELAIDE SA 5000 |
| Australia |
| (PO Box 2733 |
| KENT TOWN SA 5071 |
| Australia) |
| Tel: (+ 61) (8) 8228 2000 |
| Fax (+ 61) (8) 8228 2022 |
| e-mail: awbc@awbc.com.au |

The Chief Executive

Australian Wine and Brandy Corporation

National Wine Centre

Botanic Road

ADELAIDE SA 5000

Australia

(PO Box 2733

KENT TOWN SA 5071

Australia)

Tel: (+ 61) (8) 8228 2000

Fax (+ 61) (8) 8228 2022

e-mail: awbc@awbc.com.au

b)   FÆLLESSKABET

Europa-Kommissionen

| Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter |
| --- |
| (EC-Australia Agreement on Trade in Wine) |
| B-1049 Bruxelles/B-1049 Brussel |
| Belgium |
| Tel: (+ 32)(2) 295-3240 |
| Fax (+ 32)(2) 295-7540 |
| e-mail: agri-library@ec.europa.eu |

Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

(EC-Australia Agreement on Trade in Wine)

B-1049 Bruxelles/B-1049 Brussel

Belgium

Tel: (+ 32)(2) 295-3240

Fax (+ 32)(2) 295-7540

e-mail: agri-library@ec.europa.eu

PROTOKOL

DE KONTRAHERENDE PARTER ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

| I. | 1. | I henhold til aftalens artikel 5, stk. 1, litra b), tillader Fællesskabet indførsel til og markedsføring på sit område af vine med oprindelse i Australien som:






  a) | har et mineralindhold, der afspejler de naturligt forekommende indhold af mineraler i australsk landbrugsjord, og som er fremstillet efter metoder, der er i overensstemmelse med god ønologisk praksis |
| --- | --- | --- | --- |

I.

1.

I henhold til aftalens artikel 5, stk. 1, litra b), tillader Fællesskabet indførsel til og markedsføring på sit område af vine med oprindelse i Australien som:

a)

har et mineralindhold, der afspejler de naturligt forekommende indhold af mineraler i australsk landbrugsjord, og som er fremstillet efter metoder, der er i overensstemmelse med god ønologisk praksis

| b) | har et samlet syreindhold, udtrykt som vinsyre, på under 3,5 men over 3,0 g/l, såfremt vinen er forsynet med en beskyttet geografisk angivelse, der er anført i bilag II |
| --- | --- |

b)

har et samlet syreindhold, udtrykt som vinsyre, på under 3,5 men over 3,0 g/l, såfremt vinen er forsynet med en beskyttet geografisk angivelse, der er anført i bilag II

| c) | for så vidt angår vine, der i henhold til australsk lovgivning betegnes og præsenteres med udtrykkene »botrytis« eller ord med tilsvarende mening, »noble late harvested« eller »special late harvested«:






  — | har et virkeligt alkoholindhold på mindst 8,5 % vol. eller et totalt alkoholindhold på over 15 % udtrykt i volumen uden tilsætning |
| --- | --- | --- |

c)

for så vidt angår vine, der i henhold til australsk lovgivning betegnes og præsenteres med udtrykkene »botrytis« eller ord med tilsvarende mening, »noble late harvested« eller »special late harvested«:

—

har et virkeligt alkoholindhold på mindst 8,5 % vol. eller et totalt alkoholindhold på over 15 % udtrykt i volumen uden tilsætning

| — | har et flygtigt syreindhold, der ikke overstiger 25 milliækvivalenter pr. liter (1,5 g/l) |
| --- | --- |

—

har et flygtigt syreindhold, der ikke overstiger 25 milliækvivalenter pr. liter (1,5 g/l)

| — | har et svovldioxidindhold, der ikke overstiger 300 mg/l |
| --- | --- |

—

har et svovldioxidindhold, der ikke overstiger 300 mg/l

forudsat, at den pågældende vin er forsynet med en geografisk betegnelse for Australien, som er anført i bilag II

| d) | uden at dette berører litra c), første led), har et total alkoholindhold udtrykt i volumen, som ikke overstiger 20 % uden nogen tilsætning, og uden at dette berører tolerancerne i forbindelse med den anvendte referenceanalysemetode, et virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen, der ikke må være mere end 0,8 % vol. højere eller lavere end det ved analysen bestemte indhold |
| --- | --- |

d)

uden at dette berører litra c), første led), har et total alkoholindhold udtrykt i volumen, som ikke overstiger 20 % uden nogen tilsætning, og uden at dette berører tolerancerne i forbindelse med den anvendte referenceanalysemetode, et virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen, der ikke må være mere end 0,8 % vol. højere eller lavere end det ved analysen bestemte indhold

| e) | har et totalt alkoholindhold udtrykt som en procentdel af volumen med en nøjagtighed på en tiendedel |
| --- | --- |

e)

har et totalt alkoholindhold udtrykt som en procentdel af volumen med en nøjagtighed på en tiendedel

| f) | er sammensat i overensstemmelse med nye eller ændrede krav, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i fællesskab i overensstemmelse med proceduren i artikel 29, stk. 3, litra a) eller artikel 30, stk. 3, litra a). |
| --- | --- |

f)

er sammensat i overensstemmelse med nye eller ændrede krav, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i fællesskab i overensstemmelse med proceduren i artikel 29, stk. 3, litra a) eller artikel 30, stk. 3, litra a).

| 2. | Med henblik på stk. 1 skal vinen være ledsaget af et certifikat udstedt af Australien Wine and Brandy Corporation eller et andet af Australien udpeget kompetent organ, som attesterer, at vinen er blevet fremstillet i overensstemmelse med Australiens love og regulativer. |
| --- | --- |

2.

Med henblik på stk. 1 skal vinen være ledsaget af et certifikat udstedt af Australien Wine and Brandy Corporation eller et andet af Australien udpeget kompetent organ, som attesterer, at vinen er blevet fremstillet i overensstemmelse med Australiens love og regulativer.

| II. | I henhold til aftalens artikel 33, litra b), finder aftalen ikke anvendelse på:






  1. | Vin i beholdere, som rummer højst 5 liter og er forsynet med etiket og engangslukkeanordning, hvis den samlede transporterede mængde ikke overstiger 100 liter, også selv om den består af flere særskilte partier. |
| --- | --- | --- |

II.

I henhold til aftalens artikel 33, litra b), finder aftalen ikke anvendelse på:

1.

Vin i beholdere, som rummer højst 5 liter og er forsynet med etiket og engangslukkeanordning, hvis den samlede transporterede mængde ikke overstiger 100 liter, også selv om den består af flere særskilte partier.

| 2. | a) | vinmængder på højst 30 liter pr. rejsende indført i rejsendes personlige bagage |
| --- | --- | --- |

2.

a)

vinmængder på højst 30 liter pr. rejsende indført i rejsendes personlige bagage

| b) | vinmængder på højst 30 liter indført i forsendelser fra en privatperson til en anden |
| --- | --- |

b)

vinmængder på højst 30 liter indført i forsendelser fra en privatperson til en anden

| c) | vin, der indgår i privatpersoners flyttegods |
| --- | --- |

c)

vin, der indgår i privatpersoners flyttegods

| d) | vin til varemesser, der falder ind under den særlige herfor gældende toldordning, når de pågældende produkter er aftappet i beholdere, som rummer højst 2 liter og er forsynet med etiket samt engangslukkeanordning |
| --- | --- |

d)

vin til varemesser, der falder ind under den særlige herfor gældende toldordning, når de pågældende produkter er aftappet i beholdere, som rummer højst 2 liter og er forsynet med etiket samt engangslukkeanordning

| e) | vinmængder, der indføres med henblik på videnskabelige eller tekniske forsøg, og som er på højst 1 hektoliter |
| --- | --- |

e)

vinmængder, der indføres med henblik på videnskabelige eller tekniske forsøg, og som er på højst 1 hektoliter

| f) | vin til diplomatiske repræsentationer, konsulater og lignende organer, som indføres med den told- og afgiftsfritagelse, der indrømmes disse organer |
| --- | --- |

f)

vin til diplomatiske repræsentationer, konsulater og lignende organer, som indføres med den told- og afgiftsfritagelse, der indrømmes disse organer

| g) | vin, der udgør forsyninger på internationale transportmidler. |
| --- | --- |

g)

vin, der udgør forsyninger på internationale transportmidler.

De i stk. 1 omhandlede fritagelser kan ikke kombineres med en eller flere af de i dette stykke omhandlede fritagelser.

Fælleserklæring om fremtidige drøftelser vedrørende ønologiske fremgangsmåder

Da reglerne for ønologiske fremgangsmåder og krav til sammensætningen varierer meget internationalt, vil de kontraherende parter undersøge, hvorledes de fremover kan nå til enighed om anvendelse af nye ønologiske fremgangsmåder og krav til sammensætningen på en mindre restriktiv og mere fleksibel måde end fastsat i aftalens afsnit I.

De kontraherende parter vil videreføre deres drøftelser herom på den blandede komités første møde efter datoen for denne fælles erklæring.

Fælleserklæring om mærkning vedrørende allergener

| 1. | Uanset aftalens artikel 26 anerkender de kontraherende parter, at:






  a) | Fællesskabet kan forlange, at betegnelsen og præsentationen af en vin omfatter obligatoriske oplysninger om allergener som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 med senere ændringer, |
| --- | --- | --- |

1.

Uanset aftalens artikel 26 anerkender de kontraherende parter, at:

a)

Fællesskabet kan forlange, at betegnelsen og præsentationen af en vin omfatter obligatoriske oplysninger om allergener som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 med senere ændringer,

| b) | Australien kan forlange, at betegnelsen og præsentationen af en vin omfatter obligatoriske oplysninger om visse ingredienser eller stoffer som fastsat i Food Standard 1.2.3, Volume 2, Australia New Zealand Food Standards Code (med senere ændringer). |
| --- | --- |

b)

Australien kan forlange, at betegnelsen og præsentationen af en vin omfatter obligatoriske oplysninger om visse ingredienser eller stoffer som fastsat i Food Standard 1.2.3, Volume 2, Australia New Zealand Food Standards Code (med senere ændringer).

| 2. | Uden at dette indskrænker aftalens artikel 4:






  a) | vil Fællesskabet tillade import af vine med oprindelse i Australien, der betegnes og præsenteres i overensstemmelse med kravene i stk. 1, litra a) |
| --- | --- | --- |

2.

Uden at dette indskrænker aftalens artikel 4:

a)

vil Fællesskabet tillade import af vine med oprindelse i Australien, der betegnes og præsenteres i overensstemmelse med kravene i stk. 1, litra a)

| b) | vil Australien tillade import af vine med oprindelse i Fællesskabet, der betegnes og præsenteres i overensstemmelse med kravene i stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

b)

vil Australien tillade import af vine med oprindelse i Fællesskabet, der betegnes og præsenteres i overensstemmelse med kravene i stk. 1, litra b).

| 3. | De kontraherende parter vil samarbejde om at harmonisere deres respektive regler og krav vedrørende angivelse af ingredienser i vin. |
| --- | --- |

3.

De kontraherende parter vil samarbejde om at harmonisere deres respektive regler og krav vedrørende angivelse af ingredienser i vin.

Fælleserklæring om en dialog om spørgsmål vedrørende international handel med vin

Som verdens største eksportører af vin har Australien og Den Europæiske Union en fælles interesse i at øge adgangen til og udvide de internationale vinmarkeder, og de ønsker at undersøge, hvorledes de kan arbejde sammen om at indkredse mulige områder for fælles tiltag.

De kontraherende parter vil udvide dialogen med hinanden omkring spørgsmål, som vil kunne fremme og udvide den globale handel med vin. Dialogen kan omfatte drøftelser om de aktuelle WTO-handelsforhandlinger under Doha-runden og forhandlinger i andre internationale fora, som har betydning for verdenshandelen med vin.

Fælleserklæring anvendelsen af produktionsmetoder

De kontraherende parter vil overveje yderligere anvendelse af visse udtryk vedrørende produktionsmetoder som opført i bilag VIII på baggrund af anbefalinger udstedt af Den Internationale Vinorganisation (OIV).

Fælleserklæring om mærkning

De kontraherende parter konstaterer med tilfredshed, at en række etiketteringsspørgsmål er blevet løst gennem denne aftale.

De kontraherende parter understreger den betydning, som de tillægger de rammer, der er blevet skabt med denne aftale, med henblik på at kunne løse spørgsmål, som måtte opstå i fremtiden i forbindelse med handelen med vin.

Fælleserklæring vedrørende artikel 13, stk. 3, litra c) i aftalen

De kontraherende parter bekræfter, at den i aftalens artikel 13, stk. 3, litra c), omhandlede beskyttelse omfatter udtryk som »méthode champenoise«.

Fælleserklæring om attestering

De kontraherende parter bekræfter, at de forenklede attesteringsbestemmelser, der er fastsat i aftalens artikel 27, stk. 1, ikke omfatter uaftappet vin, som eksporteres til Fællesskabet.

Fælleserklæring om retsina

De kontraherende parter tager følgende til efterretning:

| — | i henhold til bilag 1, punkt 13, i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 er »retsina«-vin en vin, som udelukkende fremstilles på Grækenlands geografiske område af druemost, hvortil der er tilsat Aleppofyr-harpiks. Anvendelsen af Aleppofyr-harpiks er kun tilladt for at opnå »retsina«-vin på betingelser, der er fastsat i gældende græsk lovgivning |
| --- | --- |

—

i henhold til bilag 1, punkt 13, i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 er »retsina«-vin en vin, som udelukkende fremstilles på Grækenlands geografiske område af druemost, hvortil der er tilsat Aleppofyr-harpiks. Anvendelsen af Aleppofyr-harpiks er kun tilladt for at opnå »retsina«-vin på betingelser, der er fastsat i gældende græsk lovgivning

| — | i henhold til bilag IV, stk. 1, litra n), i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 er anvendelsen af Aleppofyr-harpiks en godkendt ønologisk praksis i Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i artikel 9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1622/2000 |
| --- | --- |

—

i henhold til bilag IV, stk. 1, litra n), i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 er anvendelsen af Aleppofyr-harpiks en godkendt ønologisk praksis i Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i artikel 9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1622/2000

| — | vine med betegnelsen »retsina« på etiketten, som er fremstillet i Grækenland i overensstemmelse med ovenstående bestemmelser, må fortsat eksporteres til Australien. |
| --- | --- |

—

vine med betegnelsen »retsina« på etiketten, som er fremstillet i Grækenland i overensstemmelse med ovenstående bestemmelser, må fortsat eksporteres til Australien.

SAMLET ERKLÆRING FRA DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB

Australiens anvendelse af obligatoriske angivelser

Det Europæiske Fællesskab erkender, at artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002 med senere ændringer bl.a. indeholder krav om, at obligatoriske angivelser skal samles i samme synsfelt på beholderen. For vine med oprindelse i Australien erkender Det Europæiske Fællesskab, at kravet til visning af de obligatoriske angivelser i samme synsfelt er opfyldt, hvis alle angivelser kan læses uden at dreje flasken og fremstår adskilt fra omkringstående tekst eller grafik. Det Europæiske Fællesskab bekræfter, at de obligatoriske angivelser må fremstå adskilt fra tekst og grafik og må angives på én eller flere etiketter inden for et enkelt synsfelt.

Det Europæiske Fællesskab anerkender endvidere, at Australien har ret til — men er ikke tvunget til at angive obligatoriske angivelser vedrørende importør og produktionsparti i dette enkelte synsfelt.

Australiens anvendelse af visse angivelser

Det Europæiske Fællesskab erkender, at det i henhold til Fællesskabets bestemmelser som nedfældet i artikel 34, stk. 1 og 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002 med senere ændringer kræves eller tillades, at angivelser vedrørende adresser på visse personer, der har deltaget i markedsføringen af vinen, anføres på vinetiketten. Det Europæiske Fællesskab erkender desuden, at gængse engelske ord som »doctor«, »mountain« og »sun« kan anvendes til at betegne og præsentere australske vine.

Australiens anvendelse af frivillige udtryk

Det Europæiske Fællesskab erkender, at Fællesskabets lovgivning på vinområdet, herunder især bilag VII og VIII til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 og Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002 med senere ændringer, fastsætter regler for anvendelsen af obligatoriske og frivillige angivelser på det fælles marked. Fællesskabslovgivningen tillader anvendelse af andre udtryk end dem, der er udtrykkeligt omfattet af lovgivningen, hvis de er præcise, ikke giver anledning til forveksling med andre udtryk, som anvendes i fællesskabslovgivningen, og hvis de erhvervsdrivende i tvivlstilfælde kan bevise, at de er korrekte.

I overensstemmelse med denne lovgivning anerkender Det Europæiske Fællesskab, at Australien må anvende andre end de i aftalen omfattede udtryk til at betegne og præsentere sine vine, så længe udtrykkene anvendes i overensstemmelse med de regler, som gælder for vinproducenter i Australien.

SAMLING AF BREVVEKSLINGER

Bruxelles, 1. december 2008

Hr.,

Jeg har den ære hermed at henvise til de nylige forhandlinger mellem vore respektive delegationer om en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin (»aftalen«).

Vedrørende aftalen og artikel 24, stk. 1, i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder

De kontraherende parter går ud fra, at forhandlingerne om og anvendelsen af aftalen er i overensstemmelse med hver af parternes respektive forpligtelser, for så vidt angår vin, over for den anden part i henhold til artikel 24, stk. 1, i aftalen om handelsaspekter vedrørende intellektuel ejendomsret (»TRIPs-aftalen«).

Vedrørende visse beskyttede betegnelser

De kontraherende parter anerkender, at aftalens bestemmelser om traditionelle udtryk, vinkategorier, varebetegnelser og kvalitetsvinudtryk ikke i sig selv udgør eller skaber intellektuelle ejendomsrettigheder.

Vedrørende beskyttelse af geografiske betegnelser

De kontraherende parter bekræfter, at aftalen ikke berører parternes rettigheder og forpligtelser i medfør af artikel 24, stk. 3, i aftalen om handelsaspekter vedrørende intellektuel ejendomsret.

Australien bekræfter, at når en geografisk betegnelse i Fællesskabet, som er beskyttet af Australien i medfør af denne aftale, er optaget på listen over beskyttede betegnelser, vil Australien fortsat sikre, at et varemærke, som indeholder eller består af den pågældende geografiske betegnelse, der identificerer en vin opført i bilag II, ikke anvendes eller opføres på listen over varemærker for vin, medmindre den pågældende vin opfylder kravene for anvendelse af en geografisk betegnelse i Fællesskabet.

Uden at dette tilsidesætter aftalens artikel 19, bekræfter Australien, at en geografisk betegnelse, som er opført i aftalens artikel 15, må anvendes i Australien til at betegne og præsentere en vin med oprindelse i Fællesskabet i den overgangsperiode, som er anført i den pågældende artikel, hvis vinen opfylder kravene vedrørende anvendelse af den geografiske betegnelse.

Vedrørende visse geografiske betegnelser og registrerede varemærker

| 1. | For så vidt angår geografiske betegnelser, der er beskyttet på deres respektive områder efter 26. januar 1994, og for så vidt som forbrugerne ikke vildledes med hensyn til vinens oprindelse, er de kontraherende parter enige om følgende: |
| --- | --- |

1.

For så vidt angår geografiske betegnelser, der er beskyttet på deres respektive områder efter 26. januar 1994, og for så vidt som forbrugerne ikke vildledes med hensyn til vinens oprindelse, er de kontraherende parter enige om følgende:

| 1.1. | De i Australien registrerede varemærker »Ilya«, »Lienert of Mecklenburg«, »Lindauer«, »Salena Estate, »The Bissy«, »Karloff« og »Montana« må fortsat anvendes i Australien. |
| --- | --- |

1.1.

De i Australien registrerede varemærker »Ilya«, »Lienert of Mecklenburg«, »Lindauer«, »Salena Estate, »The Bissy«, »Karloff« og »Montana« må fortsat anvendes i Australien.

| 1.2. | Uanset aftalens artikel 13, stk. 2, og 5, og andet afsnit af den til aftalen knyttede brevveksling om beskyttelse af geografiske betegnelser, må varemærkerne »Stonehaven Limestone Coast«, »John Peel«, »William Peel«, »Old Peel«, »South Coast« og »Domaine de Fleurieu«, som er registrerede i Fællesskabet og/eller i én eller flere medlemsstater, fortsat anvendes i Fællesskabet og/eller på en af de berørte medlemsstaters område. |
| --- | --- |

1.2.

Uanset aftalens artikel 13, stk. 2, og 5, og andet afsnit af den til aftalen knyttede brevveksling om beskyttelse af geografiske betegnelser, må varemærkerne »Stonehaven Limestone Coast«, »John Peel«, »William Peel«, »Old Peel«, »South Coast« og »Domaine de Fleurieu«, som er registrerede i Fællesskabet og/eller i én eller flere medlemsstater, fortsat anvendes i Fællesskabet og/eller på en af de berørte medlemsstaters område.

| 1.3. | Intet i aftalen forhindrer ihændehavere af varemærker i at anvende disse varemærker andre steder, hvor love og regulativer tillader dette. |
| --- | --- |

1.3.

Intet i aftalen forhindrer ihændehavere af varemærker i at anvende disse varemærker andre steder, hvor love og regulativer tillader dette.

| 2.1. | De kontraherende parter bemærker, at varemærker, som ikke indeholder eller består af en geografisk betegnelse, som er opført i aftalens respektive bilag, ikke er omfattet af aftalens artikel 13, stk. 2 og 5, og derfor fortsat kan anvendes. |
| --- | --- |

2.1.

De kontraherende parter bemærker, at varemærker, som ikke indeholder eller består af en geografisk betegnelse, som er opført i aftalens respektive bilag, ikke er omfattet af aftalens artikel 13, stk. 2 og 5, og derfor fortsat kan anvendes.

| 2.2. | De kontraherende parter er enige om drøfte dette spørgsmål, såfremt det måtte blive nødvendigt, i den blandede komité EF/Australien, som er nedsat ifølge aftalens artikel 30. |
| --- | --- |

2.2.

De kontraherende parter er enige om drøfte dette spørgsmål, såfremt det måtte blive nødvendigt, i den blandede komité EF/Australien, som er nedsat ifølge aftalens artikel 30.

| 3.1. | De kontraherende parter noterer sig endvidere, at Fællesskabets geografiske betegnelse »Vittorio« er ved at blive kontrolleret i forbindelse med varemærkerne »Vittoria« og »Santa Vittoria«. Når denne undersøgelse er tilendebragt og med forbehold af afklaringen af spørgsmål, som måtte opstå i denne forbindelse, vil de kontraherende parter gennem den blandede komité EF/Australien bestræbe sig på hurtigst muligt at ajourføre listen over geografiske betegnelser i bilag II. |
| --- | --- |

3.1.

De kontraherende parter noterer sig endvidere, at Fællesskabets geografiske betegnelse »Vittorio« er ved at blive kontrolleret i forbindelse med varemærkerne »Vittoria« og »Santa Vittoria«. Når denne undersøgelse er tilendebragt og med forbehold af afklaringen af spørgsmål, som måtte opstå i denne forbindelse, vil de kontraherende parter gennem den blandede komité EF/Australien bestræbe sig på hurtigst muligt at ajourføre listen over geografiske betegnelser i bilag II.

Varighed

De kontraherende parter er enige om, at denne brevudveksling forbliver i kraft, så længe aftalen er i kraft.

Jeg har den ære hermed at foreslå, at dette brev og Deres besvarelse heraf med bekræftelse på, at den australske regering giver udtryk for sin enighed heri, betragtes som en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Australiens regering.

Med venlig hilsen

På Det Europæiske Fællesskabs vegne

Image

Bruxelles, 1. december 2008

Hr.,

Jeg har den ære hermed at anerkende modtagelsen af Deres brev af dags dato med følgende ordlyd:

»Vedrørende aftalen og artikel 24, stk. 1, i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder

De kontraherende parter går ud fra, at forhandlingerne om og anvendelsen af aftalen er i overensstemmelse med hver af parternes respektive forpligtelser, for så vidt angår vin, over for den anden part i henhold til artikel 24, stk. 1, i aftalen om handelsaspekter vedrørende intellektuel ejendomsret (»TRIPs-aftalen«).

Vedrørende visse beskyttede betegnelser

De kontraherende parter anerkender, at aftalens bestemmelser om traditionelle udtryk, vinkategorier, varebetegnelser og kvalitetsvinudtryk ikke i sig selv udgør eller skaber intellektuelle ejendomsrettigheder.

Vedrørende beskyttelse af geografiske betegnelser

De kontraherende parter bekræfter, at aftalen ikke berører parternes rettigheder og forpligtelser i medfør af artikel 24, stk. 3, i aftalen om handelsaspekter vedrørende intellektuel ejendomsret.

Australien bekræfter, at når en geografisk betegnelse i Fællesskabet, som er beskyttet af Australien i medfør af denne aftale, er optaget på listen over beskyttede betegnelser, vil Australien fortsat sikre, at et varemærke, som indeholder eller består af den pågældende geografiske betegnelse, som identificerer en vin opført i bilag II, ikke anvendes eller opføres på listen over varemærker over vin, medmindre den pågældende vin opfylder kravene for anvendelse af en geografisk betegnelse i Fællesskabet.

Uden at dette tilsidesætter aftalens artikel 19, bekræfter Australien, at en geografisk betegnelse, som er opført i aftalens artikel 15, må anvendes i Australien til at betegne og præsentere en vin med oprindelse i Fællesskabet i den overgangsperiode, som er anført i den pågældende artikel, hvis vinen opfylder kravene vedrørende anvendelse af den geografiske betegnelse.

Vedrørende visse geografiske betegnelser og registrerede varemærker

| 1. | For så vidt angår geografiske betegnelser, der er beskyttet på deres respektive områder efter 26. januar 1994, og for så vidt som forbrugerne ikke vildledes med hensyn til vinens oprindelse, er de kontraherende parter enige om følgende: |
| --- | --- |

1.

For så vidt angår geografiske betegnelser, der er beskyttet på deres respektive områder efter 26. januar 1994, og for så vidt som forbrugerne ikke vildledes med hensyn til vinens oprindelse, er de kontraherende parter enige om følgende:

| 1.1. | De i Australien registrerede varemærker »IlyaI, »Lienert of Mecklenburg«, »Lindauer«, »Salena Estate«, »The Bissy«. »Karloff« og »Montana« må fortsat anvendes i Australien. |
| --- | --- |

1.1.

De i Australien registrerede varemærker »IlyaI, »Lienert of Mecklenburg«, »Lindauer«, »Salena Estate«, »The Bissy«. »Karloff« og »Montana« må fortsat anvendes i Australien.

| 1.2. | Uanset aftalens artikel 13, stk. 2, og 5, og andet afsnit af den til aftalen knyttede brevudveksling om beskyttelse af geografiske betegnelser, må varemærkerne »Stonehaven Limestone Coast«, »John Peel«, »William Peel«, »Old Peel«, »South Coast« og »Domaine de Fleurieu«, som er registrerede i Fællesskabet og/eller i én eller flere medlemsstater, fortsat anvendes i Fællesskabet og/eller på en af de berørte medlemsstaters område. |
| --- | --- |

1.2.

Uanset aftalens artikel 13, stk. 2, og 5, og andet afsnit af den til aftalen knyttede brevudveksling om beskyttelse af geografiske betegnelser, må varemærkerne »Stonehaven Limestone Coast«, »John Peel«, »William Peel«, »Old Peel«, »South Coast« og »Domaine de Fleurieu«, som er registrerede i Fællesskabet og/eller i én eller flere medlemsstater, fortsat anvendes i Fællesskabet og/eller på en af de berørte medlemsstaters område.

| 1.3. | Intet i aftalen forhindrer ihændehavere af varemærker i at anvende disse varemærker andre steder, hvor love eller regulativer tillader dette. |
| --- | --- |

1.3.

Intet i aftalen forhindrer ihændehavere af varemærker i at anvende disse varemærker andre steder, hvor love eller regulativer tillader dette.

| 2.1. | De kontraherende parter bemærker, at varemærker, som ikke indeholder eller består af en geografisk betegnelse, som er opført i aftalens respektive bilag, ikke er omfattet af aftalens artikel 13, stk. 2 og 5, og derfor fortsat kan anvendes. |
| --- | --- |

2.1.

De kontraherende parter bemærker, at varemærker, som ikke indeholder eller består af en geografisk betegnelse, som er opført i aftalens respektive bilag, ikke er omfattet af aftalens artikel 13, stk. 2 og 5, og derfor fortsat kan anvendes.

| 2.2. | De kontraherende parter er enige om drøfte dette spørgsmål, såfremt det måtte blive nødvendigt, i den blandede komité EF/Australien, som er nedsat ifølge aftalens artikel 30. |
| --- | --- |

2.2.

De kontraherende parter er enige om drøfte dette spørgsmål, såfremt det måtte blive nødvendigt, i den blandede komité EF/Australien, som er nedsat ifølge aftalens artikel 30.

| 3.1. | De kontraherende parter noterer sig endvidere, at Fællesskabets geografiske betegnelse »Vittorio« er ved at blive undersøgt i forbindelse med varemærkerne »Vittoria« og »Santa Vittoria«. Når denne undersøgelse er tilendebragt og med forbehold af afklaringen af spørgsmål, som måtte opstå i denne forbindelse, vil de kontraherende parter gennem den blandede komité EF/Australien bestræbe sig på hurtigst muligt at ajourføre listen over geografiske betegnelser i bilag II. |
| --- | --- |

3.1.

De kontraherende parter noterer sig endvidere, at Fællesskabets geografiske betegnelse »Vittorio« er ved at blive undersøgt i forbindelse med varemærkerne »Vittoria« og »Santa Vittoria«. Når denne undersøgelse er tilendebragt og med forbehold af afklaringen af spørgsmål, som måtte opstå i denne forbindelse, vil de kontraherende parter gennem den blandede komité EF/Australien bestræbe sig på hurtigst muligt at ajourføre listen over geografiske betegnelser i bilag II.

Varighed

De kontraherende parter er enige om, at denne brevudveksling forbliver i kraft, så længe aftalen er i kraft.«

Jeg har den ære hermed at bekræfte, at Australiens regering er enig heri, og at Deres brev og denne besvarelse heraf sammen betragtes som en aftale mellem Australiens regering og Det Europæiske Fællesskab.

Med venlig hilsen

På Australiens vegne

Image

---

30.1.2009

| 30.1.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 28/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 28/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNEInstitutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---