# Europos Sąjungos L 354/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 354 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. gruodžio 31d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 354

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. gruodžio 31d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1331/2008, nustatantis maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 83/417/EEB, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999, Direktyvą 2000/13/EB, Tarybos direktyvą 2001/112/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 258/97 (
  1
  ) | 7 |
| | * | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (
  1
  ) | 16 |
| | * | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/91, reglamentus (EB) Nr. 2232/96 ir (EB) Nr. 110/2008 bei Direktyvą 2000/13/EB (
  1
  ) | 34 |
| | * | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1335/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 881/2004, įsteigiantį Europos geležinkelio agentūrą (Agentūros reglamentą) (
  1
  ) | 51 |
| | * | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1336/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 648/2004, siekiant suderinti jį su Reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 dėl medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo bei pakavimo (
  1
  ) | 60 |
| | * | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1337/2008, sukuriantis priemonę, skirtą greitai reaguoti į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse | 62 |
| | * | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2008 dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe (
  1
  ) | 70 |
| | * | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1339/2008 dėl Europos mokymo fondo įsteigimo (nauja redakcija) | 82 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1331/2008, nustatantis maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą (
  1
  )

1

1

*

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 83/417/EEB, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999, Direktyvą 2000/13/EB, Tarybos direktyvą 2001/112/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 258/97 (
  1
  )

1

7

*

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (
  1
  )

1

16

*

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/91, reglamentus (EB) Nr. 2232/96 ir (EB) Nr. 110/2008 bei Direktyvą 2000/13/EB (
  1
  )

1

34

*

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1335/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 881/2004, įsteigiantį Europos geležinkelio agentūrą (Agentūros reglamentą) (
  1
  )

1

51

*

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1336/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 648/2004, siekiant suderinti jį su Reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 dėl medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo bei pakavimo (
  1
  )

1

60

*

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1337/2008, sukuriantis priemonę, skirtą greitai reaguoti į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse

62

*

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2008 dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe (
  1
  )

1

70

*

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1339/2008 dėl Europos mokymo fondo įsteigimo (nauja redakcija)

82

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Pastaba skaitytojui (žr. antrajį viršelio puslapį) | s3 |

*

Pastaba skaitytojui (žr. antrajį viršelio puslapį)

Pastaba skaitytojui

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 31.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1331/2008

2008 m. gruodžio 16 d.,

nustatantis maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Laisvas saugaus ir sveiko maisto judėjimas yra vienas pagrindinių vidaus rinkos aspektų, labai svarbus piliečių sveikatai bei gerovei ir jų socialiniams bei ekonominiams interesams. |
| --- | --- |

(1)

Laisvas saugaus ir sveiko maisto judėjimas yra vienas pagrindinių vidaus rinkos aspektų, labai svarbus piliečių sveikatai bei gerovei ir jų socialiniams bei ekonominiams interesams.

| (2) | Įgyvendinant Bendrijos politiką, turėtų būti užtikrintas aukštas žmonių gyvybės ir sveikatos apsaugos lygis. |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinant Bendrijos politiką, turėtų būti užtikrintas aukštas žmonių gyvybės ir sveikatos apsaugos lygis.

| (3) | Siekiant apsaugoti žmonių sveikatą, žmonėms skirtuose maisto produktuose naudojami maisto priedai, fermentai ir kvapiosios medžiagos turi būti įvertintos prieš pateikiant šias medžiagas į Bendrijos rinką. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant apsaugoti žmonių sveikatą, žmonėms skirtuose maisto produktuose naudojami maisto priedai, fermentai ir kvapiosios medžiagos turi būti įvertintos prieš pateikiant šias medžiagas į Bendrijos rinką.

| (4) | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (3), 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (4) ir 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų (5) (toliau – maisto sektorių teisės aktai) nustatomi suderinti kriterijai ir reikalavimai, susiję su šių medžiagų įvertinimu ir jų leidimų suteikimu. |
| --- | --- |

(4)

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (3), 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (4) ir 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų (5) (toliau – maisto sektorių teisės aktai) nustatomi suderinti kriterijai ir reikalavimai, susiję su šių medžiagų įvertinimu ir jų leidimų suteikimu.

| (5) | Visų pirma numatyta, kad maisto priedai, fermentai ir kvapiosios medžiagos – pastarųjų saugumas turi būti įvertintas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1334/2008 [dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų] – neturi būti pateikti į rinką ir naudojami žmonėms skirtame maiste, remiantis sąlygomis, nustatytomis visų maisto sektorių teisės aktuose, nebent jie yra įtraukti į leistinų medžiagų Bendrijos sąrašą. |
| --- | --- |

(5)

Visų pirma numatyta, kad maisto priedai, fermentai ir kvapiosios medžiagos – pastarųjų saugumas turi būti įvertintas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1334/2008 [dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų] – neturi būti pateikti į rinką ir naudojami žmonėms skirtame maiste, remiantis sąlygomis, nustatytomis visų maisto sektorių teisės aktuose, nebent jie yra įtraukti į leistinų medžiagų Bendrijos sąrašą.

| (6) | Maisto gamybos ir tvarkymo skaidrumo užtikrinimas yra ypatingai svarbus siekiant išsaugoti vartotojų pasitikėjimą. |
| --- | --- |

(6)

Maisto gamybos ir tvarkymo skaidrumo užtikrinimas yra ypatingai svarbus siekiant išsaugoti vartotojų pasitikėjimą.

| (7) | Tokiomis aplinkybėmis, atrodo, tikslinga parengti bendrą šių trijų kategorijų medžiagų įvertinimo ir leidimų išdavimo procedūrą Bendrijos lygiu, kuri būtų veiksminga, ribotos trukmės ir skaidri, siekiant palengvinti jų laisvą judėjimą Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(7)

Tokiomis aplinkybėmis, atrodo, tikslinga parengti bendrą šių trijų kategorijų medžiagų įvertinimo ir leidimų išdavimo procedūrą Bendrijos lygiu, kuri būtų veiksminga, ribotos trukmės ir skaidri, siekiant palengvinti jų laisvą judėjimą Bendrijos rinkoje.

| (8) | Ši bendra procedūra turi būti pagrįsta gero valdymo ir teisinio tikrumo principais bei turi būti įgyvendinama laikantis tų principų. |
| --- | --- |

(8)

Ši bendra procedūra turi būti pagrįsta gero valdymo ir teisinio tikrumo principais bei turi būti įgyvendinama laikantis tų principų.

| (9) | Taigi, nustatant įvairius procedūros etapus, jiems taikomus terminus, dalyvaujančių šalių vaidmenį ir taikytinus principus, šiuo reglamentu užbaigiama medžiagų leidimų suteikimo reglamentavimo sistema. Tačiau dėl tam tikrų procedūros aspektų reikia atsižvelgti į kiekvieno maisto sektoriaus teisės aktų specifiką. |
| --- | --- |

(9)

Taigi, nustatant įvairius procedūros etapus, jiems taikomus terminus, dalyvaujančių šalių vaidmenį ir taikytinus principus, šiuo reglamentu užbaigiama medžiagų leidimų suteikimo reglamentavimo sistema. Tačiau dėl tam tikrų procedūros aspektų reikia atsižvelgti į kiekvieno maisto sektoriaus teisės aktų specifiką.

| (10) | Numatant procedūros terminus, atsižvelgiama į skirtingų kriterijų, nustatytų atskirų maisto sektorių teisės aktuose, nagrinėjimui reikalingą laiką bei suteikiama pakankamai laiko konsultacijoms rengiant priemonių projektą. Visų pirma, Komisijai skirtas devynių mėnesių terminas pateikti reglamento, atnaujinančio Bendrijos sąrašą, projektą nereiškia, kad tai negalėtų būti atlikta per trumpesnį laikotarpį. |
| --- | --- |

(10)

Numatant procedūros terminus, atsižvelgiama į skirtingų kriterijų, nustatytų atskirų maisto sektorių teisės aktuose, nagrinėjimui reikalingą laiką bei suteikiama pakankamai laiko konsultacijoms rengiant priemonių projektą. Visų pirma, Komisijai skirtas devynių mėnesių terminas pateikti reglamento, atnaujinančio Bendrijos sąrašą, projektą nereiškia, kad tai negalėtų būti atlikta per trumpesnį laikotarpį.

| (11) | Gavusi paraišką Komisija turėtų pradėti procedūrą ir, atlikusi paraiškos galiojimo ir taikymo įvertinimą, prireikus nedelsiant prašyti Europos maisto saugos tarnybos (toliau – Tarnyba), įsteigtos 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 178/2002, nustatančiu maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiu Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiu su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (6), nuomonės. |
| --- | --- |

(11)

Gavusi paraišką Komisija turėtų pradėti procedūrą ir, atlikusi paraiškos galiojimo ir taikymo įvertinimą, prireikus nedelsiant prašyti Europos maisto saugos tarnybos (toliau – Tarnyba), įsteigtos 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 178/2002, nustatančiu maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiu Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiu su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (6), nuomonės.

| (12) | Pagal maisto produktų rizikos įvertinimo sistemą, nustatytą Reglamente (EB) Nr. 178/2002, medžiagas pateikti į rinką leidžiama tik prieš tai atlikus kuo aukštesnio lygio žmonių sveikatai keliamos rizikos nepriklausomą mokslinį įvertinimą. Tarnybai atlikus rizikos įvertinimą, Komisija, remdamasi glaudų Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą užtikrinančia reguliavimo procedūra, priima sprendimą dėl rizikos valdymo. |
| --- | --- |

(12)

Pagal maisto produktų rizikos įvertinimo sistemą, nustatytą Reglamente (EB) Nr. 178/2002, medžiagas pateikti į rinką leidžiama tik prieš tai atlikus kuo aukštesnio lygio žmonių sveikatai keliamos rizikos nepriklausomą mokslinį įvertinimą. Tarnybai atlikus rizikos įvertinimą, Komisija, remdamasi glaudų Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą užtikrinančia reguliavimo procedūra, priima sprendimą dėl rizikos valdymo.

| (13) | Leidimas pateikti medžiagas į rinką turėtų būti suteikiamas pagal šio reglamento nuostatas, jeigu yra atitinkami maisto sektorių teisės aktuose nustatyti reikalavimai leidimų suteikimui. |
| --- | --- |

(13)

Leidimas pateikti medžiagas į rinką turėtų būti suteikiamas pagal šio reglamento nuostatas, jeigu yra atitinkami maisto sektorių teisės aktuose nustatyti reikalavimai leidimų suteikimui.

| (14) | Pripažinta, kad kai kuriais atvejais vien tik mokslinis rizikos įvertinimas negali suteikti visos informacijos, kuria turėtų būti grindžiamas sprendimas dėl rizikos valdymo, ir kad reikėtų tinkamai atsižvelgti į kitus teisėtus su svarstomu klausimu susijusius socialinius, ekonominius, kultūrinius, etinius ir aplinkosaugos veiksnius bei į kontrolės priemonių tinkamumą. |
| --- | --- |

(14)

Pripažinta, kad kai kuriais atvejais vien tik mokslinis rizikos įvertinimas negali suteikti visos informacijos, kuria turėtų būti grindžiamas sprendimas dėl rizikos valdymo, ir kad reikėtų tinkamai atsižvelgti į kitus teisėtus su svarstomu klausimu susijusius socialinius, ekonominius, kultūrinius, etinius ir aplinkosaugos veiksnius bei į kontrolės priemonių tinkamumą.

| (15) | Siekiant informuoti atitinkamų sektorių veiklos vykdytojus ir visuomenę apie galiojančius leidimus, reikėtų leistinas medžiagas įrašyti į Bendrijos sąrašą, kurį rengia, tvarko ir skelbia Komisija. |
| --- | --- |

(15)

Siekiant informuoti atitinkamų sektorių veiklos vykdytojus ir visuomenę apie galiojančius leidimus, reikėtų leistinas medžiagas įrašyti į Bendrijos sąrašą, kurį rengia, tvarko ir skelbia Komisija.

| (16) | Prireikus ir esant tam tikroms aplinkybėms, pagal specifinio maisto sektoriaus teisės aktus gali būti numatyta mokslinių duomenų ir kitos pareiškėjo pateiktos informacijos apsauga tam tikrą laikotarpį. Tokiu atveju maisto sektoriaus teisės aktuose turėtų būti nustatytos sąlygos, kurioms esant šie duomenys negalėtų būti panaudoti kito pareiškėjo naudai. |
| --- | --- |

(16)

Prireikus ir esant tam tikroms aplinkybėms, pagal specifinio maisto sektoriaus teisės aktus gali būti numatyta mokslinių duomenų ir kitos pareiškėjo pateiktos informacijos apsauga tam tikrą laikotarpį. Tokiu atveju maisto sektoriaus teisės aktuose turėtų būti nustatytos sąlygos, kurioms esant šie duomenys negalėtų būti panaudoti kito pareiškėjo naudai.

| (17) | Tarnybos ir jos veiklos srityse veikiančių valstybių narių institucijų tinklų kūrimas yra vienas pagrindinių Tarnybos veiklos principų. Todėl rengdama nuomonę Tarnyba gali kreiptis į tinklą – ši galimybė jai suteikta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 36 straipsniu ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2230/2004 (7). |
| --- | --- |

(17)

Tarnybos ir jos veiklos srityse veikiančių valstybių narių institucijų tinklų kūrimas yra vienas pagrindinių Tarnybos veiklos principų. Todėl rengdama nuomonę Tarnyba gali kreiptis į tinklą – ši galimybė jai suteikta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 36 straipsniu ir Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2230/2004 (7).

| (18) | Bendra medžiagų leidimų suteikimo procedūra turi atitikti skaidrumo ir visuomenės informavimo reikalavimus, ir tuo pačiu užtikrinti pareiškėjų teisę išsaugoti tam tikros informacijos konfidencialumą. |
| --- | --- |

(18)

Bendra medžiagų leidimų suteikimo procedūra turi atitikti skaidrumo ir visuomenės informavimo reikalavimus, ir tuo pačiu užtikrinti pareiškėjų teisę išsaugoti tam tikros informacijos konfidencialumą.

| (19) | Siekiant apsaugoti pareiškėjo konkurencinę padėtį, reikėtų atsižvelgti į tam tikrų paraiškos aspektų konfidencialumo išsaugojimą. Tačiau informacija susijusi su medžiagos saugumu, įskaitant toksikologinius tyrimus, tačiau neapsiribojant jais, kiti saugumo tyrimai ir pirminiai duomenys jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti laikomi konfidencialiais. |
| --- | --- |

(19)

Siekiant apsaugoti pareiškėjo konkurencinę padėtį, reikėtų atsižvelgti į tam tikrų paraiškos aspektų konfidencialumo išsaugojimą. Tačiau informacija susijusi su medžiagos saugumu, įskaitant toksikologinius tyrimus, tačiau neapsiribojant jais, kiti saugumo tyrimai ir pirminiai duomenys jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti laikomi konfidencialiais.

| (20) | Pagal Reglamentą (EB) Nr. 178/2002 Tarnybos saugomiems dokumentams taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (8). |
| --- | --- |

(20)

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 178/2002 Tarnybos saugomiems dokumentams taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (8).

| (21) | Reglamente (EB) Nr. 178/2002 nustatytos padarinių likvidavimo priemonių taikymo procedūros, susijusios su Bendrijos kilmės arba iš trečiųjų šalių importuotais maisto produktais. Jis suteikia teisę Komisijai patvirtinti tokias priemones tais atvejais, kai maisto produktai gali kelti rimtą pavojų žmonių arba gyvūnų sveikatai ar aplinkai ir kai šio pavojaus neįmanoma sėkmingai išvengti konkrečios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) taikomomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(21)

Reglamente (EB) Nr. 178/2002 nustatytos padarinių likvidavimo priemonių taikymo procedūros, susijusios su Bendrijos kilmės arba iš trečiųjų šalių importuotais maisto produktais. Jis suteikia teisę Komisijai patvirtinti tokias priemones tais atvejais, kai maisto produktai gali kelti rimtą pavojų žmonių arba gyvūnų sveikatai ar aplinkai ir kai šio pavojaus neįmanoma sėkmingai išvengti konkrečios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) taikomomis priemonėmis.

| (22) | Siekiant veiksmingumo ir teisės aktų supaprastinimo, per vidutinės trukmės laikotarpį reikėtų išnagrinėti klausimą dėl galimybės išplėsti bendros procedūros taikymo sritį, kad ją būtų galima taikyti kitiems maisto sritį reglamentuojantiems teisės aktams. |
| --- | --- |

(22)

Siekiant veiksmingumo ir teisės aktų supaprastinimo, per vidutinės trukmės laikotarpį reikėtų išnagrinėti klausimą dėl galimybės išplėsti bendros procedūros taikymo sritį, kad ją būtų galima taikyti kitiems maisto sritį reglamentuojantiems teisės aktams.

| (23) | Atsižvelgiant į tai, kad dėl nacionalinės teisės aktų ir nuostatų skirtumų valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, ir todėl šie tikslai gali būti geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nurodytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina tiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(23)

Atsižvelgiant į tai, kad dėl nacionalinės teisės aktų ir nuostatų skirtumų valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, ir todėl šie tikslai gali būti geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nurodytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina tiems tikslams pasiekti.

| (24) | Priemonės, būtinos šiam reglamentui įgyvendinti, turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9). |
| --- | --- |

(24)

Priemonės, būtinos šiam reglamentui įgyvendinti, turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9).

| (25) | Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus atnaujinti Bendrijos sąrašus. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines visų maisto sektorių teisės aktų nuostatas, inter alia, papildant juos naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(25)

Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus atnaujinti Bendrijos sąrašus. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines visų maisto sektorių teisės aktų nuostatas, inter alia, papildant juos naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (26) | Veiksmingumo sumetimais reguliavimo procedūrai su tikrinimu taikomi įprasti terminai turėtų būti trumpinami siekiant į Bendrijos sąrašus įtraukti medžiagas ir įtraukti, išbraukti ar pakeisti su Bendrijos sąrašuose esančia medžiaga susijusias sąlygas, specifikacijas ar apribojimus. |
| --- | --- |

(26)

Veiksmingumo sumetimais reguliavimo procedūrai su tikrinimu taikomi įprasti terminai turėtų būti trumpinami siekiant į Bendrijos sąrašus įtraukti medžiagas ir įtraukti, išbraukti ar pakeisti su Bendrijos sąrašuose esančia medžiaga susijusias sąlygas, specifikacijas ar apribojimus.

| (27) | Kai ypatingos skubos atvejais neįmanoma laikytis įprastų reguliavimo procedūrai su tikrinimu numatytų terminų, Komisija, siekdama iš Bendrijos sąrašų išbraukti medžiagą ir įtraukti, išbraukti ar pakeisti su Bendrijos sąrašuose esančia medžiaga susijusias sąlygas, specifikacijas ar apribojimus, turėtų galėti taikyti Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje numatytą skubos procedūrą, |
| --- | --- |

(27)

Kai ypatingos skubos atvejais neįmanoma laikytis įprastų reguliavimo procedūrai su tikrinimu numatytų terminų, Komisija, siekdama iš Bendrijos sąrašų išbraukti medžiagą ir įtraukti, išbraukti ar pakeisti su Bendrijos sąrašuose esančia medžiaga susijusias sąlygas, specifikacijas ar apribojimus, turėtų galėti taikyti Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje numatytą skubos procedūrą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDRIEJI PRINCIPAI

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatoma bendra maisto priedų, maisto fermentų, maisto kvapiųjų medžiagų ir medžiagų, iš kurių gaminamos kvapiosios medžiagos, bei medžiagų, iš kurių gaminami maisto ingredientai, turintys aromatinių savybių, naudojamų arba skirtų naudoti maisto produktuose arba ant jų (toliau – medžiagos), įvertinimo ir leidimų suteikimo procedūra (toliau – bendra procedūra), kuria prisidedama prie laisvo maisto judėjimo Bendrijoje ir aukšto žmonių sveikatos apsaugos lygio bei aukšto vartotojų apsaugos lygio, įskaitant vartotojų interesų apsaugą. Šis reglamentas netaikomas kvapiosioms rūkymo medžiagoms, kurioms taikomas 2003 m. lapkričio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2065/2003 dėl kvapiųjų rūkymo medžiagų, naudojamų arba skirtų naudoti maisto produktuose arba jų paviršiuje (10).

2.   Bendra procedūra nustatomos procedūrinės priemonės, taikomos medžiagų, kurias leidžiama pateikti į Bendrijos rinką pagal Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 [dėl maisto priedų], Reglamentą (EB) Nr. 1332/2008 [dėl maisto fermentų] ir Reglamentą (EB) Nr. 1334/2008 [dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų] (toliau – maisto sektorių teisės aktai), sąrašų atnaujinimui.

3.   Kriterijai, kuriais remiantis medžiagos gali būti įtraukiamos į 2 straipsnyje numatytą Bendrijos sąrašą, 7 straipsnyje nurodyto Reglamento turinys ir prireikus su vykdomomis procedūromis susijusios pereinamojo laikotarpio nuostatos yra įtvirtintos visuose maisto sektorių teisės aktuose.

2 straipsnis

Bendrijos medžiagų sąrašas

1.   Pagal visus maisto sektorių teisės aktus, leistinos pateikti į Bendrijos rinką medžiagos yra išvardijamos sąraše, kurio turinys nustatytas minėtame teisės akte (toliau – Bendrijos sąrašas). Bendrijos sąrašą atnaujina Komisija. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Bendrijos sąrašo atnaujinimas suprantamas kaip:

| a) | medžiagos įtraukimas į Bendrijos sąrašą; |
| --- | --- |

a)

medžiagos įtraukimas į Bendrijos sąrašą;

| b) | medžiagos išbraukimas iš Bendrijos sąrašo; |
| --- | --- |

b)

medžiagos išbraukimas iš Bendrijos sąrašo;

| c) | su Bendrijos sąraše esančia medžiaga susijusių sąlygų, specifikacijų ar apribojimų įtraukimas, išbraukimas ar keitimas. |
| --- | --- |

c)

su Bendrijos sąraše esančia medžiaga susijusių sąlygų, specifikacijų ar apribojimų įtraukimas, išbraukimas ar keitimas.

II SKYRIUS

BENDRA PROCEDŪRA

3 straipsnis

Pagrindiniai bendros procedūros etapai

1.   Bendra Bendrijos sąrašo atnaujinimo procedūra gali būti pradėta Komisijos iniciatyva arba gavus paraišką. Paraišką gali pateikti valstybė narė arba suinteresuotoji šalis, kuri gali atstovauti keletą suinteresuotųjų šalių (toliau – pareiškėjas), laikydamosi sąlygų, kurios apibrėžtos 9 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytomis įgyvendinimo priemonėmis. Prašymai siunčiami Komisijai.

2.   Komisija prašo Europos maisto saugos tarnybos (toliau – Tarnyba) pateikti nuomonę, kuri pateikiama, kaip nurodyta 5 straipsnyje.

Tačiau tais atvejais, kai sąrašas atnaujinamas dėl 2 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose nurodytų priežasčių, Komisija gali neprašyti Tarnybos nuomonės, nebent minimas atnaujinimas gali turėti poveikį žmonių sveikatai.

3.   Pagal 7 straipsnį Komisijai priėmus reglamentą dėl atnaujinimo, bendra procedūra nebetaikoma.

4.   Nukrypdama nuo 3 dalies, Komisija gali nutraukti bendrą procedūrą ir nuspręsti nebevykdyti numatyto atnaujinimo bet kuriuo procedūros etapu, jeigu ji mano, kad toks atnaujinimas yra nepagrįstas. Prireikus ji atsižvelgia į Tarnybos nuomonę, valstybių narių požiūrius, visas atitinkamas Bendrijos teisės aktų nuostatas ir kitus su svarstomu klausimu susijusius teisėtus veiksnius.

Tokiais atvejais Komisija prireikus tiesiogiai praneša pareiškėjui ir valstybėms narėms nusiųsdama laišką, kuriame ji nurodo priežastis, dėl kurių, jos nuomone, atnaujinimas yra nepagrįstas.

4 straipsnis

Procedūros inicijavimas

1.   Gavusi paraišką atnaujinti Bendrijos sąrašą Komisija:

| a) | per 14 darbo dienų nuo paraiškos gavimo dienos nusiunčia pareiškėjui rašytinį laiško gavimo patvirtinimą; |
| --- | --- |

a)

per 14 darbo dienų nuo paraiškos gavimo dienos nusiunčia pareiškėjui rašytinį laiško gavimo patvirtinimą;

| b) | prireikus nedelsdama praneša Tarnybai apie paraišką ir paprašo jos pateikti nuomonę pagal 3 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

b)

prireikus nedelsdama praneša Tarnybai apie paraišką ir paprašo jos pateikti nuomonę pagal 3 straipsnio 2 dalį.

Komisija su paraiška supažindina valstybes nares.

2.   Savo iniciatyva pradėjusi procedūrą Komisija apie tai praneša valstybėms narėms ir prireikus paprašo Tarnybos pateikti nuomonę.

5 straipsnis

Tarnybos nuomonė

1.   Tarnyba pateikia nuomonę per devynis mėnesius nuo galiojančios paraiškos gavimo dienos.

2.   Tarnyba pateikia savo nuomonę Komisijai, valstybėms narėms ir prireikus pareiškėjui.

6 straipsnis

Su rizikos įvertinimu susijusi papildoma informacija

1.   Tinkamai pagrįstais atvejais, kai Tarnyba pareiškėjo paprašo papildomos informacijos, 5 straipsnio 1 dalyje nurodytas terminas gali būti pratęstas. Pasikonsultavusi su pareiškėju Tarnyba nustato terminą, per kurį ši informacija gali būti pateikta, ir Komisijai praneša apie reikalingą papildomą terminą. Jeigu Komisija nepateikia prieštaravimų per aštuonias darbo dienas nuo Tarnybos pranešimo dienos, 5 straipsnio 1 dalyje nurodytas terminas yra automatiškai pratęsiamas papildomu terminu. Komisija apie pratęsimą praneša valstybėms narėms.

2.   Jei papildoma informacija neišsiunčiama Tarnybai per 1 dalyje nurodytą papildomą terminą, Tarnyba priima savo nuomonę remdamasi jau pateikta informacija.

3.   Jei pareiškėjas pateikia papildomą informaciją savo iniciatyva, tą informaciją jis išsiunčia Tarnybai ir Komisijai. Tokiais atvejais Tarnyba pateikia nuomonę per pradinį terminą nepažeisdama 10 straipsnio.

4.   Su papildoma informacija Tarnyba supažindina valstybes nares ir Komisiją.

7 straipsnis

Bendrijos sąrašo atnaujinimas

1.   Komisija per devynis mėnesius nuo Tarnybos nuomonės pateikimo 14 straipsnio 1 dalyje nurodytam Komitetui pateikia reglamento, kuriuo atnaujinamas Bendrijos sąrašas, projektą, atsižvelgdama į Tarnybos nuomonę, atitinkamas Bendrijos teisės aktų nuostatas ir kitus su svarstomu klausimu susijusius teisėtus veiksnius.

Tais atvejais, kai Tarnybos nuomonės neprašoma, devynių mėnesių laikotarpis prasideda nuo dienos, kai Komisija gauna galiojantį prašymą.

2.   Reglamente, kuriuo atnaujinamas Bendrijos sąrašas, paaiškinama, kuo jis pagrįstas.

3.   Jei reglamento projektas neatitinka Tarnybos nuomonės, Komisija paaiškina savo sprendimo priežastis.

4.   Priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines visų maisto sektorių teisės aktų nuostatas, skirtas išbraukti medžiagą iš Bendrijos sąrašo, tvirtinamos pagal 14 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

5.   Veiksmingumo sumetimais priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines visų maisto sektorių teisės aktų nuostatas, inter alia, juos papildant, skirtas įtraukti medžiagą į Bendrijos sąrašą bei įtraukti, išbraukti ar pakeisti sąlygas, specifikacijas ar apribojimus, susijusius su Bendrijos sąraše esančia medžiaga, tvirtinamos pagal 14 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

6.   Ypatingos skubos atvejais Komisija gali taikyti 14 straipsnio 5 dalyje nurodytą skubos procedūrą siekdama iš Bendrijos sąrašo išbraukti medžiagą ar įtraukti, išbraukti ar pakeisti su Bendrijos sąraše esančia medžiaga susijusias sąlygas, specifikacijas ar apribojimus.

8 straipsnis

Su rizikos valdymu susijusi papildoma informacija

1.   Jei Komisija prašo pareiškėjų papildomos informacijos, susijusios su rizikos valdymo aspektais, kartu su pareiškėju ji nustato terminą, per kurį ta informacija gali būti pateikta. Tokiais atvejais 7 straipsnyje nurodytas terminas gali būti atitinkamai pratęstas. Komisija praneša valstybėms narėms apie pratęsimą ir gavusi papildomą informaciją pateikia ją valstybėms narėms.

2.   Jeigu papildoma informacija neišsiunčiama per 1 dalyje nurodytą papildomą terminą, Komisija veikia remdamasi jau pateikta informacija.

III SKYRIUS

ĮVAIRIOS NUOSTATOS

9 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1.   Pagal 14 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą, per ne ilgesnį kaip dvidešimt keturių mėnesių laikotarpį nuo visų maisto sektorių teisės aktų priėmimo Komisija patvirtina šio reglamento įgyvendinimo priemones, pirmiausia susijusias su:

| a) | 4 straipsnio 1 dalyje nurodytos paraiškos turiniu, parengimu ir pateikimu; |
| --- | --- |

a)

4 straipsnio 1 dalyje nurodytos paraiškos turiniu, parengimu ir pateikimu;

| b) | paraiškų galiojimo patikrinimo taisyklėmis; |
| --- | --- |

b)

paraiškų galiojimo patikrinimo taisyklėmis;

| c) | informacijos, kurią reikia pateikti 5 straipsnyje nurodytoje Tarnybos nuomonėje, pobūdžiu. |
| --- | --- |

c)

informacijos, kurią reikia pateikti 5 straipsnyje nurodytoje Tarnybos nuomonėje, pobūdžiu.

2.   Siekdama priimti 1 dalies a punkte nurodytas įgyvendinimo priemones, Komisija konsultuojasi su Tarnyba, kuri per šešis mėnesius nuo visų maisto sektorių teisės aktų įsigaliojimo dienos jai pateikia pasiūlymą, susijusį su aptariamų medžiagų rizikos įvertinimui reikalinga informacija.

10 straipsnis

Terminų pratęsimas

Išimtinėmis aplinkybėmis Komisija gali pratęsti 5 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnyje nurodytus terminus savo iniciatyva arba prireikus Tarnybos prašymu, jei aptariamu atveju tai pagrįsta, tačiau nepažeidžiant 6 straipsnio 1 dalies ir 8 straipsnio 1 dalies nuostatų. Tokiais atvejais Komisija prireikus praneša pareiškėjui ir valstybėms narėms apie šį pratęsimą ir jį pagrindžiančias priežastis.

11 straipsnis

Skaidrumas

Tarnyba užtikrina savo veiklos skaidrumą pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 38 straipsnį. Visų pirma ji nedelsdama viešai paskelbia savo nuomones. Be to, ji viešai paskelbia prašymus pateikti nuomonę ir terminų pratęsimus pagal 6 straipsnio 1 dalį.

12 straipsnis

Konfidencialumas

1.   Ta pareiškėjo pateiktos informacijos dalis, kurios atskleidimas galėtų žymiai pakenkti jo konkurencinei padėčiai, yra konfidenciali.

Jokiomis aplinkybėmis nelaikoma konfidencialia ši informacija:

| a) | pareiškėjo vardas, pavardė ar pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- |

a)

pareiškėjo vardas, pavardė ar pavadinimas ir adresas;

| b) | medžiagos pavadinimas ir aiškus jos apibūdinimas; |
| --- | --- |

b)

medžiagos pavadinimas ir aiškus jos apibūdinimas;

| c) | konkrečiuose maisto produktuose ar ant jų arba maisto produktų kategorijoms naudojamos medžiagos pagrindimas; |
| --- | --- |

c)

konkrečiuose maisto produktuose ar ant jų arba maisto produktų kategorijoms naudojamos medžiagos pagrindimas;

| d) | informacija, susijusi su medžiagos saugos įvertinimu; |
| --- | --- |

d)

informacija, susijusi su medžiagos saugos įvertinimu;

| e) | kai taikoma, analizės metodas (-ai). |
| --- | --- |

e)

kai taikoma, analizės metodas (-ai).

2.   1 dalies įgyvendinimo tikslais, pareiškėjai nurodo, kokią iš pateiktos informacijos jie pageidauja laikyti konfidencialia. Tokiais atvejais turi būti pateiktas patikrinamas pagrindimas.

3.   Pasikonsultavusi su pareiškėjais Komisija nusprendžia, kokia informacija gali likti konfidenciali ir apie tai praneša pareiškėjams bei valstybėms narėms.

4.   Susipažinę su Komisijos pozicija pareiškėjai gali per tris savaites atsiimti paraišką, kad išsaugotų pateiktos informacijos konfidencialumą. Iki šio termino pabaigos informacijos konfidencialumas išsaugomas.

5.   Komisija, Tarnyba ir valstybės narės pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 imasi būtinų priemonių, kuriomis užtikrinamas reikiamas pagal šio reglamento nuostatas gautos informacijos konfidencialumas, išskyrus informaciją, kuri turi būti paskelbta, jei to reikalauja su žmonių arba gyvūnų sveikatos ar aplinkos apsauga susijusios aplinkybės.

6.   Jei pareiškėjas atsiima arba atsiėmė paraišką, Komisija, Tarnyba ir valstybės narės neatskleidžia konfidencialios informacijos, įskaitant informaciją, dėl kurios konfidencialumo Komisijos ir pareiškėjo nuomonės skiriasi.

7.   1–6 dalių taikymas neturi įtakos Komisijos, Tarnybos ir valstybių narių keitimuisi informacija.

13 straipsnis

Nepaprastoji padėtis

Susidarius nepaprastajai padėčiai, susijusiai su medžiaga, įtraukta į Bendrijos sąrašą, ypač atsižvelgiant į Tarnybos nuomonę, priemonės tvirtinamos laikantis Reglamento (EB) Nr. 178/2002 53 ir 54 straipsniuose nustatytos tvarkos.

14 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio nuostatas įsteigtas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

4.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys, 5 straipsnio b dalis ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 3 dalies c punkte ir 4 dalies b bei e punktuose nustatyti terminai atitinkamai yra du mėnesiai, du mėnesiai ir keturi mėnesiai.

5.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1, 2, 4 ir 6 dalys bei 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

15 straipsnis

Valstybių narių kompetentingos institucijos

Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo visų maisto sektorių teisės aktų įsigaliojimo, pagal visus maisto sektorių teisės aktus valstybės narės perduoda Komisijai ir Tarnybai nacionalinės kompetentingos institucijos pavadinimą ir adresą bendros procedūros tikslais, taip pat kontaktinį centrą.

IV SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

16 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

Visiems maisto sektorių teisės aktams jis taikomas nuo 9 straipsnio 1 dalyje nurodytų priemonių taikymo datos.

9 straipsnis taikomas nuo 2009 m. sausio 20 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2008 m. gruodžio 16 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  OL C 168, 2007 7 20, p. 34.

1

(2)  2007 m. liepos 10 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 175 E, 2008 7 10, p. 134), 2008 m. kovo 10 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 111 E, 2008 5 6, p. 1), 2008 m. liepos 8 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 16.

3

(4)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 7.

4

(5)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 34.

5

(6)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

6

(7)  2004 m. gruodžio 23 d. Reglamentas (EB) Nr. 2230/2004, nustatantis išsamias Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 taikymo taisykles dėl Europos maisto saugos tarnybos veiklos srityse dirbančių organizacijų tinklo (OL L 379, 2004 12 24, p. 64).

7

(8)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

8

(9)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

9

(10)  OL L 309, 2003 11 26, p. 1.

10

---

| 31.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/7

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1332/2008

2008 m. gruodžio 16 d.

dėl maisto fermentų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 83/417/EEB, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999, Direktyvą 2000/13/EB, Tarybos direktyvą 2001/112/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 258/97

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Laisvas saugaus ir sveiko maisto judėjimas yra vienas iš pagrindinių vidaus rinkos aspektų ir turi didelį poveikį piliečių sveikatai bei gerovei ir jų socialiniams bei ekonominiams interesams. |
| --- | --- |

(1)

Laisvas saugaus ir sveiko maisto judėjimas yra vienas iš pagrindinių vidaus rinkos aspektų ir turi didelį poveikį piliečių sveikatai bei gerovei ir jų socialiniams bei ekonominiams interesams.

| (2) | Įgyvendinant Bendrijos politiką, turėtų būti užtikrintas aukštas žmonių gyvybės ir sveikatos apsaugos lygis. |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinant Bendrijos politiką, turėtų būti užtikrintas aukštas žmonių gyvybės ir sveikatos apsaugos lygis.

| (3) | Šiuo metu maisto fermentai, išskyrus fermentus, naudojamus kaip maisto priedai, valstybių narių teisės aktais nereglamentuojami arba reglamentuojami kaip pagalbinės perdirbimo medžiagos. Dėl nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su maisto fermentų įvertinimu ir leidimų suteikimu, skirtumų gali būti trukdoma jų laisvam judėjimui, sukuriant sąlygas atsirasti nelygiai ir nesąžiningai konkurencijai. Todėl būtina patvirtinti Bendrijos taisykles, suderinančias nacionalines nuostatas, susijusias su fermentų naudojimu maisto produktuose. |
| --- | --- |

(3)

Šiuo metu maisto fermentai, išskyrus fermentus, naudojamus kaip maisto priedai, valstybių narių teisės aktais nereglamentuojami arba reglamentuojami kaip pagalbinės perdirbimo medžiagos. Dėl nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su maisto fermentų įvertinimu ir leidimų suteikimu, skirtumų gali būti trukdoma jų laisvam judėjimui, sukuriant sąlygas atsirasti nelygiai ir nesąžiningai konkurencijai. Todėl būtina patvirtinti Bendrijos taisykles, suderinančias nacionalines nuostatas, susijusias su fermentų naudojimu maisto produktuose.

| (4) | Šis reglamentas turėtų apimti tik į maisto produktus dedamus fermentus, kurie atlieka technologinę funkciją gaminant, perdirbant, ruošiant, apdorojant, pakuojant, vežant ar laikant tokius maisto produktus, įskaitant fermentus, naudojamus kaip pagalbinės perdirbimo medžiagos (toliau – maisto fermentai). Todėl šio reglamento taikymo sritis neturėtų apimti fermentų, kurių dedama į maisto produktus ne technologinei funkcijai atlikti, bet kurie yra skirti žmonėms vartoti, pavyzdžiui, mitybos ar virškinimo gerinimo tikslais. Maisto produktų, pavyzdžiui, sūrio ir vyno, gamyboje tradiciškai naudojamų mikrobų kultūrų, kurios gali atsitiktinai pagaminti fermentų, bet nėra specialiai naudojamos juos gaminant, nereikėtų laikyti maisto fermentais. |
| --- | --- |

(4)

Šis reglamentas turėtų apimti tik į maisto produktus dedamus fermentus, kurie atlieka technologinę funkciją gaminant, perdirbant, ruošiant, apdorojant, pakuojant, vežant ar laikant tokius maisto produktus, įskaitant fermentus, naudojamus kaip pagalbinės perdirbimo medžiagos (toliau – maisto fermentai). Todėl šio reglamento taikymo sritis neturėtų apimti fermentų, kurių dedama į maisto produktus ne technologinei funkcijai atlikti, bet kurie yra skirti žmonėms vartoti, pavyzdžiui, mitybos ar virškinimo gerinimo tikslais. Maisto produktų, pavyzdžiui, sūrio ir vyno, gamyboje tradiciškai naudojamų mikrobų kultūrų, kurios gali atsitiktinai pagaminti fermentų, bet nėra specialiai naudojamos juos gaminant, nereikėtų laikyti maisto fermentais.

| (5) | Maisto fermentus, išimtinai naudojamus gaminant maisto priedus, kurie patenka į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (3) taikymo sritį, reikėtų pašalinti iš šio reglamento taikymo srities, nes tų maisto produktų sauga jau įvertinta ir reglamentuota. Tačiau tokius maisto fermentus naudojant maisto produktuose, jiems taikomas šis reglamentas. |
| --- | --- |

(5)

Maisto fermentus, išimtinai naudojamus gaminant maisto priedus, kurie patenka į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (3) taikymo sritį, reikėtų pašalinti iš šio reglamento taikymo srities, nes tų maisto produktų sauga jau įvertinta ir reglamentuota. Tačiau tokius maisto fermentus naudojant maisto produktuose, jiems taikomas šis reglamentas.

| (6) | Maisto fermentai turėtų būti tvirtinami ir naudojami tik tuo atveju, jeigu jie atitinka šiame reglamente nustatytus kriterijus. Maisto fermentai turi būti saugūs naudoti, turi būti technologinis jų naudojimo poreikis ir jų naudojimas neturi klaidinti vartotojo. Vartotojo klaidinimas apima klaidinimą dėl naudojamų ingredientų pobūdžio, šviežumo ir kokybės, produkto ar gamybos proceso natūralumo arba produkto maistinių savybių, bet tuo neapsiriboja. Tvirtinant maisto fermentus taip pat reikėtų atsižvelgti į kitus su svarstomu klausimu susijusius visuomeninius, ekonominius, tradicinius, etinius ir aplinkos veiksnius, atsargumo principą bei kontrolės įvykdomumą. |
| --- | --- |

(6)

Maisto fermentai turėtų būti tvirtinami ir naudojami tik tuo atveju, jeigu jie atitinka šiame reglamente nustatytus kriterijus. Maisto fermentai turi būti saugūs naudoti, turi būti technologinis jų naudojimo poreikis ir jų naudojimas neturi klaidinti vartotojo. Vartotojo klaidinimas apima klaidinimą dėl naudojamų ingredientų pobūdžio, šviežumo ir kokybės, produkto ar gamybos proceso natūralumo arba produkto maistinių savybių, bet tuo neapsiriboja. Tvirtinant maisto fermentus taip pat reikėtų atsižvelgti į kitus su svarstomu klausimu susijusius visuomeninius, ekonominius, tradicinius, etinius ir aplinkos veiksnius, atsargumo principą bei kontrolės įvykdomumą.

| (7) | Kai kuriuos maisto fermentus yra leidžiama naudoti konkrečiais atvejais, pavyzdžiui, vaisių sultyse ir tam tikruose panašiuose produktuose bei kai kuriuose žmonėms vartoti skirtuose laktoproteinuose, taip pat tam tikrose leistinose vynininkystės technologijose ir procesuose. Šiuos maisto fermentus reikėtų naudoti laikantis šio reglamento ir atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose nustatytų konkrečių nuostatų. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti 2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvą 2001/112/EB dėl žmonių maistui skirtų vaisių sulčių ir tam tikrų panašių produktų (4), 1983 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvą 83/417/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su tam tikrais žmonėms vartoti skirtais laktoproteinais (kazeinais ir kazeinatais) suderinimo (5) ir 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (6). Kadangi šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems maisto fermentams, reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti 1997 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto komponentų (7). |
| --- | --- |

(7)

Kai kuriuos maisto fermentus yra leidžiama naudoti konkrečiais atvejais, pavyzdžiui, vaisių sultyse ir tam tikruose panašiuose produktuose bei kai kuriuose žmonėms vartoti skirtuose laktoproteinuose, taip pat tam tikrose leistinose vynininkystės technologijose ir procesuose. Šiuos maisto fermentus reikėtų naudoti laikantis šio reglamento ir atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose nustatytų konkrečių nuostatų. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti 2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvą 2001/112/EB dėl žmonių maistui skirtų vaisių sulčių ir tam tikrų panašių produktų (4), 1983 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvą 83/417/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su tam tikrais žmonėms vartoti skirtais laktoproteinais (kazeinais ir kazeinatais) suderinimo (5) ir 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (6). Kadangi šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems maisto fermentams, reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti 1997 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 258/97 dėl naujų maisto produktų ir naujų maisto komponentų (7).

| (8) | Bendrijoje leistinus naudoti maisto fermentus reikėtų įtraukti į Bendrijos sąrašą, kuriame fermentai turėtų būti aiškiai aprašyti, ir nurodytos jų naudojimą reglamentuojančios sąlygos, įskaitant, jei būtina, informaciją apie jų funkciją galutiniame maisto produkte. Šis sąrašas turėtų būti papildytas specifikacijomis, visų pirma dėl jų kilmės, jei reikia, įskaitant informaciją apie alerginį poveikį turinčias savybes ir grynumo kriterijus. |
| --- | --- |

(8)

Bendrijoje leistinus naudoti maisto fermentus reikėtų įtraukti į Bendrijos sąrašą, kuriame fermentai turėtų būti aiškiai aprašyti, ir nurodytos jų naudojimą reglamentuojančios sąlygos, įskaitant, jei būtina, informaciją apie jų funkciją galutiniame maisto produkte. Šis sąrašas turėtų būti papildytas specifikacijomis, visų pirma dėl jų kilmės, jei reikia, įskaitant informaciją apie alerginį poveikį turinčias savybes ir grynumo kriterijus.

| (9) | Siekiant užtikrinti suderinamumą, maisto fermentų rizikos įvertinimas ir jų įtraukimas į Bendrijos sąrašą turėtų būti atliekamas 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1331/2008, nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą (8), nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant užtikrinti suderinamumą, maisto fermentų rizikos įvertinimas ir jų įtraukimas į Bendrijos sąrašą turėtų būti atliekamas 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1331/2008, nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą (8), nustatyta tvarka.

| (10) | Remiantis 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 178/2002, nustatančiu maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiu Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiu su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (9), dėl klausimų, kurie gali daryti poveikį visuomenės sveikatai, turi būti konsultuojamasi su Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba). |
| --- | --- |

(10)

Remiantis 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 178/2002, nustatančiu maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiu Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiu su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (9), dėl klausimų, kurie gali daryti poveikį visuomenės sveikatai, turi būti konsultuojamasi su Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba).

| (11) | Į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (10) taikymo sritį patenkantiems maisto fermentams leidimas turėtų būti išduodamas pagal tą reglamentą ir pagal šį reglamentą. |
| --- | --- |

(11)

Į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (10) taikymo sritį patenkantiems maisto fermentams leidimas turėtų būti išduodamas pagal tą reglamentą ir pagal šį reglamentą.

| (12) | Į Bendrijos sąrašą pagal šį reglamentą jau įtrauktas maisto fermentas, kuris yra paruoštas naudojantis gamybos metodais arba pradinėmis medžiagomis, kurie labai skiriasi nuo įtrauktų į Tarnybos rizikos įvertinimą arba nuo tų, kuriems taikomi leidimai bei specifikacijos pagal šį reglamentą, turėtų būti pateiktas įvertinti Tarnybai. „Labai besiskiriantis“ galėtų reikšti, inter alia, gamybos metodo pakeitimą, kai fermentas nebėra išgaunamas iš augalų ekstrahavimo būdu, bet pagaminamas fermentacijos būdu pasinaudojant mikroorganizmu arba pirminio mikroorganizmo genetine modifikacija, pradinių medžiagų pakeitimą arba dalelių dydžio pakeitimą. |
| --- | --- |

(12)

Į Bendrijos sąrašą pagal šį reglamentą jau įtrauktas maisto fermentas, kuris yra paruoštas naudojantis gamybos metodais arba pradinėmis medžiagomis, kurie labai skiriasi nuo įtrauktų į Tarnybos rizikos įvertinimą arba nuo tų, kuriems taikomi leidimai bei specifikacijos pagal šį reglamentą, turėtų būti pateiktas įvertinti Tarnybai. „Labai besiskiriantis“ galėtų reikšti, inter alia, gamybos metodo pakeitimą, kai fermentas nebėra išgaunamas iš augalų ekstrahavimo būdu, bet pagaminamas fermentacijos būdu pasinaudojant mikroorganizmu arba pirminio mikroorganizmo genetine modifikacija, pradinių medžiagų pakeitimą arba dalelių dydžio pakeitimą.

| (13) | Kadangi daug maisto fermentų jau pateikta į Bendrijos rinką, reikėtų priimti nuostatas siekiant užtikrinti, kad būtų sklandžiai pereita prie Bendrijos maisto fermentų sąrašo, o dabartinė maisto fermentų rinka nebūtų sutrikdyta. Pareiškėjams reikėtų duoti pakankamai laiko pateikti tų produktų rizikos įvertinimui būtiną informaciją. Todėl reikėtų suteikti pradinį dvejų metų laikotarpį nuo įgyvendinimo priemonių, kurios bus nustatytos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1331/2008 [, nustatantį bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą,] taikymo dienos, kad pareiškėjai turėtų pakankamai laiko pateikti informaciją apie esamus fermentus, kurie gali būti įtraukti į Bendrijos sąrašą, kuris turi būti parengtas pagal šį reglamentą. Taip pat turėtų būti numatyta galimybė per pradinį dvejų metų laikotarpį pateikti paraiškas gauti leidimus naujiems fermentams. Tarnyba turėtų nedelsdama įvertinti visas paraiškas dėl maisto fermentų, apie kuriuos tuo laikotarpiu buvo pateikta pakankamai informacijos. |
| --- | --- |

(13)

Kadangi daug maisto fermentų jau pateikta į Bendrijos rinką, reikėtų priimti nuostatas siekiant užtikrinti, kad būtų sklandžiai pereita prie Bendrijos maisto fermentų sąrašo, o dabartinė maisto fermentų rinka nebūtų sutrikdyta. Pareiškėjams reikėtų duoti pakankamai laiko pateikti tų produktų rizikos įvertinimui būtiną informaciją. Todėl reikėtų suteikti pradinį dvejų metų laikotarpį nuo įgyvendinimo priemonių, kurios bus nustatytos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1331/2008 [, nustatantį bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą,] taikymo dienos, kad pareiškėjai turėtų pakankamai laiko pateikti informaciją apie esamus fermentus, kurie gali būti įtraukti į Bendrijos sąrašą, kuris turi būti parengtas pagal šį reglamentą. Taip pat turėtų būti numatyta galimybė per pradinį dvejų metų laikotarpį pateikti paraiškas gauti leidimus naujiems fermentams. Tarnyba turėtų nedelsdama įvertinti visas paraiškas dėl maisto fermentų, apie kuriuos tuo laikotarpiu buvo pateikta pakankamai informacijos.

| (14) | Siekiant visiems pareiškėjams užtikrinti sąžiningas ir vienodas sąlygas, Bendrijos sąrašas turėtų būti parengtas vienu etapu. Šis sąrašas turėtų būti parengtas pabaigus visų maisto fermentų, apie kuriuos pradiniu dvejų metų laikotarpiu buvo pateikta pakankamai informacijos, rizikos įvertinimą. Vis dėlto atskirų fermentų rizikos įvertinimą Tarnyba turėtų paskelbti, kai tik jis bus baigtas. |
| --- | --- |

(14)

Siekiant visiems pareiškėjams užtikrinti sąžiningas ir vienodas sąlygas, Bendrijos sąrašas turėtų būti parengtas vienu etapu. Šis sąrašas turėtų būti parengtas pabaigus visų maisto fermentų, apie kuriuos pradiniu dvejų metų laikotarpiu buvo pateikta pakankamai informacijos, rizikos įvertinimą. Vis dėlto atskirų fermentų rizikos įvertinimą Tarnyba turėtų paskelbti, kai tik jis bus baigtas.

| (15) | Per pradinį dvejų metų laikotarpį tikimasi sulaukti daug paraiškų. Todėl gali prireikti ilgesnio laikotarpio, kol bus baigta vertinti fermentų pagal tas paraiškas rizika ir parengtas Bendrijos sąrašas. Siekiant užtikrinti vienodas naujų fermentų pateikimo į rinką sąlygas pasibaigus pradiniam dvejų metų laikotarpiui, reikėtų numatyti pereinamąjį laikotarpį, kuriuo maisto fermentai ir maisto produktai, pagaminti naudojant maisto fermentus, galėtų būti pateikti į rinką ir naudojami laikantis valstybėse narėse galiojančių nacionalinių taisyklių, kol bus parengtas Bendrijos sąrašas. |
| --- | --- |

(15)

Per pradinį dvejų metų laikotarpį tikimasi sulaukti daug paraiškų. Todėl gali prireikti ilgesnio laikotarpio, kol bus baigta vertinti fermentų pagal tas paraiškas rizika ir parengtas Bendrijos sąrašas. Siekiant užtikrinti vienodas naujų fermentų pateikimo į rinką sąlygas pasibaigus pradiniam dvejų metų laikotarpiui, reikėtų numatyti pereinamąjį laikotarpį, kuriuo maisto fermentai ir maisto produktai, pagaminti naudojant maisto fermentus, galėtų būti pateikti į rinką ir naudojami laikantis valstybėse narėse galiojančių nacionalinių taisyklių, kol bus parengtas Bendrijos sąrašas.

| (16) | Maisto fermentai E 1103 invertazė ir E 1105 lizocimas, kuriems kaip maisto priedams buvo duotas leidimas pagal 1995 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius (11), ir jų naudojimą reglamentuojančios sąlygos iš Direktyvos 95/2/EB turėtų būti perkeltos į Bendrijos sąrašą, kai pagal šį reglamentą jis bus sudarytas. Be to, pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 leidžiama naudoti ureazę, beta-gliukanazę ir lizocimą vyne laikantis sąlygų, nustatytų 2008 m. gegužės 8 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 423/2008, nustatančiame tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 įgyvendinimo taisykles ir nustatančiame Bendrijos vynininkystės metodų bei procesų kodeksą (12). Šios medžiagos yra maisto fermentai ir joms turėtų būti taikomas šis reglamentas. Todėl, dėl jų naudojimo vyne pagal Reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 ir Reglamentą (EB) Nr. 423/2008, jos turėtų būti įrašytos į Bendrijos sąrašą, kai jis bus parengtas. |
| --- | --- |

(16)

Maisto fermentai E 1103 invertazė ir E 1105 lizocimas, kuriems kaip maisto priedams buvo duotas leidimas pagal 1995 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius (11), ir jų naudojimą reglamentuojančios sąlygos iš Direktyvos 95/2/EB turėtų būti perkeltos į Bendrijos sąrašą, kai pagal šį reglamentą jis bus sudarytas. Be to, pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 leidžiama naudoti ureazę, beta-gliukanazę ir lizocimą vyne laikantis sąlygų, nustatytų 2008 m. gegužės 8 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 423/2008, nustatančiame tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 įgyvendinimo taisykles ir nustatančiame Bendrijos vynininkystės metodų bei procesų kodeksą (12). Šios medžiagos yra maisto fermentai ir joms turėtų būti taikomas šis reglamentas. Todėl, dėl jų naudojimo vyne pagal Reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 ir Reglamentą (EB) Nr. 423/2008, jos turėtų būti įrašytos į Bendrijos sąrašą, kai jis bus parengtas.

| (17) | Maisto fermentams toliau taikomi bendrieji ženklinimo reikalavimai, nustatyti 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (13) ir, prireikus, Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 bei 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo (14). Be to, šiame reglamente turėtų būti nustatytos specifinės nuostatos dėl atskirai gamintojams arba vartotojui parduodamų maisto fermentų ženklinimo. |
| --- | --- |

(17)

Maisto fermentams toliau taikomi bendrieji ženklinimo reikalavimai, nustatyti 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (13) ir, prireikus, Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 bei 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo (14). Be to, šiame reglamente turėtų būti nustatytos specifinės nuostatos dėl atskirai gamintojams arba vartotojui parduodamų maisto fermentų ženklinimo.

| (18) | Maisto fermentams taikoma Reglamente (EB) Nr. 178/2002 pateikta maisto apibrėžtis, todėl kai tie fermentai naudojami maisto produktuose, tų produktų ženklinime pagal Direktyvą 2000/13/EB juos reikia nurodyti kaip ingredientus. Maisto fermentus reikėtų žymėti pagal jų technologinę funkciją maisto produkte, kartu nurodant konkretų maisto fermento pavadinimą. Tačiau turėtų būti numatyta nuo ženklinimo nuostatų leidžianti nukrypti nuostata tais atvejais, kai fermentas neatlieka technologinės funkcijos galutiniame produkte, bet į maisto produktą perkeliamas su vienu ar keliais maisto produkto ingredientais arba kai jis panaudotas kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga. Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvą 2000/13/EB. |
| --- | --- |

(18)

Maisto fermentams taikoma Reglamente (EB) Nr. 178/2002 pateikta maisto apibrėžtis, todėl kai tie fermentai naudojami maisto produktuose, tų produktų ženklinime pagal Direktyvą 2000/13/EB juos reikia nurodyti kaip ingredientus. Maisto fermentus reikėtų žymėti pagal jų technologinę funkciją maisto produkte, kartu nurodant konkretų maisto fermento pavadinimą. Tačiau turėtų būti numatyta nuo ženklinimo nuostatų leidžianti nukrypti nuostata tais atvejais, kai fermentas neatlieka technologinės funkcijos galutiniame produkte, bet į maisto produktą perkeliamas su vienu ar keliais maisto produkto ingredientais arba kai jis panaudotas kaip pagalbinė perdirbimo medžiaga. Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvą 2000/13/EB.

| (19) | Maisto fermentus reikėtų nuolat stebėti ir prireikus jie turėtų būti iš naujo įvertinti, atsižvelgiant į kintančias jų naudojimo sąlygas bei naują mokslinę informaciją. |
| --- | --- |

(19)

Maisto fermentus reikėtų nuolat stebėti ir prireikus jie turėtų būti iš naujo įvertinti, atsižvelgiant į kintančias jų naudojimo sąlygas bei naują mokslinę informaciją.

| (20) | Šio reglamento įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (15). |
| --- | --- |

(20)

Šio reglamento įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (15).

| (21) | Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus patvirtinti atitinkamas pereinamojo laikotarpio priemones. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, papildant jį naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(21)

Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus patvirtinti atitinkamas pereinamojo laikotarpio priemones. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, papildant jį naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (22) | Siekiant proporcingai ir veiksmingai tobulinti ir atnaujinti maisto fermentus reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus, būtina rinkti duomenis, dalintis informacija ir koordinuoti valstybių narių darbą. Tuo tikslu gali būti naudinga atlikti tyrimus konkrečiais klausimais, taip siekiant palengvinti sprendimų priėmimo procesą. Todėl reikėtų, kad Bendrija, laikydamasi biudžeto procedūros, finansuotų tokius tyrimus. Šių priemonių finansavimas reglamentuojamas 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (16). |
| --- | --- |

(22)

Siekiant proporcingai ir veiksmingai tobulinti ir atnaujinti maisto fermentus reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus, būtina rinkti duomenis, dalintis informacija ir koordinuoti valstybių narių darbą. Tuo tikslu gali būti naudinga atlikti tyrimus konkrečiais klausimais, taip siekiant palengvinti sprendimų priėmimo procesą. Todėl reikėtų, kad Bendrija, laikydamasi biudžeto procedūros, finansuotų tokius tyrimus. Šių priemonių finansavimas reglamentuojamas 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (16).

| (23) | Siekiant užtikrinti šio reglamento laikymąsi, valstybės narės pagal Reglamento (EB) Nr. 882/2004 nuostatas vykdo oficialią kontrolę. |
| --- | --- |

(23)

Siekiant užtikrinti šio reglamento laikymąsi, valstybės narės pagal Reglamento (EB) Nr. 882/2004 nuostatas vykdo oficialią kontrolę.

| (24) | Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslo, t. y. nustatyti Bendrijos taisykles dėl maisto fermentų, o dėl rinkos bendrumo interesų bei aukšto lygio vartotojų apsaugos to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(24)

Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslo, t. y. nustatyti Bendrijos taisykles dėl maisto fermentų, o dėl rinkos bendrumo interesų bei aukšto lygio vartotojų apsaugos to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Dalykas

Siekiant užtikrinti veiksmingą vidaus rinkos veikimą, tuo pat metu užtikrinant aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį ir aukštą vartotojų apsaugos lygį, įskaitant vartotojų interesų apsaugą ir sąžiningą prekybos maisto produktais praktiką, prireikus atsižvelgiant į aplinkos apsaugą, šiame reglamente nustatomos maisto produktuose naudojamų maisto fermentų, įskaitant fermentus, naudojamus kaip pagalbinės perdirbimo medžiagos, taisyklės.

Tokiais tikslais šiame reglamente numatoma:

| a) | patvirtintų Bendrijos maisto fermentų sąrašas; |
| --- | --- |

a)

patvirtintų Bendrijos maisto fermentų sąrašas;

| b) | maisto fermentų naudojimo maisto produktuose sąlygos; |
| --- | --- |

b)

maisto fermentų naudojimo maisto produktuose sąlygos;

| c) | parduodamų maisto fermentų ženklinimo taisyklės. |
| --- | --- |

c)

parduodamų maisto fermentų ženklinimo taisyklės.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas maisto fermentams, kaip apibrėžta 3 straipsnyje.

2.   Šis reglamentas netaikomas maisto fermentams, kai ir tiek, kiek jie yra naudojami gaminant:

| a) | maisto priedus, patenkančius į Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 [dėl maisto priedų] taikymo sritį; |
| --- | --- |

a)

maisto priedus, patenkančius į Reglamento (EB) Nr. 1333/2008 [dėl maisto priedų] taikymo sritį;

| b) | pagalbines perdirbimo medžiagas. |
| --- | --- |

b)

pagalbines perdirbimo medžiagas.

3.   Šis reglamentas taikomas nepažeidžiant jokių konkrečių Bendrijos taisyklių, susijusių su maisto fermentų naudojimu:

| a) | specifiniuose maisto produktuose; |
| --- | --- |

a)

specifiniuose maisto produktuose;

| b) | kitiems nei šiame reglamente numatytiems tikslams. |
| --- | --- |

b)

kitiems nei šiame reglamente numatytiems tikslams.

4.   Šis reglamentas netaikomas maisto produktų gamyboje tradiciškai naudojamoms mikrobų kultūroms, kurios gali atsitiktinai pagaminti fermentų, bet kurios nėra specialiai naudojamos jiems gaminti.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

1.   Šiame reglamente taikomos sąvokų apibrėžtys, nustatytos Reglamente (EB) Nr. 178/2002, Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 ir Reglamente (EB) Nr. 1333/2008 [dėl maisto priedų].

2.   Taip pat taikomos šios sąvokų apibrėžtys:

| a) | „maisto fermentas“ – produktas, pagamintas iš augalų, gyvūnų, mikroorganizmų ar jų produktų, įskaitant produktus, pagamintus fermentacijos būdu, pasinaudojant mikroorganizmais:






  i) | kuriuose yra vienas ar keli fermentai, galintys katalizuoti specifinę biocheminę reakciją; ir |
| --- | --- | --- |

a)

„maisto fermentas“ – produktas, pagamintas iš augalų, gyvūnų, mikroorganizmų ar jų produktų, įskaitant produktus, pagamintus fermentacijos būdu, pasinaudojant mikroorganizmais:

i)

kuriuose yra vienas ar keli fermentai, galintys katalizuoti specifinę biocheminę reakciją; ir

| ii) | kurie dedami į maisto produktus technologiniais tikslais bet kuriame maisto produktų gamybos, perdirbimo, ruošimo, apdorojimo, pakavimo, vežimo arba laikymo etape; |
| --- | --- |

ii)

kurie dedami į maisto produktus technologiniais tikslais bet kuriame maisto produktų gamybos, perdirbimo, ruošimo, apdorojimo, pakavimo, vežimo arba laikymo etape;

| b) | „maisto fermentų preparatas“ – vieno arba kelių maisto fermentų mišinys, kuriame medžiagos, pavyzdžiui, maisto priedai ir (arba) kiti maisto komponentai, yra naudojamos siekiant, kad jos padėtų laikyti, parduoti, standartizuoti, atskiesti ar ištirpinti šiuos fermentus. |
| --- | --- |

b)

„maisto fermentų preparatas“ – vieno arba kelių maisto fermentų mišinys, kuriame medžiagos, pavyzdžiui, maisto priedai ir (arba) kiti maisto komponentai, yra naudojamos siekiant, kad jos padėtų laikyti, parduoti, standartizuoti, atskiesti ar ištirpinti šiuos fermentus.

II SKYRIUS

PATVIRTINTŲ BENDRIJOS MAISTO FERMENTŲ SĄRAŠAS

4 straipsnis

Bendrijos maisto fermentų sąrašas

Tik į Bendrijos sąrašą įtraukti maisto fermentai gali būti pateikti į rinką ir naudojami maisto produktuose, laikantis 7 straipsnio 2 dalyje nurodytų specifikacijų ir naudojimo sąlygų.

5 straipsnis

Reikalavimų neatitinkančių maisto fermentų ir (arba) reikalavimų neatitinkančio maisto draudimas

Maisto fermentų arba kito maisto, kuriame buvo naudoti tokie maisto fermentai, negalima pateikti į rinką, jeigu maisto fermentų naudojimas neatitinka šio reglamento nuostatų ir jo įgyvendinimo priemonių.

6 straipsnis

Maisto fermentų įtraukimo į Bendrijos sąrašą bendrosios sąlygos

Maisto fermentas gali būti įtrauktas į Bendrijos sąrašą tik jei jis atitinka šias sąlygas ir, prireikus, kitus teisėtus veiksnius:

| a) | remiantis turimais moksliniais įrodymais, jis, jei naudojamas taip, kaip siūloma, nekelia pavojaus vartotojų sveikatos saugai; |
| --- | --- |

a)

remiantis turimais moksliniais įrodymais, jis, jei naudojamas taip, kaip siūloma, nekelia pavojaus vartotojų sveikatos saugai;

| b) | yra pagrįstas technologinis poreikis, ir |
| --- | --- |

b)

yra pagrįstas technologinis poreikis, ir

| c) | jo naudojimas neklaidina vartotojo. Vartotojo klaidinimas apima klaidinimą dėl naudojamų ingredientų pobūdžio, šviežumo ir kokybės, produkto ar gamybos proceso natūralumo arba produkto maistinių savybių, bet tuo neapsiriboja. |
| --- | --- |

c)

jo naudojimas neklaidina vartotojo. Vartotojo klaidinimas apima klaidinimą dėl naudojamų ingredientų pobūdžio, šviežumo ir kokybės, produkto ar gamybos proceso natūralumo arba produkto maistinių savybių, bet tuo neapsiriboja.

7 straipsnis

Bendrijos maisto fermentų sąrašo turinys

1.   6 straipsnyje nurodytas sąlygas atitinkantis maisto fermentas gali būti įtrauktas į Bendrijos sąrašą laikantis procedūros, nurodytos Reglamente (EB) Nr. 1331/2008 [, nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą].

2.   Įtraukiant maisto fermentą į Bendrijos sąrašą nurodoma:

| a) | maisto fermento pavadinimas; |
| --- | --- |

a)

maisto fermento pavadinimas;

| b) | maisto fermento specifikacijos, įskaitant jo kilmę, grynumo kriterijus ir kitą būtiną informaciją; |
| --- | --- |

b)

maisto fermento specifikacijos, įskaitant jo kilmę, grynumo kriterijus ir kitą būtiną informaciją;

| c) | maisto produktai, į kuriuos gali būti dedamas maisto fermentas; |
| --- | --- |

c)

maisto produktai, į kuriuos gali būti dedamas maisto fermentas;

| d) | sąlygos, kuriomis maisto fermentas gali būti naudojamas; atitinkamais atvejais maisto fermentui nenustatomas didžiausias leistinas kiekis. Tuo atveju maisto fermentas naudojamas pagal quantum satis principą; |
| --- | --- |

d)

sąlygos, kuriomis maisto fermentas gali būti naudojamas; atitinkamais atvejais maisto fermentui nenustatomas didžiausias leistinas kiekis. Tuo atveju maisto fermentas naudojamas pagal quantum satis principą;

| e) | jei taikoma, visi maisto fermento tiesioginio pardavimo galutiniams vartotojams apribojimai; |
| --- | --- |

e)

jei taikoma, visi maisto fermento tiesioginio pardavimo galutiniams vartotojams apribojimai;

| f) | prireikus, konkretūs reikalavimai, susiję su maisto produktų, kuriuose buvo naudoti maisto fermentai, ženklinimu siekiant užtikrinti, kad galutinis vartotojas būtų informuojamas apie fizinę maisto produkto būklę ar to produkto specifinį apdorojimo būdą. |
| --- | --- |

f)

prireikus, konkretūs reikalavimai, susiję su maisto produktų, kuriuose buvo naudoti maisto fermentai, ženklinimu siekiant užtikrinti, kad galutinis vartotojas būtų informuojamas apie fizinę maisto produkto būklę ar to produkto specifinį apdorojimo būdą.

3.   Bendrijos sąrašas iš dalies keičiamas laikantis procedūros, numatytos Reglamente (EB) Nr. 1331/2008 [, nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą].

8 straipsnis

Maisto fermentai, patenkantys į Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 taikymo sritį

1.   Maisto fermentas, patenkantis į Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 taikymo sritį, gali būti įtrauktas į Bendrijos sąrašą pagal šį reglamentą tik tuomet, jeigu jam yra suteiktas leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003.

2.   Jeigu į Bendrijos sąrašą jau įtrauktas maisto fermentas gaminamas iš kitos žaliavos, kuriai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, šiam fermentui nereikia gauti naujo leidimo pagal šį reglamentą, jeigu naujajai žaliavai suteiktas leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 ir jeigu maisto fermentas atitinka pagal šį reglamentą nustatytas specifikacijas.

9 straipsnis

Sprendimai dėl aiškinimo

Prireikus, pagal 15 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą gali būti nuspręsta:

| a) | ar atitinkama medžiaga atitinka maisto fermento apibrėžtį, pateiktą 3 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

ar atitinkama medžiaga atitinka maisto fermento apibrėžtį, pateiktą 3 straipsnyje;

| b) | ar konkretus maisto produktas priklauso Bendrijos maisto fermentų sąrašo maisto produktų kategorijai. |
| --- | --- |

b)

ar konkretus maisto produktas priklauso Bendrijos maisto fermentų sąrašo maisto produktų kategorijai.

III SKYRIUS

ŽENKLINIMAS

10 straipsnis

Maisto fermentų ir maisto fermentų preparatų, kurie nėra skirti parduoti galutiniams vartotojams, ženklinimas

1.   Galutiniams vartotojams neskirtais parduoti maisto fermentais ir fermentų preparatais, kai jie yra parduodami atskirai arba sumaišyti vienas su kitu ir (arba) su kitais maisto ingredientais, kaip apibrėžta Direktyvos 2000/13/EB 6 straipsnio 4 dalyje, gali būti prekiaujama tik tuomet, jei jie yra lengvai matomai, aiškiai įskaitomai ir neištrinamai paženklinti, kaip numatyta šio reglamento 11 straipsnyje. 11 straipsnyje numatyta informacija pateikiama pirkėjams lengvai suprantama kalba.

2.   Valstybė narė, kurioje prekiaujama produktu, vadovaudamasi Sutartimi, gali nuspręsti, kad jos teritorijoje 11 straipsnyje nurodyta informacija būtų pateikiama viena arba keliomis tos valstybės narės pasirinktomis oficialiomis Bendrijos kalbomis. Tai nekliudo tokią informaciją nurodyti keliomis kalbomis.

11 straipsnis

Maisto fermentų ir maisto fermentų preparatų, kurie nėra skirti parduoti galutiniam vartotojui, bendrieji ženklinimo reikalavimai

1.   Jeigu maisto fermentai ir maisto fermentų preparatai, kurie nėra skirti parduoti galutiniams vartotojams, parduodami atskirai arba sumaišyti vienas su kitu ir (arba) su kitais maisto ingredientais, ant jų pakuočių ar talpyklų pateikiama ši informacija:

| a) | kiekvieno maisto fermento pavadinimas, nustatytas pagal šį reglamentą, arba prekinis pavadinimas, kuriame nurodomas kiekvieno maisto fermento pavadinimas, o nesant tokio pavadinimo – pripažintas pavadinimas, pateikiamas Tarptautinėje biochemijos ir molekulinės biologijos sąjungos (angl. IUBMB) nomenklatūroje; |
| --- | --- |

a)

kiekvieno maisto fermento pavadinimas, nustatytas pagal šį reglamentą, arba prekinis pavadinimas, kuriame nurodomas kiekvieno maisto fermento pavadinimas, o nesant tokio pavadinimo – pripažintas pavadinimas, pateikiamas Tarptautinėje biochemijos ir molekulinės biologijos sąjungos (angl. IUBMB) nomenklatūroje;

| b) | užrašas „maisto produktams“ arba užrašas „ribotai naudoti maisto produktuose“, arba dar konkretesnė nuoroda dėl numatomo naudojimo maisto produktuose; |
| --- | --- |

b)

užrašas „maisto produktams“ arba užrašas „ribotai naudoti maisto produktuose“, arba dar konkretesnė nuoroda dėl numatomo naudojimo maisto produktuose;

| c) | jei reikia, konkrečios laikymo ir (arba) naudojimo sąlygos; |
| --- | --- |

c)

jei reikia, konkrečios laikymo ir (arba) naudojimo sąlygos;

| d) | partiją arba siuntą nurodantis ženklas; |
| --- | --- |

d)

partiją arba siuntą nurodantis ženklas;

| e) | naudojimo instrukcijos, jeigu jų nepateikus būtų sukliudyta tinkamai naudoti maisto fermentą; |
| --- | --- |

e)

naudojimo instrukcijos, jeigu jų nepateikus būtų sukliudyta tinkamai naudoti maisto fermentą;

| f) | gamintojo, pakuotojo arba pardavėjo vardas, pavardė arba įmonės pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- |

f)

gamintojo, pakuotojo arba pardavėjo vardas, pavardė arba įmonės pavadinimas ir adresas;

| g) | kiekvieno komponento arba komponentų grupės didžiausias kiekis, atitinkantis leistiną vartoti maisto produktuose kiekį, ir (arba) aiškiais ir lengvai suprantamais terminais pateikta atitinkama informacija, leidžianti pirkėjui patikrinti, ar įvykdyti šiame reglamente ar kituose susijusiuose Bendrijos teisės aktuose nustatyti reikalavimai; kai tie patys kiekybiniai apribojimai yra taikomi atskirai arba mišinyje naudojamų komponentų grupei, bendrą procentinę dalį galima nurodyti vienu skaičiumi; kiekio riba nurodoma skaičiais arba pagal quantum satis principą; |
| --- | --- |

g)

kiekvieno komponento arba komponentų grupės didžiausias kiekis, atitinkantis leistiną vartoti maisto produktuose kiekį, ir (arba) aiškiais ir lengvai suprantamais terminais pateikta atitinkama informacija, leidžianti pirkėjui patikrinti, ar įvykdyti šiame reglamente ar kituose susijusiuose Bendrijos teisės aktuose nustatyti reikalavimai; kai tie patys kiekybiniai apribojimai yra taikomi atskirai arba mišinyje naudojamų komponentų grupei, bendrą procentinę dalį galima nurodyti vienu skaičiumi; kiekio riba nurodoma skaičiais arba pagal quantum satis principą;

| h) | grynasis (neto) kiekis; |
| --- | --- |

h)

grynasis (neto) kiekis;

| i) | maisto fermento (-ų) aktyvumas; |
| --- | --- |

i)

maisto fermento (-ų) aktyvumas;

| j) | minimalus galiojimo ar tinkamumo vartoti terminas; |
| --- | --- |

j)

minimalus galiojimo ar tinkamumo vartoti terminas;

| k) | prireikus, informacija apie maisto fermentus ar kitas medžiagas, kaip nurodyta šiame straipsnyje ir išvardyta Direktyvos 2000/13/EB IIIa priede. |
| --- | --- |

k)

prireikus, informacija apie maisto fermentus ar kitas medžiagas, kaip nurodyta šiame straipsnyje ir išvardyta Direktyvos 2000/13/EB IIIa priede.

2.   Kai maisto fermentai ir (arba) maisto fermentų preparatai parduodami sumaišyti vieni su kitais ir (arba) su kitais maisto ingredientais, ant jų pakuočių ar talpyklų nurodomas visų ingredientų sąrašas, pateikiant mažėjančia pagal procentinę svorio dalį visame produkte tvarka.

3.   Ant maisto fermentų preparatų pakuočių ar talpyklų nurodomas visų komponentų sąrašas, pateikiant mažėjančia pagal procentinę svorio dalį visame produkte tvarka.

4.   Nukrypstant nuo 1, 2 ir 3 dalių, pagal 1 dalies e–g punktus bei 2 ir 3 dalis reikalaujama informacija gali būti nurodyta tik su siunta susijusiuose dokumentuose, kurie turi būti pateikiami pristačius arba prieš pristatant prekes, su sąlyga, kad ant aptariamų produktų pakuotės arba talpyklos matomoje vietoje yra užrašas „ne mažmeninei prekybai“.

5.   Nukrypstant nuo 1, 2 ir 3 dalių, jeigu maisto fermentai ir maisto fermentų preparatai tiekiami cisternose, visa informacija gali būti pateikta tik su siunta susijusiuose dokumentuose, kurie turi būti pateikiami pristačius prekes.

12 straipsnis

Galutiniams vartotojams skirtų parduoti maisto fermentų ir maisto fermentų preparatų ženklinimas

1.   Nepažeidžiant Direktyvos 2000/13/EB, 1989 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvos 89/396/EEB dėl nuorodų arba žymų maisto produkto partijai identifikuoti (17) ir Reglamento (EB) Nr. 1829/2003, jeigu maisto fermentai ir maisto fermentų preparatai parduodami atskirai ar sumaišyti vieni su kitais ir (arba) su kitais maisto ingredientais, kurie skirti parduoti galutiniam vartotojui, jais gali būti prekiaujama tik jei ant jų pakuotės yra nurodyta ši informacija:

| a) | kiekvieno maisto fermento pavadinimas, nustatytas pagal šį reglamentą, arba prekinis pavadinimas, kuriame nurodomas kiekvieno maisto fermento pavadinimas, o nesant tokio pavadinimo – pripažintas pavadinimas, pateikiamas IUBMB nomenklatūroje; |
| --- | --- |

a)

kiekvieno maisto fermento pavadinimas, nustatytas pagal šį reglamentą, arba prekinis pavadinimas, kuriame nurodomas kiekvieno maisto fermento pavadinimas, o nesant tokio pavadinimo – pripažintas pavadinimas, pateikiamas IUBMB nomenklatūroje;

| b) | užrašas „maisto produktams“ arba užrašas „ribotai naudoti maisto produktuose“, arba dar konkretesnė nuoroda dėl numatomo naudojimo maisto produktuose. |
| --- | --- |

b)

užrašas „maisto produktams“ arba užrašas „ribotai naudoti maisto produktuose“, arba dar konkretesnė nuoroda dėl numatomo naudojimo maisto produktuose.

2.   Informacijos, numatytos šio straipsnio 1 dalyje, atveju taikoma Direktyvos 2000/13/EB 13 straipsnio 2 dalis.

13 straipsnis

Kiti ženklinimo reikalavimai

10–12 straipsniai neturi įtakos išsamesnių ar platesnę taikymo sritį turinčių įstatymų ar kitų teisės aktų nuostatoms dėl svorio ir matmenų arba taikomiems pavojingų medžiagų ar preparatų pateikimui, klasifikavimui, pakavimui ir ženklinimui arba tokių medžiagų ar preparatų transportavimui.

IV SKYRIUS

PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS IR ĮGYVENDINIMAS

14 straipsnis

Pareiga informuoti

1.   Maisto fermentų gamintojai ar naudotojai nedelsdami pateikia Komisijai visą naują mokslinę ir techninę informaciją, kuri gali turėti įtakos maisto fermentų saugos įvertinimui.

2.   Jeigu pagal šį reglamentą jau patvirtintas maisto fermentas yra paruoštas naudojantis gamybos metodais arba pradinėmis medžiagomis, labai besiskiriančiomis nuo Europos maisto saugos tarnybos (toliau – Tarnyba) rizikos įvertinime nurodytų gamybos metodų arba pradinių medžiagų, gamintojas ar naudotojas, prieš pradėdami prekiauti maisto fermentu, turi pateikti Komisijai reikalingus duomenis, kad Tarnyba galėtų įvertinti maisto fermentą atsižvelgdama į pakeistą gamybos metodą ar charakteristikas.

3.   Komisijos prašymu maisto fermentų gamintojai ar naudotojai pateikia informaciją apie faktinį maisto fermento naudojimą. Šią informaciją Komisija pateikia valstybėms narėms.

15 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas.

2.   Jeigu yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Jeigu yra nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

16 straipsnis

Bendrijos vykdomas suderintos politikos finansavimas

Teisinis šiame reglamente nustatytų priemonių finansavimo teisinis pagrindas yra Reglamento (EB) Nr. 882/2004 66 straipsnio 1 dalies c punktas.

V SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

17 straipsnis

Bendrijos maisto fermentų sąrašo sudarymas

1.   Bendrijos maisto fermentų sąrašas sudaromas remiantis paraiškomis, pateiktomis pagal 2 dalį.

2.   Suinteresuotosios šalys gali pateikti paraiškas įtraukti maisto fermentą į Bendrijos sąrašą.

Galutinis tokių paraiškų pateikimo terminas yra 24 mėnesiai nuo įgyvendinimo priemonių, kurios bus nustatytos pagal Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 [, nustatančio bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą,] 9 straipsnio 1 dalį, taikymo datos.

3.   Komisija parengia visų maisto fermentų, dėl kurių įtraukimo į Bendrijos sąrašą bus svarstoma ir dėl kurių pagal šio straipsnio 2 dalį pateiktos paraiškos, atitinkančios tinkamumo kriterijus, kurie bus nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 [, nustatančio bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą,] 9 straipsnio 1 dalyje, registrą (toliau – registras). Registras paskelbiamas viešai.

Komisija perduoda paraiškas Tarnybai, kad gautų jos nuomonę.

4.   Gavusi Tarnybos nuomonę dėl kiekvieno į registrą įtraukto maisto fermento, Komisija patvirtina Bendrijos sąrašą Reglamente (EB) Nr. 1331/2008 [, nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą,] nustatyta tvarka.

Tačiau nukrypstant nuo šios tvarkos:

| a) | Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 [, nustatančio bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą,] 5 straipsnio 1 dalis netaikoma Tarnybai priimant nuomonę; |
| --- | --- |

a)

Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 [, nustatančio bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą,] 5 straipsnio 1 dalis netaikoma Tarnybai priimant nuomonę;

| b) | Komisija pirmą kartą patvirtina Bendrijos sąrašą Tarnybai pateikus nuomonę dėl visų į registrą įtrauktų maisto fermentų. |
| --- | --- |

b)

Komisija pirmą kartą patvirtina Bendrijos sąrašą Tarnybai pateikus nuomonę dėl visų į registrą įtrauktų maisto fermentų.

5.   Prireikus visos taikant šį straipsnį tinkamos pereinamojo laikotarpio priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jį papildant, tvirtinamos pagal 15 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

18 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

1.   Nepaisant šio reglamento 7 ir 17 straipsnių, į Bendrijos sąrašą, kai jis bus parengtas, įtraukiami šie maisto fermentai:

| a) | E 1103 invertazė ir E1105 lizocimas, pateikiant jų naudojimą reglamentuojančias sąlygas, kaip nurodyta Direktyvos 95/2/EB I priede ir III priedo C dalyje; |
| --- | --- |

a)

E 1103 invertazė ir E1105 lizocimas, pateikiant jų naudojimą reglamentuojančias sąlygas, kaip nurodyta Direktyvos 95/2/EB I priede ir III priedo C dalyje;

| b) | ureazė, betagliukanazė ir lizocimas, skirti naudoti vyne pagal Reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 ir to reglamento įgyvendinimo taisykles. |
| --- | --- |

b)

ureazė, betagliukanazė ir lizocimas, skirti naudoti vyne pagal Reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 ir to reglamento įgyvendinimo taisykles.

2.   Maisto fermentai, maisto fermentų preparatai ir maisto produktai, kurių sudėtyje yra maisto fermentų, neatitinkantys 10–12 straipsnių nuostatų ir pateikti į rinką arba paženklinti iki 2010 m. sausio 20 d., gali būti parduodami iki jų minimalaus galiojimo ar tinkamumo vartoti termino pabaigos.

19 straipsnis

Direktyvos 83/417/EEB pakeitimai

Direktyvos 83/417/EEB I priedo III skirsnio d punkto įtraukos pakeičiamos taip:

| „— | šliužo fermentai, atitinkantys 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (18) numatytus reikalavimus, |
| --- | --- |

„—

šliužo fermentai, atitinkantys 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (18) numatytus reikalavimus,

| — | kiti pieną traukinantys fermentai, atitinkantys Reglamente (EB) Nr. 1332/2008 numatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

—

kiti pieną traukinantys fermentai, atitinkantys Reglamente (EB) Nr. 1332/2008 numatytus reikalavimus.

20 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 43 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3.   Fermentai ir fermentiniai preparatai, naudojami IV priede nurodytose leistinose vynininkystės technologijose ir procesuose, turi atitikti 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (19) numatytus reikalavimus.

21 straipsnis

Direktyvos 2000/13/EB pakeitimai

Direktyva 2000/13/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 6 straipsnio 4 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | „Komponentas“ – bet kuri medžiaga, įskaitant maisto priedus ir fermentus, naudojama gaminant ar ruošiant maisto produktą ir išliekanti baigtame ruošti produkte, net ir pakitusiu pavidalu.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

6 straipsnio 4 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

„Komponentas“ – bet kuri medžiaga, įskaitant maisto priedus ir fermentus, naudojama gaminant ar ruošiant maisto produktą ir išliekanti baigtame ruošti produkte, net ir pakitusiu pavidalu.“;

| b) | c punkto ii papunktyje įvadiniai žodžiai „maisto priedai“ pakeičiami žodžiais „maisto priedai ir fermentai“; |
| --- | --- |

b)

c punkto ii papunktyje įvadiniai žodžiai „maisto priedai“ pakeičiami žodžiais „maisto priedai ir fermentai“;

| c) | c punkto iii papunktyje žodžiai „maisto priedai ar kvapioji medžiaga“ pakeičiami žodžiais „maisto priedai, fermentai ar kvapiosios medžiagos“; |
| --- | --- |

c)

c punkto iii papunktyje žodžiai „maisto priedai ar kvapioji medžiaga“ pakeičiami žodžiais „maisto priedai, fermentai ar kvapiosios medžiagos“;

| 2) | 6 straipsnio 6 dalis papildoma šia įtrauka:






  „— | fermentai, išskyrus 4 dalies c punkto ii papunktyje paminėtus fermentus, yra pavadinami vienos iš II priede išvardytų ingredientų grupių pavadinimu, po to nurodant jų konkretų pavadinimą,“. |
| --- | --- | --- |

2)

6 straipsnio 6 dalis papildoma šia įtrauka:

„—

fermentai, išskyrus 4 dalies c punkto ii papunktyje paminėtus fermentus, yra pavadinami vienos iš II priede išvardytų ingredientų grupių pavadinimu, po to nurodant jų konkretų pavadinimą,“.

22 straipsnis

Direktyvos 2001/112/EB pakeitimai

Direktyvos 2001/112/EB I priedo II skirsnio 2 punkto ketvirta, penkta ir šešta įtraukos pakeičiamos taip:

| „— | Pektolitiniai fermentai, atitinkantys 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (20) numatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

„—

Pektolitiniai fermentai, atitinkantys 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (20) numatytus reikalavimus;

20

| — | Proteolitiniai fermentai, atitinkantys Reglamente (EB) Nr. 1332/2008 numatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

—

Proteolitiniai fermentai, atitinkantys Reglamente (EB) Nr. 1332/2008 numatytus reikalavimus;

| — | Amilolitiniai fermentai, atitinkantys Reglamente (EB) Nr. 1332/2008 numatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

—

Amilolitiniai fermentai, atitinkantys Reglamente (EB) Nr. 1332/2008 numatytus reikalavimus.

23 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 258/97 pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 258/97 2 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:

| „d) | maisto fermentams, patenkantiems į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (21) taikymo sritį. |
| --- | --- |

„d)

maisto fermentams, patenkantiems į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (21) taikymo sritį.

21

24 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

4 straipsnis taikomas nuo Bendrijos sąrašo taikymo dienos. Iki tos dienos valstybėse narėse toliau taikomos galiojančios nacionalinės nuostatos dėl maisto fermentų ir maisto produktų, pagamintų naudojant maisto fermentus, pateikimo į rinką.

10–13 straipsniai taikomi nuo 2010 m. sausio 20 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2008 m. gruodžio 16 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  OL C 168, 2007 7 20, p. 34.

1

(2)  2007 m. liepos 10 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 175 E, 2008 7 10, p. 162), 2008 m. kovo 10 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 111 E, 2008 5 6, p. 32), 2008 m. liepos 8 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas.

2

Oficialiajame leidinyje

(3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 16.

3

(4)  OL L 10, 2002 1 12, p. 58.

4

(5)  OL L 237, 1983 8 26, p. 25.

5

(6)  OL L 179, 1999 7 14, p. 1.

6

(7)  OL L 43, 1997 2 14, p. 1.

7

(8)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1.

8

(9)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

9

(10)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

10

(11)  OL L 61, 1995 3 18, p. 1.

11

(12)  OL L 127, 2008 5 15, p. 13.

12

(13)  OL L 109, 2000 5 6, p. 29.

13

(14)  OL L 268, 2003 10 18, p. 24.

14

(15)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

15

(16)  OL L 165, 2004 4 30, p. 1. Ištaisyta redakcija: OL L 191, 2004 5 28, p. 1.

16

(17)  OL L 186, 1989 6 30, p. 21.

17

(18)  OL L 354, 2008 12 31, p. 7.“

18

(19)  OL L 354, 2008 12 31, p. 7.“

19

(20)  OL L 354, 2008 12 31, p. 7.“

20

(21)  OL L 354, 2008 12 31, p. 7.“

21

---

| 31.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/16

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1333/2008

2008 m. gruodžio 16 d.

dėl maisto priedų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Laisvas saugaus ir sveiko maisto judėjimas yra vienas iš pagrindinių vidaus rinkos aspektų ir turi didelį poveikį piliečių sveikatai bei gerovei ir jų socialiniams bei ekonominiams interesams. |
| --- | --- |

(1)

Laisvas saugaus ir sveiko maisto judėjimas yra vienas iš pagrindinių vidaus rinkos aspektų ir turi didelį poveikį piliečių sveikatai bei gerovei ir jų socialiniams bei ekonominiams interesams.

| (2) | Įgyvendinant Bendrijos politiką, turėtų būti užtikrintas aukštas žmonių gyvybės ir sveikatos apsaugos lygis. |
| --- | --- |

(2)

Įgyvendinant Bendrijos politiką, turėtų būti užtikrintas aukštas žmonių gyvybės ir sveikatos apsaugos lygis.

| (3) | Šiuo reglamentu, siekiant užtikrinti veiksmingą vidaus rinkos veikimą ir aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį bei aukštą vartotojų apsaugos lygį, įskaitant vartotojų interesų apsaugą, taikant išsamias bei supaprastintas procedūras yra pakeičiamos ankstesnės direktyvos ir sprendimai dėl maisto produktuose leistinų naudoti maisto priedų. |
| --- | --- |

(3)

Šiuo reglamentu, siekiant užtikrinti veiksmingą vidaus rinkos veikimą ir aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį bei aukštą vartotojų apsaugos lygį, įskaitant vartotojų interesų apsaugą, taikant išsamias bei supaprastintas procedūras yra pakeičiamos ankstesnės direktyvos ir sprendimai dėl maisto produktuose leistinų naudoti maisto priedų.

| (4) | Šiuo reglamentu yra suderinamas maisto priedų naudojimas maisto produktuose Bendrijoje. Tai apima maisto priedų naudojimą maisto produktuose, kuriems taikoma 1989 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyva 89/398/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su specialios paskirties maisto produktais, suderinimo (3) ir tam tikrų maisto dažiklių naudojimą ženklinant mėsą sveikumo ženklais bei dekoratyviniam kiaušinių lukštų dažymui ir žymėjimui. Reglamentu taip pat yra suderinamas maisto priedų naudojimas maisto prieduose ir maisto fermentuose, tokiu būdu užtikrinant jų saugą bei kokybę ir sudarant palankias sąlygas jų laikymui ir naudojimui. Tai anksčiau nebuvo reglamentuojama Bendrijos lygmeniu. |
| --- | --- |

(4)

Šiuo reglamentu yra suderinamas maisto priedų naudojimas maisto produktuose Bendrijoje. Tai apima maisto priedų naudojimą maisto produktuose, kuriems taikoma 1989 m. gegužės 3 d. Tarybos direktyva 89/398/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su specialios paskirties maisto produktais, suderinimo (3) ir tam tikrų maisto dažiklių naudojimą ženklinant mėsą sveikumo ženklais bei dekoratyviniam kiaušinių lukštų dažymui ir žymėjimui. Reglamentu taip pat yra suderinamas maisto priedų naudojimas maisto prieduose ir maisto fermentuose, tokiu būdu užtikrinant jų saugą bei kokybę ir sudarant palankias sąlygas jų laikymui ir naudojimui. Tai anksčiau nebuvo reglamentuojama Bendrijos lygmeniu.

| (5) | Maisto priedai – tai medžiagos, kurios paprastai nėra vartojamos kaip atskiras maisto produktas, bet yra tikslingai dedamos į maisto produktus šiame reglamente apibūdintu technologiniu tikslu, pavyzdžiui, siekiant konservuoti maistą. Šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems maisto priedams ir todėl atsižvelgiant į mokslo pažangą bei technologinius pokyčius turėtų būti patikslintas funkcinių grupių sąrašas. Tačiau medžiagos neturėtų būti laikomos maisto priedais, kai jos yra naudojamos aromatui ir (arba) skoniui suteikti arba mitybos tikslais, pavyzdžiui, kaip druskos pakaitalai, vitaminai bei mineralai. Be to, šis reglamentas taip pat neturėtų būti taikomas maisto produktams priskiriamoms medžiagoms, kurios gali būti naudojamos technologiniais tikslais, pavyzdžiui natrio chloridas arba dažymui naudojamas šafranas ir maisto fermentai. Tačiau preparatai, gauti iš maisto produktų ir kitų valgomų natūralių gamybos žaliavų, turintys technologinį poveikį galutiniam produktui ir gauti ekstrahuojant, kai atrankiniu būdu išgaunamos maistinių ar aromatinių sudedamųjų dalių sudedamosios dalys (pigmentai), turėtų būti laikomi priedais, kaip apibrėžta šiame reglamente. Galiausiai maisto fermentams taikomas 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (4), ir todėl jiems šis reglamentas nėra taikomas. |
| --- | --- |

(5)

Maisto priedai – tai medžiagos, kurios paprastai nėra vartojamos kaip atskiras maisto produktas, bet yra tikslingai dedamos į maisto produktus šiame reglamente apibūdintu technologiniu tikslu, pavyzdžiui, siekiant konservuoti maistą. Šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems maisto priedams ir todėl atsižvelgiant į mokslo pažangą bei technologinius pokyčius turėtų būti patikslintas funkcinių grupių sąrašas. Tačiau medžiagos neturėtų būti laikomos maisto priedais, kai jos yra naudojamos aromatui ir (arba) skoniui suteikti arba mitybos tikslais, pavyzdžiui, kaip druskos pakaitalai, vitaminai bei mineralai. Be to, šis reglamentas taip pat neturėtų būti taikomas maisto produktams priskiriamoms medžiagoms, kurios gali būti naudojamos technologiniais tikslais, pavyzdžiui natrio chloridas arba dažymui naudojamas šafranas ir maisto fermentai. Tačiau preparatai, gauti iš maisto produktų ir kitų valgomų natūralių gamybos žaliavų, turintys technologinį poveikį galutiniam produktui ir gauti ekstrahuojant, kai atrankiniu būdu išgaunamos maistinių ar aromatinių sudedamųjų dalių sudedamosios dalys (pigmentai), turėtų būti laikomi priedais, kaip apibrėžta šiame reglamente. Galiausiai maisto fermentams taikomas 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1332/2008 dėl maisto fermentų (4), ir todėl jiems šis reglamentas nėra taikomas.

| (6) | Šis reglamentas neturėtų būti taikomas medžiagoms, kurios nėra vartojamos kaip atskiras maisto produktas, tačiau yra tikslingai naudojamos maisto produktų gamyboje, ir kurios galutiniame maisto produkte sudaro tik likutį ir neturi technologinio poveikio galutiniam produktui (pagalbinės perdirbimo medžiagos). |
| --- | --- |

(6)

Šis reglamentas neturėtų būti taikomas medžiagoms, kurios nėra vartojamos kaip atskiras maisto produktas, tačiau yra tikslingai naudojamos maisto produktų gamyboje, ir kurios galutiniame maisto produkte sudaro tik likutį ir neturi technologinio poveikio galutiniam produktui (pagalbinės perdirbimo medžiagos).

| (7) | Maisto priedai turėtų būti patvirtinti ir naudojami tik tuo atveju, jei jie atitinka šiame reglamente nustatytus kriterijus. Maisto priedai turi būti saugūs naudoti, turi būti technologinis jų naudojimo poreikis ir jų naudojimas neturi klaidinti vartotojo bei turi būti naudingas vartotojui. Vartotojo klaidinimas apima klaidinimą dėl naudojamų ingredientų pobūdžio, šviežumo ir kokybės, produkto arba gamybos proceso natūralumo arba produkto maistinių savybių, įskaitant jame esančių vaisių ir daržovių kiekį, bet tuo neapsiriboja. Tvirtinant maisto priedus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į kitus su svarstomu klausimu susijusius visuomeninius, ekonominius, tradicinius, etinius ir aplinkos veiksnius, atsargumo principą bei į kontrolės priemonių tinkamumą. Nustatant maisto priedų naudojimo reikalavimus bei didžiausius jų kiekius turėtų būti atsižvelgta į maisto priedų gavimą iš kitų šaltinių ir į maisto priedo poveikį specialioms vartotojų grupėms (pvz., alergiškiems vartotojams). |
| --- | --- |

(7)

Maisto priedai turėtų būti patvirtinti ir naudojami tik tuo atveju, jei jie atitinka šiame reglamente nustatytus kriterijus. Maisto priedai turi būti saugūs naudoti, turi būti technologinis jų naudojimo poreikis ir jų naudojimas neturi klaidinti vartotojo bei turi būti naudingas vartotojui. Vartotojo klaidinimas apima klaidinimą dėl naudojamų ingredientų pobūdžio, šviežumo ir kokybės, produkto arba gamybos proceso natūralumo arba produkto maistinių savybių, įskaitant jame esančių vaisių ir daržovių kiekį, bet tuo neapsiriboja. Tvirtinant maisto priedus taip pat turėtų būti atsižvelgiama į kitus su svarstomu klausimu susijusius visuomeninius, ekonominius, tradicinius, etinius ir aplinkos veiksnius, atsargumo principą bei į kontrolės priemonių tinkamumą. Nustatant maisto priedų naudojimo reikalavimus bei didžiausius jų kiekius turėtų būti atsižvelgta į maisto priedų gavimą iš kitų šaltinių ir į maisto priedo poveikį specialioms vartotojų grupėms (pvz., alergiškiems vartotojams).

| (8) | Maisto priedai privalo atitikti patvirtintas specifikacijas, kurios turėtų apimti informaciją, padedančią teisingai nustatyti maisto priedą, įskaitant jo kilmę, ir apibūdinti priimtinus grynumo kriterijus. Anksčiau parengtos specifikacijos maisto priedams, įtrauktos į 1995 m. liepos 5 d. Komisijos direktyvą 95/31/EB, nustatančią tam tikrus saldiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus (5), 1995 m. liepos 26 d. Komisijos direktyvą 95/45/EB, nustatančią tam tikrus dažiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus (6) ir 1996 m. gruodžio 2 d. Komisijos direktyvą 96/77/EB, nustatančią konkrečius maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius grynumo kriterijus (7), turėtų būti taikomos tol, kol atitinkami maisto priedai bus įtraukti į šio reglamento priedus. Tuo metu reglamente turėtų būti pateiktos specifikacijos, susijusios su tokiais priedais. Tokios specifikacijos turėtų būti tiesiogiai susijusios su maisto priedais, įtrauktais į šio reglamento prieduose pateiktus Bendrijos sąrašus. Tačiau atsižvelgiant į tokių specifikacijų sudėtingą pobūdį bei turinį ir siekiant aiškumo, jos neturėtų būti įtraukiamos į Bendrijos sąrašus, o turėtų būti pateikiamos viename ar keliuose atskiruose reglamentuose. |
| --- | --- |

(8)

Maisto priedai privalo atitikti patvirtintas specifikacijas, kurios turėtų apimti informaciją, padedančią teisingai nustatyti maisto priedą, įskaitant jo kilmę, ir apibūdinti priimtinus grynumo kriterijus. Anksčiau parengtos specifikacijos maisto priedams, įtrauktos į 1995 m. liepos 5 d. Komisijos direktyvą 95/31/EB, nustatančią tam tikrus saldiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus (5), 1995 m. liepos 26 d. Komisijos direktyvą 95/45/EB, nustatančią tam tikrus dažiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus (6) ir 1996 m. gruodžio 2 d. Komisijos direktyvą 96/77/EB, nustatančią konkrečius maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius grynumo kriterijus (7), turėtų būti taikomos tol, kol atitinkami maisto priedai bus įtraukti į šio reglamento priedus. Tuo metu reglamente turėtų būti pateiktos specifikacijos, susijusios su tokiais priedais. Tokios specifikacijos turėtų būti tiesiogiai susijusios su maisto priedais, įtrauktais į šio reglamento prieduose pateiktus Bendrijos sąrašus. Tačiau atsižvelgiant į tokių specifikacijų sudėtingą pobūdį bei turinį ir siekiant aiškumo, jos neturėtų būti įtraukiamos į Bendrijos sąrašus, o turėtų būti pateikiamos viename ar keliuose atskiruose reglamentuose.

| (9) | Kai kuriuos maisto priedus yra leidžiama naudoti konkrečiais atvejais tam tikrose leistinose vynininkystės technologijose ir procesuose. Tokių maisto priedų naudojimas turėtų atitikti šį reglamentą ir konkrečias atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose nustatytas nuostatas. |
| --- | --- |

(9)

Kai kuriuos maisto priedus yra leidžiama naudoti konkrečiais atvejais tam tikrose leistinose vynininkystės technologijose ir procesuose. Tokių maisto priedų naudojimas turėtų atitikti šį reglamentą ir konkrečias atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose nustatytas nuostatas.

| (10) | Siekiant užtikrinti suderinamumą, maisto priedų rizikos įvertinimas ir patvirtinimas turėtų būti atliekamas 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1331/2008, nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą (8), nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant užtikrinti suderinamumą, maisto priedų rizikos įvertinimas ir patvirtinimas turėtų būti atliekamas 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1331/2008, nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą (8), nustatyta tvarka.

| (11) | Remiantis 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 178/2002, nustatančiu maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiu Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiu su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (9), visuomenės sveikatą galinčiais paveikti klausimais turi būti konsultuojamasi su Europos maisto saugos tarnyba (toliau –Tarnyba). |
| --- | --- |

(11)

Remiantis 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 178/2002, nustatančiu maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiu Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiu su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (9), visuomenės sveikatą galinčiais paveikti klausimais turi būti konsultuojamasi su Europos maisto saugos tarnyba (toliau –Tarnyba).

| (12) | Leidimai į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (10) taikymo sritį patenkantiems maisto priedams turėtų būti išduodami tame reglamente ir šiame reglamente nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

(12)

Leidimai į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (10) taikymo sritį patenkantiems maisto priedams turėtų būti išduodami tame reglamente ir šiame reglamente nustatyta tvarka.

| (13) | Pagal šį reglamentą jau patvirtintą maisto priedą, kuris yra paruoštas naudojantis gamybos metodais arba pradinėmis medžiagomis, kurie labai skiriasi nuo Tarnybos rizikos įvertinime arba specifikacijose nurodytų metodų arba pradinių medžiagų, Tarnyba turėtų pateikti įvertinti. „Labai besiskiriantis“ galėtų reikšti, inter alia, gamybos metodo pakeitimą, kai fermentas nebėra išgaunamas iš augalų, bet pagaminamas fermentacijos būdu pasinaudojant mikroorganizmu arba pirminio mikroorganizmo genetine modifikacija, pradinių medžiagų pakeitimą arba dalelių dydžio pakeitimą, įskaitant nanotechnologijų naudojimą. |
| --- | --- |

(13)

Pagal šį reglamentą jau patvirtintą maisto priedą, kuris yra paruoštas naudojantis gamybos metodais arba pradinėmis medžiagomis, kurie labai skiriasi nuo Tarnybos rizikos įvertinime arba specifikacijose nurodytų metodų arba pradinių medžiagų, Tarnyba turėtų pateikti įvertinti. „Labai besiskiriantis“ galėtų reikšti, inter alia, gamybos metodo pakeitimą, kai fermentas nebėra išgaunamas iš augalų, bet pagaminamas fermentacijos būdu pasinaudojant mikroorganizmu arba pirminio mikroorganizmo genetine modifikacija, pradinių medžiagų pakeitimą arba dalelių dydžio pakeitimą, įskaitant nanotechnologijų naudojimą.

| (14) | Reikėtų nuolat stebėti maisto priedus ir prireikus jie turi būti iš naujo įvertinti, atsižvelgiant į kintančias jų naudojimo sąlygas bei naują mokslinę informaciją. Jei būtina, Komisija kartu su valstybėmis narėmis turėtų apsvarstyti tinkamus veiksmus. |
| --- | --- |

(14)

Reikėtų nuolat stebėti maisto priedus ir prireikus jie turi būti iš naujo įvertinti, atsižvelgiant į kintančias jų naudojimo sąlygas bei naują mokslinę informaciją. Jei būtina, Komisija kartu su valstybėmis narėmis turėtų apsvarstyti tinkamus veiksmus.

| (15) | Valstybėms narėms, kurios iki šiol draudžia 1992 m. sausio 1 d. įvestą tam tikrų priedų naudojimą tam tikruose specifiniuose maisto produktuose, kurie yra laikomi tradiciniais ir yra gaminami jų teritorijoje, turėtų būti leista toliau taikyti tokį draudimą. Be to, tokiems produktams, kaip „Feta“ arba „Salame cacciatore“ šiuo reglamentu neturėtų būti draudžiama taikyti labiau ribojančių taisyklių dėl tam tikrų pavadinimų naudojimo pagal 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (11) ir pagal 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 509/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kaip garantuotų tradicinių gaminių (12). |
| --- | --- |

(15)

Valstybėms narėms, kurios iki šiol draudžia 1992 m. sausio 1 d. įvestą tam tikrų priedų naudojimą tam tikruose specifiniuose maisto produktuose, kurie yra laikomi tradiciniais ir yra gaminami jų teritorijoje, turėtų būti leista toliau taikyti tokį draudimą. Be to, tokiems produktams, kaip „Feta“ arba „Salame cacciatore“ šiuo reglamentu neturėtų būti draudžiama taikyti labiau ribojančių taisyklių dėl tam tikrų pavadinimų naudojimo pagal 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (11) ir pagal 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 509/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kaip garantuotų tradicinių gaminių (12).

| (16) | Išskyrus tuos atvejus, kai esama papildomų apribojimų, maisto priedas maisto produktuose gali būti atsiradęs dėl perkėlimo iš kito ingrediento, kuriame jis yra leistinas (išskyrus tuos atvejus, kai jis tiesiogiai įdedamas), su sąlyga, kad galutiniame produkte esantis priedo kiekis nebūtų didesnis už tą, kuris būtų nustatytas naudoti ingrediente laikantis tinkamų technologinių sąlygų ir geros gamybos praktikos. |
| --- | --- |

(16)

Išskyrus tuos atvejus, kai esama papildomų apribojimų, maisto priedas maisto produktuose gali būti atsiradęs dėl perkėlimo iš kito ingrediento, kuriame jis yra leistinas (išskyrus tuos atvejus, kai jis tiesiogiai įdedamas), su sąlyga, kad galutiniame produkte esantis priedo kiekis nebūtų didesnis už tą, kuris būtų nustatytas naudoti ingrediente laikantis tinkamų technologinių sąlygų ir geros gamybos praktikos.

| (17) | Maisto priedams toliau taikomi bendrieji ženklinimo reikalavimai, kaip numatyta 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (13) ir, prireikus, Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 ir 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo (14). Be to, šiame reglamente turi būti pateikiamos specifinės nuostatos dėl atskirai gamintojams arba galutiniam vartotojui parduodamų maisto priedų ženklinimo. |
| --- | --- |

(17)

Maisto priedams toliau taikomi bendrieji ženklinimo reikalavimai, kaip numatyta 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (13) ir, prireikus, Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 ir 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo (14). Be to, šiame reglamente turi būti pateikiamos specifinės nuostatos dėl atskirai gamintojams arba galutiniam vartotojui parduodamų maisto priedų ženklinimo.

| (18) | Pagal šį reglamentą leistini saldikliai gali būti naudojami saldikliuose, skirtuose pasaldinti maistą valgant, kurie tiesiogiai parduodami vartotojams. Tokių produktų gamintojai turėtų pateikti vartotojui informaciją tinkamomis priemonėmis, sudarančiomis galimybes saugiai vartoti produktą. Tokia informacija galėtų būti pateikiama keliais būdais, įskaitant pateikimą produktų etiketėse, interneto tinklavietėse, per vartotojams skirtas telefono linijas arba pateikiant informaciją pardavimo vietoje. Siekiant nustatyti vieningą požiūrį šio reikalavimo įgyvendinimo atžvilgiu gali prireikti parengti gaires Bendrijos lygmeniu. |
| --- | --- |

(18)

Pagal šį reglamentą leistini saldikliai gali būti naudojami saldikliuose, skirtuose pasaldinti maistą valgant, kurie tiesiogiai parduodami vartotojams. Tokių produktų gamintojai turėtų pateikti vartotojui informaciją tinkamomis priemonėmis, sudarančiomis galimybes saugiai vartoti produktą. Tokia informacija galėtų būti pateikiama keliais būdais, įskaitant pateikimą produktų etiketėse, interneto tinklavietėse, per vartotojams skirtas telefono linijas arba pateikiant informaciją pardavimo vietoje. Siekiant nustatyti vieningą požiūrį šio reikalavimo įgyvendinimo atžvilgiu gali prireikti parengti gaires Bendrijos lygmeniu.

| (19) | Priemonės, būtinos šiam reglamentui įgyvendinti, turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (15). |
| --- | --- |

(19)

Priemonės, būtinos šiam reglamentui įgyvendinti, turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (15).

| (20) | Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies pakeisti šio reglamento priedus ir patvirtinti tinkamas pereinamojo laikotarpio priemones. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, papildant jį naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

(20)

Visų pirma Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus iš dalies pakeisti šio reglamento priedus ir patvirtinti tinkamas pereinamojo laikotarpio priemones. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, papildant jį naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| (21) | Siekiant veiksmingumo turėtų būti sutrumpinti reguliavimo procedūrai su tikrinimu paprastai taikomi terminai priimant tam tikrus II ir III priedų, susijusių su medžiagomis, kurias jau leidžiama naudoti pagal Bendrijos teisę, taip pat visų su šiomis medžiagomis susijusių tinkamų pereinamojo laikotarpio priemonių pakeitimus. |
| --- | --- |

(21)

Siekiant veiksmingumo turėtų būti sutrumpinti reguliavimo procedūrai su tikrinimu paprastai taikomi terminai priimant tam tikrus II ir III priedų, susijusių su medžiagomis, kurias jau leidžiama naudoti pagal Bendrijos teisę, taip pat visų su šiomis medžiagomis susijusių tinkamų pereinamojo laikotarpio priemonių pakeitimus.

| (22) | Siekiant proporcingai ir veiksmingai vystyti ir atnaujinti Bendrijos teisės aktus dėl maisto priedų, būtina rinkti duomenis, dalintis informacija bei koordinuoti valstybių narių darbą. Tuo tikslu gali būti naudinga atlikti tyrimus specifiniais klausimais, taip siekiant palengvinti sprendimų priėmimo procesą. Todėl reikėtų, kad Bendrija, laikydamasi biudžeto procedūros, finansuotų tokius tyrimus. Tokių priemonių finansavimui taikomas 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (16). |
| --- | --- |

(22)

Siekiant proporcingai ir veiksmingai vystyti ir atnaujinti Bendrijos teisės aktus dėl maisto priedų, būtina rinkti duomenis, dalintis informacija bei koordinuoti valstybių narių darbą. Tuo tikslu gali būti naudinga atlikti tyrimus specifiniais klausimais, taip siekiant palengvinti sprendimų priėmimo procesą. Todėl reikėtų, kad Bendrija, laikydamasi biudžeto procedūros, finansuotų tokius tyrimus. Tokių priemonių finansavimui taikomas 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (16).

| (23) | Siekdamos užtikrinti šio reglamento laikymąsi valstybės narės pagal Reglamento (EB) Nr. 882/2004 nuostatas vykdo oficialią kontrolę. |
| --- | --- |

(23)

Siekdamos užtikrinti šio reglamento laikymąsi valstybės narės pagal Reglamento (EB) Nr. 882/2004 nuostatas vykdo oficialią kontrolę.

| (24) | Kadangi šio reglamento tikslo – nustatyti Bendrijos taisykles dėl maisto priedų, valstybės narės negali deramai pasiekti, o vieningos rinkos interesais ir dėl aukšto lygio vartotojų apsaugos jį geriau galima pasiekti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(24)

Kadangi šio reglamento tikslo – nustatyti Bendrijos taisykles dėl maisto priedų, valstybės narės negali deramai pasiekti, o vieningos rinkos interesais ir dėl aukšto lygio vartotojų apsaugos jį geriau galima pasiekti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (25) | Priėmus šį reglamentą, Komisija, kuriai padeda Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas, turėtų peržiūrėti visus galiojančius leidimus pagal tokius kriterijus kaip sunaudojimas, technologinis poreikis ir galimybė suklaidinti vartotojus (išskyrus saugą). Visi maisto priedai, kuriuos toliau bus leidžiama naudoti Bendrijoje, turėtų būti perkelti į šio reglamento II ir III prieduose pateiktus Bendrijos sąrašus. Į šio reglamento III priedą turėtų būti įtraukiami kiti maisto priedai, naudojami maisto prieduose ir maisto fermentuose, taip pat maistingųjų medžiagų pagalbinės medžiagos bei jų naudojimo sąlygos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1331/2008 (nustatantį bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą). Siekiant suteikti reikalingą pereinamąjį laikotarpį, III priedo nuostatos, išskyrus nuostatas dėl maisto priedų pagalbinių medžiagų, yra netaikomos iki 2011 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(25)

Priėmus šį reglamentą, Komisija, kuriai padeda Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas, turėtų peržiūrėti visus galiojančius leidimus pagal tokius kriterijus kaip sunaudojimas, technologinis poreikis ir galimybė suklaidinti vartotojus (išskyrus saugą). Visi maisto priedai, kuriuos toliau bus leidžiama naudoti Bendrijoje, turėtų būti perkelti į šio reglamento II ir III prieduose pateiktus Bendrijos sąrašus. Į šio reglamento III priedą turėtų būti įtraukiami kiti maisto priedai, naudojami maisto prieduose ir maisto fermentuose, taip pat maistingųjų medžiagų pagalbinės medžiagos bei jų naudojimo sąlygos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1331/2008 (nustatantį bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą). Siekiant suteikti reikalingą pereinamąjį laikotarpį, III priedo nuostatos, išskyrus nuostatas dėl maisto priedų pagalbinių medžiagų, yra netaikomos iki 2011 m. sausio 1 d.

| (26) | Kol bus sudaryti būsimi Bendrijos maisto priedų sąrašai, būtina numatyti supaprastintą procedūrą, kuri sudarytų sąlygas atnaujinti dabartinius galiojančiose direktyvose pateiktus maisto priedų sąrašus. |
| --- | --- |

(26)

Kol bus sudaryti būsimi Bendrijos maisto priedų sąrašai, būtina numatyti supaprastintą procedūrą, kuri sudarytų sąlygas atnaujinti dabartinius galiojančiose direktyvose pateiktus maisto priedų sąrašus.

| (27) | Nepažeidžiant 25 konstatuojamojoje dalyje nurodytos peržiūros rezultatų, per vienerius metus nuo šio reglamento priėmimo Komisija turėtų parengti įvertinimo programą, pagal kurią Tarnyba iš naujo įvertintų Bendrijoje jau patvirtintų maisto priedų saugą. Toje programoje turėtų būti nustatyti poreikiai ir prioritetų, į kuriuos turi būti atsižvelgiama nagrinėjant patvirtintus maisto priedus, tvarka. |
| --- | --- |

(27)

Nepažeidžiant 25 konstatuojamojoje dalyje nurodytos peržiūros rezultatų, per vienerius metus nuo šio reglamento priėmimo Komisija turėtų parengti įvertinimo programą, pagal kurią Tarnyba iš naujo įvertintų Bendrijoje jau patvirtintų maisto priedų saugą. Toje programoje turėtų būti nustatyti poreikiai ir prioritetų, į kuriuos turi būti atsižvelgiama nagrinėjant patvirtintus maisto priedus, tvarka.

| (28) | Šis reglamentas panaikina ir pakeičia šiuos teisės aktus: 1962 m. spalio 23 d. Tarybos direktyvą dėl valstybių narių taisyklių, susijusių su žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose leidžiamomis naudoti dažiosiomis medžiagomis, suderinimo (17), 1965 m. sausio 26 d. Tarybos direktyvą 65/66/EEB, nustatančią konkrečius konservantų, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, grynumo kriterijus (18), 1978 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvą 78/663/EB, nustatančią specifinius emulsiklių, stabilizatorių, tirštiklių ir standiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus (19), 1978 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvą 78/664/EEB, nustatančią konkrečius antioksidantų, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, grynumo kriterijus (20), 1981 m. liepos 28 d. Pirmąją Komisijos direktyvą 81/712/EEB, nustatančią Bendrijos analizės metodus, taikomus tikrinant, ar tam tikri maisto produktuose naudojami priedai atitinka grynumo kriterijus (21), 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/107/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto priedus, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, suderinimo (22), 1994 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/35/EB dėl maisto produktuose naudojamų saldiklių (23), 1994 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/36/EB dėl maisto produktuose naudojamų dažų (24), 1995 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius (25), 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 292/97/EB dėl nacionalinių įstatymų, draudžiančių naudoti tam tikrus priedus gaminant tam tikrus konkrečius maisto produktus, tolesnio taikymo (26) ir 2002 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimą 2002/247/EB, laikinai sustabdantį konditerijos gaminių iš drebučių, kuriuose yra maisto priedo E 425 konjac, pateikimą į rinką ir importą (27). Tačiau reikėtų, kad tam tikros minėtų teisės aktų nuostatos tebegaliotų pereinamuoju laikotarpiu tam, kad būtų skirta laiko šio reglamento prieduose pateikiamiems Bendrijos sąrašams parengti, |
| --- | --- |

(28)

Šis reglamentas panaikina ir pakeičia šiuos teisės aktus: 1962 m. spalio 23 d. Tarybos direktyvą dėl valstybių narių taisyklių, susijusių su žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose leidžiamomis naudoti dažiosiomis medžiagomis, suderinimo (17), 1965 m. sausio 26 d. Tarybos direktyvą 65/66/EEB, nustatančią konkrečius konservantų, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, grynumo kriterijus (18), 1978 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvą 78/663/EB, nustatančią specifinius emulsiklių, stabilizatorių, tirštiklių ir standiklių, skirtų naudoti maisto produktuose, grynumo kriterijus (19), 1978 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvą 78/664/EEB, nustatančią konkrečius antioksidantų, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, grynumo kriterijus (20), 1981 m. liepos 28 d. Pirmąją Komisijos direktyvą 81/712/EEB, nustatančią Bendrijos analizės metodus, taikomus tikrinant, ar tam tikri maisto produktuose naudojami priedai atitinka grynumo kriterijus (21), 1988 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 89/107/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto priedus, kuriuos leidžiama naudoti žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose, suderinimo (22), 1994 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/35/EB dėl maisto produktuose naudojamų saldiklių (23), 1994 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/36/EB dėl maisto produktuose naudojamų dažų (24), 1995 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/2/EB dėl maisto priedų, išskyrus dažiklius ir saldiklius (25), 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 292/97/EB dėl nacionalinių įstatymų, draudžiančių naudoti tam tikrus priedus gaminant tam tikrus konkrečius maisto produktus, tolesnio taikymo (26) ir 2002 m. kovo 27 d. Komisijos sprendimą 2002/247/EB, laikinai sustabdantį konditerijos gaminių iš drebučių, kuriuose yra maisto priedo E 425 konjac, pateikimą į rinką ir importą (27). Tačiau reikėtų, kad tam tikros minėtų teisės aktų nuostatos tebegaliotų pereinamuoju laikotarpiu tam, kad būtų skirta laiko šio reglamento prieduose pateikiamiems Bendrijos sąrašams parengti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Dalykas

Siekiant užtikrinti veiksmingą vidaus rinkos veikimą, tuo pat metu užtikrinant aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį ir vartotojų apsaugos lygį, įskaitant vartotojų interesų apsaugą bei teisingą prekybos maisto produktais praktiką, prireikus atsižvelgiant į aplinkos apsaugą, šiuo reglamentu nustatomos taisyklės dėl maisto produktuose naudojamų maisto priedų.

Tokiais tikslais šiame reglamente numatoma:

| a) | II ir III prieduose pateikiami Bendrijos leistinų maisto priedų sąrašai; |
| --- | --- |

a)

II ir III prieduose pateikiami Bendrijos leistinų maisto priedų sąrašai;

| b) | maisto priedų naudojimo maisto produktuose, taip pat maisto prieduose ir maisto fermentuose, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1332/2008 (dėl maisto fermentų), ir maisto kvapiosiose medžiagose, kurioms taikomas 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų (28); |
| --- | --- |

b)

maisto priedų naudojimo maisto produktuose, taip pat maisto prieduose ir maisto fermentuose, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1332/2008 (dėl maisto fermentų), ir maisto kvapiosiose medžiagose, kurioms taikomas 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų (28);

| c) | taisyklės dėl atskirai parduodamų maisto priedų ženklinimo. |
| --- | --- |

c)

taisyklės dėl atskirai parduodamų maisto priedų ženklinimo.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas yra taikomas maisto priedams.

2.   Šis reglamentas yra taikomas toliau nurodytoms medžiagoms tik tada, jei jos yra naudojamos kaip maisto priedai:

| a) | pagalbinėms perdirbimo medžiagoms; |
| --- | --- |

a)

pagalbinėms perdirbimo medžiagoms;

| b) | augalų ir augalų produktų apsaugai pagal Bendrijos taisykles dėl augalų sveikatos naudojamoms medžiagoms; |
| --- | --- |

b)

augalų ir augalų produktų apsaugai pagal Bendrijos taisykles dėl augalų sveikatos naudojamoms medžiagoms;

| c) | medžiagoms, kurios yra dedamos į maistą kaip maistingosios medžiagos; |
| --- | --- |

c)

medžiagoms, kurios yra dedamos į maistą kaip maistingosios medžiagos;

| d) | medžiagoms, kurios yra naudojamos žmonėms vartoti skirtam vandeniui valyti, kurioms taikoma 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyva 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (29); |
| --- | --- |

d)

medžiagoms, kurios yra naudojamos žmonėms vartoti skirtam vandeniui valyti, kurioms taikoma 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyva 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (29);

| e) | kvapiosioms medžiagoms, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1334/2008 (dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų). |
| --- | --- |

e)

kvapiosioms medžiagoms, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1334/2008 (dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų).

3.   Šis reglamentas nėra taikomas maisto fermentams, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1332/2008 (dėl maisto fermentų), nuo tos datos, kai pagal to reglamento 17 straipsnį patvirtinamas Bendrijos maisto fermentų sąrašas.

4.   Šis reglamentas taikomas nepažeidžiant specialių Bendrijos taisyklių dėl maisto priedų vartojimo:

| a) | specifiniuose maisto produktuose; |
| --- | --- |

a)

specifiniuose maisto produktuose;

| b) | kitais tikslais, išskyrus šiame reglamente numatytus tikslus. |
| --- | --- |

b)

kitais tikslais, išskyrus šiame reglamente numatytus tikslus.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

1.   Šiame reglamente taikomos Reglamentuose (EB) Nr. 178/2002 ir Nr. 1829/2003 nustatytos sąvokų apibrėžtys.

2.   Šiame reglamente taip pat taikomos tokios sąvokų apibrėžtys:

| a) | „maisto priedas“ – bet kuri medžiaga, paprastai atskirai nevartojama kaip maisto produktas ir nevartojama kaip būdingas maisto produkto ingredientas, nepriklausomai nuo to, ar ji turi maistinę vertę, ir kurios sąmoningas dėjimas į maisto produktą pagal gamybos, perdirbimo, ruošimo, apdorojimo, pakavimo, transportavimo ar saugojimo technologiją reiškia ar gali reikšti, kad ji arba jos šalutiniai produktai tiesiogiai ar netiesiogiai tampa tų maisto produktų komponentu;
  Maisto priedais nėra laikomi:






  i) | monosacharidai, disacharidai arba oligosacharidai ir maisto produktai, kurių sudėtyje yra šių medžiagų, naudojami dėl jų saldinamųjų savybių; |
| --- | --- | --- |

a)

„maisto priedas“ – bet kuri medžiaga, paprastai atskirai nevartojama kaip maisto produktas ir nevartojama kaip būdingas maisto produkto ingredientas, nepriklausomai nuo to, ar ji turi maistinę vertę, ir kurios sąmoningas dėjimas į maisto produktą pagal gamybos, perdirbimo, ruošimo, apdorojimo, pakavimo, transportavimo ar saugojimo technologiją reiškia ar gali reikšti, kad ji arba jos šalutiniai produktai tiesiogiai ar netiesiogiai tampa tų maisto produktų komponentu;

Maisto priedais nėra laikomi:

i)

monosacharidai, disacharidai arba oligosacharidai ir maisto produktai, kurių sudėtyje yra šių medžiagų, naudojami dėl jų saldinamųjų savybių;

| ii) | sausi arba koncentruoti maisto produktai, įskaitant kvapiąsias medžiagas, naudojamas gaminant sudėtinius maisto produktus, dėl savo aromatinių, skonio ar maistingųjų savybių, kartu su šalutiniu spalvinančiu poveikiu; |
| --- | --- |

ii)

sausi arba koncentruoti maisto produktai, įskaitant kvapiąsias medžiagas, naudojamas gaminant sudėtinius maisto produktus, dėl savo aromatinių, skonio ar maistingųjų savybių, kartu su šalutiniu spalvinančiu poveikiu;

| iii) | medžiagos, naudojamos produktų padengimui arba aptepimui naudojamose medžiagose, kurios nėra laikomos maisto produktais ir nėra skirtos vartoti su tokiais maisto produktais; |
| --- | --- |

iii)

medžiagos, naudojamos produktų padengimui arba aptepimui naudojamose medžiagose, kurios nėra laikomos maisto produktais ir nėra skirtos vartoti su tokiais maisto produktais;

| iv) | produktai, turintys pektino ir gauti iš džiovintų obuolių išspaudų ar citrusinių vaisių ar svarainių, arba iš jų mišinio, naudojant atskiestą rūgštį, vėliau iš dalies neutralizuojant natrio ar kalio druskomis („skystieji pektinai“); |
| --- | --- |

iv)

produktai, turintys pektino ir gauti iš džiovintų obuolių išspaudų ar citrusinių vaisių ar svarainių, arba iš jų mišinio, naudojant atskiestą rūgštį, vėliau iš dalies neutralizuojant natrio ar kalio druskomis („skystieji pektinai“);

| v) | kramtomosios gumos pagrindinės sudedamosios dalys; |
| --- | --- |

v)

kramtomosios gumos pagrindinės sudedamosios dalys;

| vi) | baltasis ar geltonasis dekstrinas, iškaitintas arba dekstrinuotas krakmolas, rūgštimi ar šarmais apdorotas krakmolas, balintas krakmolas, fiziškai pakeistas krakmolas ir aminolitiniais fermentais paveiktas krakmolas; |
| --- | --- |

vi)

baltasis ar geltonasis dekstrinas, iškaitintas arba dekstrinuotas krakmolas, rūgštimi ar šarmais apdorotas krakmolas, balintas krakmolas, fiziškai pakeistas krakmolas ir aminolitiniais fermentais paveiktas krakmolas;

| vii) | amonio chloridas; |
| --- | --- |

vii)

amonio chloridas;

| viii) | kraujo plazma, valgomoji želatina, baltyminiai hidrolizatai ir jų druskos, pieno baltymai ir glitimas; |
| --- | --- |

viii)

kraujo plazma, valgomoji želatina, baltyminiai hidrolizatai ir jų druskos, pieno baltymai ir glitimas;

| ix) | amino rūgštys ir jų druskos, išskyrus glutamo rūgštį, gliciną, cisteiną ir cistiną bei jų druskas, kai jos neatlieka jokios technologinės funkcijos; |
| --- | --- |

ix)

amino rūgštys ir jų druskos, išskyrus glutamo rūgštį, gliciną, cisteiną ir cistiną bei jų druskas, kai jos neatlieka jokios technologinės funkcijos;

| x) | kazeinatai ir kazeinas; |
| --- | --- |

x)

kazeinatai ir kazeinas;

| xi) | inulinas; |
| --- | --- |

xi)

inulinas;

| b) | „pagalbinės perdirbimo medžiagos“ – bet kuri medžiaga, kuri:






  i) | nėra vartojama atskirai kaip maistas; |
| --- | --- | --- |

b)

„pagalbinės perdirbimo medžiagos“ – bet kuri medžiaga, kuri:

i)

nėra vartojama atskirai kaip maistas;

| ii) | yra tikslingai naudojama gaminant žaliavas, maisto produktus arba jų ingredientus konkrečiais technologiniais tikslais apdirbimo arba gamybos metu; ir |
| --- | --- |

ii)

yra tikslingai naudojama gaminant žaliavas, maisto produktus arba jų ingredientus konkrečiais technologiniais tikslais apdirbimo arba gamybos metu; ir

| iii) | galutiniame produkte neplanuotai, tačiau techniškai neišvengiamai gali likti medžiagos likučių arba jos darinių, jei tie likučiai nekelia pavojaus sveikatai ir nedaro kokio nors technologinio poveikio galutiniam produktui; |
| --- | --- |

iii)

galutiniame produkte neplanuotai, tačiau techniškai neišvengiamai gali likti medžiagos likučių arba jos darinių, jei tie likučiai nekelia pavojaus sveikatai ir nedaro kokio nors technologinio poveikio galutiniam produktui;

| c) | „funkcinė grupė“ – viena iš I priede nurodytų kategorijų, nustatoma remiantis maisto priedo technologine funkcija maiste; |
| --- | --- |

c)

„funkcinė grupė“ – viena iš I priede nurodytų kategorijų, nustatoma remiantis maisto priedo technologine funkcija maiste;

| d) | „neperdirbtas maisto produktas“ – maisto produktas, kuris nebuvo perdirbtas taip, kad labai pasikeistų jo pirminė būsena; tokiu tikslu nežymiai keičiančiais maisto pavidalą yra laikomi šie būdai: dalijimas, grupavimas, atskyrimas, iškaulinėjimas, kapojimas, odos nulupimas, skutimas, smulkinimas, pjaustymas, valymas, apipjaustymas, užšaldymas, šaldymas, atšaldymas, malimas, nulukštenimas, pakavimas arba išpakavimas; |
| --- | --- |

d)

„neperdirbtas maisto produktas“ – maisto produktas, kuris nebuvo perdirbtas taip, kad labai pasikeistų jo pirminė būsena; tokiu tikslu nežymiai keičiančiais maisto pavidalą yra laikomi šie būdai: dalijimas, grupavimas, atskyrimas, iškaulinėjimas, kapojimas, odos nulupimas, skutimas, smulkinimas, pjaustymas, valymas, apipjaustymas, užšaldymas, šaldymas, atšaldymas, malimas, nulukštenimas, pakavimas arba išpakavimas;

| e) | „maisto produktai, į kuriuos nepridėta cukraus“ – maisto produktai, į kuriuos nepridėta:






  i) | monosacharidų arba disacharidų; |
| --- | --- | --- |

e)

„maisto produktai, į kuriuos nepridėta cukraus“ – maisto produktai, į kuriuos nepridėta:

i)

monosacharidų arba disacharidų;

| ii) | maisto produktų, kurių sudėtyje yra monosacharidų arba disacharidų, naudojamų dėl jų saldinamųjų savybių; |
| --- | --- |

ii)

maisto produktų, kurių sudėtyje yra monosacharidų arba disacharidų, naudojamų dėl jų saldinamųjų savybių;

| f) | „mažiau kalorijų turintis maisto produktas“ – maisto produktas, kurio energinė vertė yra sumažinta bent 30 % palyginti su pirminiu maisto produktu arba panašiu produktu; |
| --- | --- |

f)

„mažiau kalorijų turintis maisto produktas“ – maisto produktas, kurio energinė vertė yra sumažinta bent 30 % palyginti su pirminiu maisto produktu arba panašiu produktu;

| g) | „saldikliai, skirti pasaldinti maistą valgant“ – leistinų saldiklių preparatai, kuriuose gali būti kitų maisto priedų ir (arba) maisto produktų ingredientų, ir kurie yra skirti parduoti galutiniam vartotojui kaip cukraus pakaitalai; |
| --- | --- |

g)

„saldikliai, skirti pasaldinti maistą valgant“ – leistinų saldiklių preparatai, kuriuose gali būti kitų maisto priedų ir (arba) maisto produktų ingredientų, ir kurie yra skirti parduoti galutiniam vartotojui kaip cukraus pakaitalai;

| h) | „quantum satis“ – nėra nurodomas didžiausias skaičiumi išreikštas leistinas kiekis ir maisto priedas naudojamas atsižvelgiant į geros gamybos praktiką, o naudojami kiekiai negali būti didesni už būtinus siekiant numatytų tikslų ir jokiu būdu neklaidinant vartotojo. |
| --- | --- |

h)

„quantum satis“ – nėra nurodomas didžiausias skaičiumi išreikštas leistinas kiekis ir maisto priedas naudojamas atsižvelgiant į geros gamybos praktiką, o naudojami kiekiai negali būti didesni už būtinus siekiant numatytų tikslų ir jokiu būdu neklaidinant vartotojo.

II SKYRIUS

PATVIRTINTŲ BENDRIJOS MAISTO PRIEDŲ SĄRAŠAI

4 straipsnis

Bendrijos maisto priedų sąrašai

1.   Tik II priede pateiktame Bendrijos sąraše nurodyti maisto priedai gali būti atskirai pateikiami į rinką arba naudojami maisto produktuose pagal jame nurodytas naudojimo sąlygas.

2.   Tik III priede pateiktame Bendrijos sąraše nurodyti maisto priedai gali būti naudojami maisto prieduose, maisto fermentuose ir maisto kvapiosiose medžiagose pagal jame nurodytas naudojimo sąlygas.

3.   Maisto priedai II priede turi būti išvardyti pagal maisto grupes, į kurias tokie priedai gali būti įtraukti.

4.   Maisto priedai III priede turi būti išvardyti atsižvelgiant į maisto priedus, maisto fermentus, maisto kvapiąsias medžiagas ir maistingąsias medžiagas arba jų grupes, į kuriuos tokie priedai gali būti įtraukti.

5.   Maisto priedai atitinka 14 straipsnyje nurodytas specifikacijas.

5 straipsnis

Draudimas dėl reikalavimų neatitinkančių maisto priedų ir (arba) reikalavimų neatitinkančio maisto

Maisto priedo arba maisto, kurio sudėtyje yra toks priedas, negalima pateikti į rinką, jeigu maisto priedas naudojamas nesilaikant šio reglamento nuostatų.

6 straipsnis

Maisto priedų naudojimo ir įtraukimo į Bendrijos sąrašus bendrosios sąlygos

1.   Maisto priedas gali būti įtrauktas į Bendrijos sąrašus, kurie yra pateikti II ir III prieduose tik tuomet, kai jis atitinka šias sąlygas ir, kai taikoma, kitus teisėtus veiksnius, įskaitant aplinkos veiksnius:

| a) | jei siūlomu kiekiu naudojamas maisto priedas, remiantis turimais moksliniais įrodymais, nekelia pavojaus vartotojų sveikatos saugai; |
| --- | --- |

a)

jei siūlomu kiekiu naudojamas maisto priedas, remiantis turimais moksliniais įrodymais, nekelia pavojaus vartotojų sveikatos saugai;

| b) | yra pagrįstas technologinis poreikis jį naudoti ir toks poreikis negali būti patenkintas kitomis ekonomiškai ir techniškai įvykdomomis priemonėmis, ir |
| --- | --- |

b)

yra pagrįstas technologinis poreikis jį naudoti ir toks poreikis negali būti patenkintas kitomis ekonomiškai ir techniškai įvykdomomis priemonėmis, ir

| c) | jo naudojimas neklaidina vartotojo. |
| --- | --- |

c)

jo naudojimas neklaidina vartotojo.

2.   Tam, kad maisto priedas būtų įtrauktas į II ir III prieduose pateiktus Bendrijos sąrašus, jis turi suteikti privalumų ir naudos vartotojui, taigi, atitikti vieną ar keletą iš šių tikslų:

| a) | išlaikyti maisto produkto maistingąsias savybes; |
| --- | --- |

a)

išlaikyti maisto produkto maistingąsias savybes;

| b) | suteikti reikiamus ingredientus arba sudedamąsias dalis maisto produktams, gaminamiems ypatingų mitybos poreikių turinčioms vartotojų grupėms; |
| --- | --- |

b)

suteikti reikiamus ingredientus arba sudedamąsias dalis maisto produktams, gaminamiems ypatingų mitybos poreikių turinčioms vartotojų grupėms;

| c) | padėti išlaikyti maisto produkto kokybę ar stabilumą arba pagerinti jo organoleptines savybes, su sąlyga, kad jis nepakeis maisto produkto pobūdžio, turinio ar kokybės taip, kad būtų galima suklaidinti vartotoją; |
| --- | --- |

c)

padėti išlaikyti maisto produkto kokybę ar stabilumą arba pagerinti jo organoleptines savybes, su sąlyga, kad jis nepakeis maisto produkto pobūdžio, turinio ar kokybės taip, kad būtų galima suklaidinti vartotoją;

| d) | padėti gaminant, perdirbant, ruošiant, apdorojant, pakuojant, vežant ar laikant maisto produktus, įskaitant maisto priedus, maisto fermentus ir maisto kvapiąsias medžiagas, su sąlyga, kad maisto priedas nebūtų naudojamas norint paslėpti prastos žaliavos naudojimo padarinius arba netinkamai (ar nehigieniškai) atliekamą darbą, naudojamą techniką bet kurios minėtos veiklos atveju. |
| --- | --- |

d)

padėti gaminant, perdirbant, ruošiant, apdorojant, pakuojant, vežant ar laikant maisto produktus, įskaitant maisto priedus, maisto fermentus ir maisto kvapiąsias medžiagas, su sąlyga, kad maisto priedas nebūtų naudojamas norint paslėpti prastos žaliavos naudojimo padarinius arba netinkamai (ar nehigieniškai) atliekamą darbą, naudojamą techniką bet kurios minėtos veiklos atveju.

3.   Nukrypstant nuo 2 dalies a punkto, maisto priedas, pabloginantis maisto produkto maistingųjų savybių kokybę, gali būti įtrauktas į II priede pateikiamą Bendrijos sąrašą, jei:

| a) | maisto produktas nėra reikšminga normalios mitybos dalis; ar |
| --- | --- |

a)

maisto produktas nėra reikšminga normalios mitybos dalis; ar

| b) | maisto priedas yra reikalingas gaminant maisto produktus ypatingų mitybos poreikių turinčioms vartotojų grupėms. |
| --- | --- |

b)

maisto priedas yra reikalingas gaminant maisto produktus ypatingų mitybos poreikių turinčioms vartotojų grupėms.

7 straipsnis

Specialios sąlygos saldikliams

Maisto priedas gali būti įtraukiamas į II priede pateikiamą Bendrijos sąrašo funkcinę saldiklių grupę tik tuomet, kai jis atitinka ne tik vieną ar daugiau iš 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų tikslų, bet ir vieną ar daugiau iš toliau nurodytų tikslų:

| a) | pakeičia cukrų gaminant mažiau kalorijų turinčius maisto produktus, nesukeliančius karieso maisto produktus arba maisto produktus, į kuriuos nepridėta cukraus; arba |
| --- | --- |

a)

pakeičia cukrų gaminant mažiau kalorijų turinčius maisto produktus, nesukeliančius karieso maisto produktus arba maisto produktus, į kuriuos nepridėta cukraus; arba

| b) | pakeičia cukrų, kai tai leidžia pratęsti maisto produkto galiojimo terminą; arba |
| --- | --- |

b)

pakeičia cukrų, kai tai leidžia pratęsti maisto produkto galiojimo terminą; arba

| c) | yra naudojamas gaminant specialios paskirties maisto produktus, kaip tai apibrėžta Direktyvos 89/398/EEB 1 straipsnio 2 dalies a punkte. |
| --- | --- |

c)

yra naudojamas gaminant specialios paskirties maisto produktus, kaip tai apibrėžta Direktyvos 89/398/EEB 1 straipsnio 2 dalies a punkte.

8 straipsnis

Specialios sąlygos dažikliams

Maisto priedas gali būti įtraukiamas į II priede pateikiamą Bendrijos sąrašo funkcinę dažiklių grupę tik tuomet, jei jis atitinka ne tik vieną ar daugiau iš 6 straipsnio 2 dalyje nurodytų tikslų, bet ir vieną iš toliau nurodytų tikslų:

| a) | atstato maisto produkto, kurio spalva pakito gamybos, sandėliavimo, pakavimo arba paskirstymo metu ir todėl išoriškai jis tapo mažiau patrauklus, pirminę išvaizdą; |
| --- | --- |

a)

atstato maisto produkto, kurio spalva pakito gamybos, sandėliavimo, pakavimo arba paskirstymo metu ir todėl išoriškai jis tapo mažiau patrauklus, pirminę išvaizdą;

| b) | pagerina maisto produkto prekinę išvaizdą; |
| --- | --- |

b)

pagerina maisto produkto prekinę išvaizdą;

| c) | suteikia spalvą paprastai jos neturinčiam maisto produktui. |
| --- | --- |

c)

suteikia spalvą paprastai jos neturinčiam maisto produktui.

9 straipsnis

Maisto priedų funkcinės grupės

1.   II ir III prieduose maisto priedai gali būti priskirti vienai iš I priede nurodytų funkcinių grupių, atsižvelgiant į maisto priedo pagrindinę technologinę funkciją.

Maisto priedo priskyrimas konkrečiai funkcinei grupei netrukdo jo naudoti kelioms funkcijoms.

2.   Jei būtina, atsižvelgiant į mokslinę pažangą arba į technologinius pokyčius, su papildomomis funkcinėmis grupėmis, kurios gali būti įtrauktos į I priedą, susijusios priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, tvirtinamos pagal 28 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

10 straipsnis

Bendrijos maisto priedų sąrašų turinys

1.   Maisto priedas, atitinkantis 6, 7 ir 8 straipsniuose nustatytas sąlygas, Reglamente (EB) Nr. 1331/2008 (nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą) nurodyta tvarka gali būti įtrauktas į:

| a) | šio reglamento II priede pateikiamą Bendrijos sąrašą; ir (arba) |
| --- | --- |

a)

šio reglamento II priede pateikiamą Bendrijos sąrašą; ir (arba)

| b) | šio reglamento III priede pateikiamą Bendrijos sąrašą. |
| --- | --- |

b)

šio reglamento III priede pateikiamą Bendrijos sąrašą.

2.   Įrašant maisto priedą į II arba III prieduose pateikiamus Bendrijos sąrašus, nurodoma:

| a) | maisto priedo pavadinimas ir jo E numeris; |
| --- | --- |

a)

maisto priedo pavadinimas ir jo E numeris;

| b) | maisto produktai, kuriuose maisto priedas gali būti naudojamas; |
| --- | --- |

b)

maisto produktai, kuriuose maisto priedas gali būti naudojamas;

| c) | sąlygos, kuriomis maisto priedas gali būti naudojamas; |
| --- | --- |

c)

sąlygos, kuriomis maisto priedas gali būti naudojamas;

| d) | prireikus, visi maisto priedo tiesioginio pardavimo galutiniam vartotojui apribojimai, jei tokių yra. |
| --- | --- |

d)

prireikus, visi maisto priedo tiesioginio pardavimo galutiniam vartotojui apribojimai, jei tokių yra.

3.   II ir III prieduose pateikti Bendrijos sąrašai iš dalies keičiami Reglamente (EB) Nr. 1331/2008 [, nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą] nurodyta tvarka.

11 straipsnis

Maisto priedų naudojimo kiekiai

1.   Nustatant 10 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytas naudojimo sąlygas:

| a) | nustatomas mažiausias naudojimo kiekis, kurio reikia norint gauti pageidaujamą rezultatą; |
| --- | --- |

a)

nustatomas mažiausias naudojimo kiekis, kurio reikia norint gauti pageidaujamą rezultatą;

| b) | nustatant kiekius, atsižvelgiama į:






  i) | priimtiną paros normą arba ekvivalentišką tam maisto priedui nustatytą įvertinimą ir galimą jo paros normą, gaunamą iš visų šaltinių; |
| --- | --- | --- |

b)

nustatant kiekius, atsižvelgiama į:

i)

priimtiną paros normą arba ekvivalentišką tam maisto priedui nustatytą įvertinimą ir galimą jo paros normą, gaunamą iš visų šaltinių;

| ii) | kai maisto priedo yra dedama į specialioms vartotojų grupėms gaminamą maistą, derėtų atsižvelgti į tai, kokia maisto priedo paros norma yra leidžiama toms grupėms. |
| --- | --- |

ii)

kai maisto priedo yra dedama į specialioms vartotojų grupėms gaminamą maistą, derėtų atsižvelgti į tai, kokia maisto priedo paros norma yra leidžiama toms grupėms.

2.   Tam tikrais atvejais nėra nurodomas didžiausias skaičiumi išreikštas leistinas maisto priedo kiekis (quantum satis). Tokiu atveju maisto priedas yra naudojamas atsižvelgiant į quantum satis principą.

3.   Didžiausi II priede nurodyti maisto priedų kiekiai taikomi parduodamiems maisto produktams, jeigu nenurodyta kitaip. Nukrypstant nuo šio principo, džiovintiems ir (arba) koncentruotiems maisto produktams, kurie turi būti atgaminti, didžiausi kiekiai taikomi maisto produktams, kurie turi būti atgaminti, pagal etiketėje nurodytas instrukcijas atsižvelgiant į minimalų praskiedimo koeficientą.

4.   Didžiausi II priede nurodytų dažiklių kiekiai taikomi dažymo preparate esančios dažančiosios medžiagos kiekiui, jei nenurodyta kitaip.

12 straipsnis

Į Bendrijos sąrašą jau įtrauktų maisto priedų gamybos būdų arba pradinių medžiagų pokyčiai

Jeigu maisto priedas jau įtrauktas į Bendrijos sąrašą ir smarkiai pakinta jo gamybos būdai ar naudojamos pradinės medžiagos arba, panaudojus, pavyzdžiui, nanotechnologijas, pakinta dalelių dydis, maisto priedas, pagamintas tokiais naujais būdais arba iš tokių naujų medžiagų, laikomas kitokiu priedu, todėl prieš pateikiant jį į rinką reikia iš naujo įrašyti į Bendrijos sąrašą arba pakeisti specifikacijas.

13 straipsnis

Maisto priedai, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003

1.   Maisto priedas, kuriam taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, pagal šį reglamentą gali būti įtrauktas į II ir III prieduose pateiktus Bendrijos sąrašus tik tuomet, kai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 jam yra suteiktas leidimas.

2.   Kai į Bendrijos sąrašą jau įtrauktas maisto priedas gaminamas iš skirtingo šaltinio, patenkančio į Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 taikymo sritį, jam nereikia naujo leidimo pagal šį reglamentą, jei naująjį šaltinį leidžiama naudoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, ir maisto priedas atitinka šiame reglamente nustatytas specifikacijas.

14 straipsnis

Maisto priedų specifikacijos

Maisto priedų specifikacijos, visų pirma susijusios su jų kilme, grynumo kriterijais ir visa kita reikalinga informacija, turi būti patvirtinamos pirmą kartą įtraukiant maisto priedą į II ir III prieduose pateiktus Bendrijos sąrašus Reglamente (EB) Nr. 1331/2008 [, nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą] nustatyta tvarka.

III SKYRIUS

MAISTO PRIEDŲ NAUDOJIMAS MAISTO PRODUKTUOSE

15 straipsnis

Maisto priedų naudojimas neperdirbtuose maisto produktuose

Maisto priedai nėra naudojami neperdirbtuose maisto produktuose, išskyrus atvejus, kai toks naudojimas yra konkrečiai numatytas II priede.

16 straipsnis

Maisto priedų naudojimas kūdikiams ir mažiems vaikams skirtuose maisto produktuose

Maisto priedai nėra naudojami kūdikiams ir mažiems vaikams skirtuose maisto produktuose, kaip nurodyta Direktyvoje 89/398/EEB, įskaitant kūdikiams ir mažiems vaikams skirtus specialios medicininės paskirties dietinius maisto produktus, išskyrus šio reglamento II priede konkrečiai numatytus atvejus.

17 straipsnis

Dažiklių naudojimas ženklinimui

Tik šio reglamento II priede išvardyti maisto dažikliai gali būti naudojami maisto sveikumo ženklinimui, kaip numatyta 1991 m. liepos 29 d. Tarybos direktyvoje 91/497/EEB iš dalies keičiančioje ir konsoliduojančioje Direktyvą 64/433/EEB dėl sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos prekybai šviežia mėsa, ir papildančioje ją sveikatos reikalavimais, taikomais gaminant ir prekiaujant šviežia mėsa (30), ir kitiems reikalaujamiems mėsos produktų ženklinimams bei dekoratyviniam kiaušinių lukštų dažymui ir žymėjimui, kaip numatyta 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 853/2004 nustatančiame konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (31).

18 straipsnis

Perkėlimo principas

1.   Maisto priedus leidžiama naudoti:

| a) | sudėtiniuose maisto produktuose, išskyrus II priede nurodytus atvejus, kai maisto priedą yra leidžiama naudoti vienoje iš sudėtinio maisto produkto sudedamųjų dalių; |
| --- | --- |

a)

sudėtiniuose maisto produktuose, išskyrus II priede nurodytus atvejus, kai maisto priedą yra leidžiama naudoti vienoje iš sudėtinio maisto produkto sudedamųjų dalių;

| b) | maiste, į kurį buvo įdėtas maisto priedas, maisto fermentas ar kvapioji medžiaga, kai maisto priedas:






  i) | yra leistinas naudoti maisto priede, maisto fermente ar kvapiojoje medžiagoje, laikantis šio reglamento; ir |
| --- | --- | --- |

b)

maiste, į kurį buvo įdėtas maisto priedas, maisto fermentas ar kvapioji medžiaga, kai maisto priedas:

i)

yra leistinas naudoti maisto priede, maisto fermente ar kvapiojoje medžiagoje, laikantis šio reglamento; ir

| ii) | pateko į maisto produktą su maisto priedu, maisto fermentu ar kvapiąja medžiaga; ir |
| --- | --- |

ii)

pateko į maisto produktą su maisto priedu, maisto fermentu ar kvapiąja medžiaga; ir

| iii) | galutiniame maisto produkte neatlieka jokios technologinės funkcijos; |
| --- | --- |

iii)

galutiniame maisto produkte neatlieka jokios technologinės funkcijos;

| c) | maiste, kuris turi būti naudojamas tik sudėtiniam maisto produktui gaminti, ir jei sudėtinis produktas atitinka šio reglamento nuostatas. |
| --- | --- |

c)

maiste, kuris turi būti naudojamas tik sudėtiniam maisto produktui gaminti, ir jei sudėtinis produktas atitinka šio reglamento nuostatas.

2.   1 dalis netaikoma kūdikiams skirtiems mišiniams, vyresniems kaip 4 mėn. kūdikiams skirtiems mišiniams, perdirbtiems grūdiniams maisto produktams, taip pat kūdikiams skirtiems maisto produktams bei kūdikiams ir mažiems vaikams skirtiems specialios medicininės paskirties dietiniams maisto produktams, kaip nurodyta Direktyvoje 89/398/EEB, išskyrus konkrečiai numatytus atvejus.

3.   Kai kvapiojoje medžiagoje, maisto priede arba maisto fermente esantis maisto priedas yra dedamas į maistą ir jame atlieka technologinę funkciją, jis yra laikomas tame maiste panaudotu maisto priedu, o ne įdėtos kvapiosios medžiagos, maisto priedo arba maisto fermento priedu, ir tuomet jis turi atitikti numatytas naudojimo tame maiste sąlygas.

4.   Nepažeidžiant 1 dalies nuostatų, maisto priedą, naudojamą kaip saldiklį, leidžiama naudoti sudėtiniuose maisto produktuose, į kuriuos nepridėta cukraus, mažiau kalorijų turinčiuose sudėtiniuose maisto produktuose, sudėtiniuose dietiniuose maisto produktuose, skirtuose mažo kaloringumo dietoms, karieso nesukeliančiuose sudėtiniuose maisto produktuose ir ilgesnio galiojimo termino sudėtiniuose maisto produktuose, jei saldiklį yra leidžiama naudoti vienoje iš sudėtinių maisto produktų sudedamųjų dalių.

19 straipsnis

Sprendimai dėl aiškinimo

Prireikus, pagal 28 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą gali būti sprendžiama, ar:

| a) | konkretus maisto produktas priklauso II priede nurodytai maisto grupei; arba |
| --- | --- |

a)

konkretus maisto produktas priklauso II priede nurodytai maisto grupei; arba

| b) | II ir III prieduose minimas ir pagal quantum satis principą leistinas naudoti maisto priedas yra naudojamas laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytų kriterijų; arba |
| --- | --- |

b)

II ir III prieduose minimas ir pagal quantum satis principą leistinas naudoti maisto priedas yra naudojamas laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytų kriterijų; arba

| c) | konkreti medžiaga atitinka 3 straipsnyje pateiktą maisto priedo apibrėžimą. |
| --- | --- |

c)

konkreti medžiaga atitinka 3 straipsnyje pateiktą maisto priedo apibrėžimą.

20 straipsnis

Tradiciniai maisto produktai

IV priede išvardytos valstybės narės gali toliau drausti naudoti tam tikrų grupių maisto priedus tame priede išvardytuose jų teritorijoje gaminamuose tradiciniuose maisto produktuose.

IV SKYRIUS

ŽENKLINIMAS

21 straipsnis

Galutiniam vartotojui neparduodamų maisto priedų ženklinimas

1.   Galutiniam vartotojui neparduodamais maisto priedais, jei jie yra parduodami atskirai arba sumaišyti vienas su kitu ir (arba) su maisto ingredientais, kaip nurodyta Direktyvos 2000/13/EB 6 straipsnio 4 dalyje, gali būti prekiaujama tik tuomet, jei jie yra gerai matomai, aiškiai įskaitomai ir neištrinamai paženklinti kaip numatyta šio reglamento 22 straipsnyje. Informacija pateikiama pirkėjams lengvai suprantama kalba.

2.   Valstybė narė, kurioje prekiaujama produktu, remdamasi Sutartimi, gali nuspręsti, kad jos teritorijoje 22 straipsnyje nurodyta informacija būtų pateikiama viena arba keliomis tos valstybės narės pasirinktomis oficialiomis Bendrijos kalbomis. Tai netrukdo tokią informaciją pateikti keliomis kalbomis.

22 straipsnis

Bendri galutiniam vartotojui neparduodamų maisto priedų ženklinimo reikalavimai

1.   Kai galutiniam vartotojui neparduodami maisto priedai yra parduodami atskirai arba sumaišyti vienas su kitu ir (arba) su kitais maisto produktų ingredientais ir (arba) su kitomis medžiagomis, kuriomis jie papildomi, ant jų pakuotės arba talpyklos turi būti pateikta ši informacija:

| a) | pavadinimas ir (arba) šiame reglamente nustatytas kiekvieno maisto priedo E numeris arba prekinis pavadinimas, kuriame nurodytas kiekvieno maisto priedo pavadinimas ir (arba) E numeris; |
| --- | --- |

a)

pavadinimas ir (arba) šiame reglamente nustatytas kiekvieno maisto priedo E numeris arba prekinis pavadinimas, kuriame nurodytas kiekvieno maisto priedo pavadinimas ir (arba) E numeris;

| b) | užrašas „maisto produktams“ arba užrašas „ribotai naudoti maisto produktuose“, arba dar konkretesnė nuoroda dėl numatomo naudojimo maisto produktuose; |
| --- | --- |

b)

užrašas „maisto produktams“ arba užrašas „ribotai naudoti maisto produktuose“, arba dar konkretesnė nuoroda dėl numatomo naudojimo maisto produktuose;

| c) | jei reikia, konkrečios laikymo ir (arba) naudojimo sąlygos; |
| --- | --- |

c)

jei reikia, konkrečios laikymo ir (arba) naudojimo sąlygos;

| d) | partiją arba siuntą nurodantis ženklas; |
| --- | --- |

d)

partiją arba siuntą nurodantis ženklas;

| e) | naudojimo instrukcijos, jei nenurodžius jų maisto priedas būtų naudojamas netinkamai; |
| --- | --- |

e)

naudojimo instrukcijos, jei nenurodžius jų maisto priedas būtų naudojamas netinkamai;

| f) | gamintojo, pakuotojo arba pardavėjo vardas, pavardė arba įmonės pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- |

f)

gamintojo, pakuotojo arba pardavėjo vardas, pavardė arba įmonės pavadinimas ir adresas;

| g) | didžiausias kiekvieno komponento arba komponentų grupės, kurių kiekis turi būti ribojamas maisto produkte, kiekis ir (arba) atitinkama informacija aiškiais ir lengvai suprantamais terminais, kad pirkėjas galėtų būti tikras, jog maisto produktas atitinka šio reglamento arba kitų atitinkamų Bendrijos teisės aktų nuostatas; kai tie patys kiekybiniai apribojimai yra taikomi atskirai arba mišinyje naudojamų komponentų grupei, bendrą procentinę dalį galima nurodyti vienu skaičiumi; kiekio riba nurodoma skaičiais arba pagal quantum satis principą; |
| --- | --- |

g)

didžiausias kiekvieno komponento arba komponentų grupės, kurių kiekis turi būti ribojamas maisto produkte, kiekis ir (arba) atitinkama informacija aiškiais ir lengvai suprantamais terminais, kad pirkėjas galėtų būti tikras, jog maisto produktas atitinka šio reglamento arba kitų atitinkamų Bendrijos teisės aktų nuostatas; kai tie patys kiekybiniai apribojimai yra taikomi atskirai arba mišinyje naudojamų komponentų grupei, bendrą procentinę dalį galima nurodyti vienu skaičiumi; kiekio riba nurodoma skaičiais arba pagal quantum satis principą;

| h) | grynasis (neto) kiekis; |
| --- | --- |

h)

grynasis (neto) kiekis;

| i) | minimalus galiojimo ar tinkamumo vartoti terminas; |
| --- | --- |

i)

minimalus galiojimo ar tinkamumo vartoti terminas;

| j) | prireikus, informacija apie maisto priedą arba apie kitas šiame straipsnyje nurodytas ir Direktyvos 2000/13/EB IIIa priede dėl maisto produktuose esančių ingredientų nurodymo išvardytas medžiagas. |
| --- | --- |

j)

prireikus, informacija apie maisto priedą arba apie kitas šiame straipsnyje nurodytas ir Direktyvos 2000/13/EB IIIa priede dėl maisto produktuose esančių ingredientų nurodymo išvardytas medžiagas.

2.   Kai priedai yra parduodami sumaišyti vienas su kitu ir (arba) su kitais maisto produktų ingredientais, ant jų pakuotės arba talpyklos turi būti pateiktas visų ingredientų sąrašas pateikiant mažėjančia pagal procentinę svorio dalį visame produkte tvarka.

3.   Kai maisto priedai papildomi medžiagomis (įskaitant maisto priedus arba kitas maisto produktų sudedamąsias dalis) siekiant sudaryti geresnes sąlygas jų sandėliavimui, pardavimui, standartizavimui, atskiedimui ar ištirpinimui, ant jų pakuotės arba talpyklos turi būti pateiktas visų atitinkamų medžiagų sąrašas pateikiant mažėjančia pagal jų svorio procentinę svorio dalį visame produkte tvarka.

4.   Nukrypstant nuo 1, 2 ir 3 dalių, 1 dalies e–g punktuose bei 2 ir 3 dalyje reikalaujama informacija gali būti nurodyta tik su siunta susijusiuose dokumentuose, kurie turi būti pateikiami atvežus arba prieš atvežant produktus, jei ant atitinkamo produkto pakuotės arba talpyklos gerai matomoje vietoje nurodoma „ne mažmeninei prekybai“.

5.   Nukrypstant nuo 1, 2 ir 3 dalių, kai maisto priedai tiekiami cisternose, visa informacija gali būti nurodoma tik su siunta susijusiuose lydimuosiuose dokumentuose, kurie turi būti pateikiami atvežus prekes.

23 straipsnis

Galutiniam vartotojui parduodamų maisto priedų ženklinimas

1.   Nepažeidžiant Direktyvos 2000/13/EB, 1989 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvos 89/396/EEB dėl nuorodų arba žymų maisto produkto partijai identifikuoti (32) ir Reglamento (EB) Nr. 1829/2003, jeigu maisto priedai parduodami atskirai ar sumaišyti vieni su kitais ir (arba) su kitais maisto ingredientais, kurie skirti parduoti galutiniam vartotojui, jais gali būti prekiaujama tik jei ant jų pakuotės yra nurodyta ši informacija:

| a) | šiame reglamente nustatytas kiekvieno maisto priedo pavadinimas ir E numeris arba prekinis pavadinimas, kuriame nurodytas kiekvieno maisto priedo pavadinimas ir E numeris; |
| --- | --- |

a)

šiame reglamente nustatytas kiekvieno maisto priedo pavadinimas ir E numeris arba prekinis pavadinimas, kuriame nurodytas kiekvieno maisto priedo pavadinimas ir E numeris;

| b) | užrašas „maisto produktams“ arba užrašas „ribotai naudoti maisto produktuose“, arba dar konkretesnė nuoroda dėl numatomo naudojimo maisto produktuose. |
| --- | --- |

b)

užrašas „maisto produktams“ arba užrašas „ribotai naudoti maisto produktuose“, arba dar konkretesnė nuoroda dėl numatomo naudojimo maisto produktuose.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies a punkto, saldiklio, skirto pasaldinti maistą valgant, prekiniame pavadinime nurodoma sąvoka „... pagrindu sudarytas saldiklis“, panaudojant jo sudėtyje esančio saldiklio (-ių) pavadinimą (-us).

3.   Poliolių ir (arba) aspartamo ir (arba) aspartamo-acesulfamo druskos turinčio saldiklio etiketėje turi būti tokie įspėjimai:

| a) | jei yra poliolių: „vartojant dideliais kiekiais gali turėti vidurius laisvinantį poveikį“; |
| --- | --- |

a)

jei yra poliolių: „vartojant dideliais kiekiais gali turėti vidurius laisvinantį poveikį“;

| b) | jei yra aspartamo ir (arba) aspartamo-acesulfamo druskos: „sudėtyje yra fenilalanino šaltinis“. |
| --- | --- |

b)

jei yra aspartamo ir (arba) aspartamo-acesulfamo druskos: „sudėtyje yra fenilalanino šaltinis“.

4.   Saldiklių, skirtų pasaldinti maistą valgant, gamintojai tinkamomis priemonėmis pateikia vartotojui informaciją, sudarančią galimybes saugiai vartoti produktą. Šios dalies įgyvendinimo gairės gali būti tvirtinamos pagal 28 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

5.   Šio straipsnio 1–3 dalyse pateiktai informacijai atitinkamai taikomos Direktyvos 2000/13/EB 13 straipsnio 2 dalies nuostatos.

24 straipsnis

Tam tikrų dažiklių turinčių maisto produktų ženklinimo reikalavimai

1.   Nepažeidžiant Direktyvos 2000/13/EB, maisto produktų, kurių sudėtyje yra šio reglamento V priede išvardytų dažiklių, etiketėse nurodoma tame priede išdėstyta papildoma informacija.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje numatytai informacijai atitinkamai taikoma Direktyvos 2000/13/EB 13 straipsnio 2 dalis.

3.   Jei, atsižvelgiant į mokslo pažangą arba technologijų plėtrą, būtina, V priedas iš dalies keičiamas priemonėmis, skirtomis iš dalies pakeisti neesminėms šio reglamento nuostatoms taikant 28 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

25 straipsnis

Kiti ženklinimo reikalavimai

21, 22, 23 ir 24 straipsniai neturi įtakos išsamesniems ar platesnę taikymo sritį turintiems teisės aktams, reglamentams ar administracinėms nuostatoms dėl svorio ir matmenų arba taikomiems pavojingų medžiagų ar preparatų pateikimui, klasifikavimui, pakavimui ir ženklinimui arba tokių medžiagų ir preparatų transportavimui.

V SKYRIUS

PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS IR ĮGYVENDINIMAS

26 straipsnis

Pareiga informuoti

1.   Maisto priedo gamintojas arba vartotojas nedelsdami praneša Komisijai apie visą naują mokslinę ar techninę informaciją, kuri gali turėti įtakos maisto priedo saugos įvertinimui.

2.   Komisijos prašymu maisto priedo gamintojas arba vartotojas informuoja ją apie faktinį maisto priedo naudojimą. Komisija tokią informaciją pateikia valstybėms narėms.

27 straipsnis

Suvartojamos maisto priedo normos stebėsena

1.   Valstybės narės, laikydamosi rizika grindžiamo požiūrio, taiko maisto priedų suvartojimo ir naudojimo stebėsenos sistemas ir tinkamu dažnumu teikia Komisijai bei Tarnybai stebėsenos rezultatų ataskaitas.

2.   Pasikonsultavus su Tarnyba ir laikantis 28 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros, gali patvirtinama bendra valstybių narių informacijos apie Bendrijoje per maistą suvartojamų maisto priedų normą rinkimo metodika.

28 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas terminas yra trys mėnesiai.

3.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

4.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys, 5 straipsnio b dalis ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 3 dalies c punkte ir 4 dalies b bei e punktuose nustatyti terminai atitinkamai yra 2 mėnesiai, 2 mėnesiai ir 4 mėnesiai.

29 straipsnis

Bendrijos vykdomas suderintos politikos finansavimas

Šiame reglamente nustatytų priemonių finansavimo teisinis pagrindas yra Reglamento (EB) Nr. 882/2004 66 straipsnio 1 dalies c punktas.

VI SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

30 straipsnis

Bendrijos maisto priedų sąrašų sudarymas

1.   Pagal direktyvas 94/35/EB, 94/36/EB ir 95/2/EB, iš dalies pakeistas remiantis šio reglamento 31 straipsniu, maisto produktuose leistini naudoti maisto priedai ir jų naudojimo sąlygos įtraukiami į šio reglamento II priedą, prieš tai peržiūrėjus, ar jie atitinka šio reglamento 6, 7 ir 8 straipsnius. Priemonės, susijusios su tokių maisto priedų įtraukimu į II priedą, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, tvirtinamos taikant 28 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Peržiūra netaikoma Tarnybos naujam rizikos įvertinimui. Peržiūra turi būti atlikta ne vėliau kaip 2011 m. sausio 20 d.

Į II priedą neįtraukiami jau nebereikalingi maisto priedai ir jų naudojimas.

2.   Direktyvoje 95/2/EB nurodyti maisto priedai, leistini naudoti maisto prieduose, ir jų naudojimo sąlygos įtraukiami į šio reglamento III priedo 1 dalį, prieš tai peržiūrėjus, ar jie atitinka šio reglamento 6 straipsnį. Priemonės, susijusios su tokių maisto priedų įtraukimu į III priedą, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, tvirtinamos taikant 28 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Peržiūra netaikoma Tarnybos naujam rizikos įvertinimui. Peržiūra turi būti atlikta ne vėliau kaip 2011 m. sausio 20 d.

Į III priedą neįtraukiami jau nebereikalingi maisto priedai ir jų naudojimas.

3.   Direktyvoje 95/2/EB nurodyti maisto priedai, leistini naudoti maisto kvapiosiose medžiagose, ir jų naudojimo sąlygos įtraukiami į šio reglamento III priedo 4 dalį, prieš tai peržiūrėjus, ar jie atitinka šio reglamento 6 straipsnį. Priemonės, susijusios su tokių maisto priedų įtraukimu į III priedą, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, tvirtinamos taikant 28 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Peržiūra netaikoma Tarnybos naujam rizikos įvertinimui. Peržiūra turi būti atlikta ne vėliau kaip 2011 m. sausio 20 d.

Į III priedą neįtraukiami jau nebereikalingi maisto priedai ir jų naudojimas.

4.   Šio straipsnio 1–3 dalyse nurodytos maisto priedų specifikacijos tvirtinamos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1331/2008 [, nustatantį bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą] tuo metu, kai tie maisto priedai yra įtraukiami į priedus laikantis nurodytose dalyse nustatytos tvarkos.

5.   Priemonės, susijusios su visomis atitinkamomis pereinamojo laikotarpio priemonėmis, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, papildant jį, tvirtinamos pagal 28 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

31 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Kol bus sudaryti 30 straipsnyje numatyti Bendrijos maisto priedų sąrašai, prireikus Direktyvų 94/35/EB, 94/36/EB ir 95/2/EB priedai iš dalies keičiami priemonėmis, skirtomis iš dalies pakeisti neesmines tų direktyvų nuostatas, tvirtinamomis Komisijos pagal 28 straipsnio 4 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Iki 2010 m. sausio 20 d. į rinką pateiktais arba paženklintais etiketėmis maisto produktais, kurie neatitinka 22 straipsnio 1 dalies i punkto ir 4 dalies reikalavimų, gali būti prekiaujama iki nurodyto minimalaus galiojimo arba tinkamumo vartoti termino.

Iki 2010 m. liepos 20 d. į rinką pateiktais arba paženklintais etiketėmis maisto produktais, kurie neatitinka 24 straipsnio reikalavimų, gali būti prekiaujama iki nurodyto minimalaus galiojimo arba tinkamumo vartoti termino.

32 straipsnis

Patvirtintų maisto priedų pakartotinis įvertinimas

1.   Tarnyba turi atlikti pakartotinį maisto priedų, kuriuos buvo leista naudoti iki 2009 m. sausio 20 d., rizikos įvertinimą.

2.   Pasikonsultavus su Tarnyba, ne vėliau kaip 2010 m. sausio 20 d. pagal 28 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą patvirtinama tokių maisto priedų įvertinimo programa. Ši įvertinimo programa skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

33 straipsnis

Panaikinami teisės aktai

1.   Panaikinami šie teisės aktai:

| a) | 1962 m. spalio 23 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių taisyklių, susijusių su žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose leidžiamomis naudoti dažiosiomis medžiagomis, suderinimo; |
| --- | --- |

a)

1962 m. spalio 23 d. Tarybos direktyva dėl valstybių narių taisyklių, susijusių su žmonėms vartoti skirtuose maisto produktuose leidžiamomis naudoti dažiosiomis medžiagomis, suderinimo;

| b) | Direktyva 65/66/EEB; |
| --- | --- |

b)

Direktyva 65/66/EEB;

| c) | Direktyva 78/663/EEB; |
| --- | --- |

c)

Direktyva 78/663/EEB;

| d) | Direktyva 78/664/EEB; |
| --- | --- |

d)

Direktyva 78/664/EEB;

| e) | Direktyva 81/712/EEB; |
| --- | --- |

e)

Direktyva 81/712/EEB;

| f) | Direktyva 89/107/EEB; |
| --- | --- |

f)

Direktyva 89/107/EEB;

| g) | Direktyva 94/35/EB; |
| --- | --- |

g)

Direktyva 94/35/EB;

| h) | Direktyva 94/36/EB; |
| --- | --- |

h)

Direktyva 94/36/EB;

| i) | Direktyva 95/2/EB; |
| --- | --- |

i)

Direktyva 95/2/EB;

| j) | Sprendimas Nr. 292/97/EB; |
| --- | --- |

j)

Sprendimas Nr. 292/97/EB;

| k) | Sprendimas 2002/247/EB. |
| --- | --- |

k)

Sprendimas 2002/247/EB.

2.   Nuorodos į panaikintus teisės aktus laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

34 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Nukrypstant nuo 33 straipsnio, kol bus baigtas pagal šio reglamento 30 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis numatytas Direktyvomis 94/35/EB, 94/36/EB ir 95/2/EB jau leistų naudoti maisto priedų perkėlimas, toliau bus taikomos šios nuostatos:

| a) | Direktyvos 94/35/EB 2 straipsnio 1, 2 ir 4 dalys bei jos priedas; |
| --- | --- |

a)

Direktyvos 94/35/EB 2 straipsnio 1, 2 ir 4 dalys bei jos priedas;

| b) | Direktyvos 94/36/EB 2 straipsnio 1–6, 8, 9 ir 10 dalys bei jos I–V priedai; |
| --- | --- |

b)

Direktyvos 94/36/EB 2 straipsnio 1–6, 8, 9 ir 10 dalys bei jos I–V priedai;

| c) | Direktyvos 95/2/EB 2 ir 4 straipsniai bei jos I–VI priedai. |
| --- | --- |

c)

Direktyvos 95/2/EB 2 ir 4 straipsniai bei jos I–VI priedai.

Nepaisant c punkto, Direktyvoje 95/2/EB nustatyti leidimai naudoti E 1103 invertazę ir E 1105 lizocimą panaikinami nuo tos datos, kai pagal Reglamento (EB) Nr. 1332/2008 [dėl maisto fermentų] 17 straipsnį yra pradedamas taikyti Bendrijos maisto fermentų sąrašas.

35 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

Jis taikomas nuo 2010 m. sausio 20 d.

Tačiau nuo 2011 m. sausio 1 d. III priedo 2, 3 ir 5 dalims taikoma 4 straipsnio 2 dalis, o 23 straipsnio 4 dalis taikoma nuo 2011 m. sausio 20 d. 24 straipsnis taikomas nuo 2010 m. liepos 20 d. 31 straipsnis taikomas nuo 2009 m. sausio 20 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre, 2008 m. gruodžio 16 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  OL C 168, 2007 7 20, p. 34.

1

(2)  2007 m. liepos 10 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 175 E, 2008 7 10, p. 142), 2008 m. kovo 10 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 111 E, 2008 5 6, p. 10), 2008 m. liepos 8 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 186, 1989 6 30, p. 27.

3

(4)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 7.

4

(5)  OL L 178, 1995 7 28, p. 1.

5

(6)  OL L 226, 1995 9 22, p. 1.

6

(7)  OL L 339, 1996 12 30, p. 1.

7

(8)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1.

8

(9)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

9

(10)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

10

(11)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

11

(12)  OL L 93, 2006 3 31, p. 1.

12

(13)  OL L 109, 2000 5 6, p. 29.

13

(14)  OL L 268, 2003 10 18, p. 24.

14

(15)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

15

(16)  OL L 165, 2004 4 30, p. 1. Ištaisyta redakcija OL L 191, 2004 5 28, p. 1.

16

(17)  OL 115, 1962 11 11, p. 2645/62.

17

(18)  OL 22, 1965 2 9, p. 373.

18

(19)  OL L 223, 1978 8 14, p. 7.

19

(20)  OL L 223, 1978 8 14, p. 30.

20

(21)  OL L 257, 1981 9 10, p. 1.

21

(22)  OL L 40, 1989 2 11, p. 27.

22

(23)  OL L 237, 1994 9 10, p. 3.

23

(24)  OL L 237, 1994 9 10, p. 13.

24

(25)  OL L 61, 1995 3 18, p. 1.

25

(26)  OL L 48, 1997 2 19, p. 13.

26

(27)  OL L 84, 2002 3 28, p. 69.

27

(28)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 34.

28

(29)  OL L 330, 1998 12 5, p. 32.

29

(30)  OL L 268, 1991 9 24, p. 69.

30

(31)  OL L 139, 2004 4 30, p. 55. Ištaisyta redakcija OL L 226, 2004 6 25, p. 22.

31

(32)  OL L 186, 1989 6 30, p. 21.

32

---

I PRIEDAS

Maisto produktuose naudojamų maisto priedų ir maisto prieduose bei maisto fermentuose naudojamų maisto priedų funkcinės grupės

| 1) | saldikliai – medžiagos, naudojamos siekiant suteikti saldų skonį maisto produktams arba medžiagos, naudojamos saldikliuose, skirtuose pasaldinti maistą valgant; |
| --- | --- |

1)

saldikliai – medžiagos, naudojamos siekiant suteikti saldų skonį maisto produktams arba medžiagos, naudojamos saldikliuose, skirtuose pasaldinti maistą valgant;

| 2) | dažikliai – medžiagos, suteikiančios maistui spalvą arba atstatančios ją, turinčios natūralių maisto sudedamųjų dalių ir natūralių žaliavų, kurie paprastai nėra vartojami kaip maisto produktai ar pagrindiniai maisto produktų ingredientai. Šiame reglamente dažikliai – preparatai, gauti iš maisto produktų ir kitų valgomų natūralių gamybos žaliavų fiziškai ir (arba) chemiškai jas ekstrahuojant, kai atrankiniu būdu išgaunami maistinių ar aromatinių sudedamųjų dalių pigmentai; |
| --- | --- |

2)

dažikliai – medžiagos, suteikiančios maistui spalvą arba atstatančios ją, turinčios natūralių maisto sudedamųjų dalių ir natūralių žaliavų, kurie paprastai nėra vartojami kaip maisto produktai ar pagrindiniai maisto produktų ingredientai. Šiame reglamente dažikliai – preparatai, gauti iš maisto produktų ir kitų valgomų natūralių gamybos žaliavų fiziškai ir (arba) chemiškai jas ekstrahuojant, kai atrankiniu būdu išgaunami maistinių ar aromatinių sudedamųjų dalių pigmentai;

| 3) | konservantai – medžiagos, kurios prailgina maisto produktų galiojimo terminą ir apsaugo juos nuo mikroorganizmų sukeliamo gedimo ir (arba) kurios apsaugo nuo patogeninių mikroorganizmų dauginimosi; |
| --- | --- |

3)

konservantai – medžiagos, kurios prailgina maisto produktų galiojimo terminą ir apsaugo juos nuo mikroorganizmų sukeliamo gedimo ir (arba) kurios apsaugo nuo patogeninių mikroorganizmų dauginimosi;

| 4) | antioksidantai – medžiagos, kurios prailgina maisto produktų galiojimo terminą ir apsaugo juos nuo gedimo, kurį sukelia oksidacija, pavyzdžiui, riebalų gaižumo ir spalvos pakitimų; |
| --- | --- |

4)

antioksidantai – medžiagos, kurios prailgina maisto produktų galiojimo terminą ir apsaugo juos nuo gedimo, kurį sukelia oksidacija, pavyzdžiui, riebalų gaižumo ir spalvos pakitimų;

| 5) | pagalbinės medžiagos – medžiagos, naudojamos maisto priedams, kvapiosioms medžiagoms, maisto fermentams, maistingosioms medžiagoms ir (arba) kitoms medžiagoms, kurių pridedama į maisto produktus mitybos ar fiziologiniais tikslais, tirpinti, skiesti, skaidyti ar kitaip fiziškai pakeisti, nepakeičiant jų funkcijos (bei nedarant jokio tiesioginio technologinio poveikio), siekiant sudaryti geresnes sąlygas jų paruošimui, taikymui ar naudojimui; |
| --- | --- |

5)

pagalbinės medžiagos – medžiagos, naudojamos maisto priedams, kvapiosioms medžiagoms, maisto fermentams, maistingosioms medžiagoms ir (arba) kitoms medžiagoms, kurių pridedama į maisto produktus mitybos ar fiziologiniais tikslais, tirpinti, skiesti, skaidyti ar kitaip fiziškai pakeisti, nepakeičiant jų funkcijos (bei nedarant jokio tiesioginio technologinio poveikio), siekiant sudaryti geresnes sąlygas jų paruošimui, taikymui ar naudojimui;

| 6) | rūgštys – medžiagos, padidinančios maisto produkto rūgštingumą ir (arba) suteikiančios jam rūgštų skonį; |
| --- | --- |

6)

rūgštys – medžiagos, padidinančios maisto produkto rūgštingumą ir (arba) suteikiančios jam rūgštų skonį;

| 7) | rūgštingumą reguliuojančios medžiagos – medžiagos, keičiančios ar reguliuojančios maisto produktų rūgštingumą ar šarmingumą; |
| --- | --- |

7)

rūgštingumą reguliuojančios medžiagos – medžiagos, keičiančios ar reguliuojančios maisto produktų rūgštingumą ar šarmingumą;

| 8) | lipnumą reguliuojančios medžiagos – medžiagos, sumažinančios atskirų maisto produktų dalelių tarpusavio sulipimo galimybę; |
| --- | --- |

8)

lipnumą reguliuojančios medžiagos – medžiagos, sumažinančios atskirų maisto produktų dalelių tarpusavio sulipimo galimybę;

| 9) | medžiagos nuo putojimo – medžiagos, kurios apsaugo nuo putojimo arba jį sumažina; |
| --- | --- |

9)

medžiagos nuo putojimo – medžiagos, kurios apsaugo nuo putojimo arba jį sumažina;

| 10) | užpildai – medžiagos, didinančios maisto produkto tūrį, beveik nedidindamos jo energinės vertės; |
| --- | --- |

10)

užpildai – medžiagos, didinančios maisto produkto tūrį, beveik nedidindamos jo energinės vertės;

| 11) | emulsikliai – medžiagos, padedančios sudaryti ar išlaikyti dviejų ir daugiau nesimaišančių medžiagų (pavyzdžiui, aliejaus ir vandens) pastovų mišinį maisto produkte; |
| --- | --- |

11)

emulsikliai – medžiagos, padedančios sudaryti ar išlaikyti dviejų ir daugiau nesimaišančių medžiagų (pavyzdžiui, aliejaus ir vandens) pastovų mišinį maisto produkte;

| 12) | emulsinimo druskos – medžiagos, išsklaidančios sūryje esančius baltymus ir tokiu būdu padedančios vienodai pasiskirstyti riebalams bei kitiems komponentams; |
| --- | --- |

12)

emulsinimo druskos – medžiagos, išsklaidančios sūryje esančius baltymus ir tokiu būdu padedančios vienodai pasiskirstyti riebalams bei kitiems komponentams;

| 13) | kietikliai – medžiagos, išlaikančios ar suteikiančios vaisiams ar daržovėms stangrumą ar trapumą arba sąveikaujančios su stingdikliais, skatinant ir stiprinant tirštėjimą; |
| --- | --- |

13)

kietikliai – medžiagos, išlaikančios ar suteikiančios vaisiams ar daržovėms stangrumą ar trapumą arba sąveikaujančios su stingdikliais, skatinant ir stiprinant tirštėjimą;

| 14) | aromato ir skonio stiprikliai – medžiagos, sustiprinančios maisto produkto skonį ir (arba) aromatą; |
| --- | --- |

14)

aromato ir skonio stiprikliai – medžiagos, sustiprinančios maisto produkto skonį ir (arba) aromatą;

| 15) | putojimą sukeliančios medžiagos – medžiagos, kurios padeda susidaryti vienalytei dispersinei dujinei fazei skystame ar kietame maisto produkte; |
| --- | --- |

15)

putojimą sukeliančios medžiagos – medžiagos, kurios padeda susidaryti vienalytei dispersinei dujinei fazei skystame ar kietame maisto produkte;

| 16) | stingdikliai – medžiagos, suteikiančios maisto produktui gelio savybių; |
| --- | --- |

16)

stingdikliai – medžiagos, suteikiančios maisto produktui gelio savybių;

| 17) | glazūros medžiagos (įskaitant užtepus) – medžiagos, suteikiančios maisto produkto paviršiui blizgesį arba sudarančios apsauginę plėvelę; |
| --- | --- |

17)

glazūros medžiagos (įskaitant užtepus) – medžiagos, suteikiančios maisto produkto paviršiui blizgesį arba sudarančios apsauginę plėvelę;

| 18) | drėgmę išlaikančios medžiagos – medžiagos, apsaugančios maisto produktą nuo išdžiūvimo sumažėjus drėgmei atmosferoje, arba padedančios vandenyje ištirpinti miltelius; |
| --- | --- |

18)

drėgmę išlaikančios medžiagos – medžiagos, apsaugančios maisto produktą nuo išdžiūvimo sumažėjus drėgmei atmosferoje, arba padedančios vandenyje ištirpinti miltelius;

| 19) | modifikuoti krakmolai – medžiagos, gautos vieną ar kelis kartus chemiškai paveikus valgomąjį krakmolą, kuris galėjo būti apdorotas fiziškai arba fermentais, taip pat galėjo būti praskiestas rūgštimis ar šarmais arba išbalintas; |
| --- | --- |

19)

modifikuoti krakmolai – medžiagos, gautos vieną ar kelis kartus chemiškai paveikus valgomąjį krakmolą, kuris galėjo būti apdorotas fiziškai arba fermentais, taip pat galėjo būti praskiestas rūgštimis ar šarmais arba išbalintas;

| 20) | įpakavimo dujos – dujos, išskyrus orą, įleidžiamos į talpyklą prieš įdedant maisto produktą į talpyklą, dėjimo į ją metu arba jau įdėjus; |
| --- | --- |

20)

įpakavimo dujos – dujos, išskyrus orą, įleidžiamos į talpyklą prieš įdedant maisto produktą į talpyklą, dėjimo į ją metu arba jau įdėjus;

| 21) | propelentai – inertinės dujos, išskyrus orą, išstumiančios maisto produktą iš talpyklos; |
| --- | --- |

21)

propelentai – inertinės dujos, išskyrus orą, išstumiančios maisto produktą iš talpyklos;

| 22) | tešlos kildymo medžiagos – medžiagos arba medžiagų deriniai, išlaisvinantys dujas, kildinančias tešlą arba plaktą tešlą; |
| --- | --- |

22)

tešlos kildymo medžiagos – medžiagos arba medžiagų deriniai, išlaisvinantys dujas, kildinančias tešlą arba plaktą tešlą;

| 23) | izoliuojančios medžiagos – medžiagos, sudarančios cheminius junginius su metalo jonais; |
| --- | --- |

23)

izoliuojančios medžiagos – medžiagos, sudarančios cheminius junginius su metalo jonais;

| 24) | stabilizatoriai – medžiagos, padedančios išlaikyti pastovią fizinę ir cheminę maisto produkto būseną; stabilizatoriai apima medžiagas, padedančias išlaikyti dviejų ir daugiau nesimaišančių medžiagų vienalytę dispersiją maisto produkte, taip pat medžiagas, stabilizuojančias, išlaikančias ar sustiprinančias maisto produkto esamą spalvą, ir medžiagas, padidinančias maisto rišamąsias savybes, įskaitant baltymų skersinius ryšius, padedančius atskiras maisto dalis apjungti į atskirą naujai pagamintą produktą; |
| --- | --- |

24)

stabilizatoriai – medžiagos, padedančios išlaikyti pastovią fizinę ir cheminę maisto produkto būseną; stabilizatoriai apima medžiagas, padedančias išlaikyti dviejų ir daugiau nesimaišančių medžiagų vienalytę dispersiją maisto produkte, taip pat medžiagas, stabilizuojančias, išlaikančias ar sustiprinančias maisto produkto esamą spalvą, ir medžiagas, padidinančias maisto rišamąsias savybes, įskaitant baltymų skersinius ryšius, padedančius atskiras maisto dalis apjungti į atskirą naujai pagamintą produktą;

| 25) | tirštikliai – medžiagos, sutirštinančios maisto produktą; |
| --- | --- |

25)

tirštikliai – medžiagos, sutirštinančios maisto produktą;

| 26) | miltų apdorojimo medžiagos – medžiagos, išskyrus emulsiklius, dedamos į miltus ar tešlą ir gerinančios miltų ar tešlos kepimo savybes. |
| --- | --- |

26)

miltų apdorojimo medžiagos – medžiagos, išskyrus emulsiklius, dedamos į miltus ar tešlą ir gerinančios miltų ar tešlos kepimo savybes.

---

II PRIEDAS

Bendrijos maisto priedų, leistinų naudoti maisto produktuose, sąrašas ir jų naudojimo sąlygos.

---

III PRIEDAS

Bendrijos maisto priedų, leistinų naudoti maisto prieduose, maisto fermentuose ir maisto kvapiosiose medžiagose, sąrašas ir jų naudojimo sąlygos.

Bendrijos pagalbinių medžiagų maistingosiose medžiagose sąrašas ir jų naudojimo sąlygos.

| 1 dalis | Pagalbinės medžiagos maisto prieduose |
| --- | --- |
| 2 dalis | Maisto prieduose naudojami priedai, išskyrus pagalbines medžiagas |
| 3 dalis | Maisto priedai, įskaitant pagalbines medžiagas maisto fermentuose |
| 4 dalis | Maisto priedai, įskaitant pagalbines medžiagas maisto kvapiosiose medžiagose |
| 5 dalis | Pagalbinės medžiagos maistingosiose medžiagose ir kitose medžiagose, kurių pridedama mitybos ir (arba) kitais fiziologiniais tikslais |

1 dalis

Pagalbinės medžiagos maisto prieduose

2 dalis

Maisto prieduose naudojami priedai, išskyrus pagalbines medžiagas

3 dalis

Maisto priedai, įskaitant pagalbines medžiagas maisto fermentuose

4 dalis

Maisto priedai, įskaitant pagalbines medžiagas maisto kvapiosiose medžiagose

5 dalis

Pagalbinės medžiagos maistingosiose medžiagose ir kitose medžiagose, kurių pridedama mitybos ir (arba) kitais fiziologiniais tikslais

---

IV PRIEDAS

Tradiciniai maisto produktai, kuriuose tam tikros valstybės narės gali ir toliau neleisti naudoti tam tikrų maisto priedų grupių

| Valstybė narė | Maisto produktai | Priedų grupės, kurios ir toliau gali būti uždraustos naudoti |
| --- | --- | --- |
| Vokietija | Tradicinis vokiškas alus („Bier nach deutschem Reinheitsgebot gebraut“) | Visos, išskyrus propelentus |
| Prancūzija | Tradicinė prancūziška duona | Visos |
| Prancūzija | Tradiciniai prancūziški konservuoti triufeliai | Visos |
| Prancūzija | Tradicinės prancūziškos konservuotos sraigės | Visos |
| Prancūzija | Tradiciniai prancūziški žąsienos ir antienos konservai („confit“) | Visos |
| Austrija | Tradicinis austriškas „Bergkäse“ | Visos, išskyrus konservantus |
| Suomija | Tradicinis suomiškas „Mämmi“ | Visos, išskyrus konservantus |
| Švedija
  Suomija | Tradiciniai švediški ir suomiški vaisių sirupai | Dažikliai |
| Danija | Tradicinis daniškas „Kødboller“ | Konservantai ir dažikliai |
| Danija | Tradicinis daniškas „Leverpostej“ | Konservantai (išskyrus sorbo rūgštį) ir dažikliai |
| Ispanija | Tradicinis ispaniškas „Lomo embuchado“ | Visos, išskyrus konservantus ir antioksidantus |
| Italija | Tradicinis itališkas „Mortadella“ | Visos, išskyrus konservantus, antioksidantus, rūgštingumą reguliuojančias medžiagas, aromato ir skonio stipriklius, stabilizatorius ir įpakavimo dujas |
| Italija | Tradicinis itališkas „Cotechino e zampone“ | Visos, išskyrus konservantus, antioksidantus, rūgštingumą reguliuojančias medžiagas, aromato ir skonio stipriklius, stabilizatorius ir įpakavimo dujas |

Valstybė narė

Maisto produktai

Priedų grupės, kurios ir toliau gali būti uždraustos naudoti

Vokietija

Tradicinis vokiškas alus („Bier nach deutschem Reinheitsgebot gebraut“)

Visos, išskyrus propelentus

Prancūzija

Tradicinė prancūziška duona

Visos

Prancūzija

Tradiciniai prancūziški konservuoti triufeliai

Visos

Prancūzija

Tradicinės prancūziškos konservuotos sraigės

Visos

Prancūzija

Tradiciniai prancūziški žąsienos ir antienos konservai („confit“)

Visos

Austrija

Tradicinis austriškas „Bergkäse“

Visos, išskyrus konservantus

Suomija

Tradicinis suomiškas „Mämmi“

Visos, išskyrus konservantus

Švedija

Suomija

Tradiciniai švediški ir suomiški vaisių sirupai

Dažikliai

Danija

Tradicinis daniškas „Kødboller“

Konservantai ir dažikliai

Danija

Tradicinis daniškas „Leverpostej“

Konservantai (išskyrus sorbo rūgštį) ir dažikliai

Ispanija

Tradicinis ispaniškas „Lomo embuchado“

Visos, išskyrus konservantus ir antioksidantus

Italija

Tradicinis itališkas „Mortadella“

Visos, išskyrus konservantus, antioksidantus, rūgštingumą reguliuojančias medžiagas, aromato ir skonio stipriklius, stabilizatorius ir įpakavimo dujas

Italija

Tradicinis itališkas „Cotechino e zampone“

Visos, išskyrus konservantus, antioksidantus, rūgštingumą reguliuojančias medžiagas, aromato ir skonio stipriklius, stabilizatorius ir įpakavimo dujas

---

V PRIEDAS

24 straipsnyje nurodytų maisto dažiklių, į kurių turinčių produktų etiketes įtraukiama papildoma informacija, sąrašas

| Maisto produktai, kurių sudėtyje yra vienas arba daugiau iš šių maisto dažiklių: | Informacija |
| --- | --- |
| Oranžinis geltonasis (E 110) (1) | „dažiklio (-ių) pavadinimas arba E numeris“: gali neigiamai paveikti vaikų aktyvumą ir dėmesį. |
| Chinolino geltonasis (E 104) (1) |
| Karmoisinas (E 122) (1) |
| Raudonasis dažiklis (Allura Red) (E 129) (1) |
| Tartrazinas (E 102) (1) |
| Raudonasis ponso dažiklis 4R (E 124) (1) |

Maisto produktai, kurių sudėtyje yra vienas arba daugiau iš šių maisto dažiklių:

Informacija

Oranžinis geltonasis (E 110) (1)

„dažiklio (-ių) pavadinimas arba E numeris“: gali neigiamai paveikti vaikų aktyvumą ir dėmesį.

Chinolino geltonasis (E 104) (1)

Karmoisinas (E 122) (1)

Raudonasis dažiklis (Allura Red) (E 129) (1)

Tartrazinas (E 102) (1)

Raudonasis ponso dažiklis 4R (E 124) (1)

---

(1)  išskyrus maisto produktus, kuriuose dažiklis (-iai) naudojamas (-i) tinkamumo sveikatai ar kitais ženklais žymėti mėsos produktus arba antspauduoti ar dekoratyviai dažyti kiaušinių lukštus.

---

| 31.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/34

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1334/2008

2008 m. gruodžio 16 d.

dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/91, reglamentus (EB) Nr. 2232/96 ir (EB) Nr. 110/2008 bei Direktyvą 2000/13/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje numatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | 1988 m. birželio 22 d. Tarybos direktyvą 88/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto produktuose naudojamomis kvapiosiomis medžiagomis ir jų gamybos žaliavomis (3), suderinimo reikia atnaujinti atsižvelgiant į technikos ir mokslo pažangą. Siekiant aiškumo ir veiksmingumo, Direktyva 88/388/EEB turėtų būti pakeista šiuo reglamentu. |
| --- | --- |

(1)

1988 m. birželio 22 d. Tarybos direktyvą 88/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto produktuose naudojamomis kvapiosiomis medžiagomis ir jų gamybos žaliavomis (3), suderinimo reikia atnaujinti atsižvelgiant į technikos ir mokslo pažangą. Siekiant aiškumo ir veiksmingumo, Direktyva 88/388/EEB turėtų būti pakeista šiuo reglamentu.

| (2) | 1988 m. birželio 22 d. Tarybos sprendime 88/389/EEB dėl Komisijos sudarytino kvapiosioms medžiagoms gaminti naudojamų žaliavų ir medžiagų aprašo (4) šį aprašą numatyta sudaryti per 24 mėnesius nuo sprendimo priėmimo. Tas sprendimas jau yra pasenęs ir turėtų būti panaikintas. |
| --- | --- |

(2)

1988 m. birželio 22 d. Tarybos sprendime 88/389/EEB dėl Komisijos sudarytino kvapiosioms medžiagoms gaminti naudojamų žaliavų ir medžiagų aprašo (4) šį aprašą numatyta sudaryti per 24 mėnesius nuo sprendimo priėmimo. Tas sprendimas jau yra pasenęs ir turėtų būti panaikintas.

| (3) | 1991 m. sausio 16 d. Komisijos direktyvoje 91/71/EEB, papildančioje Tarybos direktyvą 88/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto produktuose naudojamomis kvapiosiomis medžiagomis ir jų gamybos žaliavomis (5), suderinimo, nustatytos kvapiųjų medžiagų ženklinimo taisyklės. Tos taisyklės keičiamos šiuo reglamentu, todėl Direktyvą dabar reikėtų panaikinti. |
| --- | --- |

(3)

1991 m. sausio 16 d. Komisijos direktyvoje 91/71/EEB, papildančioje Tarybos direktyvą 88/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su maisto produktuose naudojamomis kvapiosiomis medžiagomis ir jų gamybos žaliavomis (5), suderinimo, nustatytos kvapiųjų medžiagų ženklinimo taisyklės. Tos taisyklės keičiamos šiuo reglamentu, todėl Direktyvą dabar reikėtų panaikinti.

| (4) | Laisvas saugaus ir sveiko maisto judėjimas yra vienas svarbiausių vidaus rinkos aspektų ir yra labai svarbus piliečių sveikatai bei gerovei ir jų socialiniams bei ekonominiams interesams. |
| --- | --- |

(4)

Laisvas saugaus ir sveiko maisto judėjimas yra vienas svarbiausių vidaus rinkos aspektų ir yra labai svarbus piliečių sveikatai bei gerovei ir jų socialiniams bei ekonominiams interesams.

| (5) | Siekiant apsaugoti žmonių sveikatą, šis reglamentas turėtų būti taikomas kvapiosioms medžiagoms, kvapiųjų medžiagų žaliavoms ir kvapiųjų medžiagų turintiems maisto produktams. Jis taip pat turėtų būti taikomas tam tikriems aromatinių savybių turintiems maisto ingredientams, kurių dedama į maistą visų pirma siekiant stiprinti jo aromatą ir kurie labai padidina tam tikrų natūraliai maiste esančių nepageidaujamų medžiagų kiekį (toliau – aromatinių savybių turintys maisto ingredientai), šių ingredientų žaliavoms ir jų turintiems maisto produktams. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant apsaugoti žmonių sveikatą, šis reglamentas turėtų būti taikomas kvapiosioms medžiagoms, kvapiųjų medžiagų žaliavoms ir kvapiųjų medžiagų turintiems maisto produktams. Jis taip pat turėtų būti taikomas tam tikriems aromatinių savybių turintiems maisto ingredientams, kurių dedama į maistą visų pirma siekiant stiprinti jo aromatą ir kurie labai padidina tam tikrų natūraliai maiste esančių nepageidaujamų medžiagų kiekį (toliau – aromatinių savybių turintys maisto ingredientai), šių ingredientų žaliavoms ir jų turintiems maisto produktams.

| (6) | Šis reglamentas netaikomas neapdorotiems maisto produktams, kurie nebuvo perdirbti, ir nesudėtiniams maisto produktams, pavyzdžiui, prieskoniams, prieskoniniams augalams, arbatoms ir užpilams (pavyzdžiui, vaisių ar žolelių arbatoms), taip pat prieskonių ir (arba) prieskoninių augalų mišiniams, arbatos mišiniams ir užpilų mišiniams, tol, kol jie vartojami kaip tokie ir (arba) kol jų nededama į maistą. |
| --- | --- |

(6)

Šis reglamentas netaikomas neapdorotiems maisto produktams, kurie nebuvo perdirbti, ir nesudėtiniams maisto produktams, pavyzdžiui, prieskoniams, prieskoniniams augalams, arbatoms ir užpilams (pavyzdžiui, vaisių ar žolelių arbatoms), taip pat prieskonių ir (arba) prieskoninių augalų mišiniams, arbatos mišiniams ir užpilų mišiniams, tol, kol jie vartojami kaip tokie ir (arba) kol jų nededama į maistą.

| (7) | Kvapiosios medžiagos naudojamos siekiant pagerinti maisto produktų kvapą ir (arba) skonį vartotojo naudai. Kvapiosios medžiagos ir aromatinių savybių turintys maisto ingredientai turėtų būti naudojami tik tuomet, jei jie atitinka šiame reglamente nustatytus kriterijus. Jie turi būti saugūs naudoti, todėl prieš leidžiant tam tikras kvapiąsias medžiagas naudoti maiste, turėtų būti įvertinta jų rizika. Jei įmanoma, dėmesį reikėtų atkreipti į tai, ar dėl tam tikrų kvapiųjų medžiagų naudojimo galėtų kilti neigiamų pasekmių pažeidžiamoms grupėms. Kvapiųjų medžiagų naudojimas neturi klaidinti vartotojo, todėl ženklinant visada turėtų būti tinkamai pateikiama informacija apie jų buvimą maiste. Kvapiosios medžiagos visų pirma neturėtų būti naudojamos tokiu būdu, kad klaidintų vartotojus dėl klausimų, susijusių su, be kita ko, naudojamų ingredientų pobūdžiu, šviežumu ir kokybe, produkto arba gamybos proceso natūralumu arba produkto maistinėmis savybėmis. Tvirtinant kvapiąsias medžiagas taip pat reikėtų atsižvelgti į kitus veiksnius, susijusius su svarstomu klausimu, įskaitant visuomeninius, ekonominius, tradicinius, etinius bei aplinkos veiksnius, atsargumo principą ir kontrolės priemonių tinkamumą. |
| --- | --- |

(7)

Kvapiosios medžiagos naudojamos siekiant pagerinti maisto produktų kvapą ir (arba) skonį vartotojo naudai. Kvapiosios medžiagos ir aromatinių savybių turintys maisto ingredientai turėtų būti naudojami tik tuomet, jei jie atitinka šiame reglamente nustatytus kriterijus. Jie turi būti saugūs naudoti, todėl prieš leidžiant tam tikras kvapiąsias medžiagas naudoti maiste, turėtų būti įvertinta jų rizika. Jei įmanoma, dėmesį reikėtų atkreipti į tai, ar dėl tam tikrų kvapiųjų medžiagų naudojimo galėtų kilti neigiamų pasekmių pažeidžiamoms grupėms. Kvapiųjų medžiagų naudojimas neturi klaidinti vartotojo, todėl ženklinant visada turėtų būti tinkamai pateikiama informacija apie jų buvimą maiste. Kvapiosios medžiagos visų pirma neturėtų būti naudojamos tokiu būdu, kad klaidintų vartotojus dėl klausimų, susijusių su, be kita ko, naudojamų ingredientų pobūdžiu, šviežumu ir kokybe, produkto arba gamybos proceso natūralumu arba produkto maistinėmis savybėmis. Tvirtinant kvapiąsias medžiagas taip pat reikėtų atsižvelgti į kitus veiksnius, susijusius su svarstomu klausimu, įskaitant visuomeninius, ekonominius, tradicinius, etinius bei aplinkos veiksnius, atsargumo principą ir kontrolės priemonių tinkamumą.

| (8) | Nuo 1999 m. Maisto produktų mokslinis komitetas, o vėliau Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba), įsteigta 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 178/2002, nustatančiu maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiu Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiu su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (6), yra pateikę nuomones dėl daugelio kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų žaliavose natūraliai esančių medžiagų, kurios, Europos Tarybos kvapiųjų medžiagų ekspertų komiteto nuomone, gali būti toksiškos. Medžiagos, kurių galimą toksiškumą patvirtino Maisto produktų mokslinis komitetas, turėtų būti laikomomis nepageidaujamomis medžiagomis, kurių neturėtų būti dedama į maistą. |
| --- | --- |

(8)

Nuo 1999 m. Maisto produktų mokslinis komitetas, o vėliau Europos maisto saugos tarnyba (toliau – Tarnyba), įsteigta 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 178/2002, nustatančiu maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiu Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiu su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (6), yra pateikę nuomones dėl daugelio kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų žaliavose natūraliai esančių medžiagų, kurios, Europos Tarybos kvapiųjų medžiagų ekspertų komiteto nuomone, gali būti toksiškos. Medžiagos, kurių galimą toksiškumą patvirtino Maisto produktų mokslinis komitetas, turėtų būti laikomomis nepageidaujamomis medžiagomis, kurių neturėtų būti dedama į maistą.

| (9) | Kadangi nepageidaujamų medžiagų gali natūraliai būti augaluose, jų gali būti kvapiųjų medžiagų preparatuose ir aromatinių savybių turinčiuose maisto ingredientuose. Tradiciškai augalai naudojami kaip maistas arba maisto ingredientai. Atsižvelgiant į poreikį saugoti žmonių sveikatą ir neišvengiamą nepageidaujamų medžiagų buvimą tradiciniuose maisto produktuose, reikėtų nustatyti tinkamus didžiausius leistinus šių nepageidaujamų medžiagų kiekius maisto produktuose, kuriuos vartodami žmonės gauna daugiausiai šių medžiagų. |
| --- | --- |

(9)

Kadangi nepageidaujamų medžiagų gali natūraliai būti augaluose, jų gali būti kvapiųjų medžiagų preparatuose ir aromatinių savybių turinčiuose maisto ingredientuose. Tradiciškai augalai naudojami kaip maistas arba maisto ingredientai. Atsižvelgiant į poreikį saugoti žmonių sveikatą ir neišvengiamą nepageidaujamų medžiagų buvimą tradiciniuose maisto produktuose, reikėtų nustatyti tinkamus didžiausius leistinus šių nepageidaujamų medžiagų kiekius maisto produktuose, kuriuos vartodami žmonės gauna daugiausiai šių medžiagų.

| (10) | Reikėtų nustatyti didžiausius leistinus tam tikrų natūraliai esančių nepageidaujamų medžiagų kiekius tame maiste ar tų kategorijų maiste, kurį žmonės vartoja daugiausiai. Jei papildomos natūraliai esančios nepageidaujamos medžiagos keltų pavojų vartotojų sveikatai, reikėtų nustatyti didžiausius leistinus kiekius atsižvelgiant į Tarnybos nuomonę. Valstybės narės turėtų vykdyti rizikos įvertinimu grindžiamą kontrolę pagal 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (7). Siekiant užtikrinti, kad nesaugus maistas nebūtų pateiktas į rinką, maisto produktų gamintojai yra įpareigoti atsižvelgti į šių medžiagų buvimą visų rūšių maistui ruošti naudodami aromatinių savybių turinčius maisto ingredientus ir (arba) kvapiąsias medžiagas. |
| --- | --- |

(10)

Reikėtų nustatyti didžiausius leistinus tam tikrų natūraliai esančių nepageidaujamų medžiagų kiekius tame maiste ar tų kategorijų maiste, kurį žmonės vartoja daugiausiai. Jei papildomos natūraliai esančios nepageidaujamos medžiagos keltų pavojų vartotojų sveikatai, reikėtų nustatyti didžiausius leistinus kiekius atsižvelgiant į Tarnybos nuomonę. Valstybės narės turėtų vykdyti rizikos įvertinimu grindžiamą kontrolę pagal 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (7). Siekiant užtikrinti, kad nesaugus maistas nebūtų pateiktas į rinką, maisto produktų gamintojai yra įpareigoti atsižvelgti į šių medžiagų buvimą visų rūšių maistui ruošti naudodami aromatinių savybių turinčius maisto ingredientus ir (arba) kvapiąsias medžiagas.

| (11) | Siekiant uždrausti arba riboti tam tikrų augalinės, gyvūninės, mikrobiologinės ar mineralinės kilmės medžiagų, kurių poveikis žmonių sveikatai kelia susirūpinimą, naudojimą kvapiųjų medžiagų bei aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų gamybai ir pastarųjų naudojimą maisto gamybai, turėtų būti nustatytos nuostatos Bendrijos lygmeniu. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant uždrausti arba riboti tam tikrų augalinės, gyvūninės, mikrobiologinės ar mineralinės kilmės medžiagų, kurių poveikis žmonių sveikatai kelia susirūpinimą, naudojimą kvapiųjų medžiagų bei aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų gamybai ir pastarųjų naudojimą maisto gamybai, turėtų būti nustatytos nuostatos Bendrijos lygmeniu.

| (12) | Rizikos įvertinimą turėtų atlikti Tarnyba. |
| --- | --- |

(12)

Rizikos įvertinimą turėtų atlikti Tarnyba.

| (13) | Siekiant užtikrinti suderinamumą, kvapiųjų medžiagų ir jų žaliavų, kurios turi būti įvertintos, rizikos įvertinimas ir patvirtinimas turėtų būti atliekamas 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1331/2008, nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą (8), nustatyta tvarka. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant užtikrinti suderinamumą, kvapiųjų medžiagų ir jų žaliavų, kurios turi būti įvertintos, rizikos įvertinimas ir patvirtinimas turėtų būti atliekamas 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1331/2008, nustatančiame bendrą maisto priedų, maisto fermentų ir maisto kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūrą (8), nustatyta tvarka.

| (14) | Kvapiųjų medžiagų pagrindai yra apibrėžtos cheminės medžiagos, kurių sudėtyje yra kvapiųjų medžiagų, gautų cheminės sintezės būdu arba išskirtų atliekant cheminius procesus, ir natūralių kvapiųjų medžiagų. Kvapiųjų medžiagų pagrindų įvertinimo programa vykdoma vadovaujantis 1996 m. spalio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2232/96, nustatančiu Bendrijos tvarką, taikomą kvapiosioms medžiagoms, naudojamoms arba skirtoms naudoti maisto produktuose ar ant jų (9). Tame reglamente numatyta, kad kvapiųjų medžiagų pagrindų sąrašas turi būti priimtas per penkerius metus nuo minėtos programos priėmimo. To sąrašo priėmimui reikėtų nustatyti naują terminą. Bus pasiūlyta tą sąrašą įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 2 straipsnio 1 dalyje nurodytą sąrašą. |
| --- | --- |

(14)

Kvapiųjų medžiagų pagrindai yra apibrėžtos cheminės medžiagos, kurių sudėtyje yra kvapiųjų medžiagų, gautų cheminės sintezės būdu arba išskirtų atliekant cheminius procesus, ir natūralių kvapiųjų medžiagų. Kvapiųjų medžiagų pagrindų įvertinimo programa vykdoma vadovaujantis 1996 m. spalio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2232/96, nustatančiu Bendrijos tvarką, taikomą kvapiosioms medžiagoms, naudojamoms arba skirtoms naudoti maisto produktuose ar ant jų (9). Tame reglamente numatyta, kad kvapiųjų medžiagų pagrindų sąrašas turi būti priimtas per penkerius metus nuo minėtos programos priėmimo. To sąrašo priėmimui reikėtų nustatyti naują terminą. Bus pasiūlyta tą sąrašą įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 2 straipsnio 1 dalyje nurodytą sąrašą.

| (15) | Kvapiųjų medžiagų preparatai – tai kitos nei apibrėžtos cheminės medžiagos kvapiosios medžiagos, gautos iš augalinės, gyvūninės ar mikrobiologinės kilmės medžiagų taikant atitinkamus fizinius, fermentacijos ar mikrobiologinius procesus, kurios yra neapdorotos arba apdorotos, kad būtų tinkamos žmonėms vartoti. Kvapiųjų medžiagų preparatų, pagamintų iš maistinių medžiagų, nereikia įvertinti ar patvirtinti naudojimui maisto produktuose ar ant jų, nebent kiltų abejonių dėl jų saugos. Tačiau reikėtų įvertinti kvapiųjų medžiagų preparatų, pagamintų iš nemaistinių medžiagų, saugą ir juos patvirtinti. |
| --- | --- |

(15)

Kvapiųjų medžiagų preparatai – tai kitos nei apibrėžtos cheminės medžiagos kvapiosios medžiagos, gautos iš augalinės, gyvūninės ar mikrobiologinės kilmės medžiagų taikant atitinkamus fizinius, fermentacijos ar mikrobiologinius procesus, kurios yra neapdorotos arba apdorotos, kad būtų tinkamos žmonėms vartoti. Kvapiųjų medžiagų preparatų, pagamintų iš maistinių medžiagų, nereikia įvertinti ar patvirtinti naudojimui maisto produktuose ar ant jų, nebent kiltų abejonių dėl jų saugos. Tačiau reikėtų įvertinti kvapiųjų medžiagų preparatų, pagamintų iš nemaistinių medžiagų, saugą ir juos patvirtinti.

| (16) | Reglamente (EB) Nr. 178/2002 maistas apibrėžiamas kaip bet kokia medžiaga arba produktas, perdirbtas, iš dalies perdirbtas arba neperdirbtas, kurį žmogus nurys arba pagrįstai tikimasi, kad nurys. Jei turima pakankamai įrodymų, kad augalinės, gyvūninės ar mikrobiologinės kilmės medžiagos iki šiol buvo naudojamos kvapiųjų medžiagų gamybai, gamybos tikslais jos laikomos maistinėmis medžiagomis, net jei kai kurių iš šių žaliavų, pavyzdžiui, dalbergijos ir braškių lapų, pačių savaime nebuvo galima naudoti maistui. Jų įvertinti nereikia. |
| --- | --- |

(16)

Reglamente (EB) Nr. 178/2002 maistas apibrėžiamas kaip bet kokia medžiaga arba produktas, perdirbtas, iš dalies perdirbtas arba neperdirbtas, kurį žmogus nurys arba pagrįstai tikimasi, kad nurys. Jei turima pakankamai įrodymų, kad augalinės, gyvūninės ar mikrobiologinės kilmės medžiagos iki šiol buvo naudojamos kvapiųjų medžiagų gamybai, gamybos tikslais jos laikomos maistinėmis medžiagomis, net jei kai kurių iš šių žaliavų, pavyzdžiui, dalbergijos ir braškių lapų, pačių savaime nebuvo galima naudoti maistui. Jų įvertinti nereikia.

| (17) | Kvapiųjų medžiagų, gautų tam tikromis sąlygomis termiškai apdorojant maistines medžiagas, nereikia įvertinti ar patvirtinti naudojimui maisto produktuose ar ant jų, nebent kiltų abejonių dėl jų saugos. Tačiau reikėtų įvertinti kvapiųjų medžiagų, gautų termiškai apdorojant nemaistines medžiagas ar nesilaikant tam tikrų gamybos sąlygų, saugą ir jas patvirtinti. |
| --- | --- |

(17)

Kvapiųjų medžiagų, gautų tam tikromis sąlygomis termiškai apdorojant maistines medžiagas, nereikia įvertinti ar patvirtinti naudojimui maisto produktuose ar ant jų, nebent kiltų abejonių dėl jų saugos. Tačiau reikėtų įvertinti kvapiųjų medžiagų, gautų termiškai apdorojant nemaistines medžiagas ar nesilaikant tam tikrų gamybos sąlygų, saugą ir jas patvirtinti.

| (18) | 2003 m. lapkričio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2065/2003 dėl kvapiųjų rūkymo medžiagų, naudojamų arba skirtų naudoti maisto produktuose arba jų paviršiuje (10) nustatoma kvapiųjų rūkymo medžiagų saugos įvertinimo ir patvirtinimo tvarka bei siekiama sudaryti pirminių dūmų kondensatų ir pirminių dervos dalių, kurias išskirtinai leidžiama naudoti, sąrašą. |
| --- | --- |

(18)

2003 m. lapkričio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2065/2003 dėl kvapiųjų rūkymo medžiagų, naudojamų arba skirtų naudoti maisto produktuose arba jų paviršiuje (10) nustatoma kvapiųjų rūkymo medžiagų saugos įvertinimo ir patvirtinimo tvarka bei siekiama sudaryti pirminių dūmų kondensatų ir pirminių dervos dalių, kurias išskirtinai leidžiama naudoti, sąrašą.

| (19) | Dėl cheminių reakcijų, kurios vyksta perdirbant maistą, kvapiųjų medžiagų pirmtakai, pavyzdžiui, angliavandeniai, oligopeptidai ir amino rūgštys, suteikia maistui aromatą. Kvapiųjų medžiagų pirmtakų, pagamintų iš maistinių medžiagų, nereikia įvertinti ar patvirtinti naudojimui maisto produktuose ar ant jų, nebent kiltų abejonių dėl jų saugos. Tačiau reikėtų įvertinti kvapiųjų medžiagų pirmtakų, pagamintų iš nemaistinių medžiagų, saugą ir juos patvirtinti. |
| --- | --- |

(19)

Dėl cheminių reakcijų, kurios vyksta perdirbant maistą, kvapiųjų medžiagų pirmtakai, pavyzdžiui, angliavandeniai, oligopeptidai ir amino rūgštys, suteikia maistui aromatą. Kvapiųjų medžiagų pirmtakų, pagamintų iš maistinių medžiagų, nereikia įvertinti ar patvirtinti naudojimui maisto produktuose ar ant jų, nebent kiltų abejonių dėl jų saugos. Tačiau reikėtų įvertinti kvapiųjų medžiagų pirmtakų, pagamintų iš nemaistinių medžiagų, saugą ir juos patvirtinti.

| (20) | Kitos kvapiosios medžiagos, kurios neatitinka pirmiau paminėtų kvapiųjų medžiagų sąvokų apibrėžčių, atlikus jų įvertinimą ir patvirtinimą gali būti naudojamos maisto produktuose ir ant jų. Tokių medžiagų pavyzdys galėtų būti kvapiosios medžiagos, gautos labai trumpai kaitinant aliejų ar riebalus iki ypač aukštos temperatūros, suteikiant kepimo aromatą. |
| --- | --- |

(20)

Kitos kvapiosios medžiagos, kurios neatitinka pirmiau paminėtų kvapiųjų medžiagų sąvokų apibrėžčių, atlikus jų įvertinimą ir patvirtinimą gali būti naudojamos maisto produktuose ir ant jų. Tokių medžiagų pavyzdys galėtų būti kvapiosios medžiagos, gautos labai trumpai kaitinant aliejų ar riebalus iki ypač aukštos temperatūros, suteikiant kepimo aromatą.

| (21) | Augalinės, gyvūninės, mikrobiologinės ar mineralinės kilmės medžiagos, kurios nėra maistinės medžiagos, gali būti naudojamos kvapiųjų medžiagų gamybai tik moksliškai įvertinus jų saugą. Gali tekti leisti naudoti tik tam tikras medžiagos dalis arba nustatyti naudojimo sąlygas. |
| --- | --- |

(21)

Augalinės, gyvūninės, mikrobiologinės ar mineralinės kilmės medžiagos, kurios nėra maistinės medžiagos, gali būti naudojamos kvapiųjų medžiagų gamybai tik moksliškai įvertinus jų saugą. Gali tekti leisti naudoti tik tam tikras medžiagos dalis arba nustatyti naudojimo sąlygas.

| (22) | Kvapiosiose medžiagose gal būti maisto priedų, leidžiamų pagal 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (11), ir (arba) kitų maisto ingredientų, kurie yra būtini dėl technologinių tikslų, pavyzdžiui, jų saugojimui, standartizavimui, skiedimui arba tirpinimui ir stabilizavimui. |
| --- | --- |

(22)

Kvapiosiose medžiagose gal būti maisto priedų, leidžiamų pagal 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (11), ir (arba) kitų maisto ingredientų, kurie yra būtini dėl technologinių tikslų, pavyzdžiui, jų saugojimui, standartizavimui, skiedimui arba tirpinimui ir stabilizavimui.

| (23) | Kvapiąją medžiagą ar žaliavą, kurioms taikomas 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (12), turėtų būti leista naudoti pagal tą reglamentą ir pagal šį reglamentą. |
| --- | --- |

(23)

Kvapiąją medžiagą ar žaliavą, kurioms taikomas 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (12), turėtų būti leista naudoti pagal tą reglamentą ir pagal šį reglamentą.

| (24) | Kvapiosioms medžiagoms toliau taikomos bendros ženklinimo taisyklės, numatytos 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (13), ir atitinkamais atvejais Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 ir 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo (14). Be to, šiame reglamente turėtų būti numatytos konkrečios nuostatos dėl gamintojams arba galutiniam vartotojui parduodamų kvapiųjų medžiagų ženklinimo. |
| --- | --- |

(24)

Kvapiosioms medžiagoms toliau taikomos bendros ženklinimo taisyklės, numatytos 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (13), ir atitinkamais atvejais Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 ir 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1830/2003 dėl genetiškai modifikuotų organizmų ir iš jų pagamintų maisto produktų ir pašarų susekamumo ir ženklinimo (14). Be to, šiame reglamente turėtų būti numatytos konkrečios nuostatos dėl gamintojams arba galutiniam vartotojui parduodamų kvapiųjų medžiagų ženklinimo.

| (25) | Ženklinant kvapiųjų medžiagų pagrindus arba kvapiųjų medžiagų preparatus žodis „natūralus“ turėtų būti vartojamas tik tada, jei jie atitinka tam tikrus kriterijus, kuriais užtikrinama, kad vartotojai nebūtų klaidinami. |
| --- | --- |

(25)

Ženklinant kvapiųjų medžiagų pagrindus arba kvapiųjų medžiagų preparatus žodis „natūralus“ turėtų būti vartojamas tik tada, jei jie atitinka tam tikrus kriterijus, kuriais užtikrinama, kad vartotojai nebūtų klaidinami.

| (26) | Konkrečiais informavimo reikalavimais turėtų būti užtikrinta, kad vartotojai nebūtų klaidinami dėl to, iš kokios žaliavos yra pagamintos natūralios kvapiosios medžiagos. Visų pirma, jei aromatui apibūdinti vartojamas žodis „natūralus“, naudojami kvapiosios medžiagos komponentai turėtų būti visiškai natūralios kilmės. Be to, ženklinant turėtų būti nurodytos kvapiųjų medžiagų žaliavos, išskyrus atvejus, kai nurodomų žaliavų nebūtų galima atpažint iš maisto aromato ar skonio. Jei nurodoma žaliava, ne mažiau kaip 95 % kvapiosios medžiagos komponento turėtų būti pagaminta iš nurodytos žaliavos. Kadangi dėl kvapiųjų medžiagų naudojimo neturėtų būti klaidinamas vartotojas, kita ne didesnė kaip 5 % dalis gali būti naudojama tik standartizavimo tikslais arba siekiant kvapiajai medžiagai suteikti, pavyzdžiui, šviežesnį, pikantiškesnį, brandesnį ar sodresnį aromatą. Kai naudojama mažiau nei 95 % iš nurodytos žaliavos gauto kvapiosios medžiagos komponento ir vis dar galima atpažinti žaliavos aromatą, reikėtų nurodyti žaliavą paminint, kad buvo dėta kitų natūralių kvapiųjų medžiagų, pavyzdžiui, nurodant, kad į kakavos ekstraktą buvo dėta kitų natūralių kvapiųjų medžiagų siekiant suteikti bananų aromatą. |
| --- | --- |

(26)

Konkrečiais informavimo reikalavimais turėtų būti užtikrinta, kad vartotojai nebūtų klaidinami dėl to, iš kokios žaliavos yra pagamintos natūralios kvapiosios medžiagos. Visų pirma, jei aromatui apibūdinti vartojamas žodis „natūralus“, naudojami kvapiosios medžiagos komponentai turėtų būti visiškai natūralios kilmės. Be to, ženklinant turėtų būti nurodytos kvapiųjų medžiagų žaliavos, išskyrus atvejus, kai nurodomų žaliavų nebūtų galima atpažint iš maisto aromato ar skonio. Jei nurodoma žaliava, ne mažiau kaip 95 % kvapiosios medžiagos komponento turėtų būti pagaminta iš nurodytos žaliavos. Kadangi dėl kvapiųjų medžiagų naudojimo neturėtų būti klaidinamas vartotojas, kita ne didesnė kaip 5 % dalis gali būti naudojama tik standartizavimo tikslais arba siekiant kvapiajai medžiagai suteikti, pavyzdžiui, šviežesnį, pikantiškesnį, brandesnį ar sodresnį aromatą. Kai naudojama mažiau nei 95 % iš nurodytos žaliavos gauto kvapiosios medžiagos komponento ir vis dar galima atpažinti žaliavos aromatą, reikėtų nurodyti žaliavą paminint, kad buvo dėta kitų natūralių kvapiųjų medžiagų, pavyzdžiui, nurodant, kad į kakavos ekstraktą buvo dėta kitų natūralių kvapiųjų medžiagų siekiant suteikti bananų aromatą.

| (27) | Vartotojai turėtų būti informuojami, jei maisto produktas turi rūkymo skonį dėl to, kad į jį įdėta kvapiųjų rūkymo medžiagų. Pagal Direktyvą 2000/13/EB ženklinant vartotojas neturėtų būti klaidinamas dėl to, ar produktas buvo rūkytas tradiciškai šviežiuose dūmuose, ar apdorotas kvapiosiomis rūkymo medžiagomis. Direktyvą 2000/13/EB reikia suderinti su šiame reglamente nustatytomis kvapiųjų medžiagų, kvapiųjų rūkymo medžiagų sąvokų apibrėžtimis ir kvapiosioms medžiagoms apibūdinti skirtu terminu „natūralios“. |
| --- | --- |

(27)

Vartotojai turėtų būti informuojami, jei maisto produktas turi rūkymo skonį dėl to, kad į jį įdėta kvapiųjų rūkymo medžiagų. Pagal Direktyvą 2000/13/EB ženklinant vartotojas neturėtų būti klaidinamas dėl to, ar produktas buvo rūkytas tradiciškai šviežiuose dūmuose, ar apdorotas kvapiosiomis rūkymo medžiagomis. Direktyvą 2000/13/EB reikia suderinti su šiame reglamente nustatytomis kvapiųjų medžiagų, kvapiųjų rūkymo medžiagų sąvokų apibrėžtimis ir kvapiosioms medžiagoms apibūdinti skirtu terminu „natūralios“.

| (28) | Vertinant, ar kvapiųjų medžiagų pagrindai yra saugūs žmonių sveikatai, būtina turėti informaciją apie kvapiųjų medžiagų pagrindų vartojimą ir naudojimą. Todėl reikėtų reguliariai tikrinti, kokie kvapiųjų medžiagų pagrindų kiekiai dedami į maistą. |
| --- | --- |

(28)

Vertinant, ar kvapiųjų medžiagų pagrindai yra saugūs žmonių sveikatai, būtina turėti informaciją apie kvapiųjų medžiagų pagrindų vartojimą ir naudojimą. Todėl reikėtų reguliariai tikrinti, kokie kvapiųjų medžiagų pagrindų kiekiai dedami į maistą.

| (29) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (15). |
| --- | --- |

(29)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (15).

| (30) | Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai iš dalies pakeisti šio reglamento priedus ir patvirtinti tinkamas pereinamojo laikotarpio priemones, susijusias su Bendrijos sąrašo sukūrimu. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, papildant jį naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu, numatytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje. |
| --- | --- |

(30)

Visų pirma Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai iš dalies pakeisti šio reglamento priedus ir patvirtinti tinkamas pereinamojo laikotarpio priemones, susijusias su Bendrijos sąrašo sukūrimu. Kadangi šios priemonės yra bendro pobūdžio ir yra skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, papildant jį naujomis neesminėmis nuostatomis, jos turi būti patvirtintos pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu, numatytą Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje.

| (31) | Kai dėl neišvengiamų skubos priežasčių neįmanoma laikytis reguliavimo procedūros su tikrinimu įprasto termino, tvirtindama 8 straipsnio 2 dalyje apibūdintas priemones ir šio reglamento II–V priedų pakeitimus, Komisija turėtų galėti taikyti Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje numatytą skubos procedūrą. |
| --- | --- |

(31)

Kai dėl neišvengiamų skubos priežasčių neįmanoma laikytis reguliavimo procedūros su tikrinimu įprasto termino, tvirtindama 8 straipsnio 2 dalyje apibūdintas priemones ir šio reglamento II–V priedų pakeitimus, Komisija turėtų galėti taikyti Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalyje numatytą skubos procedūrą.

| (32) | Šio reglamento II–V priedai prireikus turėtų būti suderinti su mokslo ir technikos pažanga, atsižvelgiant į informaciją, pateiktą kvapiųjų medžiagų gamintojų bei naudotojų ir (arba) gautą valstybėms narėms vykdant stebėseną ir kontrolę. |
| --- | --- |

(32)

Šio reglamento II–V priedai prireikus turėtų būti suderinti su mokslo ir technikos pažanga, atsižvelgiant į informaciją, pateiktą kvapiųjų medžiagų gamintojų bei naudotojų ir (arba) gautą valstybėms narėms vykdant stebėseną ir kontrolę.

| (33) | Siekiant proporcingai ir veiksmingai tobulinti ir atnaujinti kvapiąsias medžiagas reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus, būtina rinkti duomenis, keistis informacija ir koordinuoti valstybių narių darbą. Tuo tikslu gali būti naudinga atlikti konkretiems klausimams skirtus tyrimus siekiant sudaryti palankesnes sąlygas sprendimų priėmimo procesui. Todėl reikėtų, kad Bendrija, laikydamasi biudžeto procedūros, finansuotų tokius tyrimus. Tokių priemonių finansavimui taikomas Reglamentas (EB) Nr. 882/2004. |
| --- | --- |

(33)

Siekiant proporcingai ir veiksmingai tobulinti ir atnaujinti kvapiąsias medžiagas reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus, būtina rinkti duomenis, keistis informacija ir koordinuoti valstybių narių darbą. Tuo tikslu gali būti naudinga atlikti konkretiems klausimams skirtus tyrimus siekiant sudaryti palankesnes sąlygas sprendimų priėmimo procesui. Todėl reikėtų, kad Bendrija, laikydamasi biudžeto procedūros, finansuotų tokius tyrimus. Tokių priemonių finansavimui taikomas Reglamentas (EB) Nr. 882/2004.

| (34) | Kol bus parengtas Bendrijos sąrašas, reikėtų patvirtinti nuostatas dėl kvapiųjų medžiagų pagrindų, kuriems netaikoma Reglamente (EB) Nr. 2232/96 numatyta įvertinimo programa, įvertinimo ir patvirtinimo. Todėl reikėtų nustatyti pereinamojo laikotarpio tvarką. Vadovaujantis šia tvarka, tokie kvapiųjų medžiagų pagrindai turėtų būti įvertinti ir patvirtinti Reglamente (EB) Nr. 1331/2008 nustatyta tvarka. Tačiau neturėtų būti laikomasi tame reglamente nustatytų terminų, per kuriuos Tarnyba turi priimti savo nuomonę, o Komisija – pateikti reglamento, atnaujinančio Bendrijos sąrašą, projektą Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui, nes pirmenybę reikėtų teikti vykdomai įvertinimo programai. |
| --- | --- |

(34)

Kol bus parengtas Bendrijos sąrašas, reikėtų patvirtinti nuostatas dėl kvapiųjų medžiagų pagrindų, kuriems netaikoma Reglamente (EB) Nr. 2232/96 numatyta įvertinimo programa, įvertinimo ir patvirtinimo. Todėl reikėtų nustatyti pereinamojo laikotarpio tvarką. Vadovaujantis šia tvarka, tokie kvapiųjų medžiagų pagrindai turėtų būti įvertinti ir patvirtinti Reglamente (EB) Nr. 1331/2008 nustatyta tvarka. Tačiau neturėtų būti laikomasi tame reglamente nustatytų terminų, per kuriuos Tarnyba turi priimti savo nuomonę, o Komisija – pateikti reglamento, atnaujinančio Bendrijos sąrašą, projektą Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui, nes pirmenybę reikėtų teikti vykdomai įvertinimo programai.

| (35) | Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. nustatyti Bendrijos taisykles, reglamentuojančias kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimą maiste ir ant jo, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl vieningos rinkos interesų ir aukšto lygio vartotojų apsaugos jį galima geriau pasiekti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(35)

Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. nustatyti Bendrijos taisykles, reglamentuojančias kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimą maiste ir ant jo, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl vieningos rinkos interesų ir aukšto lygio vartotojų apsaugos jį galima geriau pasiekti Bendrijos lygmeniu, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (36) | 1991 m. birželio 10 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/91, nustatantį bendrąsias aromatintų vynų, aromatintų vyno gėrimų ir aromatintų vyno kokteilių apibrėžimo, aprašymo ir pateikimo taisykles (16) ir 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos (17) reikia suderinti su tam tikromis naujomis šiame reglamente nustatytomis sąvokų apibrėžtimis. |
| --- | --- |

(36)

1991 m. birželio 10 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1601/91, nustatantį bendrąsias aromatintų vynų, aromatintų vyno gėrimų ir aromatintų vyno kokteilių apibrėžimo, aprašymo ir pateikimo taisykles (16) ir 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos (17) reikia suderinti su tam tikromis naujomis šiame reglamente nustatytomis sąvokų apibrėžtimis.

| (37) | Reglamentus (EEB) Nr. 1601/91, (EB) Nr. 2232/96 ir (EB) Nr. 110/2008 bei Direktyvą 2000/13/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(37)

Reglamentus (EEB) Nr. 1601/91, (EB) Nr. 2232/96 ir (EB) Nr. 110/2008 bei Direktyvą 2000/13/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente nustatomos taisyklės, taikomos kvapiosioms medžiagoms ir aromatinių savybių turintiems maisto ingredientams, skirtiems naudoti maisto produktuose ir ant jų, siekiant užtikrinti veiksmingą vidaus rinkos veikimą bei aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą ir aukšto lygio vartotojų apsaugą, įskaitant vartotojų interesų apsaugą ir sąžiningą prekybos maisto produktais praktiką, atitinkamais atvejais atsižvelgiant į aplinkos apsaugą.

Tokiais tikslais reglamente pateikiami:

| a) | kvapiųjų medžiagų ir žaliavų, patvirtintų naudoti maisto produktuose ir ant jų, Bendrijos sąrašas (toliau – Bendrijos sąrašas), pateikiamas I priede; |
| --- | --- |

a)

kvapiųjų medžiagų ir žaliavų, patvirtintų naudoti maisto produktuose ir ant jų, Bendrijos sąrašas (toliau – Bendrijos sąrašas), pateikiamas I priede;

| b) | kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų sąlygos; |
| --- | --- |

b)

kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų sąlygos;

| c) | kvapiųjų medžiagų ženklinimo taisyklės. |
| --- | --- |

c)

kvapiųjų medžiagų ženklinimo taisyklės.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas:

| a) | kvapiosioms medžiagoms, naudojamoms arba skirtoms naudoti maisto produktuose ar ant jų, nepažeidžiant konkretesnių nuostatų, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 2065/2003; |
| --- | --- |

a)

kvapiosioms medžiagoms, naudojamoms arba skirtoms naudoti maisto produktuose ar ant jų, nepažeidžiant konkretesnių nuostatų, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 2065/2003;

| b) | aromatinių savybių turintiems maisto ingredientams; |
| --- | --- |

b)

aromatinių savybių turintiems maisto ingredientams;

| c) | maistui, kurio sudėtyje yra kvapiųjų medžiagų ir (arba) aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų; |
| --- | --- |

c)

maistui, kurio sudėtyje yra kvapiųjų medžiagų ir (arba) aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų;

| d) | kvapiųjų medžiagų žaliavoms ir (arba) aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų žaliavoms. |
| --- | --- |

d)

kvapiųjų medžiagų žaliavoms ir (arba) aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų žaliavoms.

2.   Šis reglamentas netaikomas:

| a) | medžiagoms, kurių skonis yra tik saldus, rūgštus arba sūrus; |
| --- | --- |

a)

medžiagoms, kurių skonis yra tik saldus, rūgštus arba sūrus;

| b) | neapdorotiems maisto produktams; |
| --- | --- |

b)

neapdorotiems maisto produktams;

| c) | nesudėtiniams maisto produktams ir mišiniams, pvz., šviežių, džiovintų ar šaldytų prieskonių ir (arba) prieskoninių augalų, bet ne vien jų, mišiniams, arbatos mišiniams ir užpilų mišiniams, jei jie nebuvo naudoti kaip maisto ingredientai. |
| --- | --- |

c)

nesudėtiniams maisto produktams ir mišiniams, pvz., šviežių, džiovintų ar šaldytų prieskonių ir (arba) prieskoninių augalų, bet ne vien jų, mišiniams, arbatos mišiniams ir užpilų mišiniams, jei jie nebuvo naudoti kaip maisto ingredientai.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

1.   Šiame reglamente taikomos Reglamentuose (EB) Nr. 178/2002 ir Nr. 1829/2003 nustatytos sąvokų apibrėžtys.

2.   Šiame reglamente taip pat taikomos tokios sąvokų apibrėžtys:

| a) | kvapiosios medžiagos – produktai:






  i) | patys savaime neskirti vartoti, kurių dedama į maistą siekiant suteikti jam kvapą ir (arba) skonį arba juos modifikuoti; |
| --- | --- | --- |

a)

kvapiosios medžiagos – produktai:

i)

patys savaime neskirti vartoti, kurių dedama į maistą siekiant suteikti jam kvapą ir (arba) skonį arba juos modifikuoti;

| ii) | pagaminti arba susidedantys iš šių kategorijų medžiagų: kvapiųjų medžiagų pagrindų, kvapiųjų medžiagų preparatų, termiškai apdorotų kvapiųjų medžiagų, kvapiųjų rūkymo medžiagų, kvapiųjų medžiagų pirmtakų arba kitų kvapiųjų medžiagų ar jų mišinių; |
| --- | --- |

ii)

pagaminti arba susidedantys iš šių kategorijų medžiagų: kvapiųjų medžiagų pagrindų, kvapiųjų medžiagų preparatų, termiškai apdorotų kvapiųjų medžiagų, kvapiųjų rūkymo medžiagų, kvapiųjų medžiagų pirmtakų arba kitų kvapiųjų medžiagų ar jų mišinių;

| b) | kvapiosios medžiagos pagrindas – tam tikra cheminė medžiaga, turinti aromatinių savybių; |
| --- | --- |

b)

kvapiosios medžiagos pagrindas – tam tikra cheminė medžiaga, turinti aromatinių savybių;

| c) | natūralus kvapiosios medžiagos pagrindas – kvapiosios medžiagos pagrindas, gautas taikant tinkamus fizinius, fermentacijos arba mikrobiologinius procesus iš augalinės, gyvūninės arba mikrobiologinės kilmės žaliavos arba jų produktų, apdorotų vienu ar keliais II priede išvardytais tradiciniais maisto gamybos būdais, kad būtų tinkami žmonėms vartoti. Natūralūs kvapiųjų medžiagų pagrindai atitinka natūraliai esančias medžiagas, kurių aptinkama gamtoje; |
| --- | --- |

c)

natūralus kvapiosios medžiagos pagrindas – kvapiosios medžiagos pagrindas, gautas taikant tinkamus fizinius, fermentacijos arba mikrobiologinius procesus iš augalinės, gyvūninės arba mikrobiologinės kilmės žaliavos arba jų produktų, apdorotų vienu ar keliais II priede išvardytais tradiciniais maisto gamybos būdais, kad būtų tinkami žmonėms vartoti. Natūralūs kvapiųjų medžiagų pagrindai atitinka natūraliai esančias medžiagas, kurių aptinkama gamtoje;

| d) | kvapiosios medžiagos preparatas – produktas, kuris nėra kvapiosios medžiagos pagrindas, gautas:






  i) | taikant tinkamus fizinius, fermentacijos arba mikrobiologinius procesus iš maistinių medžiagų žaliavų arba jų produktų, apdorotų vienu ar keliais II priede išvardytais tradiciniais maisto gamybos būdais, kad būtų tinkami žmonėms vartoti;
  ir (arba) |
| --- | --- | --- |

d)

kvapiosios medžiagos preparatas – produktas, kuris nėra kvapiosios medžiagos pagrindas, gautas:

i)

taikant tinkamus fizinius, fermentacijos arba mikrobiologinius procesus iš maistinių medžiagų žaliavų arba jų produktų, apdorotų vienu ar keliais II priede išvardytais tradiciniais maisto gamybos būdais, kad būtų tinkami žmonėms vartoti;

ir (arba)

| ii) | taikant tinkamus fizinius, fermentacijos arba mikrobiologinius procesus iš augalinės, gyvūninės ar mikrobiologinės kilmės, išskyrus maistines medžiagas, medžiagos arba jos produktų, apdorotų vienu ar keliais II priede išvardytais tradiciniais maisto gamybos būdais; |
| --- | --- |

ii)

taikant tinkamus fizinius, fermentacijos arba mikrobiologinius procesus iš augalinės, gyvūninės ar mikrobiologinės kilmės, išskyrus maistines medžiagas, medžiagos arba jos produktų, apdorotų vienu ar keliais II priede išvardytais tradiciniais maisto gamybos būdais;

| e) | termiškai apdorota kvapioji medžiaga – produktas, gautas termiškai apdorojus ingredientų, nebūtinai turinčių aromatinių savybių, kurių bent vieno sudėtyje yra azoto (amino), o kitas yra redukuojantysis cukrus, mišinį; termiškai apdorotos kvapiosios medžiagos gali būti gaminamos iš šių ingredientų:






  i) | maistinės medžiagos;
  ir (arba) |
| --- | --- | --- |

e)

termiškai apdorota kvapioji medžiaga – produktas, gautas termiškai apdorojus ingredientų, nebūtinai turinčių aromatinių savybių, kurių bent vieno sudėtyje yra azoto (amino), o kitas yra redukuojantysis cukrus, mišinį; termiškai apdorotos kvapiosios medžiagos gali būti gaminamos iš šių ingredientų:

i)

maistinės medžiagos;

ir (arba)

| ii) | nemaistinės žaliavos; |
| --- | --- |

ii)

nemaistinės žaliavos;

| f) | rūkymo kvapioji medžiaga – tai produktas, gautas frakcionuojant ir gryninant kondensuotus dūmus, iš kurių gaunamas pirminis dūmų kondensatas, pirminės dervos dalys ir (arba) pagamintos kvapiosios rūkymo medžiagos, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2065/2003 3 straipsnio 1, 2 ir 4 punktuose; |
| --- | --- |

f)

rūkymo kvapioji medžiaga – tai produktas, gautas frakcionuojant ir gryninant kondensuotus dūmus, iš kurių gaunamas pirminis dūmų kondensatas, pirminės dervos dalys ir (arba) pagamintos kvapiosios rūkymo medžiagos, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2065/2003 3 straipsnio 1, 2 ir 4 punktuose;

| g) | kvapiosios medžiagos pirmtakas – produktas, nebūtinai turintis aromatinių savybių, kurio specialiai dedama į maistą tik tam, kad skaidydamasis arba reaguodamas su kitais komponentais maisto gamybos metu jis išskirtų aromatą; jis gali būti gaunamas iš:






  i) | maistinės medžiagos;
  ir (arba) |
| --- | --- | --- |

g)

kvapiosios medžiagos pirmtakas – produktas, nebūtinai turintis aromatinių savybių, kurio specialiai dedama į maistą tik tam, kad skaidydamasis arba reaguodamas su kitais komponentais maisto gamybos metu jis išskirtų aromatą; jis gali būti gaunamas iš:

i)

maistinės medžiagos;

ir (arba)

| ii) | nemaistinės žaliavos; |
| --- | --- |

ii)

nemaistinės žaliavos;

| h) | kita kvapioji medžiaga – kvapioji medžiaga, kurios dedama arba kuri yra skirta dėti į maistą siekiant suteikti jam kvapą ir (arba) skonį ir kuri neatitinka b–g punktuose pateiktų sąvokų apibrėžčių; |
| --- | --- |

h)

kita kvapioji medžiaga – kvapioji medžiaga, kurios dedama arba kuri yra skirta dėti į maistą siekiant suteikti jam kvapą ir (arba) skonį ir kuri neatitinka b–g punktuose pateiktų sąvokų apibrėžčių;

| i) | aromatinių savybių turintis maisto ingredientas – maisto ingredientas, kuris nėra kvapioji medžiaga, kurio gali būti dedama į maistą visų pirma siekiant sustiprinti arba pakeisti jo aromatą ir kuris labai padidina tam tikrų natūraliai maiste esančių nepageidaujamų medžiagų kiekį; |
| --- | --- |

i)

aromatinių savybių turintis maisto ingredientas – maisto ingredientas, kuris nėra kvapioji medžiaga, kurio gali būti dedama į maistą visų pirma siekiant sustiprinti arba pakeisti jo aromatą ir kuris labai padidina tam tikrų natūraliai maiste esančių nepageidaujamų medžiagų kiekį;

| j) | žaliava – augalinės, gyvūninės, mikrobiologinės ar mineralinės kilmės medžiaga, iš kurios gaminamos kvapiosios medžiagos arba aromatinių savybių turintys maisto ingredientai; ji gali būti:






  i) | maistinė medžiaga;
  arba |
| --- | --- | --- |

j)

žaliava – augalinės, gyvūninės, mikrobiologinės ar mineralinės kilmės medžiaga, iš kurios gaminamos kvapiosios medžiagos arba aromatinių savybių turintys maisto ingredientai; ji gali būti:

i)

maistinė medžiaga;

arba

| ii) | nemaistinė žaliava; |
| --- | --- |

ii)

nemaistinė žaliava;

| k) | tinkamas fizinis procesas – fizinis procesas, kuriuo tikslingai nekeičiamas kvapiųjų medžiagų komponentų cheminis pobūdis, nepažeidžiant II priede pateikiamo tradicinių maisto gamybos būdų sąrašo, ir kuris neapima, inter alia, singletinio deguonies, ozono, neorganinių katalizatorių, metalo katalizatorių, organometalinių reagentų ir (arba) UV spinduliuotės naudojimo. |
| --- | --- |

k)

tinkamas fizinis procesas – fizinis procesas, kuriuo tikslingai nekeičiamas kvapiųjų medžiagų komponentų cheminis pobūdis, nepažeidžiant II priede pateikiamo tradicinių maisto gamybos būdų sąrašo, ir kuris neapima, inter alia, singletinio deguonies, ozono, neorganinių katalizatorių, metalo katalizatorių, organometalinių reagentų ir (arba) UV spinduliuotės naudojimo.

3.   Taikant 2 dalies d, e, g ir j punktuose nurodytas sąvokų apibrėžtis, šiame reglamente žaliavos, kurių atžvilgiu turima svarių įrodymų, kad iki šiol jos buvo naudojamos kvapiųjų medžiagų gamybai, laikomos maistinėmis medžiagomis.

4.   Kvapiosiose medžiagose gali būti maisto priedų, leidžiamų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1333/2008 ir (arba) kitų maisto ingredientų, įmaišytų dėl technologinių tikslų.

II SKYRIUS

KVAPIŲJŲ MEDŽIAGŲ, AROMATINIŲ SAVYBIŲ TURINČIŲ MAISTO INGREDIENTŲ IR ŽALIAVŲ NAUDOJIMO SĄLYGOS

4 straipsnis

Bendrosios kvapiųjų medžiagų ar aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų naudojimo sąlygos

Maisto produktuose arba ant jų gali būti naudojamos tik tos kvapiosios medžiagos ir aromatinių savybių turintys maisto ingredientai, kurie atitinka šias sąlygas:

| a) | remiantis turimais moksliniais įrodymais, jie nekelia pavojaus vartotojų sveikatai ir |
| --- | --- |

a)

remiantis turimais moksliniais įrodymais, jie nekelia pavojaus vartotojų sveikatai ir

| b) | jų naudojimas neklaidina vartotojo. |
| --- | --- |

b)

jų naudojimas neklaidina vartotojo.

5 straipsnis

Sąlygų neatitinkančių kvapiųjų medžiagų ir (arba) maisto uždraudimas

Kvapiosios medžiagos ar maisto, kuriame yra tos kvapiosios medžiagos ir (arba) aromatinių savybių turinčio maisto ingrediento, negalima pateikti į rinką, jei jie naudojami nesilaikant šio reglamento reikalavimų.

6 straipsnis

Tam tikrų medžiagų buvimas

1.   III priedo A dalyje išvardytų medžiagų į maistą nededama.

2.   Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 110/2008, sudėtiniuose maisto produktuose, išvardytuose III priedo B dalyje, ar ant jų naudojant kvapiąsias medžiagas ir (arba) aromatinių savybių turinčius maisto ingredientus, turi būti neviršijami tam tikrų medžiagų, kurių natūraliai yra kvapiosiose medžiagose ir (arba) aromatinių savybių turinčiuose maisto ingredientuose, didžiausi leidžiami kiekiai. III priede nurodyti didžiausi leistini medžiagų kiekiai taikomi parduoti skirtiems maisto produktams, jeigu nenurodyta kitaip. Nukrypstant nuo šio principo, džiovintų ir (arba) koncentruotų maisto produktų, kurie turi būti atgaminti, atveju didžiausi leistini kiekiai taikomi pagal etiketėje pateiktus nurodymus atgamintam maistui, atsižvelgiant į mažiausią leidžiamą skiedimo koeficientą.

3.   Išsamios 2 dalies įgyvendinimo taisyklės gali būti priimtos pagal 21 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą, prireikus gavus Europos maisto saugos tarnybos (toliau – Tarnyba) nuomonę.

7 straipsnis

Tam tikrų žaliavų naudojimas

1.   IV priedo A dalyje išvardytos žaliavos nenaudojamos kvapiųjų medžiagų ir (arba) aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų gamybai.

2.   Kvapiosios medžiagos ir (arba) aromatinių savybių turintys maisto ingredientai, pagaminti iš IV priedo B dalyje išvardytų žaliavų, gali būti naudojami tik tame priede nurodytomis sąlygomis.

8 straipsnis

Kvapiosios medžiagos ir aromatinių savybių turintys maisto ingredientai, kurių nereikia įvertinti ir patvirtinti

1.   Maisto produktuose ar ant jų gali būti naudojamos šios pagal šį reglamentą neįvertintos ir nepatvirtintos kvapiosios medžiagos ir aromatinių savybių turintys maisto ingredientai, jeigu jie atitinka 4 straipsnio reikalavimus:

| a) | 3 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktyje nurodyti kvapiųjų medžiagų preparatai; |
| --- | --- |

a)

3 straipsnio 2 dalies d punkto i papunktyje nurodyti kvapiųjų medžiagų preparatai;

| b) | 3 straipsnio 2 dalies e punkto i papunktyje nurodytos termiškai apdorotos kvapiosios medžiagos, atitinkančios termiškai apdorotų kvapiųjų medžiagų gamybos sąlygas, kuriose neviršijami didžiausi leistini tam tikrų medžiagų kiekiai, nustatyti V priede; |
| --- | --- |

b)

3 straipsnio 2 dalies e punkto i papunktyje nurodytos termiškai apdorotos kvapiosios medžiagos, atitinkančios termiškai apdorotų kvapiųjų medžiagų gamybos sąlygas, kuriose neviršijami didžiausi leistini tam tikrų medžiagų kiekiai, nustatyti V priede;

| c) | 3 straipsnio 2 dalies g punkto i papunktyje nurodyti kvapiųjų medžiagų pirmtakai; |
| --- | --- |

c)

3 straipsnio 2 dalies g punkto i papunktyje nurodyti kvapiųjų medžiagų pirmtakai;

| d) | aromatinių savybių turintys maisto ingredientai. |
| --- | --- |

d)

aromatinių savybių turintys maisto ingredientai.

2.   Nepaisant 1 dalies nuostatų, jei Komisija, valstybė narė arba Tarnyba pareiškia abejones dėl 1 dalyje nurodytos kvapiosios medžiagos arba aromatinių savybių turinčio maisto ingrediento saugos, Tarnyba atlieka tokios kvapiosios medžiagos arba aromatinių savybių turinčio maisto ingrediento rizikos įvertinimą. Tokiu atveju mutatis mutandis taikomi Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 4, 5 ir 6 straipsniai. Prireikus, remdamasi Tarnybos nuomone, Komisija patvirtina priemones, skirtas neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies pakeisti, inter alia, jį papildant, pagal 21 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Tokios priemonės prireikus nustatomos III, IV ir (arba) V priede. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali pasinaudoti 21 straipsnio 4 dalyje nurodyta skubos procedūra.

III SKYRIUS

BENDRIJOS KVAPIŲJŲ MEDŽIAGŲ IR ŽALIAVŲ, PATVIRTINTŲ NAUDOTI MAISTO PRODUKTUOSE IR ANT JŲ, SĄRAŠAS

9 straipsnis

Kvapiosios medžiagos ir žaliavos, kurias reikia įvertinti ir patvirtinti

Šis skyrius taikomas:

| a) | kvapiųjų medžiagų pagrindams; |
| --- | --- |

a)

kvapiųjų medžiagų pagrindams;

| b) | 3 straipsnio 2 dalies d punkto ii papunktyje nurodytiems kvapiųjų medžiagų preparatams; |
| --- | --- |

b)

3 straipsnio 2 dalies d punkto ii papunktyje nurodytiems kvapiųjų medžiagų preparatams;

| c) | termiškai apdorotoms kvapiosioms medžiagoms, gautoms kaitinant ingredientus, kurie visiškai arba iš dalies atitinka 3 straipsnio 2 dalies e punkto ii papunkčio nuostatą ir (arba) kurie neatitinka V priede nustatytų termiškai apdorotų kvapiųjų medžiagų gamybos sąlygų, ir (arba) tam tikrų nepageidaujamų medžiagų didžiausių leistinų kiekių; |
| --- | --- |

c)

termiškai apdorotoms kvapiosioms medžiagoms, gautoms kaitinant ingredientus, kurie visiškai arba iš dalies atitinka 3 straipsnio 2 dalies e punkto ii papunkčio nuostatą ir (arba) kurie neatitinka V priede nustatytų termiškai apdorotų kvapiųjų medžiagų gamybos sąlygų, ir (arba) tam tikrų nepageidaujamų medžiagų didžiausių leistinų kiekių;

| d) | 3 straipsnio 2 dalies g punkto ii papunktyje nurodytiems kvapiųjų medžiagų pirmtakams; |
| --- | --- |

d)

3 straipsnio 2 dalies g punkto ii papunktyje nurodytiems kvapiųjų medžiagų pirmtakams;

| e) | 3 straipsnio 2 dalies h punkte nurodytoms kitoms kvapiosioms medžiagoms; |
| --- | --- |

e)

3 straipsnio 2 dalies h punkte nurodytoms kitoms kvapiosioms medžiagoms;

| f) | 3 straipsnio 2 dalies j punkto ii papunktyje nurodytoms nemaistinėms žaliavoms. |
| --- | --- |

f)

3 straipsnio 2 dalies j punkto ii papunktyje nurodytoms nemaistinėms žaliavoms.

10 straipsnis

Bendrijos kvapiųjų medžiagų ir žaliavų sąrašas

Į rinką pateikti ir naudoti maisto produktuose ar ant jų atitinkamais atvejais galima tik tas 9 straipsnyje nurodytas kvapiąsias medžiagas ir žaliavas, kurios yra įtrauktos į Bendrijos sąrašą, ir tik jame nurodytomis sąlygomis.

11 straipsnis

Kvapiųjų medžiagų ir žaliavų įtraukimas į Bendrijos sąrašą

1.   Kvapioji medžiaga arba žaliava gali būti įtraukiama į Bendrijos sąrašą laikantis Reglamente (EB) Nr. 1331/2008 nustatytos procedūros tik tuo atveju, jei ji atitinka šio reglamento 4 straipsnyje nustatytas sąlygas.

2.   Įtraukiant kvapiąją medžiagą arba žaliavą į Bendrijos sąrašą nurodoma:

| a) | patvirtintos kvapiosios medžiagos arba žaliavos identifikavimo duomenys; |
| --- | --- |

a)

patvirtintos kvapiosios medžiagos arba žaliavos identifikavimo duomenys;

| b) | prireikus sąlygos, kuriomis kvapioji medžiaga gali būti naudojama. |
| --- | --- |

b)

prireikus sąlygos, kuriomis kvapioji medžiaga gali būti naudojama.

3.   Bendrijos sąrašas iš dalies keičiamas laikantis procedūros, nurodytos Reglamente (EB) Nr. 1331/2008.

12 straipsnis

Kvapiosios medžiagos ar žaliavos, kurioms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003

1.   Kvapioji medžiaga ar žaliava, kuriai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, gali būti įtraukta į Bendrijos sąrašą I priede pagal šį reglamentą tik tuo atveju, jei yra suteiktas leidimas ją naudoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003.

2.   Kai kvapioji medžiaga, jau įtraukta į Bendrijos sąrašą, gaminama iš kito šaltinio, kuriam taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, jai nereikia gauti naujo leidimo pagal šio reglamento nuostatas, jei naujam šaltiniui suteiktas leidimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatas ir jei kvapioji medžiaga atitinka pagal šį reglamentą nustatytus reikalavimus.

13 straipsnis

Sprendimai dėl aiškinimo

Prireikus, pagal 21 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą, gali būti nuspręsta:

| a) | ar konkreti medžiaga ar medžiagų mišinys, arba maisto rūšis priklauso 2 straipsnio 1 dalyje išvardytoms kategorijoms; |
| --- | --- |

a)

ar konkreti medžiaga ar medžiagų mišinys, arba maisto rūšis priklauso 2 straipsnio 1 dalyje išvardytoms kategorijoms;

| b) | kuriai konkrečiai iš 3 straipsnio 2 dalies b–j punktuose apibrėžtų kategorijų priklauso konkreti medžiaga; |
| --- | --- |

b)

kuriai konkrečiai iš 3 straipsnio 2 dalies b–j punktuose apibrėžtų kategorijų priklauso konkreti medžiaga;

| c) | ar konkretus produktas priklauso maisto kategorijai arba yra maistas, nurodytas I priede ar III priedo B dalyje. |
| --- | --- |

c)

ar konkretus produktas priklauso maisto kategorijai arba yra maistas, nurodytas I priede ar III priedo B dalyje.

IV SKYRIUS

ŽENKLINIMAS

14 straipsnis

Galutiniam vartotojui neskirtų parduoti kvapiųjų medžiagų ženklinimas

1.   Galutiniam vartotojui neskirtos parduoti kvapiosios medžiagos gali būti parduodamos tik tuo atveju, jei jos yra gerai matomai, aiškiai įskaitomai ir neištrinamai paženklintos, kaip numatyta 15 ir 16 straipsniuose. 15 straipsnyje numatyta informacija pateikiama pirkėjams lengvai suprantama kalba.

2.   Remdamasi Sutartimi, valstybė narė, kurioje produktas parduodamas, gali nustatyti, kad jos teritorijoje 15 straipsnyje numatyta informacija būtų pateikiama viena arba keliomis tos valstybės narės nustatytomis oficialiomis Bendrijos kalbomis. Tai netrukdo tokią informaciją pateikti keliomis kalbomis.

15 straipsnis

Galutiniam vartotojui neskirtų parduoti kvapiųjų medžiagų ženklinimo bendrieji reikalavimai

1.   Kai galutiniam vartotojui neskirtos parduoti kvapiosios medžiagos yra parduodamos atskirai arba sumaišytos viena su kita ir (arba) su kitais maisto produktų ingredientais, ir (arba) su kitomis medžiagomis, kuriomis jos papildomos pagal 3 straipsnio 4 dalį, ant jų pakuotės arba talpyklų pateikiama ši informacija:

| a) | prekinis pavadinimas: žodis „kvapioji medžiaga“, arba konkretesnis kvapiosios medžiagos pavadinimas ar apibūdinimas; |
| --- | --- |

a)

prekinis pavadinimas: žodis „kvapioji medžiaga“, arba konkretesnis kvapiosios medžiagos pavadinimas ar apibūdinimas;

| b) | užrašas „maisto produktams“ arba užrašas „ribotai naudoti maisto produktuose“, arba dar konkretesnė nuoroda dėl numatomo naudojimo maiste; |
| --- | --- |

b)

užrašas „maisto produktams“ arba užrašas „ribotai naudoti maisto produktuose“, arba dar konkretesnė nuoroda dėl numatomo naudojimo maiste;

| c) | prireikus specialios laikymo ir (arba) naudojimo sąlygos; |
| --- | --- |

c)

prireikus specialios laikymo ir (arba) naudojimo sąlygos;

| d) | partiją arba siuntą nurodantis ženklas; |
| --- | --- |

d)

partiją arba siuntą nurodantis ženklas;

| e) | svorio mažėjimo tvarka išvardijama:






  i) | produkto sudėtyje esančių kvapiųjų medžiagų kategorijos ir |
| --- | --- | --- |

e)

svorio mažėjimo tvarka išvardijama:

i)

produkto sudėtyje esančių kvapiųjų medžiagų kategorijos ir

| ii) | visų kitų produkto sudėtyje esančių medžiagų pavadinimai arba, atitinkamais atvejais, jų E numeris; |
| --- | --- |

ii)

visų kitų produkto sudėtyje esančių medžiagų pavadinimai arba, atitinkamais atvejais, jų E numeris;

| f) | gamintojo, pakuotojo arba pardavėjo vardas, pavardė arba įmonės pavadinimas ir adresas; |
| --- | --- |

f)

gamintojo, pakuotojo arba pardavėjo vardas, pavardė arba įmonės pavadinimas ir adresas;

| g) | jei komponentui ar jų grupei taikomi kiekybiniai apribojimai maisto produktuose, nurodomas didžiausias leistinas kiekvieno komponento ar jų grupės kiekis ir (arba) aiškiais bei lengvai suprantamais terminais pateikiama atitinkama informacija, suteikianti galimybę pirkėjui laikytis šio reglamento ar kitų atitinkamų Bendrijos teisės aktų; |
| --- | --- |

g)

jei komponentui ar jų grupei taikomi kiekybiniai apribojimai maisto produktuose, nurodomas didžiausias leistinas kiekvieno komponento ar jų grupės kiekis ir (arba) aiškiais bei lengvai suprantamais terminais pateikiama atitinkama informacija, suteikianti galimybę pirkėjui laikytis šio reglamento ar kitų atitinkamų Bendrijos teisės aktų;

| h) | grynasis (neto) kiekis; |
| --- | --- |

h)

grynasis (neto) kiekis;

| i) | minimalus galiojimo ar tinkamumo vartoti terminas; |
| --- | --- |

i)

minimalus galiojimo ar tinkamumo vartoti terminas;

| j) | atitinkamais atvejais informacija apie kvapiąją medžiagą ar kitas šiame straipsnyje nurodytas ir Direktyvos 2000/13/EB IIIa priede dėl maisto produktuose esančių ingredientų nurodymo išvardytas medžiagas. |
| --- | --- |

j)

atitinkamais atvejais informacija apie kvapiąją medžiagą ar kitas šiame straipsnyje nurodytas ir Direktyvos 2000/13/EB IIIa priede dėl maisto produktuose esančių ingredientų nurodymo išvardytas medžiagas.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, tos dalies e ir g punktuose reikalaujama informacija gali būti nurodyta tik su siunta susijusiuose dokumentuose, kurie turi būti pateikiami pristatant arba iki pristatymo, jei atitinkamo produkto pakuotės ar talpyklos gerai matomoje dalyje yra užrašas „ne mažmeninei prekybai“.

3.   Nukrypstant nuo 1 dalies, kai kvapiosios medžiagos tiekiamos cisternose, visa informacija gali būti pateikta tik su siunta susijusiuose lydimuosiuose dokumentuose, kurie turi būti pateikiami pristatant.

16 straipsnis

Konkretūs termino „natūralus“ vartojimo reikalavimai

1.   Jei terminas „natūralus“ vartojamas kvapiajai medžiagai apibūdinti 15 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytame prekiniame pavadinime, taikomos šio straipsnio 2–6 dalių nuostatos.

2.   Terminas „natūralus“ gali būti vartojamas kvapiajai medžiagai apibūdinti tik tuo atveju, jei kvapiosios medžiagos komponento sudėtyje yra tik kvapiųjų medžiagų preparatų ir (arba) natūralių kvapiųjų medžiagų pagrindų.

3.   Terminas „natūralus (-ūs) kvapiosios medžiagos pagrindas (-ai)“ gali būti vartojamas tik toms kvapiosioms medžiagoms, kurių kvapiosios medžiagos komponento sudėtyje yra tik natūralių kvapiųjų medžiagų pagrindų, apibūdinti.

4.   Terminas „natūralus“ gali būti vartojamas darant nuorodą į maistą, maisto kategoriją arba augalinės ar gyvūninės kilmės kvapiosios medžiagos žaliavą tik tuo atveju, jei kvapiosios medžiagos komponentas yra gautas tik iš nurodytos žaliavos arba ne mažiau kaip 95 % m/m kvapiosios medžiagos komponento yra gauta iš nurodytos žaliavos.

Apibūdinimas turi būti toks: „natūrali „maisto produktas (-ai) arba maisto kategorija, arba žaliava (-os)“ kvapioji medžiaga“.

5.   Terminas „natūrali „maisto produktas (-ai) arba maisto kategorija, arba žaliava (-os)“ kvapioji medžiaga su kitomis natūraliomis kvapiosiomis medžiagomis“ gali būti vartojamas tik tuo atveju, jei kvapiosios medžiagos komponentas yra iš dalies gautas iš nurodytos žaliavos ir jo aromatas gali būti lengvai atpažįstamas.

6.   Terminas „natūrali kvapioji medžiaga“ gali būti vartojamas tik tuo atveju, jei kvapiosios medžiagos komponentas yra gautas iš įvairių žaliavų ir jei nuoroda į tas žaliavas neatspindėtų jų kvapo ar skonio.

17 straipsnis

Galutiniam vartotojui skirtų parduoti kvapiųjų medžiagų ženklinimas

1.   Nepažeidžiant Direktyvos 2000/13/EB, 1989 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvos 89/396/EEB dėl nuorodų arba žymų maisto produkto partijai identifikuoti (18) ir Reglamento (EB) Nr. 1829/2003, galutiniam vartotojui skirtos parduoti kvapiosios medžiagos, parduodamos atskirai arba sumaišytos viena su kita ir (arba) su kitais maisto produktų ingredientais, ir (arba) papildomos kitomis medžiagomis, gali būti parduodamos tik tuo atveju, jei ant jų pakuotės yra gerai matomas, aiškiai įskaitomas ir neištrinamas užrašas „maisto produktams“ arba „ribotai naudoti maisto produktuose“, arba dar konkretesnė nuoroda dėl numatomo jų naudojimo maiste.

2.   Jei kvapiajai medžiagai apibūdinti 15 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytame prekiniame pavadinime vartojamas terminas „natūralus“, yra taikomas 16 straipsnis.

18 straipsnis

Kiti ženklinimo reikalavimai

14–17 straipsniai neturi įtakos išsamesniems ar platesnę taikymo sritį turintiems teisės aktams, reglamentams ar administracinėms nuostatoms dėl svorio ir matmenų arba taikomiems pavojingų medžiagų ar preparatų pateikimui, klasifikavimui, pakavimui ir ženklinimui arba tokių medžiagų ir preparatų transportavimui.

V SKYRIUS

PROCEDŪRINĖS NUOSTATOS IR ĮGYVENDINIMAS

19 straipsnis

Maisto verslo subjektų teikiamos ataskaitos

1.   Kvapiosios medžiagos pagrindo gamintojas arba naudotojas, ar tokio gamintojo ar naudotojo atstovas Komisijos prašymu informuoja ją apie Bendrijoje per 12 mėnesių laikotarpį į maisto produktus įdėtos medžiagos kiekį. Šiomis aplinkybėmis pateikta informacija apdorojama kaip konfidenciali, jei šios informacijos neprireikia atliekant saugos vertinimą.

Informaciją apie konkrečių kategorijų maisto produktų suvartojimo lygius Bendrijoje Komisija pateikia valstybėms narėms.

2.   Kai taikoma, jeigu pagal šį reglamentą jau patvirtinta kvapioji medžiaga yra paruošta naudojant gamybos metodus arba pradines medžiagas, kurie labai skiriasi nuo metodų ir medžiagų, įtrauktų į Tarnybos pateiktą rizikos įvertinimą, prieš padėdamas prekybą šia kvapiąja medžiaga gamintojas ar naudotojas Komisijai turi pateikti reikiamus duomenis, kad Tarnyba galėtų įvertinti kvapiąją medžiagą atsižvelgdama į pakeistą gamybos metodą ar savybes.

3.   Kvapiųjų medžiagų ir (arba) žaliavų gamintojas ar naudotojas nedelsdamas praneša Komisijai apie naują mokslinę ar techninę informaciją, apie kurią jis žino bei gali ją gauti ir kuri gali turėti įtakos kvapiosios medžiagos saugos įvertinimui.

4.   Išsamios 1 dalies įgyvendinimo taisyklės priimamos pagal 21 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

20 straipsnis

Valstybių narių vykdoma stebėsena ir teikiamos ataskaitos

1.   Valstybės narės, laikydamosi rizika grindžiamo požiūrio, sukuria į Bendrijos sąrašą įtrauktų kvapiųjų medžiagų vartojimo bei naudojimo ir III priede išvardytų medžiagų vartojimo stebėsenos sistemas bei gautus rezultatus tinkamu dažnumu praneša Komisijai ir Tarnybai.

2.   Pasikonsultavus su Tarnyba, pagal 21 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą, ne vėliau kaip 2011 m. sausio 20 d. priimama visoms valstybėms narėms bendra metodika, kaip rinkti informaciją apie į Bendrijos sąrašą įtrauktų kvapiųjų medžiagų vartojimą bei naudojimą ir III priede išvardytų medžiagų vartojimą.

21 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

4.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1, 2, 4 bei 6 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

22 straipsnis

II–V priedų daliniai pakeitimai

Šio reglamento II–V priedų pakeitimai, kuriais siekiama atsižvelgti į mokslo ir technikos pažangą, skirti neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies pakeisti, priimami pagal 21 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu, prireikus remiantis Tarnybos nuomone.

Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali pasinaudoti 21 straipsnio 4 dalyje nurodyta skubos procedūra.

23 straipsnis

Bendrijos vykdomas suderintos politikos finansavimas

Šiame reglamente nustatytų priemonių finansavimo teisinis pagrindas yra Reglamento (EB) Nr. 882/2004 66 straipsnio 1 dalies c punktas.

VI SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

24 straipsnis

Panaikinimas

1.   Direktyva 88/388/EEB, Sprendimas 88/389/EEB ir Direktyva 91/71/EEB panaikinami nuo 2011 m. sausio 20 d.

2.   Reglamentas (EB) Nr. 2232/96 panaikinamas nuo to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nurodyto sąrašo taikymo dienos.

3.   Nuorodos į panaikintus teisės aktus laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

25 straipsnis

Kvapiųjų medžiagų pagrindų sąrašo įtraukimas į Bendrijos kvapiųjų medžiagų ir žaliavų sąrašą bei pereinamojo laikotarpio tvarka

1.   Bendrijos sąrašas sudaromas Reglamento (EB) Nr. 2232/96 2 straipsnio 2 dalyje nurodytą kvapiųjų medžiagų sąrašą įtraukiant į šio reglamento I priedą jo priėmimo metu.

2.   Kol bus sudarytas Bendrijos sąrašas, vertinant ir tvirtinant kvapiųjų medžiagų pagrindus, kuriems netaikoma Reglamento (EB) Nr. 2232/96 4 straipsnyje numatyta įvertinimo programa, taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1331/2008.

Nukrypstant nuo tos procedūros, tokiam vertinimui ir tvirtinimui negalioja devynių mėnesių terminas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 1331/2008 5 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnyje.

3.   Visos tinkamos pereinamojo laikotarpio priemonės, skirtos neesminėms šio reglamento nuostatoms iš dalies pakeisti, inter alia, jį papildant, tvirtinamos pagal 21 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

26 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 1601/91 daliniai pakeitimai

2 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip:

| 1) | a punkto trečios įtraukos pirma įtraukos įtrauka pakeičiama taip:






  „— | kvapiųjų medžiagų pagrindais ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatais, apibrėžtais 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų (19) 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktuose, ir (arba) |
| --- | --- | --- |

1)

a punkto trečios įtraukos pirma įtraukos įtrauka pakeičiama taip:

„—

kvapiųjų medžiagų pagrindais ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatais, apibrėžtais 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų (19) 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktuose, ir (arba)

| 2) | b punkto antros įtraukos pirma įtraukos įtrauka pakeičiama taip:






  „— | kvapiųjų medžiagų pagrindais ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatais, apibrėžtais Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktuose, ir (arba)“; |
| --- | --- | --- |

2)

b punkto antros įtraukos pirma įtraukos įtrauka pakeičiama taip:

„—

kvapiųjų medžiagų pagrindais ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatais, apibrėžtais Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktuose, ir (arba)“;

| 3) | c punkto antros įtraukos pirma įtraukos įtrauka pakeičiama taip:






  „— | kvapiųjų medžiagų pagrindais ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatais, apibrėžtais Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktuose, ir (arba)“. |
| --- | --- | --- |

3)

c punkto antros įtraukos pirma įtraukos įtrauka pakeičiama taip:

„—

kvapiųjų medžiagų pagrindais ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatais, apibrėžtais Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b ir d punktuose, ir (arba)“.

27 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2232/96 dalinis pakeitimas

Reglamento (EB) Nr. 2232/96 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   2 straipsnio 2 dalyje nurodytas kvapiųjų medžiagų pagrindų sąrašas priimamas pagal 7 straipsnyje nurodytą procedūrą ne vėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d.“

28 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 110/2008 daliniai pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 110/2008 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 5 straipsnio 2 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | turėti kvapiųjų medžiagų pagrindų, kaip apibrėžta 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų (20) 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir kvapiųjų medžiagų preparatų, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte; |
| --- | --- | --- |

1)

5 straipsnio 2 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

turėti kvapiųjų medžiagų pagrindų, kaip apibrėžta 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų (20) 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir kvapiųjų medžiagų preparatų, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte;

20

| 2) | 5 straipsnio 3 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | turėti vieną ar daugiau kvapiųjų medžiagų, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies a punkte;“; |
| --- | --- | --- |

2)

5 straipsnio 3 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

turėti vieną ar daugiau kvapiųjų medžiagų, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies a punkte;“;

| 3) | I priedo 9 punktas pakeičiamas taip:






  „9. | Aromatizavimas

  Aromatizavimas – vienos ar kelių kvapiųjų medžiagų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies a punkte, naudojimas gaminant spiritinį gėrimą.“; |
| --- | --- | --- |

3)

I priedo 9 punktas pakeičiamas taip:

„9.

Aromatizavimas

Aromatizavimas

Aromatizavimas – vienos ar kelių kvapiųjų medžiagų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies a punkte, naudojimas gaminant spiritinį gėrimą.“;

| 4) | II priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 19 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | Kiti kvapiųjų medžiagų pagrindai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, ir (arba) aromatiniai augalai arba jų dalys taip pat gali būti naudojami, tačiau turi jaustis kadagio juslinės savybės, net jei jos kartais yra silpnos.“; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

II priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

19 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

Kiti kvapiųjų medžiagų pagrindai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, ir (arba) aromatiniai augalai arba jų dalys taip pat gali būti naudojami, tačiau turi jaustis kadagio juslinės savybės, net jei jos kartais yra silpnos.“;

| b) | 20 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | Tik kvapiųjų medžiagų pagrindai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, naudojami gaminant džiną (angl. gin), kad kadagio skonis būtų vyraujantis.“; |
| --- | --- | --- |

b)

20 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

Tik kvapiųjų medžiagų pagrindai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, naudojami gaminant džiną (angl. gin), kad kadagio skonis būtų vyraujantis.“;

gin

| c) | 21 dalies a punkto ii papunktis pakeičiamas taip:






  „ii) | distiliavimo produkto mišinys su tokios pat sudėties, grynumo ir alkoholio koncentracijos žemės ūkio kilmės etilo alkoholiu; kvapiųjų medžiagų pagrindai ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip nurodyta 20 kategorijos c punkte, taip pat gali būti naudojami distiliuotam džinui (angl. „gin“) aromatizuoti.“; |
| --- | --- | --- |

c)

21 dalies a punkto ii papunktis pakeičiamas taip:

„ii)

distiliavimo produkto mišinys su tokios pat sudėties, grynumo ir alkoholio koncentracijos žemės ūkio kilmės etilo alkoholiu; kvapiųjų medžiagų pagrindai ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip nurodyta 20 kategorijos c punkte, taip pat gali būti naudojami distiliuotam džinui (angl. „gin“) aromatizuoti.“;

| d) | 23 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | Kiti kvapiųjų medžiagų pagrindai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, taip pat gali būti naudojami su sąlyga, kad kmynų skonis bus vyraujantis.“; |
| --- | --- | --- |

d)

23 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

Kiti kvapiųjų medžiagų pagrindai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, taip pat gali būti naudojami su sąlyga, kad kmynų skonis bus vyraujantis.“;

| e) | 24 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | Kiti natūralūs kvapiųjų medžiagų pagrindai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies c punkte, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, taip pat gali būti naudojami, tačiau šiems gėrimams aromatą ir skonį daugiausia suteikia kmynų (Carum carvi L.) ir (arba) krapų (Anethum graveolens L.) sėklų distiliatai; naudoti eterinius aliejus draudžiama.“; |
| --- | --- | --- |

e)

24 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

Kiti natūralūs kvapiųjų medžiagų pagrindai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies c punkte, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, taip pat gali būti naudojami, tačiau šiems gėrimams aromatą ir skonį daugiausia suteikia kmynų (Carum carvi L.) ir (arba) krapų (Anethum graveolens L.) sėklų distiliatai; naudoti eterinius aliejus draudžiama.“;

Carum carvi L

Anethum graveolens L

| f) | 30 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | Kartaus skonio spiritiniai gėrimai arba gėrimai su užrašu „bitter“ yra spiritiniai gėrimai, kuriuose vyrauja kartus skonis, susidarantis suteikiant žemės ūkio kilmės etilo alkoholiui skonio kvapiųjų medžiagų pagrindais, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatais, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte.“; |
| --- | --- | --- |

f)

30 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

Kartaus skonio spiritiniai gėrimai arba gėrimai su užrašu „bitter“ yra spiritiniai gėrimai, kuriuose vyrauja kartus skonis, susidarantis suteikiant žemės ūkio kilmės etilo alkoholiui skonio kvapiųjų medžiagų pagrindais, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatais, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte.“;

| g) | 32 dalies c punkto pirma pastraipa ir antros pastraipos įžanginė dalis pakeičiamos taip:






  „c) | Kvapiųjų medžiagų pagrindai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, gali būti naudojami gaminant likerį. Tačiau tik natūralūs kvapiųjų medžiagų pagrindai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies c punkte ir kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, naudojami gaminant šiuos likerius:“; |
| --- | --- | --- |

g)

32 dalies c punkto pirma pastraipa ir antros pastraipos įžanginė dalis pakeičiamos taip:

„c)

Kvapiųjų medžiagų pagrindai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b punkte, ir kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, gali būti naudojami gaminant likerį. Tačiau tik natūralūs kvapiųjų medžiagų pagrindai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies c punkte ir kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, naudojami gaminant šiuos likerius:“;

| h) | 41 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | Tik kvapiųjų medžiagų pagrindai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b punkte ir kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, gali būti naudojami gaminant kiaušininį likerį arba likerį su užrašu „advocaat“ arba „avocat“, arba „advokat.““; |
| --- | --- | --- |

h)

41 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

Tik kvapiųjų medžiagų pagrindai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b punkte ir kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta to reglamento 3 straipsnio 2 dalies d punkte, gali būti naudojami gaminant kiaušininį likerį arba likerį su užrašu „advocaat“ arba „avocat“, arba „advokat.““;

| i) | 44 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | Gėrimas su užrašu „väkevä glögi“ arba „spritglögg“ – tai spiritinis gėrimas, pagamintas žemės ūkio kilmės etilo alkoholiui suteikiant gvazdikėlių ir (arba) cinamono skonio kvapiosiomis medžiagomis, naudojant vieną iš šių procesų: alkoholio su pridėtomis pirmiau nurodytų augalų dalimis maceravimą ir (arba) distiliavimą, pakartotinį alkoholio distiliavimą esant pirmiau nurodytų augalų dalių, gvazdikėlių arba cinamono natūralių kvapiųjų medžiagų pagrindų, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies c punkte, pridėjimą arba šių metodų derinį.“; |
| --- | --- | --- |

i)

44 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

Gėrimas su užrašu „väkevä glögi“ arba „spritglögg“ – tai spiritinis gėrimas, pagamintas žemės ūkio kilmės etilo alkoholiui suteikiant gvazdikėlių ir (arba) cinamono skonio kvapiosiomis medžiagomis, naudojant vieną iš šių procesų: alkoholio su pridėtomis pirmiau nurodytų augalų dalimis maceravimą ir (arba) distiliavimą, pakartotinį alkoholio distiliavimą esant pirmiau nurodytų augalų dalių, gvazdikėlių arba cinamono natūralių kvapiųjų medžiagų pagrindų, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies c punkte, pridėjimą arba šių metodų derinį.“;

| j) | 44 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | Kitos kvapiosios medžiagos, kvapiųjų medžiagų pagrindai ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b, d ir h punktuose, taip pat gali būti naudojami, tačiau turi vyrauti nurodytų prieskonių aromatas.“; |
| --- | --- | --- |

j)

44 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

Kitos kvapiosios medžiagos, kvapiųjų medžiagų pagrindai ir (arba) kvapiųjų medžiagų preparatai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies b, d ir h punktuose, taip pat gali būti naudojami, tačiau turi vyrauti nurodytų prieskonių aromatas.“;

| k) | 25, 26, 27, 28, 29, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 42, 43, 45 ir 46 dalių c punktuose žodis „preparatai“ pakeičiamas žodžiu „kvapiųjų medžiagų preparatai“. |
| --- | --- |

k)

25, 26, 27, 28, 29, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 42, 43, 45 ir 46 dalių c punktuose žodis „preparatai“ pakeičiamas žodžiu „kvapiųjų medžiagų preparatai“.

29 straipsnis

Direktyvos 2000/13/EB dalinis pakeitimas

Direktyvos 2000/13/EB III priedas pakeičiamas taip:

„III PRIEDAS

KVAPIŲJŲ MEDŽIAGŲ PAVADINIMAI INGREDIENTŲ SĄRAŠE

| 1. | Nepažeidžiant 2 dalies, kvapiosios medžiagos vadinamos:






  — | „kvapiosiomis medžiagomis“ arba konkretesniu kvapiosios medžiagos pavadinimu ar apibūdinimu, jei kvapiosios medžiagos komponento sudėtyje yra 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų (21) 3 straipsnio 2 dalies b, c, d, e, f, g ir h punktuose apibrėžtų kvapiųjų medžiagų; |
| --- | --- | --- |

1.

Nepažeidžiant 2 dalies, kvapiosios medžiagos vadinamos:

—

„kvapiosiomis medžiagomis“ arba konkretesniu kvapiosios medžiagos pavadinimu ar apibūdinimu, jei kvapiosios medžiagos komponento sudėtyje yra 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1334/2008 dėl kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių tam tikrų maisto ingredientų naudojimo maisto produktuose ir ant jų (21) 3 straipsnio 2 dalies b, c, d, e, f, g ir h punktuose apibrėžtų kvapiųjų medžiagų;

| — | „kvapiąja (-iosiomis) rūkymo medžiaga (-omis)“ arba „kvapiąja (-iosiomis) rūkymo medžiaga (-omis), pagaminta (-omis) iš „maisto produkto (-ų) arba maisto kategorijos, arba žaliavos (-ų)““ (pvz., kvapioji rūkymo medžiaga, pagaminta iš bukmedžio), jei kvapiosios medžiagos komponento sudėtyje yra Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies f punkte apibrėžtų kvapiųjų medžiagų ir jos suteikia maistui rūkymo skonį. |
| --- | --- |

—

„kvapiąja (-iosiomis) rūkymo medžiaga (-omis)“ arba „kvapiąja (-iosiomis) rūkymo medžiaga (-omis), pagaminta (-omis) iš „maisto produkto (-ų) arba maisto kategorijos, arba žaliavos (-ų)““ (pvz., kvapioji rūkymo medžiaga, pagaminta iš bukmedžio), jei kvapiosios medžiagos komponento sudėtyje yra Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 3 straipsnio 2 dalies f punkte apibrėžtų kvapiųjų medžiagų ir jos suteikia maistui rūkymo skonį.

| 2. | Terminas „natūralus“ vartojamas kvapiajai medžiagai apibūdinti pagal Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 16 straipsnį. |
| --- | --- |

2.

Terminas „natūralus“ vartojamas kvapiajai medžiagai apibūdinti pagal Reglamento (EB) Nr. 1334/2008 16 straipsnį.

30 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 20 d.

10 straipsnis taikomas praėjus 18 mėnesių nuo Bendrijos sąrašo taikymo dienos.

26 ir 28 straipsniai taikomi nuo Bendrijos sąrašo taikymo dienos.

22 straipsnis taikomas nuo 2009 m. sausio 20 d. Šio reglamento neatitinkantys maisto produktai, kurie buvo teisėtai pateikti į rinką arba paženklinti iki 2011 m. sausio 20 d. gali būti parduodami iki jų trumpiausio galiojimo ar tinkamumo vartoti termino pabaigos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2008 m. gruodžio 16 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  OL C 168, 2007 7 20, p. 34.

1

(2)  Europos Parlamento 2007 m. liepos 10 d. nuomonė (OL C 175 E, 2008 7 10, p. 176), 2008 m. kovo 10 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 111 E, 2008 5 6, p. 46), 2008 m. liepos 8 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. lapkričio 18 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 184, 1988 7 15, p. 61.

3

(4)  OL L 184, 1988 7 15, p. 67.

4

(5)  OL L 42, 1991 2 15, p. 25.

5

(6)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

6

(7)  OL L 165, 2004 4 30, p. 1. Ištaisyta OL L 191, 2004 5 28, p. 1.

7

(8)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1.

8

(9)  OL L 299, 1996 11 23, p. 1.

9

(10)  OL L 309, 2003 11 26, p. 1.

10

(11)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 16.

11

(12)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

12

(13)  OL L 109, 2000 5 6, p. 29.

13

(14)  OL L 268, 2003 10 18, p. 24.

14

(15)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

15

(16)  OL L 149, 1991 6 14, p. 1.

16

(17)  OL L 39, 2008 2 13, p. 16.

17

(18)  OL L 186, 1989 6 30, p. 21.

18

(19)  OL L 354, 2008 12 31, p. 34“;

19

(20)  OL L 354, 2008 12 31, p. 34“;

20

(21)  OL L 354, 2008 12 31, p. 34“.

21

---

I PRIEDAS

Bendrijos kvapiųjų medžiagų ir žaliavų, patvirtintų naudoti maisto produktuose ir ant jų, sąrašas

---

II PRIEDAS

Tradicinių maisto gamybos būdų sąrašas

| Smulkinimas | Padengimas |
| --- | --- |
| Kaitinimas, virimas, kepimas (orkaitėje), kepinimas (keptuvėje) (iki 240 °C atmosferos slėgyje) ir slėginė maisto gamyba (iki 120 °C) | Atvėsinimas |
| Pjaustymas | Distiliavimas arba rektifikavimas |
| Džiovinimas | Emulsavimas |
| Išgarinimas | Ekstrahavimas, įskaitant ekstrahavimą naudojant tirpiklius pagal Direktyvą 88/344/EEB |
| Rauginimas | Filtravimas |
| Malimas | |
| Užpylimas | Maceravimas |
| Mikrobiologiniai procesai | Maišymas |
| Lupimas | Košimas |
| Presavimas (išspaudimas) | Šaldymas arba užšaldymas |
| Skrudinimas arba kepimas ant grotelių | Spaudimas |
| Mirkymas | |

Smulkinimas

Padengimas

Kaitinimas, virimas, kepimas (orkaitėje), kepinimas (keptuvėje) (iki 240 °C atmosferos slėgyje) ir slėginė maisto gamyba (iki 120 °C)

Atvėsinimas

Pjaustymas

Distiliavimas arba rektifikavimas

Džiovinimas

Emulsavimas

Išgarinimas

Ekstrahavimas, įskaitant ekstrahavimą naudojant tirpiklius pagal Direktyvą 88/344/EEB

Rauginimas

Filtravimas

Malimas

Užpylimas

Maceravimas

Mikrobiologiniai procesai

Maišymas

Lupimas

Košimas

Presavimas (išspaudimas)

Šaldymas arba užšaldymas

Skrudinimas arba kepimas ant grotelių

Spaudimas

Mirkymas

---

III PRIEDAS

Tam tikrų medžiagų buvimas

A dalis.   Medžiagos, kurių nededama į maistą

Agaro rūgštis

Aloinas

Kapsaicinas

1,2-benzopirinas, kumarinas

Hipericinas

Beta azaronas

1-alil-4-metoksibenzenas, estragolis

Cianido rūgštis

Mentofuranas

4-alil-1,2-dimetoksibenzenas, metilaugenolis

Pulegonas

Kvasinas

1-alil-3,4-metilen dioksibenzenas, safrolis

A teukrinas

Tujonas (alfa ir beta)

B dalis.   Tam tikrų medžiagų, natūraliai esančių kvapiosiose medžiagose ir aromatinių savybių turinčiuose maisto ingredientuose, didžiausi leistini kiekiai tam tikruose vartojamuose sudėtiniuose maisto produktuose, į kuriuos buvo įdėta kvapiųjų medžiagų ir (arba) aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų

| Medžiagos pavadinimas | Sudėtinis maisto produktas, kuriame ribojamas medžiagos kiekis | Didžiausias leistinas kiekis mg/kg |
| --- | --- | --- |
| Beta azaronas | Alkoholiniai gėrimai | 1,0 |
| 1-alil-4-metoksibenzenas,
  estragolis (1) | Pieno produktai | 50 |
| Perdirbti vaisiai, daržovės (įskaitant grybus, šaknis, šakniagumbius, pupas ir ankštinius), riešutai ir sėklos | 50 |
| Žuvies produktai | 50 |
| Nealkoholiniai gėrimai | 10 |
| Cianido rūgštis | Nuga, marcipanai ar jų pakaitalai arba panašūs produktai | 50 |
| Konservuoti kaulavaisiai | 5 |
| Alkoholiniai gėrimai | 35 |
| Mentofuranas | Saldumynai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių, išskyrus labai mažus burnos kvapą gaivinančius saldumynus | 500 |
| Labai maži burnos kvapą gaivinantys saldumynai | 3 000 |
| Kramtomoji guma | 1 000 |
| Alkoholiniai gėrimai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių | 200 |
| 4-alil-1,2- dimetoksibenzenas,
  Metilaugenolis (1) | Pieno produktai | 20 |
| Mėsos gaminiai ir mėsos produktai, įskaitant naminių paukščių ir medžiojamųjų paukščių bei žvėrių mėsą | 15 |
| Žuvies gaminiai ir žuvies produktai | 10 |
| Sriubos ir padažai | 60 |
| Paruošti pikantiški užkandžiai | 20 |
| Nealkoholiniai gėrimai | 1 |
| Pulegonas | Saldumynai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių, išskyrus labai mažus burnos kvapą gaivinančius saldumynus | 250 |
| Labai maži burnos kvapą gaivinantys saldumynai | 2 000 |
| Kramtomoji guma | 350 |
| Nealkoholiniai gėrimai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių | 20 |
| Alkoholiniai gėrimai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių | 100 |
| Kvasinas | Nealkoholiniai gėrimai | 0,5 |
| Kepiniai | 1 |
| Alkoholiniai gėrimai | 1,5 |
| 1-alil-3,4-metilen dioksibenzenas, safrolis (1) | Mėsos gaminiai ir mėsos produktai, įskaitant naminių paukščių ir medžiojamųjų paukščių bei žvėrių mėsą | 15 |
| Žuvies gaminiai ir žuvies produktai | 15 |
| Sriubos ir padažai | 25 |
| Nealkoholiniai gėrimai | 1 |
| A teukrinas | Kartaus skonio spiritiniai gėrimai arba bitter
   (2) | 5 |
| Kartaus skonio likeriai (3) | 5 |
| Kiti alkoholiniai gėrimai | 2 |
| Tujonas (alfa ir beta) | Alkoholiniai gėrimai, išskyrus pagamintus iš Artemisia rūšies augalų | 10 |
| Alkoholiniai gėrimai pagaminti iš Artemisia rūšies augalų | 35 |
| Nealkoholiniai gėrimai pagaminti iš Artemisia rūšies augalų | 0,5 |
| Kumarinas | Tradiciniai ir (arba) sezoniniai kepiniai, kurių etiketėje nurodoma, kad į juos įdėta cinamono | 50 |
| „Pusryčių javainiai“, įskaitant saldžius grūdų, džiovintų vaisių, riešutų ir pan. mišinius | 20 |
| Smulkūs kepiniai, išskyrus tradicinius ir (arba) sezoninius kepinius, kurių etiketėje nurodyta, kad į juos įdėta cinamono | 15 |
| Desertai | 5 |

Medžiagos pavadinimas

Sudėtinis maisto produktas, kuriame ribojamas medžiagos kiekis

Didžiausias leistinas kiekis mg/kg

Beta azaronas

Alkoholiniai gėrimai

1,0

1-alil-4-metoksibenzenas,

estragolis (1)

Pieno produktai

50

Perdirbti vaisiai, daržovės (įskaitant grybus, šaknis, šakniagumbius, pupas ir ankštinius), riešutai ir sėklos

50

Žuvies produktai

50

Nealkoholiniai gėrimai

10

Cianido rūgštis

Nuga, marcipanai ar jų pakaitalai arba panašūs produktai

50

Konservuoti kaulavaisiai

5

Alkoholiniai gėrimai

35

Mentofuranas

Saldumynai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių, išskyrus labai mažus burnos kvapą gaivinančius saldumynus

500

Labai maži burnos kvapą gaivinantys saldumynai

3 000

Kramtomoji guma

1 000

Alkoholiniai gėrimai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių

200

4-alil-1,2- dimetoksibenzenas,

Metilaugenolis (1)

Pieno produktai

20

Mėsos gaminiai ir mėsos produktai, įskaitant naminių paukščių ir medžiojamųjų paukščių bei žvėrių mėsą

15

Žuvies gaminiai ir žuvies produktai

10

Sriubos ir padažai

60

Paruošti pikantiški užkandžiai

20

Nealkoholiniai gėrimai

1

Pulegonas

Saldumynai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių, išskyrus labai mažus burnos kvapą gaivinančius saldumynus

250

Labai maži burnos kvapą gaivinantys saldumynai

2 000

Kramtomoji guma

350

Nealkoholiniai gėrimai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių

20

Alkoholiniai gėrimai, kurių sudėtyje yra mėtų arba pipirmėčių

100

Kvasinas

Nealkoholiniai gėrimai

0,5

Kepiniai

1

Alkoholiniai gėrimai

1,5

1-alil-3,4-metilen dioksibenzenas, safrolis (1)

Mėsos gaminiai ir mėsos produktai, įskaitant naminių paukščių ir medžiojamųjų paukščių bei žvėrių mėsą

15

Žuvies gaminiai ir žuvies produktai

15

Sriubos ir padažai

25

Nealkoholiniai gėrimai

1

A teukrinas

Kartaus skonio spiritiniai gėrimai arba bitter
   (2)

5

Kartaus skonio likeriai (3)

5

Kiti alkoholiniai gėrimai

2

Tujonas (alfa ir beta)

Alkoholiniai gėrimai, išskyrus pagamintus iš Artemisia rūšies augalų

10

Alkoholiniai gėrimai pagaminti iš Artemisia rūšies augalų

35

Nealkoholiniai gėrimai pagaminti iš Artemisia rūšies augalų

0,5

Kumarinas

Tradiciniai ir (arba) sezoniniai kepiniai, kurių etiketėje nurodoma, kad į juos įdėta cinamono

50

„Pusryčių javainiai“, įskaitant saldžius grūdų, džiovintų vaisių, riešutų ir pan. mišinius

20

Smulkūs kepiniai, išskyrus tradicinius ir (arba) sezoninius kepinius, kurių etiketėje nurodyta, kad į juos įdėta cinamono

15

Desertai

5

---

(1)  Didžiausio leistino kiekio reikalavimai netaikomi, kai sudėtinis maisto produktas neturi jokių kvapiųjų medžiagų, o vienintelis pridėtas aromatinių savybių turintis maisto ingredientas yra šviežios, džiovintos arba užšaldytos žolės ir prieskoniai. Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir su Tarnyba, pagrindusi valstybių narių pateiktas duomenimis, naujausia moksline informacija ir atsižvelgusi į žolių, prieskonių ir natūralių kvapiųjų medžiagų preparatų naudojimą, prireikus, siūlo šiuos išlygos pakeitimus.

(2)  Kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 110/2008 II priedo 30 dalyje.

(3)  Kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 110/2008 II priedo 32 dalyje.

---

IV PRIEDAS

Žaliavų, kurių naudojimui kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų gamybai taikomi apribojimai, sąrašas

A dalis.   Žaliavos, nenaudojamos kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų gamybai

| Žaliava |
| --- |
| Lotyniškas pavadinimas | Bendrinis pavadinimas |
| Tetraploidinė Acorus calamus L. forma | Tetraploidinė ajero forma |

Žaliava

Lotyniškas pavadinimas

Bendrinis pavadinimas

Tetraploidinė Acorus calamus L. forma

Tetraploidinė ajero forma

B dalis.   Kvapiųjų medžiagų ir aromatinių savybių turinčių maisto ingredientų, pagamintų iš tam tikrų žaliavų, naudojimo sąlygos

| Žaliava | Naudojimo sąlygos |
| --- | --- |
| Lotyniškas pavadinimas | Bendrinis pavadinimas |
| Quassia amara L. Ir

  Picrasma excelsa (Sw) | Kartusis musmedis | Iš šios žaliavos pagamintos kvapiosios medžiagos ir aromatinių savybių turintys maisto ingredientai gali būti naudojami tik gėrimų ir kepinių gamybai |
| Laricifomes officinales (Vill.: Fr) Kotl. et Pouz
  arba
  Fomes officinalis | Vaistingoji maumpintė | Iš šios žaliavos pagamintos kvapiosios medžiagos ir aromatinių savybių turintys maisto ingredientai gali būti naudojami tik alkoholinių gėrimų gamybai |
| Hypericum perforatum L. | Jonažolė |
| Teucrium chamaedrys L. | Vaistinis bėrutis |

Žaliava

Naudojimo sąlygos

Lotyniškas pavadinimas

Bendrinis pavadinimas

Quassia amara L. Ir

Picrasma excelsa (Sw)

Kartusis musmedis

Iš šios žaliavos pagamintos kvapiosios medžiagos ir aromatinių savybių turintys maisto ingredientai gali būti naudojami tik gėrimų ir kepinių gamybai

Laricifomes officinales (Vill.: Fr) Kotl. et Pouz

arba

Fomes officinalis

Vaistingoji maumpintė

Iš šios žaliavos pagamintos kvapiosios medžiagos ir aromatinių savybių turintys maisto ingredientai gali būti naudojami tik alkoholinių gėrimų gamybai

Hypericum perforatum L.

Jonažolė

Teucrium chamaedrys L.

Vaistinis bėrutis

---

V PRIEDAS

Termiškai apdorotų kvapiųjų medžiagų gamybos sąlygos ir didžiausi leistini tam tikrų medžiagų kiekiai termiškai apdorotose kvapiosiose medžiagose

A dalis.   Gamybos sąlygos:

| a) | Apdorojimo metu produktų temperatūra turi neviršyti 180 °C. |
| --- | --- |

a)

Apdorojimo metu produktų temperatūra turi neviršyti 180 °C.

| b) | Terminis apdorojimas 180 °C temperatūroje turi neviršyti 15 min. Mažesnėje temperatūroje trukmę galima ilginti, t. y. kaskart sumažinant temperatūrą 10 °C, kaitinimo trukmę galima padvigubinti. Didžiausia leidžiama trukmė – 12 valandų. |
| --- | --- |

b)

Terminis apdorojimas 180 °C temperatūroje turi neviršyti 15 min. Mažesnėje temperatūroje trukmę galima ilginti, t. y. kaskart sumažinant temperatūrą 10 °C, kaitinimo trukmę galima padvigubinti. Didžiausia leidžiama trukmė – 12 valandų.

| c) | Apdorojimo metu pH vertė turi neviršyti 8,0. |
| --- | --- |

c)

Apdorojimo metu pH vertė turi neviršyti 8,0.

B dalis.   Didžiausi leistini tam tikrų medžiagų kiekiai

| Medžiaga | Didžiausias leistinas kiekis μg/kg |
| --- | --- |
| 2-amino-3,4,8-trimetilimidazo [4,5-f] chinoksalinas (4,8-DiMeIQx) | 50 |
| 2-amino-1-metil-6-fenilimidazolas [4,5-b] piridinas (PhIP) | 50 |

Medžiaga

Didžiausias leistinas kiekis μg/kg

2-amino-3,4,8-trimetilimidazo [4,5-f] chinoksalinas (4,8-DiMeIQx)

50

2-amino-1-metil-6-fenilimidazolas [4,5-b] piridinas (PhIP)

50

---

| 31.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/51 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/51

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1335/2008

2008 m. gruodžio 16 d.,

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 881/2004, įsteigiantį Europos geležinkelio agentūrą (Agentūros reglamentą)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 881/2004 (3) buvo įsteigta Europos geležinkelio agentūra (toliau – Agentūra), kuri, prisidėdama techninėje srityje, padėtų sukurti sienų neturinčią Europos geležinkelių transporto erdvę. Kadangi pakito Bendrijos teisės aktai geležinkelių sąveikos ir saugos srityse ir taip pat pakito rinka ir, atsižvelgus į Agentūros veiklos ir santykių su Komisija patirtį, reikėtų iš dalies pakeisti tą reglamentą, ypač įtraukiant tam tikrų užduočių. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 881/2004 (3) buvo įsteigta Europos geležinkelio agentūra (toliau – Agentūra), kuri, prisidėdama techninėje srityje, padėtų sukurti sienų neturinčią Europos geležinkelių transporto erdvę. Kadangi pakito Bendrijos teisės aktai geležinkelių sąveikos ir saugos srityse ir taip pat pakito rinka ir, atsižvelgus į Agentūros veiklos ir santykių su Komisija patirtį, reikėtų iš dalies pakeisti tą reglamentą, ypač įtraukiant tam tikrų užduočių.

| (2) | Apie nacionalines taisykles turi būti pranešama Komisijai laikantis 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB dėl Bendrijos geležinkelių sistemos sąveikos (nauja redakcija) (4) (toliau – Geležinkelių sąveikos direktyva) ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose (Saugos geležinkeliuose direktyva) (5). Todėl reikėtų išnagrinėti du taisyklių paketus, kad būtų galima nustatyti, visų pirma, ar jos atitinka galiojančius Bendruosius saugos būdus bei Technines sąveikos specifikacijas (TSS) ir ar jos sudaro sąlygas siekti nustatytų bendrųjų saugos tikslų. |
| --- | --- |

(2)

Apie nacionalines taisykles turi būti pranešama Komisijai laikantis 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB dėl Bendrijos geležinkelių sistemos sąveikos (nauja redakcija) (4) (toliau – Geležinkelių sąveikos direktyva) ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB dėl saugos Bendrijos geležinkeliuose (Saugos geležinkeliuose direktyva) (5). Todėl reikėtų išnagrinėti du taisyklių paketus, kad būtų galima nustatyti, visų pirma, ar jos atitinka galiojančius Bendruosius saugos būdus bei Technines sąveikos specifikacijas (TSS) ir ar jos sudaro sąlygas siekti nustatytų bendrųjų saugos tikslų.

| (3) | Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas taikyti leidimų naudoti atitinkamų TSS neatitinkančias transporto priemones išdavimo tvarką, visos kiekvienoje valstybėje narėje galiojančios techninės ir saugos taisyklės turėtų būti suskirstytos į tris grupes ir šis suskirstymas turėtų būti išdėstytas informaciniame dokumente. Todėl Agentūros prašoma parengti šio dokumento projektą, kurį būtų galima atnaujinti, kiekvieną atitinkamą techninį parametrą susiejant su nacionalinių taisyklių atitikmeniu ir nurodant ad hoc technines galimybes, susijusias su konkrečiais abipusio pripažinimo projektų aspektais. Peržiūrėjusi parametrų sąrašą, Agentūra gali rekomenduoti jo pakeitimus. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas taikyti leidimų naudoti atitinkamų TSS neatitinkančias transporto priemones išdavimo tvarką, visos kiekvienoje valstybėje narėje galiojančios techninės ir saugos taisyklės turėtų būti suskirstytos į tris grupes ir šis suskirstymas turėtų būti išdėstytas informaciniame dokumente. Todėl Agentūros prašoma parengti šio dokumento projektą, kurį būtų galima atnaujinti, kiekvieną atitinkamą techninį parametrą susiejant su nacionalinių taisyklių atitikmeniu ir nurodant ad hoc technines galimybes, susijusias su konkrečiais abipusio pripažinimo projektų aspektais. Peržiūrėjusi parametrų sąrašą, Agentūra gali rekomenduoti jo pakeitimus.

| (4) | Dėl savo teisinių įgaliojimų ir aukšto lygio techninės kompetencijos Agentūra yra subjektas, kuris turėtų aiškinti sudėtingus klausimus, su kuriais susiduriama vykdant veiklą sektoriuje. Todėl leidimų naudoti transporto priemones išdavimo tvarkos atveju turėtų būti įmanoma prašyti Agentūros teikti techninio pobūdžio nuomones tuo atveju, kai nacionalinė saugos institucija priima neigiamą sprendimą, arba norinti įvertinti nacionalinių taisyklių atitiktį Geležinkelių sąveikos direktyvoje nustatytiems techniniams parametrams. |
| --- | --- |

(4)

Dėl savo teisinių įgaliojimų ir aukšto lygio techninės kompetencijos Agentūra yra subjektas, kuris turėtų aiškinti sudėtingus klausimus, su kuriais susiduriama vykdant veiklą sektoriuje. Todėl leidimų naudoti transporto priemones išdavimo tvarkos atveju turėtų būti įmanoma prašyti Agentūros teikti techninio pobūdžio nuomones tuo atveju, kai nacionalinė saugos institucija priima neigiamą sprendimą, arba norinti įvertinti nacionalinių taisyklių atitiktį Geležinkelių sąveikos direktyvoje nustatytiems techniniams parametrams.

| (5) | Turėtų būti įmanoma prašyti Agentūros nuomonės dėl skubių TSS pakeitimų. |
| --- | --- |

(5)

Turėtų būti įmanoma prašyti Agentūros nuomonės dėl skubių TSS pakeitimų.

| (6) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 881/2004 13 straipsnį Agentūra gali kontroliuoti valstybių narių notifikuotųjų įstaigų darbo kokybę. Tačiau iš Komisijos atliktas tyrimas parodė, kad kriterijai, kuriuos reikėtų taikyti notifikuojamosioms įstaigoms gali būti labai plačiai interpretuojami. Nepažeidžiant valstybių narių atsakomybės už įstaigas, kurias jos nusprendžia notifikuoti, ir už patikrinimus, kuriuos jos vykdo siekdamos užtikrinti šių kriterijų laikymąsi, svarbu įvertinti tokių interpretavimo skirtumų poveikį ir patikrinti, ar šie skirtumai nekelia sunkumų atitikties sertifikatų ir EB patikros deklaracijos abipusiam pripažinimui. Todėl Komisijos prašymu Agentūra turėtų sugebėti vykdyti notifikuotųjų įstaigų veiklos stebėseną ir, jei pateisinama, atlikti patikrinimus siekiant užtikrinti, kad atitinkamos notifikuotosios įstaigos atitiktų Geležinkelių sąveikos direktyvoje nurodytus kriterijus. |
| --- | --- |

(6)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 881/2004 13 straipsnį Agentūra gali kontroliuoti valstybių narių notifikuotųjų įstaigų darbo kokybę. Tačiau iš Komisijos atliktas tyrimas parodė, kad kriterijai, kuriuos reikėtų taikyti notifikuojamosioms įstaigoms gali būti labai plačiai interpretuojami. Nepažeidžiant valstybių narių atsakomybės už įstaigas, kurias jos nusprendžia notifikuoti, ir už patikrinimus, kuriuos jos vykdo siekdamos užtikrinti šių kriterijų laikymąsi, svarbu įvertinti tokių interpretavimo skirtumų poveikį ir patikrinti, ar šie skirtumai nekelia sunkumų atitikties sertifikatų ir EB patikros deklaracijos abipusiam pripažinimui. Todėl Komisijos prašymu Agentūra turėtų sugebėti vykdyti notifikuotųjų įstaigų veiklos stebėseną ir, jei pateisinama, atlikti patikrinimus siekiant užtikrinti, kad atitinkamos notifikuotosios įstaigos atitiktų Geležinkelių sąveikos direktyvoje nurodytus kriterijus.

| (7) | Reglamento (EB) Nr. 881/2004 15 straipsniu Agentūrai suteikiama teisė Komisijos prašymu vertinti paraiškų dėl Bendrijos finansavimo skyrimo geležinkelių infrastruktūros projektams sąveikos aspektą. Turėtų būti išplėsta šių projektų apibrėžtis, kad taip pat būtų galima įvertinti sistemos darną, kaip tai daroma, pavyzdžiui, Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) įgyvendinimo projektų atveju. |
| --- | --- |

(7)

Reglamento (EB) Nr. 881/2004 15 straipsniu Agentūrai suteikiama teisė Komisijos prašymu vertinti paraiškų dėl Bendrijos finansavimo skyrimo geležinkelių infrastruktūros projektams sąveikos aspektą. Turėtų būti išplėsta šių projektų apibrėžtis, kad taip pat būtų galima įvertinti sistemos darną, kaip tai daroma, pavyzdžiui, Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) įgyvendinimo projektų atveju.

| (8) | Atsižvelgiant į pokyčius tarptautiniu lygiu, ypač į 1999 m. įsigaliojusią Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartį (COTIF), Agentūros reikėtų paprašyti įvertinti geležinkelio įmonių ir valdytojų tarpusavio santykį, ypač techninės priežiūros srityje, tai laikant papildoma Agentūros užduotimi techninės priežiūros dirbtuvių sertifikavimo srityje. Todėl Agentūra turėtų galėti teikti rekomendacijas dėl techninės priežiūros sertifikavimo sistemos įgyvendinimo pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 14a straipsnį. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į pokyčius tarptautiniu lygiu, ypač į 1999 m. įsigaliojusią Tarptautinio vežimo geležinkeliais sutartį (COTIF), Agentūros reikėtų paprašyti įvertinti geležinkelio įmonių ir valdytojų tarpusavio santykį, ypač techninės priežiūros srityje, tai laikant papildoma Agentūros užduotimi techninės priežiūros dirbtuvių sertifikavimo srityje. Todėl Agentūra turėtų galėti teikti rekomendacijas dėl techninės priežiūros sertifikavimo sistemos įgyvendinimo pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 14a straipsnį.

| (9) | Rengdama už techninę priežiūrą atsakingų subjektų ir techninės priežiūros dirbtuvių sertifikavimo schemas, Agentūra turėtų užtikrinti, kad šios schemos būtų suderintos su geležinkelio įmonėms jau paskirtomis pareigomis ir už techninę priežiūrą atsakingų subjektų būsimomis pareigomis. Šios schemos turėtų sudaryti palankesnes sąlygas atlikti geležinkelio įmonių saugos sertifikavimo procedūras ir padėti išvengti nereikalingos administracinės naštos bei kontrolės, patikrinimų ir (arba) audito dubliavimosi. |
| --- | --- |

(9)

Rengdama už techninę priežiūrą atsakingų subjektų ir techninės priežiūros dirbtuvių sertifikavimo schemas, Agentūra turėtų užtikrinti, kad šios schemos būtų suderintos su geležinkelio įmonėms jau paskirtomis pareigomis ir už techninę priežiūrą atsakingų subjektų būsimomis pareigomis. Šios schemos turėtų sudaryti palankesnes sąlygas atlikti geležinkelio įmonių saugos sertifikavimo procedūras ir padėti išvengti nereikalingos administracinės naštos bei kontrolės, patikrinimų ir (arba) audito dubliavimosi.

| (10) | Priėmus trečiąjį geležinkelių paketą, reikėtų padaryti nuorodą į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo (6), (toliau – Traukinių mašinistų direktyva), kurioje nustatomos įvairios užduotys, kurias turės atlikti Agentūra, ir jai taip pat suteikiama galimybė teikti rekomendacijas. |
| --- | --- |

(10)

Priėmus trečiąjį geležinkelių paketą, reikėtų padaryti nuorodą į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo (6), (toliau – Traukinių mašinistų direktyva), kurioje nustatomos įvairios užduotys, kurias turės atlikti Agentūra, ir jai taip pat suteikiama galimybė teikti rekomendacijas.

| (11) | Geležinkelių personalo atžvilgiu Agentūra taip pat turėtų nustatyti įmanomas galimybes sertifikuoti kitus brigados narius, atliekančius esmines su saugos užtikrinimu susijusias užduotis ir įvertinti šių skirtingų galimybių poveikį. Siekiama, kad Agentūra svarstytų ne tik klausimus, susijusius su traukinių mašinistais ir kitais brigados nariais, atliekančiais esmines su saugos užtikrinimu susijusias užduotis, bet ir svarstytų galimybę apibrėžti kito personalo, susijusio su geležinkelių sistemos veikimu ir technine priežiūra, profesinės kompetencijos nustatymui taikytinus kriterijus. |
| --- | --- |

(11)

Geležinkelių personalo atžvilgiu Agentūra taip pat turėtų nustatyti įmanomas galimybes sertifikuoti kitus brigados narius, atliekančius esmines su saugos užtikrinimu susijusias užduotis ir įvertinti šių skirtingų galimybių poveikį. Siekiama, kad Agentūra svarstytų ne tik klausimus, susijusius su traukinių mašinistais ir kitais brigados nariais, atliekančiais esmines su saugos užtikrinimu susijusias užduotis, bet ir svarstytų galimybę apibrėžti kito personalo, susijusio su geležinkelių sistemos veikimu ir technine priežiūra, profesinės kompetencijos nustatymui taikytinus kriterijus.

| (12) | Geležinkelių sąveikos direktyvoje ir Saugos geležinkeliuose direktyvoje numatomi įvairių rūšių dokumentai, pirmiausia EB patikros deklaracijos, licencijos ir saugos sertifikatai bei nacionalinės taisyklės, apie kurias pranešama Komisijai. Todėl Agentūrai turėtų būti pavesta užtikrinti visuomenei galimybę susipažinti su šiais dokumentais bei nacionaliniais transporto priemonių ir infrastruktūros registrais bei su Agentūros tvarkomais registrais. |
| --- | --- |

(12)

Geležinkelių sąveikos direktyvoje ir Saugos geležinkeliuose direktyvoje numatomi įvairių rūšių dokumentai, pirmiausia EB patikros deklaracijos, licencijos ir saugos sertifikatai bei nacionalinės taisyklės, apie kurias pranešama Komisijai. Todėl Agentūrai turėtų būti pavesta užtikrinti visuomenei galimybę susipažinti su šiais dokumentais bei nacionaliniais transporto priemonių ir infrastruktūros registrais bei su Agentūros tvarkomais registrais.

| (13) | Agentūra turėtų išnagrinėti galimybę imti atitinkamą rinkliavą už galimybę susipažinti su dokumentais ir registrais, pagal Reglamento (EB) Nr. 881/2004 38 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(13)

Agentūra turėtų išnagrinėti galimybę imti atitinkamą rinkliavą už galimybę susipažinti su dokumentais ir registrais, pagal Reglamento (EB) Nr. 881/2004 38 straipsnio 2 dalį.

| (14) | Kai buvo kuriama ir diegiama ERTMS, priėmus antrąjį geležinkelių paketą buvo įgyvendintos ir kitos iniciatyvos. Pavyzdžiui, Komisija ir įvairūs sektoriaus suinteresuoti subjektai pasirašė bendradarbiavimo susitarimą, buvo sudarytas iniciatyvinis komitetas šiam bendradarbiavimo susitarimui įgyvendinti, Komisija priėmė komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Europos geležinkelių tinklo signalizacijos sistemos ETEVS/ETKS plėtojimo, Komisija paskyrė Bendrijos reikšmės prioritetinio ERTMS projekto Europos koordinatorių, nustatytas Agentūros kaip sistemą valdančios įstaigos vaidmuo įgyvendinant įvairias metines darbo programas ir priimtos paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo bei signalizacijos techninės sąveikos specifikacijos (7). Atsižvelgiant į didėjantį Agentūros vaidmenį šioje srityje, reikėtų tiksliai apibrėžti jai skirtas užduotis. |
| --- | --- |

(14)

Kai buvo kuriama ir diegiama ERTMS, priėmus antrąjį geležinkelių paketą buvo įgyvendintos ir kitos iniciatyvos. Pavyzdžiui, Komisija ir įvairūs sektoriaus suinteresuoti subjektai pasirašė bendradarbiavimo susitarimą, buvo sudarytas iniciatyvinis komitetas šiam bendradarbiavimo susitarimui įgyvendinti, Komisija priėmė komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Europos geležinkelių tinklo signalizacijos sistemos ETEVS/ETKS plėtojimo, Komisija paskyrė Bendrijos reikšmės prioritetinio ERTMS projekto Europos koordinatorių, nustatytas Agentūros kaip sistemą valdančios įstaigos vaidmuo įgyvendinant įvairias metines darbo programas ir priimtos paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo bei signalizacijos techninės sąveikos specifikacijos (7). Atsižvelgiant į didėjantį Agentūros vaidmenį šioje srityje, reikėtų tiksliai apibrėžti jai skirtas užduotis.

| (15) | Agentūra atlieka vadovaujamąjį vaidmenį siekiant ateityje visoje geležinkelių sistemoje įdiegti ERTMS. Šiuo tikslu turėtų būti užtikrinta, kad nacionaliniai perėjimo planai būtų vykdomi nuosekliai. |
| --- | --- |

(15)

Agentūra atlieka vadovaujamąjį vaidmenį siekiant ateityje visoje geležinkelių sistemoje įdiegti ERTMS. Šiuo tikslu turėtų būti užtikrinta, kad nacionaliniai perėjimo planai būtų vykdomi nuosekliai.

| (16) | ERTMS versija, kurią Komisija patvirtino 2008 m. balandžio 23 d., turėtų leisti geležinkelio įmonėms, kurios investavo į sąveikius riedmenis, užsitikrinti atitinkamą investicijų susigrąžinimą. Ši versija turėtų būti papildyta suderintomis testų specifikacijomis. Bet kokios papildomos specifikacijos, kurių prašo nacionalinė saugos institucija, neturėtų trukdyti riedmenų, kuriuose įdiegtos būsimos ERTMS versijos arba Komisijos 2008 m. balandžio 23 d. patvirtinta versija, judėjimui linijose, kurios jau aprūpintos ta versija. |
| --- | --- |

(16)

ERTMS versija, kurią Komisija patvirtino 2008 m. balandžio 23 d., turėtų leisti geležinkelio įmonėms, kurios investavo į sąveikius riedmenis, užsitikrinti atitinkamą investicijų susigrąžinimą. Ši versija turėtų būti papildyta suderintomis testų specifikacijomis. Bet kokios papildomos specifikacijos, kurių prašo nacionalinė saugos institucija, neturėtų trukdyti riedmenų, kuriuose įdiegtos būsimos ERTMS versijos arba Komisijos 2008 m. balandžio 23 d. patvirtinta versija, judėjimui linijose, kurios jau aprūpintos ta versija.

| (17) | Siekdama skatinti tarpusavio sąveiką, Agentūra turėtų įvertinti visų ankstesnių versijų negu 2008 m. balandžio 23 d. Komisijos patvirtinta ERTMS versija pritaikymą šiai versijai. |
| --- | --- |

(17)

Siekdama skatinti tarpusavio sąveiką, Agentūra turėtų įvertinti visų ankstesnių versijų negu 2008 m. balandžio 23 d. Komisijos patvirtinta ERTMS versija pritaikymą šiai versijai.

| (18) | Agentūroje jau dirba daug Europos geležinkelių sistemos sąveikos ir saugos srities kvalifikuotų ekspertų. Jai turėtų būti suteikta teisė Komisijos prašymu vykdyti ad hoc užduotis, su sąlyga, kad šios užduotys bus suderintos su Agentūros veikla ir derės su kitais Agentūros prioritetais. Todėl Agentūros vykdantysis direktorius turėtų įvertinti šios pagalbos priimtinumą ir bent kartą per metus Administracinei valdybai pateikti šios pagalbos teikimo ataskaitą. Valdyba gali įvertinti šią ataskaitą laikydamasi Reglamentu (EB) Nr. 881/2004 jai suteiktų įgaliojimų. |
| --- | --- |

(18)

Agentūroje jau dirba daug Europos geležinkelių sistemos sąveikos ir saugos srities kvalifikuotų ekspertų. Jai turėtų būti suteikta teisė Komisijos prašymu vykdyti ad hoc užduotis, su sąlyga, kad šios užduotys bus suderintos su Agentūros veikla ir derės su kitais Agentūros prioritetais. Todėl Agentūros vykdantysis direktorius turėtų įvertinti šios pagalbos priimtinumą ir bent kartą per metus Administracinei valdybai pateikti šios pagalbos teikimo ataskaitą. Valdyba gali įvertinti šią ataskaitą laikydamasi Reglamentu (EB) Nr. 881/2004 jai suteiktų įgaliojimų.

| (19) | Pirmaisiais metais po Agentūros įsteigimo buvo intensyviai samdomi projekto specialistai ir su jais sudarytos ne ilgesnės nei penkerių metų darbo sutartys, todėl netrukus daug techninių darbuotojų turės palikti Agentūrą. Siekiant užtikrinti reikiamą aukštos kvalifikacijos specialistų kiekį ir atsižvelgti į galimus įdarbinimo procedūrų sunkumus, Agentūrai turėtų būti suteikta teisė ypač kvalifikuoto personalo darbo sutartis pratęsti dar trejiems metams. |
| --- | --- |

(19)

Pirmaisiais metais po Agentūros įsteigimo buvo intensyviai samdomi projekto specialistai ir su jais sudarytos ne ilgesnės nei penkerių metų darbo sutartys, todėl netrukus daug techninių darbuotojų turės palikti Agentūrą. Siekiant užtikrinti reikiamą aukštos kvalifikacijos specialistų kiekį ir atsižvelgti į galimus įdarbinimo procedūrų sunkumus, Agentūrai turėtų būti suteikta teisė ypač kvalifikuoto personalo darbo sutartis pratęsti dar trejiems metams.

| (20) | Siekiant geresnio suderinamumo su biudžeto priėmimo procedūra, reikėtų iš dalies pakeisti datą, iki kurios turi būti patvirtinta Agentūros metinė darbo programa. |
| --- | --- |

(20)

Siekiant geresnio suderinamumo su biudžeto priėmimo procedūra, reikėtų iš dalies pakeisti datą, iki kurios turi būti patvirtinta Agentūros metinė darbo programa.

| (21) | Agentūros darbo programoje turėtų būti nurodyti kiekvienos veiklos rūšies tikslai ir paskirtis. Taip pat, Komisija turėtų būti informuojama apie kiekvienos veiklos techninius rezultatus, ir ši informacija neturėtų apsiriboti tik bendrąja ataskaita, skirta visoms institucijoms. |
| --- | --- |

(21)

Agentūros darbo programoje turėtų būti nurodyti kiekvienos veiklos rūšies tikslai ir paskirtis. Taip pat, Komisija turėtų būti informuojama apie kiekvienos veiklos techninius rezultatus, ir ši informacija neturėtų apsiriboti tik bendrąja ataskaita, skirta visoms institucijoms.

| (22) | Kadangi šio reglamento tikslo – išplėsti Agentūros veiklą, kad į ją būtų įtrauktas dalyvavimas supaprastinant Bendrijos geležinkelio transporto priemonių sertifikavimo procedūrą – valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(22)

Kadangi šio reglamento tikslo – išplėsti Agentūros veiklą, kad į ją būtų įtrauktas dalyvavimas supaprastinant Bendrijos geležinkelio transporto priemonių sertifikavimo procedūrą – valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (23) | Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(23)

Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnis pakeičiamas taip:
  „2 straipsnis
  Agentūros aktų rūšys
  Agentūra gali:






  a) | Komisijai teikti rekomendacijas dėl 6, 7, 9b, 12, 14, 16, 16a, 16b, 16c, 17 ir 18 straipsnių taikymo; ir |
| --- | --- | --- |

1)

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Agentūros aktų rūšys

Agentūra gali:

a)

Komisijai teikti rekomendacijas dėl 6, 7, 9b, 12, 14, 16, 16a, 16b, 16c, 17 ir 18 straipsnių taikymo; ir

| b) | pagal 9a, 10, 13 ir 15 straipsnius teikti nuomones Komisijai, o pagal 10 straipsnį – atitinkamoms valstybių narių institucijoms.“; |
| --- | --- |

b)

pagal 9a, 10, 13 ir 15 straipsnius teikti nuomones Komisijai, o pagal 10 straipsnį – atitinkamoms valstybių narių institucijoms.“;

| 2) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:
  „1.   6, 7, 9b, 12, 14, 16, 17 ir 18 straipsniuose numatytoms rekomendacijoms paruošti Agentūra įsteigia ribotą skaičių darbo grupių.“; |
| --- | --- | --- |

2)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„1.   6, 7, 9b, 12, 14, 16, 17 ir 18 straipsniuose numatytoms rekomendacijoms paruošti Agentūra įsteigia ribotą skaičių darbo grupių.“;

| b) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Saugos geležinkeliuose direktyvos 16 straipsnyje apibrėžtos nacionalinės saugos institucijos arba, priklausomai nuo dalyko – nacionalinės kompetentingos institucijos paskiria savo atstovus darbo grupėse, kurių veikloje jos nori dalyvauti.“; |
| --- | --- |

b)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Saugos geležinkeliuose direktyvos 16 straipsnyje apibrėžtos nacionalinės saugos institucijos arba, priklausomai nuo dalyko – nacionalinės kompetentingos institucijos paskiria savo atstovus darbo grupėse, kurių veikloje jos nori dalyvauti.“;

| 3) | 8 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

3)

8 straipsnis išbraukiamas;

| 4) | Po 9 straipsnio įterpiamas šis skyriaus pavadinimas: |
| --- | --- |

4)

Po 9 straipsnio įterpiamas šis skyriaus pavadinimas:

| 5) | Įterpiami šie straipsniai:
  „9a straipsnis
  Nacionalinės taisyklės
  1.   Komisijos prašymu Agentūra atlieka naujų nacionalinių taisyklių, apie kurias Komisijai buvo pranešta pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 8 straipsnį ar 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB dėl Bendrijos geležinkelių sistemos sąveikos (nauja redakcija) (8) (toliau – Geležinkelių sąveikos direktyva) 17 straipsnio 3 dalį, techninio pobūdžio nagrinėjimą.
  2.   Agentūra išnagrinėja, ar 1 dalyje nurodytos taisyklės atitinka galiojančius BSB ir TSS. Agentūra taip pat išnagrinėja, ar šios taisyklės sudaro sąlygas pasiekti galiojančius BST.
  3.   Jei, atsižvelgusi į valstybės narės nurodytas priežastis, Agentūra nusprendžia, kad kurios nors iš šių taisyklių neatitinka TSS ar BSB, arba nesudaro sąlygų pasiekti BST, per du mėnesius nuo Komisijos taisyklių pateikimo Agentūrai dienos pateikia nuomonę Komisijai.
  9b straipsnis
  Nacionalinių taisyklių klasifikavimas
  1.   Agentūra sudaro palankesnes sąlygas valstybėms narėms pripažinti kitoje valstybėje narėje naudojamas transporto priemones laikantis 2–4 dalyse nustatytos tvarkos.
  2.   Ne vėliau kaip iki 2009 m. sausio 19 d. Agentūra peržiūri Geležinkelių sąveikos direktyvos VII priedo 1 skirsnyje pateiktą parametrų sąrašą ir Komisijai pateikia, jos nuomone, tinkamas rekomendacijas.
  3.   Agentūra parengia informacinio dokumento, kuriame pateikiamos kryžminės nuorodos į transporto priemonių naudojimą reglamentuojančias valstybių narių nacionalines taisykles, projektą. Šiame dokumente pateikiamos kiekvienos valstybės narės nacionalinės taisyklės, taikomos kiekvienam iš Geležinkelių sąveikos direktyvos VII priede nurodytų parametrų, ir taip pat nurodoma, kuriai to priedo 2 skirsnyje nurodytų grupių šios taisyklės priskiriamos. Į šias taisykles įtraukiamos taisyklės, apie kurias buvo pranešta pagal Geležinkelių sąveikos direktyvos 17 straipsnio 3 dalį, įskaitant taisykles, apie kurias buvo pranešta patvirtinus TSS (specifiniai atvejai, neišspręsti klausimai, leidžiančios nukrypti nuostatos), ir tas taisykles, apie kurias buvo pranešta pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 8 straipsnį.
  4.   Siekdama palaipsniui sumažinti nacionalinių taisyklių, priskiriamų Geležinkelių sąveikos direktyvos VII priedo 2 skirsnyje nurodytai B grupei, skaičių, Agentūra reguliariai rengia informaciniam dokumentui atnaujinti skirtą projektą ir jį pateikia Komisijai. Pirmasis dokumento variantas Komisijai pateikiamas ne vėliau kaip 2010 m. sausio 1 d.
  5.   Siekdama įgyvendinti šį straipsnį, Agentūra pagal 6 straipsnio 5 dalį bendradarbiauja su įsteigtomis nacionalinėmis saugos institucijomis ir pagal 3 straipsnio principus sudaro darbo grupę. |
| --- | --- |

5)

Įterpiami šie straipsniai:

„9a straipsnis

Nacionalinės taisyklės

1.   Komisijos prašymu Agentūra atlieka naujų nacionalinių taisyklių, apie kurias Komisijai buvo pranešta pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 8 straipsnį ar 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB dėl Bendrijos geležinkelių sistemos sąveikos (nauja redakcija) (8) (toliau – Geležinkelių sąveikos direktyva) 17 straipsnio 3 dalį, techninio pobūdžio nagrinėjimą.

2.   Agentūra išnagrinėja, ar 1 dalyje nurodytos taisyklės atitinka galiojančius BSB ir TSS. Agentūra taip pat išnagrinėja, ar šios taisyklės sudaro sąlygas pasiekti galiojančius BST.

3.   Jei, atsižvelgusi į valstybės narės nurodytas priežastis, Agentūra nusprendžia, kad kurios nors iš šių taisyklių neatitinka TSS ar BSB, arba nesudaro sąlygų pasiekti BST, per du mėnesius nuo Komisijos taisyklių pateikimo Agentūrai dienos pateikia nuomonę Komisijai.

9b straipsnis

Nacionalinių taisyklių klasifikavimas

1.   Agentūra sudaro palankesnes sąlygas valstybėms narėms pripažinti kitoje valstybėje narėje naudojamas transporto priemones laikantis 2–4 dalyse nustatytos tvarkos.

2.   Ne vėliau kaip iki 2009 m. sausio 19 d. Agentūra peržiūri Geležinkelių sąveikos direktyvos VII priedo 1 skirsnyje pateiktą parametrų sąrašą ir Komisijai pateikia, jos nuomone, tinkamas rekomendacijas.

3.   Agentūra parengia informacinio dokumento, kuriame pateikiamos kryžminės nuorodos į transporto priemonių naudojimą reglamentuojančias valstybių narių nacionalines taisykles, projektą. Šiame dokumente pateikiamos kiekvienos valstybės narės nacionalinės taisyklės, taikomos kiekvienam iš Geležinkelių sąveikos direktyvos VII priede nurodytų parametrų, ir taip pat nurodoma, kuriai to priedo 2 skirsnyje nurodytų grupių šios taisyklės priskiriamos. Į šias taisykles įtraukiamos taisyklės, apie kurias buvo pranešta pagal Geležinkelių sąveikos direktyvos 17 straipsnio 3 dalį, įskaitant taisykles, apie kurias buvo pranešta patvirtinus TSS (specifiniai atvejai, neišspręsti klausimai, leidžiančios nukrypti nuostatos), ir tas taisykles, apie kurias buvo pranešta pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 8 straipsnį.

4.   Siekdama palaipsniui sumažinti nacionalinių taisyklių, priskiriamų Geležinkelių sąveikos direktyvos VII priedo 2 skirsnyje nurodytai B grupei, skaičių, Agentūra reguliariai rengia informaciniam dokumentui atnaujinti skirtą projektą ir jį pateikia Komisijai. Pirmasis dokumento variantas Komisijai pateikiamas ne vėliau kaip 2010 m. sausio 1 d.

5.   Siekdama įgyvendinti šį straipsnį, Agentūra pagal 6 straipsnio 5 dalį bendradarbiauja su įsteigtomis nacionalinėmis saugos institucijomis ir pagal 3 straipsnio principus sudaro darbo grupę.

| 6) | Į 10 straipsnį įterpiamos šios dalys:
  „2a.   Pateikti techninio pobūdžio nuomones Agentūros gali prašyti:






  a) | nacionalinė saugos institucija ar Komisija – dėl nacionalinių taisyklių atitikties vienam ar keliems parametrams, išvardytiems Geležinkelių sąveikos direktyvos VII priedo 1 skirsnyje; |
| --- | --- | --- |

6)

Į 10 straipsnį įterpiamos šios dalys:

„2a.   Pateikti techninio pobūdžio nuomones Agentūros gali prašyti:

a)

nacionalinė saugos institucija ar Komisija – dėl nacionalinių taisyklių atitikties vienam ar keliems parametrams, išvardytiems Geležinkelių sąveikos direktyvos VII priedo 1 skirsnyje;

| b) | kompetentinga apeliacinė įstaiga, nurodyta Geležinkelių sąveikos direktyvos 21 straipsnio 7 dalyje, tuo atveju, kai kompetentinga nacionalinė saugos institucija priima sprendimą, kuriuo atsisakoma leisti naudoti geležinkelio transporto priemonę. |
| --- | --- |

b)

kompetentinga apeliacinė įstaiga, nurodyta Geležinkelių sąveikos direktyvos 21 straipsnio 7 dalyje, tuo atveju, kai kompetentinga nacionalinė saugos institucija priima sprendimą, kuriuo atsisakoma leisti naudoti geležinkelio transporto priemonę.

2b.   Komisija gali prašyti Agentūros teikti techninio pobūdžio nuomones dėl skubių TSS pakeitimų pagal Geležinkelių sąveikos direktyvos 7 straipsnio 1 dalį.“;

| 7) | 11 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

7)

11 straipsnis išbraukiamas;

| 8) | 13 straipsnis pakeičiamas taip:
  „13 straipsnis
  Notifikuotosios įstaigos
  1.   Nepažeisdama valstybių narių atsakomybės už jų skiriamas notifikuotąsias įstaigas, Agentūra Komisijos prašymu gali stebėti tų įstaigų darbo kokybę. Atitinkamais atvejais ji pateikia nuomonę Komisijai.
  2.   Nepažeisdama valstybių narių atsakomybės, Komisijai pagal Geležinkelių sąveikos direktyvos 28 straipsnio 4 dalies nuostatas nusprendus, kad notifikuotoji įstaiga neatitinka tos direktyvos VIII priede nurodytų kriterijų, Agentūra Komisijos prašymu patikrina, ar šių kriterijų yra laikomasi. Agentūra pateikia savo nuomonę Komisijai.“; |
| --- | --- |

8)

13 straipsnis pakeičiamas taip:

„13 straipsnis

Notifikuotosios įstaigos

1.   Nepažeisdama valstybių narių atsakomybės už jų skiriamas notifikuotąsias įstaigas, Agentūra Komisijos prašymu gali stebėti tų įstaigų darbo kokybę. Atitinkamais atvejais ji pateikia nuomonę Komisijai.

2.   Nepažeisdama valstybių narių atsakomybės, Komisijai pagal Geležinkelių sąveikos direktyvos 28 straipsnio 4 dalies nuostatas nusprendus, kad notifikuotoji įstaiga neatitinka tos direktyvos VIII priede nurodytų kriterijų, Agentūra Komisijos prašymu patikrina, ar šių kriterijų yra laikomasi. Agentūra pateikia savo nuomonę Komisijai.“;

| 9) | 15 straipsnis pakeičiamas taip:
  „15 straipsnis
  Sąveika Bendrijos geležinkelių sistemoje
  Nepažeisdama Geležinkelių sąveikos direktyvos 9 straipsnyje numatytų leidžiančių nukrypti nuostatų, Komisijos prašymu Agentūra išnagrinėja visų projektų, susijusių su posistemės projektavimu ir (arba) rekonstrukcija arba su posistemės atnaujinimu arba modernizavimu, kuriems pateiktos paraiškos dėl Bendrijos finansinės pagalbos skyrimo, sąveikos aspektą. Per laikotarpį, kuris nustatomas kartu su Komisija atsižvelgiant į projekto svarbą ir turimus išteklius, kuris negali trukti ilgiau nei du mėnesius, Agentūra pateikia nuomonę dėl projekto atitikties atitinkamoms TSS.“; |
| --- | --- |

9)

15 straipsnis pakeičiamas taip:

„15 straipsnis

Sąveika Bendrijos geležinkelių sistemoje

Nepažeisdama Geležinkelių sąveikos direktyvos 9 straipsnyje numatytų leidžiančių nukrypti nuostatų, Komisijos prašymu Agentūra išnagrinėja visų projektų, susijusių su posistemės projektavimu ir (arba) rekonstrukcija arba su posistemės atnaujinimu arba modernizavimu, kuriems pateiktos paraiškos dėl Bendrijos finansinės pagalbos skyrimo, sąveikos aspektą. Per laikotarpį, kuris nustatomas kartu su Komisija atsižvelgiant į projekto svarbą ir turimus išteklius, kuris negali trukti ilgiau nei du mėnesius, Agentūra pateikia nuomonę dėl projekto atitikties atitinkamoms TSS.“;

| 10) | Iš karto prieš 16 straipsnį įterpiamas šis skyriaus pavadinimas: |
| --- | --- |

10)

Iš karto prieš 16 straipsnį įterpiamas šis skyriaus pavadinimas:

| 11) | 16 straipsnis papildomas šia pastraipa:
  „Šios rekomendacijos yra suderintos su pareigomis, kurios jau priskirtos Saugos geležinkeliuose direktyvos 4 straipsnyje numatytoms geležinkelio įmonėms ir tos direktyvos 14a straipsnyje numatytiems už techninę priežiūrą atsakingiems subjektams, taip pat jose visapusiškai atsižvelgiama į geležinkelio įmonių ir už techninę priežiūrą atsakingų subjektų sertifikavimo mechanizmus.“; |
| --- | --- |

11)

16 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Šios rekomendacijos yra suderintos su pareigomis, kurios jau priskirtos Saugos geležinkeliuose direktyvos 4 straipsnyje numatytoms geležinkelio įmonėms ir tos direktyvos 14a straipsnyje numatytiems už techninę priežiūrą atsakingiems subjektams, taip pat jose visapusiškai atsižvelgiama į geležinkelio įmonių ir už techninę priežiūrą atsakingų subjektų sertifikavimo mechanizmus.“;

| 12) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „16a straipsnis
  Už techninę priežiūrą atsakingų subjektų sertifikavimas
  1.   Agentūra iki 2010 m. liepos 1 d. pateikia Komisijai rekomendaciją, atsižvelgdama į už techninę priežiūrą atsakingų subjektų sertifikavimo sistemos įgyvendinimą pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 14a straipsnio 5 dalį.
  Tinkamai atsižvelgiant į tai, kokie gali būti už techninę priežiūrą atsakingo subjekto santykiai su kitomis šalimis, pavyzdžiui, valdytojais, geležinkelio įmonėmis ar infrastruktūros valdytojais, Agentūros įvertinime ir rekomendacijoje visų pirma aptariami šie aspektai:






  a) | ar už techninę priežiūra atsakingas subjektas turi įdiegtas reikiamas sistemas, įskaitant eksploatavimo ir valdymo procesus, kuriomis būtų užtikrinta veiksminga ir saugi transporto priemonių techninė priežiūra; |
| --- | --- | --- |

12)

Įterpiamas šis straipsnis:

„16a straipsnis

Už techninę priežiūrą atsakingų subjektų sertifikavimas

1.   Agentūra iki 2010 m. liepos 1 d. pateikia Komisijai rekomendaciją, atsižvelgdama į už techninę priežiūrą atsakingų subjektų sertifikavimo sistemos įgyvendinimą pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 14a straipsnio 5 dalį.

Tinkamai atsižvelgiant į tai, kokie gali būti už techninę priežiūrą atsakingo subjekto santykiai su kitomis šalimis, pavyzdžiui, valdytojais, geležinkelio įmonėmis ar infrastruktūros valdytojais, Agentūros įvertinime ir rekomendacijoje visų pirma aptariami šie aspektai:

a)

ar už techninę priežiūra atsakingas subjektas turi įdiegtas reikiamas sistemas, įskaitant eksploatavimo ir valdymo procesus, kuriomis būtų užtikrinta veiksminga ir saugi transporto priemonių techninė priežiūra;

| b) | sertifikavimo sistemos, pritaikytos vagonų techninei priežiūrai, turinys ir specifikacijos; |
| --- | --- |

b)

sertifikavimo sistemos, pritaikytos vagonų techninei priežiūrai, turinys ir specifikacijos;

| c) | kompetentingų sertifikavimo įstaigų tipas ir reikalavimai, kurie turėtų būti keliami šioms įstaigoms; |
| --- | --- |

c)

kompetentingų sertifikavimo įstaigų tipas ir reikalavimai, kurie turėtų būti keliami šioms įstaigoms;

| d) | sertifikatų, kurie turi būti suteikti už techninę priežiūrą atsakingiems subjektams, forma ir galiojimas; |
| --- | --- |

d)

sertifikatų, kurie turi būti suteikti už techninę priežiūrą atsakingiems subjektams, forma ir galiojimas;

| e) | techniniai ir veiklos patikrinimai bei kontrolė. |
| --- | --- |

e)

techniniai ir veiklos patikrinimai bei kontrolė.

2.   Per trejus metus nuo Saugos geležinkeliuose direktyvos 14a straipsnio 5 dalyje nurodytos techninės priežiūros sistemos priėmimo Komisijoje, Agentūra Komisijai pateikia ataskaitą, kurioje įvertinamas šios sistemos įgyvendinimas. Tuo pačiu metu Agentūra taip pat pateikia Komisijai rekomendaciją, kad būtų galima apibrėžti panašios sertifikavimo sistemos, taikomos už kitų transporto priemonių, pvz., lokomotyvų, keleivinių automobilių, elektrinių (EMU) ir dyzelinių (DMU) traukos riedmenų, techninę priežiūrą atsakingiems subjektams, turinį ir specifikacijas.

3.   Agentūra išanalizuoja alternatyvias priemones, dėl kurių buvo priimtas sprendimas pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 14a straipsnio 8 dalį, rengdama ataskaitą apie saugą geležinkeliuose pagal šio reglamento 9 straipsnio 2 dalį.“;

| 13) | Po 16a straipsnio iš karto įterpiamas šis skyriaus pavadinimas: |
| --- | --- |

13)

Po 16a straipsnio iš karto įterpiamas šis skyriaus pavadinimas:

| 14) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „16b straipsnis
  Traukinių mašinistai
  1.   Su 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje (9) (toliau – Traukinių mašinistų direktyva), sertifikavimo susijusiais klausimais Agentūra:






  a) | parengia licencijos, sertifikato ir patvirtintos sertifikato kopijos Bendrijos modelio projektą, bei nustato jų fizines ypatybes, atsižvelgdama į apsaugos nuo klastojimo priemones; |
| --- | --- | --- |

14)

Įterpiamas šis straipsnis:

„16b straipsnis

Traukinių mašinistai

1.   Su 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje (9) (toliau – Traukinių mašinistų direktyva), sertifikavimo susijusiais klausimais Agentūra:

a)

parengia licencijos, sertifikato ir patvirtintos sertifikato kopijos Bendrijos modelio projektą, bei nustato jų fizines ypatybes, atsižvelgdama į apsaugos nuo klastojimo priemones;

| b) | bendradarbiauja su kompetentingomis institucijomis, siekdama užtikrinti traukinių mašinistų licencijų ir sertifikatų registrų sąveiką. Šiuo tikslu Agentūra parengia pagrindinių sukurtinų registrų parametrų, pvz., registruotinų duomenų, jų formato ir keitimosi duomenimis protokolo, teisės naudotis registru, duomenų saugojimo trukmės ir taisyklių, kurių reikia laikytis bankroto atveju, projektą; |
| --- | --- |

b)

bendradarbiauja su kompetentingomis institucijomis, siekdama užtikrinti traukinių mašinistų licencijų ir sertifikatų registrų sąveiką. Šiuo tikslu Agentūra parengia pagrindinių sukurtinų registrų parametrų, pvz., registruotinų duomenų, jų formato ir keitimosi duomenimis protokolo, teisės naudotis registru, duomenų saugojimo trukmės ir taisyklių, kurių reikia laikytis bankroto atveju, projektą;

| c) | parengia Bendrijos egzaminuotojų ir egzaminų pasirinkimo kriterijų projektą; |
| --- | --- |

c)

parengia Bendrijos egzaminuotojų ir egzaminų pasirinkimo kriterijų projektą;

| d) | įvertina traukinių mašinistų sertifikavimo sistemos rengimą, ne vėliau kaip per ketverius metus nuo registrų pagrindinių kriterijų patvirtinimo, kaip numatyta Traukinių mašinistų direktyvos 22 straipsnio 4 dalyje, pateikdama Komisijai ataskaitą, kurioje atitinkamais atvejais nurodo sistemos ir priemonių, susijusių su paraiškas išduoti suderintą sertifikatą pateikusių asmenų profesinių žinių apie riedmenis ir atitinkamą infrastruktūrą teoriniu ir praktiniu patikrinimu, aspektus, kurie turi būti tobulinami; |
| --- | --- |

d)

įvertina traukinių mašinistų sertifikavimo sistemos rengimą, ne vėliau kaip per ketverius metus nuo registrų pagrindinių kriterijų patvirtinimo, kaip numatyta Traukinių mašinistų direktyvos 22 straipsnio 4 dalyje, pateikdama Komisijai ataskaitą, kurioje atitinkamais atvejais nurodo sistemos ir priemonių, susijusių su paraiškas išduoti suderintą sertifikatą pateikusių asmenų profesinių žinių apie riedmenis ir atitinkamą infrastruktūrą teoriniu ir praktiniu patikrinimu, aspektus, kurie turi būti tobulinami;

| e) | iki 2012 m. gruodžio 4 d. išnagrinėja galimybę naudoti integroscheminę kortelę, apimančią Traukinių mašinistų direktyvos 4 straipsnyje nurodytą licenciją ir sertifikatus, ir parengia šios kortelės naudojimo ekonominės naudos analizę. Agentūra parengia tokios integroscheminės kortelės techninių ir eksploatavimo specifikacijų projektą; |
| --- | --- |

e)

iki 2012 m. gruodžio 4 d. išnagrinėja galimybę naudoti integroscheminę kortelę, apimančią Traukinių mašinistų direktyvos 4 straipsnyje nurodytą licenciją ir sertifikatus, ir parengia šios kortelės naudojimo ekonominės naudos analizę. Agentūra parengia tokios integroscheminės kortelės techninių ir eksploatavimo specifikacijų projektą;

| f) | padeda valstybėms narėms bendradarbiauti tarpusavyje įgyvendinant Traukinių mašinistų direktyvą ir organizuoja atitinkamus susitikimus su kompetentingų institucijų atstovais; |
| --- | --- |

f)

padeda valstybėms narėms bendradarbiauti tarpusavyje įgyvendinant Traukinių mašinistų direktyvą ir organizuoja atitinkamus susitikimus su kompetentingų institucijų atstovais;

| g) | jei Komisija paprašo, atlieka Traukinių mašinistų direktyvos nuostatų taikymo traukinių mašinistams, vykdantiems veiklą tik tos valstybės narės teritorijoje, ekonominės naudos analizę. Ekonominės naudos analizė apima 10 metų laikotarpį. Ekonominės naudos analizė pateikiama Komisijai per dvejus metus nuo Traukinių mašinistų direktyvos 37 straipsnio 1 punkte numatytų registrų sukūrimo; |
| --- | --- |

g)

jei Komisija paprašo, atlieka Traukinių mašinistų direktyvos nuostatų taikymo traukinių mašinistams, vykdantiems veiklą tik tos valstybės narės teritorijoje, ekonominės naudos analizę. Ekonominės naudos analizė apima 10 metų laikotarpį. Ekonominės naudos analizė pateikiama Komisijai per dvejus metus nuo Traukinių mašinistų direktyvos 37 straipsnio 1 punkte numatytų registrų sukūrimo;

| h) | jei Komisija paprašo, atlieka kitą ekonominės naudos analizę, kurią ji turi pateikti Komisijai ne vėliau kaip likus 12 mėnesių iki laikino nuostatų netaikymo laikotarpio, kurį gali nustatyti Komisija, pabaigos; |
| --- | --- |

h)

jei Komisija paprašo, atlieka kitą ekonominės naudos analizę, kurią ji turi pateikti Komisijai ne vėliau kaip likus 12 mėnesių iki laikino nuostatų netaikymo laikotarpio, kurį gali nustatyti Komisija, pabaigos;

| i) | užtikrina, kad pagal Traukinių mašinistų direktyvos 22 straipsnio 2 dalies a ir b punktus įdiegta sistema atitiktų 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (10) nuostatas. |
| --- | --- |

i)

užtikrina, kad pagal Traukinių mašinistų direktyvos 22 straipsnio 2 dalies a ir b punktus įdiegta sistema atitiktų 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (10) nuostatas.

2.   Su Traukinių mašinistų direktyva susijusiais klausimais Agentūra pateikia rekomendacijas dėl:

| a) | Įvairių A ir B kategorijų tipų Bendrijos kodų, kaip nurodyta Traukinių mašinistų direktyvos 4 straipsnio 3 dalyje, pakeitimų; |
| --- | --- |

a)

Įvairių A ir B kategorijų tipų Bendrijos kodų, kaip nurodyta Traukinių mašinistų direktyvos 4 straipsnio 3 dalyje, pakeitimų;

| b) | kodų, kuriuose nurodyta papildoma informacija arba naudojimo medicininio pobūdžio apribojimai, kuriuos kompetentinga institucija nustato pagal Traukinių mašinistų direktyvos II priedą. |
| --- | --- |

b)

kodų, kuriuose nurodyta papildoma informacija arba naudojimo medicininio pobūdžio apribojimai, kuriuos kompetentinga institucija nustato pagal Traukinių mašinistų direktyvos II priedą.

3.   Agentūra kompetentingoms institucijoms gali pateikti pagrįstą prašymą suteikti informaciją apie traukinių mašinistų licencijų išdavimo padėtį.

| 15) | Įterpiamas šis straipsnis:
  „16c straipsnis
  Kitas traukinio personalas
  Pagal Traukinių mašinistų direktyvos 28 straipsnį iki 2009 m. birželio 4 d. pateiktinoje ataskaitoje ir atsižvelgdama į eksploatavimo ir eismo valdymo TSS, parengtas pagal Direktyvas 96/48/EB ir 2001/16/EB, Agentūra nurodo kitų traukinio personalo narių, atliekančių esmines su saugos užtikrinimu susijusias užduotis, savo profesine kvalifikacija atitinkamai prisidedančių prie geležinkelių saugos, pareigines instrukcijas ir užduotis, kurios turėtų būti reglamentuojamos Bendrijos lygiu naudojant licencijų ir (arba) sertifikatų sistemą, kuri gali būti panaši į Traukinių mašinistų direktyvoje nustatytą sistemą.“; |
| --- | --- |

15)

Įterpiamas šis straipsnis:

„16c straipsnis

Kitas traukinio personalas

Pagal Traukinių mašinistų direktyvos 28 straipsnį iki 2009 m. birželio 4 d. pateiktinoje ataskaitoje ir atsižvelgdama į eksploatavimo ir eismo valdymo TSS, parengtas pagal Direktyvas 96/48/EB ir 2001/16/EB, Agentūra nurodo kitų traukinio personalo narių, atliekančių esmines su saugos užtikrinimu susijusias užduotis, savo profesine kvalifikacija atitinkamai prisidedančių prie geležinkelių saugos, pareigines instrukcijas ir užduotis, kurios turėtų būti reglamentuojamos Bendrijos lygiu naudojant licencijų ir (arba) sertifikatų sistemą, kuri gali būti panaši į Traukinių mašinistų direktyvoje nustatytą sistemą.“;

| 16) | 17 straipsnio pavadinimas ir 1 dalis pakeičiami taip:
  „17 straipsnis
  Profesinė kompetencija ir mokymas
  1.   Agentūra rengia rekomendacijas dėl personalo, susijusio su geležinkelių sistemos veikimu ir technine priežiūra, tačiau kuriam netaikomi 16b ir 16c straipsniai, profesinės kompetencijos nustatymui taikomų kriterijų ir dėl šio personalo atestavimo.“; |
| --- | --- |

16)

17 straipsnio pavadinimas ir 1 dalis pakeičiami taip:

„17 straipsnis

Profesinė kompetencija ir mokymas

1.   Agentūra rengia rekomendacijas dėl personalo, susijusio su geležinkelių sistemos veikimu ir technine priežiūra, tačiau kuriam netaikomi 16b ir 16c straipsniai, profesinės kompetencijos nustatymui taikomų kriterijų ir dėl šio personalo atestavimo.“;

| 17) | Po 17 straipsnio iš karto įterpiamas šis skyriaus pavadinimas: |
| --- | --- |

17)

Po 17 straipsnio iš karto įterpiamas šis skyriaus pavadinimas:

| 18) | 18 straipsnis pakeičiamas taip:
  „18 straipsnis
  Registrai
  1.   Agentūra parengia ir rekomenduoja Komisijai bendras specifikacijas, skirtas:






  a) | nacionaliniams transporto priemonių registrams pagal Geležinkelių sąveikos direktyvos 33 straipsnį, įskaitant keitimosi duomenimis tvarką ir standartinę registracijos paraiškos formą; |
| --- | --- | --- |

18)

18 straipsnis pakeičiamas taip:

„18 straipsnis

Registrai

1.   Agentūra parengia ir rekomenduoja Komisijai bendras specifikacijas, skirtas:

a)

nacionaliniams transporto priemonių registrams pagal Geležinkelių sąveikos direktyvos 33 straipsnį, įskaitant keitimosi duomenimis tvarką ir standartinę registracijos paraiškos formą;

| b) | leidžiamų naudoti transporto priemonių tipų Europos registrui pagal Geležinkelių sąveikos direktyvos 34 straipsnį, įskaitant keitimosi duomenimis su nacionalinėmis saugos institucijomis tvarką; |
| --- | --- |

b)

leidžiamų naudoti transporto priemonių tipų Europos registrui pagal Geležinkelių sąveikos direktyvos 34 straipsnį, įskaitant keitimosi duomenimis su nacionalinėmis saugos institucijomis tvarką;

| c) | infrastruktūros registrui pagal Geležinkelio sąveikos direktyvos 35 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

infrastruktūros registrui pagal Geležinkelio sąveikos direktyvos 35 straipsnį.

2.   Agentūra sudaro ir tvarko transporto priemonių, kurias valstybės narės leido naudoti Bendrijos geležinkelių tinkle, tipų registrą pagal Geležinkelių sąveikos direktyvos 34 straipsnį. Agentūra taip pat parengia tipo atitikties deklaracijos modelio projektą pagal tos direktyvos 26 straipsnio 4 dalį.“;

| 19) | 19 straipsnis pakeičiamas taip:
  „19 straipsnis
  Galimybė susipažinti su dokumentais ir registrais
  1.   Agentūra sudaro galimybes visuomenei susipažinti su šiais Geležinkelių sąveikos direktyvoje ir Saugos geležinkeliuose direktyvoje numatytais dokumentais ir registrais:






  a) | posistemių EB patikros deklaracijomis; |
| --- | --- | --- |

19)

19 straipsnis pakeičiamas taip:

„19 straipsnis

Galimybė susipažinti su dokumentais ir registrais

1.   Agentūra sudaro galimybes visuomenei susipažinti su šiais Geležinkelių sąveikos direktyvoje ir Saugos geležinkeliuose direktyvoje numatytais dokumentais ir registrais:

a)

posistemių EB patikros deklaracijomis;

| b) | nacionalinių saugos institucijų turimomis sudedamųjų dalių EB atitikties deklaracijomis; |
| --- | --- |

b)

nacionalinių saugos institucijų turimomis sudedamųjų dalių EB atitikties deklaracijomis;

| c) | licencijomis, išduotomis pagal Direktyvą 95/18/EB; |
| --- | --- |

c)

licencijomis, išduotomis pagal Direktyvą 95/18/EB;

| d) | saugos sertifikatais, išduotais pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 10 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

saugos sertifikatais, išduotais pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 10 straipsnį;

| e) | tyrimo ataskaitomis, pateiktomis Agentūrai pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 24 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

tyrimo ataskaitomis, pateiktomis Agentūrai pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 24 straipsnį;

| f) | nacionalinėmis taisyklėmis, apie kurias buvo pranešta Komisijai pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 8 straipsnį ir pagal Geležinkelių sąveikos direktyvos 5 straipsnio 6 dalį ir 17 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

f)

nacionalinėmis taisyklėmis, apie kurias buvo pranešta Komisijai pagal Saugos geležinkeliuose direktyvos 8 straipsnį ir pagal Geležinkelių sąveikos direktyvos 5 straipsnio 6 dalį ir 17 straipsnio 3 dalį;

| g) | sąsaja su nacionaliniais transporto priemonių registrais; |
| --- | --- |

g)

sąsaja su nacionaliniais transporto priemonių registrais;

| h) | sąsaja su infrastruktūros registrais; |
| --- | --- |

h)

sąsaja su infrastruktūros registrais;

| i) | Europos leidžiamų naudoti transporto priemonių tipų registru; |
| --- | --- |

i)

Europos leidžiamų naudoti transporto priemonių tipų registru;

| j) | prašymų pakeisti ERTMS specifikacijas arba jų planuojamų pakeitimų registru; |
| --- | --- |

j)

prašymų pakeisti ERTMS specifikacijas arba jų planuojamų pakeitimų registru;

| k) | transporto priemonių valdytojų atliekamų ženklinimų, kuriuos saugo Agentūra pagal eksploatacijos ir eismo valdymo TSS, registru. |
| --- | --- |

k)

transporto priemonių valdytojų atliekamų ženklinimų, kuriuos saugo Agentūra pagal eksploatacijos ir eismo valdymo TSS, registru.

2.   1 dalyje nurodytų dokumentų praktinę perdavimo tvarką aptaria ir dėl jos susitaria valstybės narės ir Komisija, remdamosi Agentūros parengtu projektu.

3.   Perduodamos 1 dalyje nurodytus dokumentus, atitinkamos įstaigos gali nurodyti, kurie dokumentai neturi būti atskleidžiami visuomenei dėl saugumo priežasčių.

4.   Už 1 dalies c ir d punktuose nurodytų dokumentų išdavimą atsakingos nacionalinės institucijos per vieną mėnesį praneša Agentūrai apie kiekvieną atskirą sprendimą išduoti, atnaujinti, pakeisti ar panaikinti dokumentus.

5.   Šioje viešoje duomenų bazėje Agentūra gali talpinti visus viešus dokumentus ar nurodyti šio reglamento tikslams svarbias sąsajas.“;

| 20) | 4 skyriaus pavadinimas pakeičiamas šiuo tekstu: |
| --- | --- |

20)

4 skyriaus pavadinimas pakeičiamas šiuo tekstu:

| 21) | Įterpiami šie straipsniai:
  „21a straipsnis
  ERTMS
  1.   Agentūra, derindama veiklą su Komisija, prisiima vykdyti 2–5 dalyse išdėstytas užduotis, siekdama:






  a) | užtikrinti ERTMS nuoseklią plėtrą; |
| --- | --- | --- |

21)

Įterpiami šie straipsniai:

„21a straipsnis

ERTMS

1.   Agentūra, derindama veiklą su Komisija, prisiima vykdyti 2–5 dalyse išdėstytas užduotis, siekdama:

a)

užtikrinti ERTMS nuoseklią plėtrą;

| b) | prisidėti prie valstybėse narėse įdiegtos ERTMS įrangos atitikimo galiojančioms specifikacijoms. |
| --- | --- |

b)

prisidėti prie valstybėse narėse įdiegtos ERTMS įrangos atitikimo galiojančioms specifikacijoms.

2.   Agentūra nustato prašymų pakeisti ERTMS specifikacijas administravimo procedūrą. Šiuo tikslu Agentūra sudaro ir prižiūri prašymų pakeisti ERTMS specifikacijas arba jų planuojamų pakeitimų registrą.

Agentūra rekomenduoja patvirtinti naują versiją tik jei ankstesnė versija buvo pakankamai panaudota. Naujos versijos kūrimas neturi pakenkti ERTMS panaudojimui, specifikacijų stabilumui, kuris reikalingas siekiant pagerinti ERTMS įrangos gamybą, geležinkelio įmonėms susigrąžinti investicijas ir veiksmingai planuoti ERTMS įdiegimą.

3.   Agentūra remia Komisijos pastangas, susijusias su ES ERTMS įdiegimo plano rengimu, ir ERTMS įrengimo transeuropiniuose transporto koridoriuose darbų koordinavimą.

4.   Agentūra parengia įvairių ERTMS versijų valdymo strategiją, kad būtų užtikrintas tinklų ir transporto priemonių, kuriuose yra sumontuotos skirtingos ERTMS, techninis ir eksploatacinis suderinamumas ir suteikta paskata greitai įgyvendinti galiojančią versiją ir galimas naujesnes versijas.

Pagal Geležinkelių sąveikos direktyvos 6 straipsnio 9 dalį Agentūra užtikrina, kad vėlesnės ERTMS įrangos versijos būtų suderinamos su ankstesnėmis versijomis, priimtomis po 2008 m. balandžio 23 d. Komisijos patvirtintos versijos.

Agentūra parengia ERTMS įrangos, kuri buvo naudojama iki 2008 m. balandžio 23 d. arba kurios įdiegimas arba patobulinimas tuo metu buvo pažengęs, vertinimo ataskaitą, kurioje nurodoma:

| a) | papildomos išlaidos, kurios atsiranda dėl ankstyvo įdiegimo, susijusio su 2008 m. balandžio 23 d. Komisijos patvirtintos versijos įvedimu; |
| --- | --- |

a)

papildomos išlaidos, kurios atsiranda dėl ankstyvo įdiegimo, susijusio su 2008 m. balandžio 23 d. Komisijos patvirtintos versijos įvedimu;

| b) | visi galimi mechanizmai, įskaitant finansinius, skirti paremti perėjimą nuo ankstesnių versijų prie a punkte nurodytos versijos. |
| --- | --- |

b)

visi galimi mechanizmai, įskaitant finansinius, skirti paremti perėjimą nuo ankstesnių versijų prie a punkte nurodytos versijos.

Komisija imasi tinkamų priemonių per vienerius metus nuo Agentūros vertinimo ataskaitos gavimo datos.

5.   Agentūra įsteigia notifikuotųjų įstaigų ad hoc darbo grupę, jai pirmininkauja ir kontroliuoja, kad EB patikros procedūros, susijusios su konkrečiais ERTMS projektais, kurias vykdo notifikuotosios įstaigos, būtų taikomos tinkamai. Agentūra taip pat bendradarbiauja su nacionalinėmis saugos institucijomis ir kontroliuoja, kad leidimų eksploatuoti išdavimų procedūros būtų taikomos tinkamai. Jei Agentūra nustato, kad kyla tinklų ir transporto priemonių su įdiegta įranga, kuriai taikomos šios procedūros, techninio ir eksploatacinio suderinamumo trūkumo pavojus, ji nedelsdama informuoja Komisiją, kuri imasi atitinkamų veiksmų.

6.   Jei įgyvendinant konkrečius ERTMS projektus atsiranda tinklų ir transporto priemonių techninis nesuderinamumas, notifikuotosios įstaigos ir nacionalinės saugos institucijos užtikrina, kad Agentūra galėtų gauti visą susijusią informaciją apie taikomas „EB“ patikros ir leidimo naudoti procedūras, taip pat apie eksploatavimo sąlygas. Tam tikrais atvejais Agentūra rekomenduoja Komisijai tinkamas priemones.

7.   Agentūra įvertina ERMTS įrangos sertifikavimo procesą iki 2011 m. sausio 1 d. Komisijai pateikdama ataskaitą, kurioje, jei reikia, pateikia įgyvendintinus patobulinimus.

8.   Remdamasi 7 dalyje nurodyta ataskaita, Komisija įvertina vieno laboratorinės įrangos tipo, vieno etaloninio bėgių kelio ir (arba) vienos sertifikavimo institucijos naudojimo Bendrijos lygmeniu sąnaudas ir naudą. Sertifikavimo institucija turi atitikti Geležinkelių sąveikos direktyvos VIII priede nurodytus kriterijus. Komisija gali pateikti ataskaitą ir, prireikus, teisėkūros pasiūlymą dėl ERTMS sertifikavimo sistemos pagerinimo.

21b straipsnis

Pagalba Komisijai

1.   Neviršydama 30 straipsnio 2 dalies b punkto, Agentūra Komisijos prašymu padeda jai įgyvendinti Bendrijos teisės aktus, kurių tikslas – didinti geležinkelių sistemų sąveiką ir parengti bendrą požiūrį dėl Europos geležinkelių sistemos saugos.

2.   Šios pagalbos teikimo laikotarpis bei taikymo sritis yra riboti, ji vykdoma nepažeidžiant kitų šiuo reglamentu Agentūrai pavestų užduočių ir ši pagalba gali apimti:

| a) | informacijos apie konkrečių Bendrijos teisės aktų aspektų įgyvendinimą teikimą; |
| --- | --- |

a)

informacijos apie konkrečių Bendrijos teisės aktų aspektų įgyvendinimą teikimą;

| b) | techninių konsultacijų klausimais, reikalaujančiais pažangiosios patirties, teikimą; |
| --- | --- |

b)

techninių konsultacijų klausimais, reikalaujančiais pažangiosios patirties, teikimą;

| c) | informacijos rinkimą bendradarbiaujant su nacionalinėmis saugos institucijomis ir tyrimo institucijomis, nurodytomis 6 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

c)

informacijos rinkimą bendradarbiaujant su nacionalinėmis saugos institucijomis ir tyrimo institucijomis, nurodytomis 6 straipsnio 5 dalyje.

3.   Vykdomasis direktorius bent kartą per metus pateikia Valdybai ataskaitą dėl šio straipsnio įgyvendinimo, įskaitant jo poveikį ištekliams.“;

| 22) | 24 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Nepažeidžiant 26 straipsnio 1 dalies, Agentūros personalą sudaro:






  — | pagal ne ilgesnę nei penkerių metų darbo sutartį Agentūros priimti darbuotojai, atrinkti iš sektoriaus specialistų pagal savo kvalifikaciją bei patirtį geležinkelių saugos ir sąveikos srityse; |
| --- | --- | --- |

22)

24 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Nepažeidžiant 26 straipsnio 1 dalies, Agentūros personalą sudaro:

—

pagal ne ilgesnę nei penkerių metų darbo sutartį Agentūros priimti darbuotojai, atrinkti iš sektoriaus specialistų pagal savo kvalifikaciją bei patirtį geležinkelių saugos ir sąveikos srityse;

| — | pareigūnai, kuriuos Komisija arba valstybės narės paskyrė arba komandiravo ne ilgesniam nei penkerių metų laikotarpiui; ir |
| --- | --- |

—

pareigūnai, kuriuos Komisija arba valstybės narės paskyrė arba komandiravo ne ilgesniam nei penkerių metų laikotarpiui; ir

| — | kiti tarnautojai, kaip apibrėžta Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygose, įgyvendinimo arba sekretoriaus užduotims atlikti. |
| --- | --- |

—

kiti tarnautojai, kaip apibrėžta Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygose, įgyvendinimo arba sekretoriaus užduotims atlikti.

Per pirmuosius 10 Agentūros veiklos metų pirmos pastraipos pirmoje įtraukoje nurodytas 5 metų laikotarpis gali būti pratęstas dar ne ilgesniam kaip 3 metų laikotarpiui, jeigu būtina užtikrinti Agentūros paslaugų tęstinumą.“;

| 23) | 25 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, iki kiekvienų metų lapkričio 30 d. priima Agentūros kitų metų darbo programą ir perduoda ją valstybėms narėms, Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. Ši darbo programa tvirtinama nepažeidžiant kasmetės Bendrijos biudžeto sudarymo procedūros. Jeigu per 15 dienų nuo darbo programos patvirtinimo Komisija pareiškia nepritarimą programai, Administracinė valdyba per du mėnesius ją peržiūri ir priima, prireikus su pakeitimais, antruoju svarstymu dviejų trečdalių balsų dauguma, įskaitant Komisijos atstovų balsus, arba valstybių narių atstovų vieningu sprendimu;“; |
| --- | --- | --- | --- |

23)

25 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, iki kiekvienų metų lapkričio 30 d. priima Agentūros kitų metų darbo programą ir perduoda ją valstybėms narėms, Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. Ši darbo programa tvirtinama nepažeidžiant kasmetės Bendrijos biudžeto sudarymo procedūros. Jeigu per 15 dienų nuo darbo programos patvirtinimo Komisija pareiškia nepritarimą programai, Administracinė valdyba per du mėnesius ją peržiūri ir priima, prireikus su pakeitimais, antruoju svarstymu dviejų trečdalių balsų dauguma, įskaitant Komisijos atstovų balsus, arba valstybių narių atstovų vieningu sprendimu;“;

| b) | pridedama ši dalis:
  „3.   Agentūros darbo programoje nurodomi visų veiklos krypčių tikslai. Paprastai kiekviena veikla ir (arba) kiekvienas rezultatas įtraukiami į Komisijai skirtą ataskaitą.“; |
| --- | --- |

b)

pridedama ši dalis:

„3.   Agentūros darbo programoje nurodomi visų veiklos krypčių tikslai. Paprastai kiekviena veikla ir (arba) kiekvienas rezultatas įtraukiami į Komisijai skirtą ataskaitą.“;

| 24) | 26 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Administracinę valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą ir keturi Komisijos atstovai, taip pat šeši atstovai, kurie neturi teisės balsuoti, Europos mastu atstovaujantys šioms grupėms:






  a) | geležinkelio įmonėms; |
| --- | --- | --- |

24)

26 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Administracinę valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą ir keturi Komisijos atstovai, taip pat šeši atstovai, kurie neturi teisės balsuoti, Europos mastu atstovaujantys šioms grupėms:

a)

geležinkelio įmonėms;

| b) | infrastruktūros valdytojams; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros valdytojams;

| c) | geležinkelių pramonei; |
| --- | --- |

c)

geležinkelių pramonei;

| d) | profesinėms sąjungoms; |
| --- | --- |

d)

profesinėms sąjungoms;

| e) | keleiviams; |
| --- | --- |

e)

keleiviams;

| f) | klientams, kuriems teikiamos krovinių gabenimo paslaugos. |
| --- | --- |

f)

klientams, kuriems teikiamos krovinių gabenimo paslaugos.

Siekdama užtikrinti tinkamą atstovavimą visiems interesams, kiekvienai grupei Komisija skiria po vieną atstovą ir po vieną pavaduotoją iš keturių pavardžių sąrašo, kurį pateikia atitinkamos Europos organizacijos.

Valdybos nariai ir jų pavaduotojai skiriami atsižvelgiant į jų atitinkamą patirtį bei žinias.“;

| 25) | 33 straipsnio 1 dalis pakeičiama šiuo tekstu:
  „1.   Siekdama atlikti užduotis, kurios jai patikėtos pagal 9, 9a, 10, 13 ir 15 straipsnius, Agentūra gali vykdyti vizitus valstybėse narėse pagal Administracinės valdybos nustatytą politiką. Nacionalinės valstybių narių valdžios institucijos palengvina Agentūros personalo darbą.“; |
| --- | --- |

25)

33 straipsnio 1 dalis pakeičiama šiuo tekstu:

„1.   Siekdama atlikti užduotis, kurios jai patikėtos pagal 9, 9a, 10, 13 ir 15 straipsnius, Agentūra gali vykdyti vizitus valstybėse narėse pagal Administracinės valdybos nustatytą politiką. Nacionalinės valstybių narių valdžios institucijos palengvina Agentūros personalo darbą.“;

| 26) | 36 straipsnio 1 dalis pakeičiama šiuo tekstu:
  „1.   Agentūros veikloje gali dalyvauti Europos šalys ir šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, kurios su Europos bendrija yra sudariusios susitarimus, pagal kuriuos šios šalys šio reglamento taikymo srityje yra priėmusios ir taiko Bendrijos teisės aktus.“. |
| --- | --- |

26)

36 straipsnio 1 dalis pakeičiama šiuo tekstu:

„1.   Agentūros veikloje gali dalyvauti Europos šalys ir šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, kurios su Europos bendrija yra sudariusios susitarimus, pagal kuriuos šios šalys šio reglamento taikymo srityje yra priėmusios ir taiko Bendrijos teisės aktus.“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre, 2008 m. gruodžio 16 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  OL C 256, 2007 10 27, p. 39.

1

(2)  2007 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 297 E, 2008 11 20, p. 140), 2008 m. kovo 3 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 93 E, 2008 4 15, p. 1), 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. gruodžio 1 d. Tarybos sprendimas.

2

Oficialiajame leidinyje

(3)  OL L 164, 2004 4 30, p. 1.

3

(4)  OL L 191, 2008 7 18, p. 1.

4

(5)  OL L 164, 2004 4 30, p. 44.

5

(6)  OL L 315, 2007 12 3, p. 51.

6

(7)  2006 m. kovo 28 d. Komisijos sprendimas 2006/679/EB dėl transeuropinės paprastųjų geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemio techninių sąveikos specifikacijų(OL L 284, 2006 10 16, p. 1).

7

(8)  OL L 191, 2008 7 18, p. 1.“;

8

(9)  OL L 315, 2007 12 3, p. 51.

9

(10)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.“;

10

---

| 31.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/60 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/60

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1336/2008

2008 m. gruodžio 16 d.,

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 648/2004, siekiant suderinti jį su Reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 dėl medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo bei pakavimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 dėl medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo bei pakavimo (3) numatyta suderinti medžiagų ir mišinių klasifikavimą ir ženklinimą Bendrijoje. Minėtu reglamentu bus pakeista 1967 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo (4), taip pat 1999 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/45/EB dėl pavojingų preparatų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą reglamentuojančių valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų derinimo (5). |
| --- | --- |

(1)

2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 dėl medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo bei pakavimo (3) numatyta suderinti medžiagų ir mišinių klasifikavimą ir ženklinimą Bendrijoje. Minėtu reglamentu bus pakeista 1967 m. birželio 27 d. Tarybos direktyva 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo (4), taip pat 1999 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/45/EB dėl pavojingų preparatų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą reglamentuojančių valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų derinimo (5).

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 1272/2008 remiamasi su direktyvomis 67/548/EEB ir 1999/45/EB susijusia patirtimi ir į jį įtraukiami tarptautiniu mastu JT struktūroje priimti cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo ir ženklinimo kriterijai, numatyti Pasaulinėje suderintoje cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistemoje (toliau – GHS) priimti. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 1272/2008 remiamasi su direktyvomis 67/548/EEB ir 1999/45/EB susijusia patirtimi ir į jį įtraukiami tarptautiniu mastu JT struktūroje priimti cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo ir ženklinimo kriterijai, numatyti Pasaulinėje suderintoje cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistemoje (toliau – GHS) priimti.

| (3) | Tam tikros direktyvose 67/548/EEB ir 1999/45/EB nustatytos klasifikavimo ir ženklinimo nuostatos taip pat naudojamos taikant kitus Bendrijos teisės aktus, tokius kaip 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 648/2004 dėl ploviklių (6). |
| --- | --- |

(3)

Tam tikros direktyvose 67/548/EEB ir 1999/45/EB nustatytos klasifikavimo ir ženklinimo nuostatos taip pat naudojamos taikant kitus Bendrijos teisės aktus, tokius kaip 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 648/2004 dėl ploviklių (6).

| (4) | Analizuojant galimą direktyvų 67/548/EEB ir 1999/45/EB pakeitimo ir GHS kriterijų naudojimo poveikį prieita išvados, kad suderinus Reglamento (EB) Nr. 648/2004 nuorodas į tas direktyvas minėto teisės akto taikymo apimtis turėtų likti tokia pati. |
| --- | --- |

(4)

Analizuojant galimą direktyvų 67/548/EEB ir 1999/45/EB pakeitimo ir GHS kriterijų naudojimo poveikį prieita išvados, kad suderinus Reglamento (EB) Nr. 648/2004 nuorodas į tas direktyvas minėto teisės akto taikymo apimtis turėtų likti tokia pati.

| (5) | Perėjimas nuo direktyvose 67/548/EEB ir 1999/45/EB pateiktų klasifikavimo kriterijų prie naujųjų kriterijų turėtų būti visiškai baigtas 2015 m. birželio 1 d. Ploviklių gamintojai laikomi gamintojais, importuotojais arba tolesniais naudotojais, kaip tai numatyta Reglamente (EB) Nr. 1272/2008, todėl pagal šį reglamentą jiems turėtų būti suteikta galimybė prisiderinti prie minėto perėjimo per laikotarpį, panašų į numatytą Reglamente (EB) Nr. 1272/2008. |
| --- | --- |

(5)

Perėjimas nuo direktyvose 67/548/EEB ir 1999/45/EB pateiktų klasifikavimo kriterijų prie naujųjų kriterijų turėtų būti visiškai baigtas 2015 m. birželio 1 d. Ploviklių gamintojai laikomi gamintojais, importuotojais arba tolesniais naudotojais, kaip tai numatyta Reglamente (EB) Nr. 1272/2008, todėl pagal šį reglamentą jiems turėtų būti suteikta galimybė prisiderinti prie minėto perėjimo per laikotarpį, panašų į numatytą Reglamente (EB) Nr. 1272/2008.

| (6) | Reglamentas (EB) Nr. 648/2004 turėtų būti iš dalies atitinkamai pakeistas, |
| --- | --- |

(6)

Reglamentas (EB) Nr. 648/2004 turėtų būti iš dalies atitinkamai pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 648/2004 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 648/2004 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | žodis „preparatas“ arba „preparatai“ (atitinkamais linksniais), kaip apibrėžta 2006 m. gruodžio 30 d. redakcijos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (7) 3 straipsnio 2 dalyje, visame tekste pakeičiamas atitinkamai žodžiu „mišinys“ arba „mišiniai“ (atitinkamais linksniais); |
| --- | --- |

1)

žodis „preparatas“ arba „preparatai“ (atitinkamais linksniais), kaip apibrėžta 2006 m. gruodžio 30 d. redakcijos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (7) 3 straipsnio 2 dalyje, visame tekste pakeičiamas atitinkamai žodžiu „mišinys“ arba „mišiniai“ (atitinkamais linksniais);

| 2) | 9 straipsnio 1 dalies įžanginis sakinys pakeičiamas taip:
  „Nepažeisdami 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (8) 45 straipsnio, gamintojai, pateikiantys į rinką šiame reglamente nurodytas medžiagas ir (arba) mišinius, valstybių narių kompetentingoms institucijoms turi pateikti: |
| --- | --- |

2)

9 straipsnio 1 dalies įžanginis sakinys pakeičiamas taip:

„Nepažeisdami 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (8) 45 straipsnio, gamintojai, pateikiantys į rinką šiame reglamente nurodytas medžiagas ir (arba) mišinius, valstybių narių kompetentingoms institucijoms turi pateikti:

| 3) | 11 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   2–6 dalys nepažeidžia Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 nuostatų dėl medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo bei pakavimo.“ |
| --- | --- |

3)

11 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   2–6 dalys nepažeidžia Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 nuostatų dėl medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo bei pakavimo.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnio 2 ir 3 punktai taikomi nuo 2015 m. birželio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2008 m. gruodžio 16 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  OL C 120, 2008 5 16, p. 50.

1

(2)  2008 m. rugsėjo 3 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 353, 2008 12 31, p. 1.

3

(4)  OL 196, 1967 8 16, p. 1.

4

(5)  OL L 200, 1999 7 30, p. 1.

5

(6)  OL L 104, 2004 4 8, p. 1.

6

(7)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1. Ištaisyta OL L 136, 2007 5 29, p. 3.

7

(8)  OL L 353, 2008 12 31, p. 1.“

8

---

| 31.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/62 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/62

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1337/2008

2008 m. gruodžio 16 d.,

sukuriantis priemonę, skirtą greitai reaguoti į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 179 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (1),

kadangi:

| (1) | Dėl maisto kainų svyravimo daug besivystančių šalių ir jų gyventojų atsidūrė dramatiškoje padėtyje. Ši maisto krizė, kartu su finansų ir energetikos krize bei aplinkos būklės blogėjimu, kelia pavojų, kad dar keli šimtai milijonų žmonių atsidurs itin dideliame skurde, badaus ir prastai maitinsis, ir todėl reikia daugiau solidarumo su šiais gyventojais. Visi duomenys apie maisto rinkų perspektyvą leidžia daryti išvadą, kad didelis maisto kainų svyravimas galimas ir ateityje. |
| --- | --- |

(1)

Dėl maisto kainų svyravimo daug besivystančių šalių ir jų gyventojų atsidūrė dramatiškoje padėtyje. Ši maisto krizė, kartu su finansų ir energetikos krize bei aplinkos būklės blogėjimu, kelia pavojų, kad dar keli šimtai milijonų žmonių atsidurs itin dideliame skurde, badaus ir prastai maitinsis, ir todėl reikia daugiau solidarumo su šiais gyventojais. Visi duomenys apie maisto rinkų perspektyvą leidžia daryti išvadą, kad didelis maisto kainų svyravimas galimas ir ateityje.

| (2) | Papildant esamas Europos Sąjungos vystymosi politikos priemones, šiuo reglamentu turėtų būti sukurta finansavimo priemonė, skirta greitai reaguoti į krizę, kurią sukėlė svyruojančios maisto kainos besivystančiose šalyse. |
| --- | --- |

(2)

Papildant esamas Europos Sąjungos vystymosi politikos priemones, šiuo reglamentu turėtų būti sukurta finansavimo priemonė, skirta greitai reaguoti į krizę, kurią sukėlė svyruojančios maisto kainos besivystančiose šalyse.

| (3) | Europos konsensuse dėl vystymosi (2), kurį 2005 m. gruodžio 20 d. priėmė Taryba, Taryboje posėdžiavę valstybių narių vyriausybių atstovai, Europos Parlamentas ir Komisija, pabrėžiama, kad Europos bendrija (toliau – Bendrija) toliau dirbs, kad padidintų aprūpinimo maistu saugumą tarptautiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygiais; šis reglamentas turėtų padėti siekti šio tikslo. |
| --- | --- |

(3)

Europos konsensuse dėl vystymosi (2), kurį 2005 m. gruodžio 20 d. priėmė Taryba, Taryboje posėdžiavę valstybių narių vyriausybių atstovai, Europos Parlamentas ir Komisija, pabrėžiama, kad Europos bendrija (toliau – Bendrija) toliau dirbs, kad padidintų aprūpinimo maistu saugumą tarptautiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygiais; šis reglamentas turėtų padėti siekti šio tikslo.

| (4) | 2008 m. gegužės 22 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl didėjančių maisto kainų Europos Sąjungoje ir besivystančiose šalyse, kuria paragino Tarybą užtikrinti, kad visos su maistu susijusios nacionalinės ir tarptautinės politinės kryptys, kuriomis siekiama užtikrinti teisę į maistą, būtų darnios. |
| --- | --- |

(4)

2008 m. gegužės 22 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl didėjančių maisto kainų Europos Sąjungoje ir besivystančiose šalyse, kuria paragino Tarybą užtikrinti, kad visos su maistu susijusios nacionalinės ir tarptautinės politinės kryptys, kuriomis siekiama užtikrinti teisę į maistą, būtų darnios.

| (5) | Europos Vadovų Taryba savo 2008 m. birželio 20 d. susitikime ryžtingai dar kartą patvirtino įsipareigojimą siekti bendro tikslo – iki 2010 m. oficialią pagalbą vystymuisi (OPV) padidinti iki 0,56 % bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP), o iki 2015 m. – iki 0,7 % BNP, kaip nurodyta 2005 m. gegužės 24 d. Tarybos išvadose, 2005 m. birželio 16–17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose ir Europos konsensuse dėl vystymosi. |
| --- | --- |

(5)

Europos Vadovų Taryba savo 2008 m. birželio 20 d. susitikime ryžtingai dar kartą patvirtino įsipareigojimą siekti bendro tikslo – iki 2010 m. oficialią pagalbą vystymuisi (OPV) padidinti iki 0,56 % bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP), o iki 2015 m. – iki 0,7 % BNP, kaip nurodyta 2005 m. gegužės 24 d. Tarybos išvadose, 2005 m. birželio 16–17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose ir Europos konsensuse dėl vystymosi.

| (6) | 2008 m. birželio 20 d. išvadose pripažindama, kad didelės maisto kainos turėjo labai didelės įtakos neturtingiausių pasaulio gyventojų padėčiai ir sukėlė pavojų pažangai siekiant visų Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT), Europos Vadovų Taryba priėmė ES veiksmų siekiant TVT darbotvarkę, kurioje nurodyta, kad Europos Sąjunga, laikydamasi Maisto ir žemės ūkio organizacijos (MŽŪO) konferencijos deklaracijos, priimtos 2008 m. birželio 5 d. MŽŪO aukšto lygio konferencijoje apie aprūpinimo maistu saugumą pasaulyje (MŽŪO konferencijos deklaracija), įsipareigoja skatinti visuotinę partnerystę maisto ir žemės ūkio srityje ir nori atlikti svarų vaidmenį padėdama iki 2010 m. iš dalies išspręsti finansavimo trūkumo problemą žemės ūkio, aprūpinimo maistu saugumo ir kaimo plėtros srityse. |
| --- | --- |

(6)

2008 m. birželio 20 d. išvadose pripažindama, kad didelės maisto kainos turėjo labai didelės įtakos neturtingiausių pasaulio gyventojų padėčiai ir sukėlė pavojų pažangai siekiant visų Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT), Europos Vadovų Taryba priėmė ES veiksmų siekiant TVT darbotvarkę, kurioje nurodyta, kad Europos Sąjunga, laikydamasi Maisto ir žemės ūkio organizacijos (MŽŪO) konferencijos deklaracijos, priimtos 2008 m. birželio 5 d. MŽŪO aukšto lygio konferencijoje apie aprūpinimo maistu saugumą pasaulyje (MŽŪO konferencijos deklaracija), įsipareigoja skatinti visuotinę partnerystę maisto ir žemės ūkio srityje ir nori atlikti svarų vaidmenį padėdama iki 2010 m. iš dalies išspręsti finansavimo trūkumo problemą žemės ūkio, aprūpinimo maistu saugumo ir kaimo plėtros srityse.

| (7) | Europos Vadovų Taryba taip pat nutarė, kad siekdama šių tikslų Europos Sąjunga skatins imtis geriau koordinuotų ir ilgalaikių tarptautinių veiksmų dabartinei maisto krizei spręsti, ypač Jungtinių Tautų (JT) ir tarptautinėse finansų institucijose, kad ji palankiai vertina tai, kad JT Generalinis Sekretorius sudarė Pasaulinės aprūpinimo maistu saugumo krizės aukšto lygio darbo grupę (ALDG) ir ketina visapusiškai prisidėti prie MŽŪO konferencijos deklaracijos įgyvendinimo. Šiuo atžvilgiu ALDG priėmė išsamų veiksmų planą (IVP), o tarptautinės organizacijos ir regioninės organizacijos pradėjo savo iniciatyvas. Europos Vadovų Taryba taip pat padarė išvadą, kad Europos Sąjunga rems tvirtus atsakomuosius veiksmus žemės ūkio produktų tiekimo srityje besivystančiose šalyse, visų pirma užtikrindama reikiamą sąnaudų žemės ūkio srityje finansavimą ir paramą naudojant rinkos principais grindžiamas rizikos valdymo priemones, kad Europos Sąjunga iš esmės padidins paramą viešojo ir privataus sektoriaus investicijoms į žemės ūkį ir apskritai skatins besivystančias šalis formuoti tinkamesnę žemės ūkio politiką, visų pirma siekiant užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą ir stiprinti regioninę integraciją, ir kad Europos Sąjunga taip pat mobilizuos išteklius, skirtus ne tik pagalbai maistu, bet ir neturtingų bei pažeidžiamų gyventojų grupių minimalios socialinės apsaugos sistemai finansuoti. |
| --- | --- |

(7)

Europos Vadovų Taryba taip pat nutarė, kad siekdama šių tikslų Europos Sąjunga skatins imtis geriau koordinuotų ir ilgalaikių tarptautinių veiksmų dabartinei maisto krizei spręsti, ypač Jungtinių Tautų (JT) ir tarptautinėse finansų institucijose, kad ji palankiai vertina tai, kad JT Generalinis Sekretorius sudarė Pasaulinės aprūpinimo maistu saugumo krizės aukšto lygio darbo grupę (ALDG) ir ketina visapusiškai prisidėti prie MŽŪO konferencijos deklaracijos įgyvendinimo. Šiuo atžvilgiu ALDG priėmė išsamų veiksmų planą (IVP), o tarptautinės organizacijos ir regioninės organizacijos pradėjo savo iniciatyvas. Europos Vadovų Taryba taip pat padarė išvadą, kad Europos Sąjunga rems tvirtus atsakomuosius veiksmus žemės ūkio produktų tiekimo srityje besivystančiose šalyse, visų pirma užtikrindama reikiamą sąnaudų žemės ūkio srityje finansavimą ir paramą naudojant rinkos principais grindžiamas rizikos valdymo priemones, kad Europos Sąjunga iš esmės padidins paramą viešojo ir privataus sektoriaus investicijoms į žemės ūkį ir apskritai skatins besivystančias šalis formuoti tinkamesnę žemės ūkio politiką, visų pirma siekiant užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą ir stiprinti regioninę integraciją, ir kad Europos Sąjunga taip pat mobilizuos išteklius, skirtus ne tik pagalbai maistu, bet ir neturtingų bei pažeidžiamų gyventojų grupių minimalios socialinės apsaugos sistemai finansuoti.

| (8) | Siekiant visiškai panaikinti didelių maisto kainų padarinius ir jų išaugimo priežastis, reikia labai daug finansinių ir materialinių išteklių. Šią problemą turėtų padėti spręsti visa tarptautinė bendruomenė; Bendrija stengėsi deramai prisidėti. 2008 m. birželio 20 d. susitikime Europos Vadovų Taryba palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą pagal dabartinę finansinę sistemą sukurti naują fondą, skirtą žemės ūkiui besivystančiose šalyse remti. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant visiškai panaikinti didelių maisto kainų padarinius ir jų išaugimo priežastis, reikia labai daug finansinių ir materialinių išteklių. Šią problemą turėtų padėti spręsti visa tarptautinė bendruomenė; Bendrija stengėsi deramai prisidėti. 2008 m. birželio 20 d. susitikime Europos Vadovų Taryba palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą pagal dabartinę finansinę sistemą sukurti naują fondą, skirtą žemės ūkiui besivystančiose šalyse remti.

| (9) | Bendrijos atsako strategija turėtų būti visų pirma siekiama artimiausiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu stipriai padidinti gamybą besivystančių šalių žemės ūkio sektoriuje, tuo pat metu gerokai sumažinant neigiamą maisto kainų svyravimo poveikį neturtingiausiems šių šalių gyventojams. Gamybos padidinimas taip pat naudingas Bendrijai, nes tai mažintų dabartinį žemės ūkio produktų kainų spaudimą. |
| --- | --- |

(9)

Bendrijos atsako strategija turėtų būti visų pirma siekiama artimiausiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu stipriai padidinti gamybą besivystančių šalių žemės ūkio sektoriuje, tuo pat metu gerokai sumažinant neigiamą maisto kainų svyravimo poveikį neturtingiausiems šių šalių gyventojams. Gamybos padidinimas taip pat naudingas Bendrijai, nes tai mažintų dabartinį žemės ūkio produktų kainų spaudimą.

| (10) | Bendrija gali pasinaudoti keliomis priemonėmis, pagal kurias skiriama ilgalaikė parama vystymuisi, visų pirma 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1905/2006, nustatančiu vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (3), ir Europos plėtros fondu, teikiančiu OPV Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalims bei užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT), (toliau – EPF) – jos neseniai buvo suplanuotos atsižvelgiant į finansavimo reikalavimus atitinkančių šalių vidutinės trukmės ir ilgalaikius vystymosi prioritetus. Didelės apimties perprogramavimas, atliktas pagal šias priemones, siekiant reaguoti į trumpalaikę krizę keltų pavojų esamų bendradarbiavimo strategijų su šiomis šalimis pusiausvyrai ir darnai. Bendrija taip pat gali pasinaudoti 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (4) neatidėliotinai pagalbai teikti ir 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1717/2006, nustatančiu stabilumo priemonę (5). |
| --- | --- |

(10)

Bendrija gali pasinaudoti keliomis priemonėmis, pagal kurias skiriama ilgalaikė parama vystymuisi, visų pirma 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1905/2006, nustatančiu vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (3), ir Europos plėtros fondu, teikiančiu OPV Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalims bei užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT), (toliau – EPF) – jos neseniai buvo suplanuotos atsižvelgiant į finansavimo reikalavimus atitinkančių šalių vidutinės trukmės ir ilgalaikius vystymosi prioritetus. Didelės apimties perprogramavimas, atliktas pagal šias priemones, siekiant reaguoti į trumpalaikę krizę keltų pavojų esamų bendradarbiavimo strategijų su šiomis šalimis pusiausvyrai ir darnai. Bendrija taip pat gali pasinaudoti 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos (4) neatidėliotinai pagalbai teikti ir 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1717/2006, nustatančiu stabilumo priemonę (5).

| (11) | Vis dėlto tos priemonės jau iki galo mobilizuotos arba perprogramuotos 2008 m., siekiant spręsti svyruojančių maisto kainų besivystančiose šalyse neigiamą poveikį. Tas pat, tik labai ribotu mastu galėtų būti padaryta ir 2009 m., tačiau to tikrai nepakaktų poreikiams patenkinti. |
| --- | --- |

(11)

Vis dėlto tos priemonės jau iki galo mobilizuotos arba perprogramuotos 2008 m., siekiant spręsti svyruojančių maisto kainų besivystančiose šalyse neigiamą poveikį. Tas pat, tik labai ribotu mastu galėtų būti padaryta ir 2009 m., tačiau to tikrai nepakaktų poreikiams patenkinti.

| (12) | Dėl to reikia patvirtinti specialią finansavimo priemonę, kuri papildytų esamas išorės finansavimo priemones, patvirtinti neatidėliotinas ir papildomas priemones, kuriomis būtų greitai pašalintos dabartinių svyruojančių maisto kainų besivystančiose šalyse pasekmės. |
| --- | --- |

(12)

Dėl to reikia patvirtinti specialią finansavimo priemonę, kuri papildytų esamas išorės finansavimo priemones, patvirtinti neatidėliotinas ir papildomas priemones, kuriomis būtų greitai pašalintos dabartinių svyruojančių maisto kainų besivystančiose šalyse pasekmės.

| (13) | Parama pagal šį reglamentą turėtų būti tvarkoma taip, kad būtų padidintas maisto tiekimas vietos gyventojams. |
| --- | --- |

(13)

Parama pagal šį reglamentą turėtų būti tvarkoma taip, kad būtų padidintas maisto tiekimas vietos gyventojams.

| (14) | Pagal šią finansavimo priemonę patvirtintos priemonės turėtų padėti besivystančioms šalims padidinti žemės ūkio gamybą ateinančiais sezonais, greitai reaguoti į neatidėliotinus šalių ir jų gyventojų poreikius bei imtis pirmųjų žingsnių siekiant ateityje kiek įmanoma išvengti padėties, kai neužtikrinamas aprūpinimo maistu saugumas, taip pat padėti sušvelninti svyruojančių maisto kainų pasaulyje poveikį, padedant neturtingiausiems žmonėms, smulkiems ūkininkams bei Europos vartotojams ir ūkininkams. |
| --- | --- |

(14)

Pagal šią finansavimo priemonę patvirtintos priemonės turėtų padėti besivystančioms šalims padidinti žemės ūkio gamybą ateinančiais sezonais, greitai reaguoti į neatidėliotinus šalių ir jų gyventojų poreikius bei imtis pirmųjų žingsnių siekiant ateityje kiek įmanoma išvengti padėties, kai neužtikrinamas aprūpinimo maistu saugumas, taip pat padėti sušvelninti svyruojančių maisto kainų pasaulyje poveikį, padedant neturtingiausiems žmonėms, smulkiems ūkininkams bei Europos vartotojams ir ūkininkams.

| (15) | Dėl paties šiame reglamente numatytų priemonių pobūdžio reikia sukurti efektyvias, lanksčias, skaidrias ir greitas jų finansavimo sprendimų priėmimo procedūras, užtikrinant glaudų visų susijusių institucijų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

(15)

Dėl paties šiame reglamente numatytų priemonių pobūdžio reikia sukurti efektyvias, lanksčias, skaidrias ir greitas jų finansavimo sprendimų priėmimo procedūras, užtikrinant glaudų visų susijusių institucijų bendradarbiavimą.

| (16) | Siekiant užkirsti kelią dabartinės maisto krizės pasikartojimui turi būti užtikrintas trumpalaikių priemonių, skirtų padėti gyventojams, kuriuos tiesiogiai ir labiausiai veikia sparčiai didėjančios ir (arba) svyruojančios maisto kainos, ir labiau struktūrinio pobūdžio priemonių nuoseklumas ir tęstinumas. |
| --- | --- |

(16)

Siekiant užkirsti kelią dabartinės maisto krizės pasikartojimui turi būti užtikrintas trumpalaikių priemonių, skirtų padėti gyventojams, kuriuos tiesiogiai ir labiausiai veikia sparčiai didėjančios ir (arba) svyruojančios maisto kainos, ir labiau struktūrinio pobūdžio priemonių nuoseklumas ir tęstinumas.

| (17) | Būtina įtraukti nuostatas, užtikrinančias Bendrijos finansinių interesų apsaugą pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (6), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (7) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (8). |
| --- | --- |

(17)

Būtina įtraukti nuostatas, užtikrinančias Bendrijos finansinių interesų apsaugą pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (6), 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (7) ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (8).

| (18) | Kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl šių veiksmų masto tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(18)

Kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl šių veiksmų masto tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (19) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9). |
| --- | --- |

(19)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti tvirtinamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (9).

| (20) | Skirtingos vystymąsi skatinančios priemonės ir ši finansavimo priemonė taikomos taip, kad būtų užtikrintas bendradarbiavimo tęstinumas, visų pirma susijęs su perėjimu nuo neatidėliotinos pagalbos veiksmų prie vidutinės trukmės ir ilgalaikių veiksmų. Šis reglamentas turėtų atitikti ilgalaikę strategiją, skirtą prisidėti prie besivystančių šalių aprūpinimo maistu saugumo atsižvelgiant į jų pačių poreikius ir ketinimus. |
| --- | --- |

(20)

Skirtingos vystymąsi skatinančios priemonės ir ši finansavimo priemonė taikomos taip, kad būtų užtikrintas bendradarbiavimo tęstinumas, visų pirma susijęs su perėjimu nuo neatidėliotinos pagalbos veiksmų prie vidutinės trukmės ir ilgalaikių veiksmų. Šis reglamentas turėtų atitikti ilgalaikę strategiją, skirtą prisidėti prie besivystančių šalių aprūpinimo maistu saugumo atsižvelgiant į jų pačių poreikius ir ketinimus.

| (21) | Siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų efektyvios, ir atsižvelgiant į skubų jų pobūdį šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo, |
| --- | --- |

(21)

Siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų efektyvios, ir atsižvelgiant į skubų jų pobūdį šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Bendrija finansuoja priemones, skirtas remti greitus ir tiesioginius veiksmus kuriais reaguojama į svyruojančias maisto kainas besivystančiose šalyse; šios priemonės visų pirma apima perėjimo nuo neatidėliotinos pagalbos veiksmų prie vidutinės trukmės bei ilgalaikio vystomojo bendradarbiavimo laikotarpį.

2.   Priemonės, nurodytos 1 dalyje, turi būti skirtos besivystančioms šalims, kaip apibrėžta Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Pagalbos vystymuisi komiteto (OECD/PVK), ir jų gyventojams, pagal toliau išdėstytas nuostatas.

Šios priemonės tvirtinamos laikantis 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos. Jos skirtos finansuoti iniciatyvoms, kuriomis padedama siekti šio reglamento tikslo ir uždavinių.

3.   Kai įmanoma, veiksmų programos, kurias įgyvendina finansavimo reikalavimus pagal 4 straipsnio 1 dalį atitinkantys subjektai, parengiamos konsultuojantis su pilietinės visuomenės organizacijomis, ir pagal šią finansavimo priemonę finansuojamuose projektuose turi dalyvauti tokios organizacijos.

4.   Siekiant optimalaus šio reglamento naudingumo ir poveikio, ištekliai turi būti sukoncentruoti į ribotą sąrašą šalių, kurioms teikiamas didelis prioritetas ir kurios nustatomos remiantis priede išdėstytų kriterijų visuma, šią veiklą derinant su kitais paramos teikėjais ir kitais vystymosi partneriais, pasitelkiant atitinkamus poreikių vertinimus, pateiktus specializuotų ir tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, JT sistemos organizacijų, konsultuojantis su šalimis partnerėmis.

5.   Siekiant užtikrinti Bendrijos paramos nuoseklumą ir efektyvumą, jei įgyvendintina programa yra regioninio ar tarpvalstybinio pobūdžio, laikantis 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos gali būti nuspręsta, kad ta programa taip pat gali naudotis kitų besivystančių šalių, nepriklausančių tam regionui, gyventojai.

6.   Jei parama turi būti teikiama tarptautinių organizacijų, įskaitant regionines organizacijas, įgyvendinamoms priemonėms, tai šios organizacijos atrenkamos laikantis 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos ir atsižvelgiant jų pridėtinę vertę, lyginamuosius privalumus bei gebėjimą greitai ir efektyviai įgyvendinti programas siekiant patenkinti specifinius remtinų besivystančių šalių poreikius, remiantis šio reglamento tikslais.

2 straipsnis

Tikslai ir principai

1.   Pagrindiniai paramos ir bendradarbiavimo pagal šį reglamentą tikslai:

| a) | skatinti remtinų šalių ir regionų žemės ūkio sektoriaus pasiūlos didinimą; |
| --- | --- |

a)

skatinti remtinų šalių ir regionų žemės ūkio sektoriaus pasiūlos didinimą;

| b) | remti veiksmus, skirtus greitai ir tiesiogiai reaguoti siekiant sušvelninti neigiamą svyruojančių maisto kainų poveikį vietos gyventojams, atsižvelgiant į visuotinius aprūpinimo maistu saugumo tikslus, įskaitant JT mitybos reikalavimų standartus; |
| --- | --- |

b)

remti veiksmus, skirtus greitai ir tiesiogiai reaguoti siekiant sušvelninti neigiamą svyruojančių maisto kainų poveikį vietos gyventojams, atsižvelgiant į visuotinius aprūpinimo maistu saugumo tikslus, įskaitant JT mitybos reikalavimų standartus;

| c) | stiprinti žemės ūkio sektoriaus gamybos pajėgumus ir valdymą, kad būtų užtikrintas didesnis intervencijų tvarumas. |
| --- | --- |

c)

stiprinti žemės ūkio sektoriaus gamybos pajėgumus ir valdymą, kad būtų užtikrintas didesnis intervencijų tvarumas.

2.   Turi būti taikomas diferencijuotas metodas, kuriuo atsižvelgiama į vystymosi kontekstą ir svyruojančių maisto kainų poveikį, kad remtinoms šalims ar regionams bei jų gyventojams būtų teikiama tikslinė, specialiai sukurta ir pritaikyta parama, atsižvelgiant į jų poreikius, strategijas, prioritetus ir reagavimo pajėgumus.

3.   Pagal šį reglamentą remiamos priemonės turi būti koordinuojamos su priemonėmis, kurios remiamos pagal kitus teisės aktus, įskaitant Reglamentą (EB) Nr. 1257/96, Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, Reglamentą (EB) Nr. 1717/2006 ir AKR ir EB partnerystės susitarimą (10), kad būtų užtikrintas bendradarbiavimo tęstinumas, pirmiausia kiek tai susiję su perėjimu nuo neatidėliotinos pagalbos veiksmų prie vidutinės trukmės ir ilgalaikių veiksmų.

4.   Komisija turi užtikrinti, kad pagal šį reglamentą patvirtintos priemonės atitiktų Bendrijos bendrą politikos strategiją atitinkamos finansavimo reikalavimus atitinkančios šalies ar šalių atžvilgiu.

3 straipsnis

Įgyvendinimas

1.   Bendrijos parama ir bendradarbiavimas įgyvendinami remiantis 1 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytais paramos priemonių finansavimo sprendimais, kurie priimami 13 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. Šios finansavimo priemonės naudojimo bendrą planą, įskaitant 1 straipsnio 4 dalyje nurodytų remtinų šalių sąrašą ir paskirstymą 4 straipsnio 2 dalyje nurodytiems finansavimo reikalavimus atitinkantiems subjektams, pateikia Komisija, o šis planas priimamas 13 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. 13 straipsnio 1 dalyje nurodytas komitetas anksčiau nei 2009 m. gegužės 1 d. turi pateikti nuomonę dėl šio bendro plano.

2.   Atsižvelgiant į specifines sąlygas kiekvienos šalies lygiu, gali būti įgyvendinamos tokios paramos priemonės:

| a) | priemonės, skirtos gerinti galimybes gauti žemės ūkio gamybai reikalingų žaliavų ir pasinaudoti atitinkamomis paslaugomis, įskaitant trąšas ir sėklas, ypač daug dėmesio skiriant vietos priemonėms ir jų prieinamumui; |
| --- | --- |

a)

priemonės, skirtos gerinti galimybes gauti žemės ūkio gamybai reikalingų žaliavų ir pasinaudoti atitinkamomis paslaugomis, įskaitant trąšas ir sėklas, ypač daug dėmesio skiriant vietos priemonėms ir jų prieinamumui;

| b) | apsaugos priemonės, kuriomis siekiama išlaikyti ar pagerinti žemės ūkio gamybos pajėgumus ir spręsti labiausiai pažeidžiamų gyventojų, įskaitant vaikus, pagrindinius maisto poreikius; |
| --- | --- |

b)

apsaugos priemonės, kuriomis siekiama išlaikyti ar pagerinti žemės ūkio gamybos pajėgumus ir spręsti labiausiai pažeidžiamų gyventojų, įskaitant vaikus, pagrindinius maisto poreikius;

| c) | kitos nedidelio masto priemonės, kuriomis siekiama didinti gamybą, grindžiamos šalies poreikiais: mikrokreditai, investicijos, įranga, infrastruktūra ir saugojimas; taip pat profesinis mokymas ir parama žemės ūkio sektoriaus profesijų atstovų grupėms. |
| --- | --- |

c)

kitos nedidelio masto priemonės, kuriomis siekiama didinti gamybą, grindžiamos šalies poreikiais: mikrokreditai, investicijos, įranga, infrastruktūra ir saugojimas; taip pat profesinis mokymas ir parama žemės ūkio sektoriaus profesijų atstovų grupėms.

3.   Šių paramos priemonių įgyvendinimas turi atitikti Deklaraciją dėl pagalbos efektyvumo, priimtą 2005 m. kovo 2 d. Paryžiuje vykusiame aukšto lygio forume dėl pagalbos efektyvumo (Paryžiaus deklaracija dėl pagalbos efektyvumo) ir Veiksmų darbotvarkę, priimtą 2008 m. rugsėjo 4 d. Akroje vykusiame aukšto lygio forume dėl pagalbos efektyvumo (Akros veiksmų darbotvarkė). Daugiausia dėmesio turi būti skiriama mažiems ir vidutiniams šeimos arba maisto produktų gamybos ūkiams, ypač tiems, kuriuos valdo moterys, ir maisto krizės labiausiai paveiktiems neturtingiausiems gyventojams, išvengiant vietos rinkų ir gamybos iškraipymo; žemės ūkio gamybai reikalingos žaliavos ir paslaugos kiek įmanoma turi būti įsigyjamos vietoje.

4.   Administracinės paramos priemonėms, kurios atitinka šio reglamento tikslus, gali būti teikiamas ne didesnis nei 2 % 12 straipsnyje nurodytos sumos finansavimas.

4 straipsnis

Atitiktis reikalavimams

1.   Finansavimo reikalavimus atitinkantys subjektai, tiek, kiek jų programos padeda siekti šio reglamento tikslų, yra:

| a) | šalys partnerės ir regionai partneriai bei jų institucijos; |
| --- | --- |

a)

šalys partnerės ir regionai partneriai bei jų institucijos;

| b) | decentralizuotos šalių-partnerių įstaigos, pavyzdžiui, savivaldybės, provincijos, departamentai ir regionai; |
| --- | --- |

b)

decentralizuotos šalių-partnerių įstaigos, pavyzdžiui, savivaldybės, provincijos, departamentai ir regionai;

| c) | šalių-partnerių bei regionų-partnerių ir Bendrijos įsteigtos jungtinės įstaigos; |
| --- | --- |

c)

šalių-partnerių bei regionų-partnerių ir Bendrijos įsteigtos jungtinės įstaigos;

| d) | tarptautinės organizacijos, įskaitant regionines organizacijas, JT organai, skyriai ir misijos, tarptautinės ir regioninės finansų institucijos ir vystymosi bankai; |
| --- | --- |

d)

tarptautinės organizacijos, įskaitant regionines organizacijas, JT organai, skyriai ir misijos, tarptautinės ir regioninės finansų institucijos ir vystymosi bankai;

| e) | Bendrijos institucijos ir įstaigos, tačiau tik 3 straipsnio 4 dalyje nurodytų paramos priemonių įgyvendinimo tikslais; |
| --- | --- |

e)

Bendrijos institucijos ir įstaigos, tačiau tik 3 straipsnio 4 dalyje nurodytų paramos priemonių įgyvendinimo tikslais;

| f) | ES agentūros; |
| --- | --- |

f)

ES agentūros;

| g) | toliau išvardyti valstybių narių, šalių-partnerių bei regionų-partnerių ir bet kurios kitos trečiosios šalies subjektai ir įstaigos, kurie laikosi Reglamente (EB) Nr. 1905/2006 nustatytų taisyklių dėl galimybės naudotis Bendrijos išorės parama, jeigu šie subjektai ir įstaigos padeda siekti šio reglamento tikslų:






  i) | viešosios ar kvazivalstybinės įstaigos, vietos valdžios institucijos ir konsorciumai ar juos atstovaujančios asociacijos; |
| --- | --- | --- |

g)

toliau išvardyti valstybių narių, šalių-partnerių bei regionų-partnerių ir bet kurios kitos trečiosios šalies subjektai ir įstaigos, kurie laikosi Reglamente (EB) Nr. 1905/2006 nustatytų taisyklių dėl galimybės naudotis Bendrijos išorės parama, jeigu šie subjektai ir įstaigos padeda siekti šio reglamento tikslų:

i)

viešosios ar kvazivalstybinės įstaigos, vietos valdžios institucijos ir konsorciumai ar juos atstovaujančios asociacijos;

| ii) | bendrovės, įmonės ir kitos privačios organizacijos bei verslovės; |
| --- | --- |

ii)

bendrovės, įmonės ir kitos privačios organizacijos bei verslovės;

| iii) | finansų įstaigos, teikiančios, skatinančios ir finansuojančios privačias investicijas šalyse partnerėse ir regionuose partneriuose; |
| --- | --- |

iii)

finansų įstaigos, teikiančios, skatinančios ir finansuojančios privačias investicijas šalyse partnerėse ir regionuose partneriuose;

| iv) | nepriklausomi ir atskaitingi nevalstybiniai subjektai; |
| --- | --- |

iv)

nepriklausomi ir atskaitingi nevalstybiniai subjektai;

| v) | fiziniai asmenys. |
| --- | --- |

v)

fiziniai asmenys.

2.   Paskirstant išteklius šio straipsnio 1 dalies d punkte išvardytiems subjektams ir kitiems finansavimo reikalavimus atitinkantiems subjektams užtikrinama tinkama pusiausvyra.

5 straipsnis

Finansavimo rūšys

Bendrijos finansavimas gali būti šių formų:

| a) | projektai ir programos; |
| --- | --- |

a)

projektai ir programos;

| b) | biudžetui skirta parama, ypač sektorių biudžetui skirta parama, jei šalies partnerės viešųjų išlaidų valdymas yra pakankamai skaidrus, patikimas bei efektyvus ir jeigu įvykdytos atitinkamoje geografinėje finansavimo priemonėje nustatytos biudžetui skirtai paramai taikomos sąlygos; |
| --- | --- |

b)

biudžetui skirta parama, ypač sektorių biudžetui skirta parama, jei šalies partnerės viešųjų išlaidų valdymas yra pakankamai skaidrus, patikimas bei efektyvus ir jeigu įvykdytos atitinkamoje geografinėje finansavimo priemonėje nustatytos biudžetui skirtai paramai taikomos sąlygos;

| c) | įnašai, mokami tarptautinėms arba regioninėms organizacijoms ir tokių organizacijų valdomiems tarptautiniams fondams; |
| --- | --- |

c)

įnašai, mokami tarptautinėms arba regioninėms organizacijoms ir tokių organizacijų valdomiems tarptautiniams fondams;

| d) | įnašai į nacionalinius fondus, šalių-partnerių bei regionų-partnerių įsteigtus bendram kelių paramos teikėjų finansavimui pritraukti, arba į vieno ar kelių paramos teikėjų įsteigtus fondus, skirtus bendrai įgyvendinti projektus; |
| --- | --- |

d)

įnašai į nacionalinius fondus, šalių-partnerių bei regionų-partnerių įsteigtus bendram kelių paramos teikėjų finansavimui pritraukti, arba į vieno ar kelių paramos teikėjų įsteigtus fondus, skirtus bendrai įgyvendinti projektus;

| e) | bendras finansavimas su 4 straipsnyje apibrėžtais finansavimo reikalavimus atitinkančiais subjektais; |
| --- | --- |

e)

bendras finansavimas su 4 straipsnyje apibrėžtais finansavimo reikalavimus atitinkančiais subjektais;

| f) | pagal Komisijos programas Europos investicijų bankui (EIB) ar kitiems finansų tarpininkams skirtos lėšos paskoloms (visų pirma investicijoms ir privačiojo sektoriaus vystymuisi remti) ar rizikos kapitalui teikti (subordinuotos ar sąlyginės paskolos) arba kitaip laikinai nedideliu mastu prisidėti prie verslo įmonių kapitalo ir įnašams į garantinius fondus pagal Reglamento (EB) Nr. 1905/2006 32 straipsnį vykdyti, su sąlyga, kad Bendrijos finansinė rizika apribojama šių lėšų dydžiu. |
| --- | --- |

f)

pagal Komisijos programas Europos investicijų bankui (EIB) ar kitiems finansų tarpininkams skirtos lėšos paskoloms (visų pirma investicijoms ir privačiojo sektoriaus vystymuisi remti) ar rizikos kapitalui teikti (subordinuotos ar sąlyginės paskolos) arba kitaip laikinai nedideliu mastu prisidėti prie verslo įmonių kapitalo ir įnašams į garantinius fondus pagal Reglamento (EB) Nr. 1905/2006 32 straipsnį vykdyti, su sąlyga, kad Bendrijos finansinė rizika apribojama šių lėšų dydžiu.

6 straipsnis

Finansavimo ir valdymo procedūros

1.   Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės įgyvendinamos laikantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (11), reikiamais atvejais atsižvelgiant į priimamų priemonių reagavimo į krizinę padėtį pobūdį.

2.   Bendro finansavimo ir kitais tinkamai pagrįstais atvejais, Komisija viešosios valdžios, visų pirma biudžeto vykdymo, užduotis gali pavesti Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytoms įstaigoms.

3.   Decentralizuoto valdymo atveju Komisija gali nuspręsti vadovautis šalies-partnerės ar regiono-partnerio naudos gavėjo viešųjų pirkimų arba dotacijų skyrimo procedūromis, nustačiusi, kad jos atitinka reikiamus Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 kriterijus, jeigu įvykdytos Reglamente (EB) Nr. 1905/2006 išdėstytos sąlygos.

4.   Bendrijos parama iš esmės negali būti naudojama finansavimo reikalavimus atitinkančių šalių mokesčiams, muitams ar rinkliavoms sumokėti.

5.   Teisę dalyvauti atitinkamose sutarčių sudarymo procedūrose turi visi fiziniai ir juridiniai asmenys, kurie atitinka finansavimo reikalavimus pagal šaliai, kurioje vykdomi veiksmai, taikomą geografinę vystymosi priemonę, taip pat visi fiziniai ir juridiniai asmenys, kurie atitinka finansavimo reikalavimus pagal įgyvendinančios tarptautinės organizacijos taisykles, užtikrinant, kad visiems paramos teikėjams būtų sudarytos vienodos sąlygos. Tos pačios taisyklės taikomos prekėms ir medžiagoms. Ekspertai gali būti bet kokios pilietybės.

7 straipsnis

Biudžetiniai įsipareigojimai

Biudžetiniai įsipareigojimai nustatomi remiantis Komisijos priimtais sprendimais.

8 straipsnis

Bendrijos finansinių interesų apsauga

1.   Kiekviename finansiniame susitarime, sudarytame įgyvendinant šį reglamentą, turi būti nuostatos, užtikrinančios Bendrijos finansinių interesų apsaugą, visų pirma – nuo pažeidimų, sukčiavimo, korupcijos ir visos kitos neteisėtos veiklos, laikantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Reglamento (EB) Nr. 1073/1999.

2.   Susitarimuose Komisijai ir Audito Rūmams turi būti aiškiai suteikiama teisė atlikti Bendrijos finansavimą gavusio sutartininko arba subsutartininko auditą, įskaitant dokumentų auditą arba auditą vietoje. Be to, Komisija juose aiškiai įgaliojama vykdyti patikrinimus ir inspektavimus vietoje, kaip numatyta Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96.

3.   Visose įgyvendinant paramą sudarytose sutartyse Komisijos ir Audito Rūmų teisės, nurodytos šio straipsnio 2 dalyje, turi būti užtikrintos tiek sutarčių vykdymo metu, tiek baigus jas vykdyti.

9 straipsnis

Informavimas apie Europos Sąjungos veiklą

Pagal šį reglamentą sudarytose sutartyse numatomos specialios nuostatos, kuriomis būtų užtikrinamas tinkamas informavimas apie visą pagal šias sutartis Europos Sąjungos vykdomą veiklą.

10 straipsnis

Įvertinimas

1.   Komisija stebi ir peržiūri pagal šį reglamentą vykdomą veiklą, prireikus pasitelkdama nepriklausomus išorės vertinimus, siekdama nustatyti, ar buvo pasiekti tikslai, ir parengti rekomendacijas, kaip gerinti būsimą bendradarbiavimo vystymosi srityje veiklą. Turi būti tinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento ar Tarybos pasiūlymus atlikti nepriklausomą išorės vertinimą.

2.   Komisija įvertinimo ataskaitas pateikia susipažinti Europos Parlamentui ir 13 straipsnyje nurodytam komitetui. Valstybės narės gali prašyti aptarti konkrečius įvertinimus tame komitete.

3.   Pagal šį reglamentą teikiamos Bendrijos paramos vertinimo etape Komisija bendradarbiauja su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant nevalstybinius subjektus ir vietos valdžios institucijas.

11 straipsnis

Atskaitomybė

Komisija ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia priemonių įgyvendinimo ataskaitą, įskaitant apie pagrindinius pagal šį reglamentą teikiamos paramos rezultatus ir poveikį, kiek įmanoma. 2009 m. gruodžio mėn. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pirminę tarpinę ataskaitą apie priemones, kurių imtasi. Šiame straipsnyje paminėtose ataskaitose ypatingas dėmesys skiriamas tam, kaip laikomasi Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos efektyvumo ir Akros veiksmų darbotvarkės reikalavimų.

12 straipsnis

Finansinės nuostatos

Visa orientacinė suma, skiriama šio reglamento įgyvendinimui 2008–2010 m., yra 1 mlrd. EUR.

13 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 1905/2006 35 straipsnio 1 dalį įsteigtas Komitetas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

3.   Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis – 10 darbo dienų 2009 m. balandžio 30 d. patvirtintoms priemonėms ir 30 dienų – vėliau patvirtintoms priemonėms.

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas iki 2010 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre, 2008 m. gruodžio 16 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  2008 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2008 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendimas.

1

Oficialiajame leidinyje

(2)  Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendras pareiškimas dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos: „Europos konsensusas“ (OL C 46, 2006 2 24, p. 1).

2

(3)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

3

(4)  OL L 163, 1996 7 2, p. 1.

4

(5)  OL L 327, 2006 11 24, p. 1.

5

(6)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

6

(7)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

7

(8)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

8

(9)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

9

(10)  Partnerystės susitarimas tarp Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių, pasirašytas 2000 m. birželio 23 d. Kotonu (OL L 317, 2000 12 15, p. 3).

10

(11)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

11

---

PRIEDAS

Orientaciniai remtinų šalių atrankos ir finansinių išteklių skyrimo kriterijai:

| — | Skurdo lygis ir realūs gyventojų poreikiai |
| --- | --- |

—

Skurdo lygis ir realūs gyventojų poreikiai

| — | Maisto kainų pokyčiai ir galimas socialinis ir ekonominis poveikis:






  — | Priklausomybė nuo maisto importo |
| --- | --- | --- |

—

Maisto kainų pokyčiai ir galimas socialinis ir ekonominis poveikis:

—

Priklausomybė nuo maisto importo

| — | Socialinis pažeidžiamumas ir politinis stabilumas |
| --- | --- |

—

Socialinis pažeidžiamumas ir politinis stabilumas

| — | Maisto kainų pokyčių makroekonominis poveikis |
| --- | --- |

—

Maisto kainų pokyčių makroekonominis poveikis

| — | Šalies gebėjimai reaguoti ir įgyvendinti tinkamas reagavimo priemones:






  — | Žemės ūkio gamybos pajėgumas |
| --- | --- | --- |

—

Šalies gebėjimai reaguoti ir įgyvendinti tinkamas reagavimo priemones:

—

Žemės ūkio gamybos pajėgumas

| — | Atsparumas išorės sukrėtimams |
| --- | --- |

—

Atsparumas išorės sukrėtimams

Orientacinis finansinių lėšų paskirstymas šalims grindžiamas remtinų šalių atrankos kriterijais ir atsižvelgiama į remtinos šalies gyventojų skaičių.

Be to, bus atsižvelgiama į kitus finansavimo šaltinius iš paramos teikėjų bendruomenės, kuriais trumpuoju laikotarpius gali naudotis remtina šalis, kad reaguotų į maisto kainų pokyčius.

---

| 31.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/70 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/70

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1338/2008

2008 m. gruodžio 16 d.

dėl Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1786/2002/EB, patvirtinančiame Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.) (3), konstatuojama, kad visuomenės sveikatos informacijos sistemos statistinis elementas turėjo būti sukurtas bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, jei būtina, naudojantis Bendrijos statistikos programa, kad būtų skatinama sinergija ir išvengta dubliavimosi. 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1350/2007/EB dėl antrosios Bendrijos veiksmų programos sveikatos srityje (2008–2013 m.) (4) nurodyta, kad jo tikslo – kaupti ir skleisti informaciją ir žinias apie sveikatą – bus siekiama vykdant veiksmus, kad būtų toliau plėtojama tvari sveikatos stebėsenos sistema ir priemonės, skirtos palyginamiems duomenims ir informacijai rinkti, su atitinkamais rodikliais, ir plėtojama šios sistemos statistinė dalis pagal Bendrijos statistikos programą. |
| --- | --- |

(1)

2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1786/2002/EB, patvirtinančiame Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.) (3), konstatuojama, kad visuomenės sveikatos informacijos sistemos statistinis elementas turėjo būti sukurtas bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, jei būtina, naudojantis Bendrijos statistikos programa, kad būtų skatinama sinergija ir išvengta dubliavimosi. 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1350/2007/EB dėl antrosios Bendrijos veiksmų programos sveikatos srityje (2008–2013 m.) (4) nurodyta, kad jo tikslo – kaupti ir skleisti informaciją ir žinias apie sveikatą – bus siekiama vykdant veiksmus, kad būtų toliau plėtojama tvari sveikatos stebėsenos sistema ir priemonės, skirtos palyginamiems duomenims ir informacijai rinkti, su atitinkamais rodikliais, ir plėtojama šios sistemos statistinė dalis pagal Bendrijos statistikos programą.

| (2) | Bendrijos informacija apie visuomenės sveikatą buvo sistemingai plėtojama pasitelkiant Bendrijos visuomenės sveikatos programas. Atliekant šį darbą buvo sudarytas Europos bendrijos sveikatos rodiklių (ECHI) sąrašas, kuriame pateikiama sveikatos būklės, sveikatą lemiančių veiksnių ir sveikatos priežiūros sistemų apžvalga. Siekiant parengti būtiniausių statistinių duomenų rinkinį, būtiną ECHI apskaičiuoti, Bendrijos statistika apie visuomenės sveikatą turėtų atitikti, kai tai yra būtina ir įmanoma, visuomenės sveikatos srities pokyčius ir pasiekimus, pasiektus dėl Bendrijos veiksmų. |
| --- | --- |

(2)

Bendrijos informacija apie visuomenės sveikatą buvo sistemingai plėtojama pasitelkiant Bendrijos visuomenės sveikatos programas. Atliekant šį darbą buvo sudarytas Europos bendrijos sveikatos rodiklių (ECHI) sąrašas, kuriame pateikiama sveikatos būklės, sveikatą lemiančių veiksnių ir sveikatos priežiūros sistemų apžvalga. Siekiant parengti būtiniausių statistinių duomenų rinkinį, būtiną ECHI apskaičiuoti, Bendrijos statistika apie visuomenės sveikatą turėtų atitikti, kai tai yra būtina ir įmanoma, visuomenės sveikatos srities pokyčius ir pasiekimus, pasiektus dėl Bendrijos veiksmų.

| (3) | 2002 m. birželio 3 d. Tarybos rezoliucijoje dėl naujos Bendrijos sveikatos ir saugos darbe strategijos (2002–2006 m.) (5) Komisija ir valstybės narės raginamos aktyviau dirbti derinant statistinius duomenis apie nelaimingus atsitikimus darbe ir profesines ligas, kad būtų galima naudotis palyginamaisiais duomenimis ir jais remiantis atlikti objektyvų priemonių, pradėtų taikyti pagal naująją Bendrijos strategiją, poveikio ir veiksmingumo įvertinimą; atskirame rezoliucijos skirsnyje taip pat pabrėžiama, kad būtina atsižvelgti į padidėjusį moterų skaičių darbo rinkoje ir į specialius jų poreikius, susijusius su sveikatos ir saugos darbe politika. Be to, 2007 m. birželio 25 d. Rezoliucijoje 2007/C 145/01 dėl naujos Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos (2007–2012 m.) (6) Taryba paragino Komisiją bendradarbiauti su teisėkūros institucijomis nustatant tinkamą Europos statistikos sistemą saugos ir sveikatos darbe srityje, sukurtą atsižvelgiant į skirtingas nacionalines sistemas, pagal kurią išvengiama papildomos administracinės naštos. Galiausiai, 2003 m. rugsėjo 19 d. Rekomendacijoje dėl Europos profesinių ligų sąrašo (7) Komisija rekomendavo, kad valstybės narės palaipsniui rengtų Europos sąrašą atitinkančią statistiką apie profesines ligas, atsižvelgdamos į Europos profesinių ligų statistikos derinimo sistemoje nuveiktą darbą. |
| --- | --- |

(3)

2002 m. birželio 3 d. Tarybos rezoliucijoje dėl naujos Bendrijos sveikatos ir saugos darbe strategijos (2002–2006 m.) (5) Komisija ir valstybės narės raginamos aktyviau dirbti derinant statistinius duomenis apie nelaimingus atsitikimus darbe ir profesines ligas, kad būtų galima naudotis palyginamaisiais duomenimis ir jais remiantis atlikti objektyvų priemonių, pradėtų taikyti pagal naująją Bendrijos strategiją, poveikio ir veiksmingumo įvertinimą; atskirame rezoliucijos skirsnyje taip pat pabrėžiama, kad būtina atsižvelgti į padidėjusį moterų skaičių darbo rinkoje ir į specialius jų poreikius, susijusius su sveikatos ir saugos darbe politika. Be to, 2007 m. birželio 25 d. Rezoliucijoje 2007/C 145/01 dėl naujos Bendrijos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos (2007–2012 m.) (6) Taryba paragino Komisiją bendradarbiauti su teisėkūros institucijomis nustatant tinkamą Europos statistikos sistemą saugos ir sveikatos darbe srityje, sukurtą atsižvelgiant į skirtingas nacionalines sistemas, pagal kurią išvengiama papildomos administracinės naštos. Galiausiai, 2003 m. rugsėjo 19 d. Rekomendacijoje dėl Europos profesinių ligų sąrašo (7) Komisija rekomendavo, kad valstybės narės palaipsniui rengtų Europos sąrašą atitinkančią statistiką apie profesines ligas, atsižvelgdamos į Europos profesinių ligų statistikos derinimo sistemoje nuveiktą darbą.

| (4) | 2002 m. kovo 15 ir 16 d. Barselonos Europos Vadovų Taryba pripažino tris pagrindinius sveikatos priežiūros sistemų reformos principus: visiems prieinama, aukštos kokybės priežiūra ir ilgalaikis finansinis tvarumas.2004 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikate „Socialinės apsaugos modernizavimo plėtojant aukštos kokybės, prieinamą ir tvarią sveikatos priežiūrą bei ilgalaikę priežiūrą: parama nacionalinėms strategijoms, kurioms taikomas „atvirasis koordinavimo metodas““, siūloma pradėti nustatinėti galimus rodiklius bendriems tikslams – kurti priežiūros sistemas – remiantis veiksmais, vykdomais Bendrijos veiksmų programos sveikatos srityje, Eurostato sveikatos statistikos ir bendradarbiavimo su tarptautinėmis organizacijomis srityse. Nustatant tokius rodiklius ypač daug dėmesio reikėtų skirti tyrimuose pateiktų savo sveikatos vertinimo rodiklių naudojimui ir palyginamumui. |
| --- | --- |

(4)

2002 m. kovo 15 ir 16 d. Barselonos Europos Vadovų Taryba pripažino tris pagrindinius sveikatos priežiūros sistemų reformos principus: visiems prieinama, aukštos kokybės priežiūra ir ilgalaikis finansinis tvarumas.2004 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikate „Socialinės apsaugos modernizavimo plėtojant aukštos kokybės, prieinamą ir tvarią sveikatos priežiūrą bei ilgalaikę priežiūrą: parama nacionalinėms strategijoms, kurioms taikomas „atvirasis koordinavimo metodas““, siūloma pradėti nustatinėti galimus rodiklius bendriems tikslams – kurti priežiūros sistemas – remiantis veiksmais, vykdomais Bendrijos veiksmų programos sveikatos srityje, Eurostato sveikatos statistikos ir bendradarbiavimo su tarptautinėmis organizacijomis srityse. Nustatant tokius rodiklius ypač daug dėmesio reikėtų skirti tyrimuose pateiktų savo sveikatos vertinimo rodiklių naudojimui ir palyginamumui.

| (5) | 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1600/2002/EB, nustatančiame Šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (8), veiksmai aplinkosaugos, sveikatos ir gyvenimo kokybės srityje nurodomi kaip svarbus aplinkosaugos prioritetas, raginant apibrėžti ir kurti sveikatos bei aplinkos rodiklius. Be to, 2003 m. gruodžio 8 d. Tarybos išvadose dėl struktūrinių rodiklių prašoma, kad į struktūrinių rodiklių duomenų bazę, naudojamą kasmetinėje pavasario ataskaitoje Europos Vadovų Tarybai, būtų įtraukti biologinės įvairovės ir sveikatos rodikliai, bendru pavadinimu „aplinka“; į šią duomenų bazę taip pat yra įtraukti sveikatos ir saugos darbe rodikliai, bendru pavadinimu „užimtumas“. Komisijos priimtas tvaraus vystymosi rodiklių rinkinys taip pat apima visuomenės sveikatos rodiklių temą. |
| --- | --- |

(5)

2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1600/2002/EB, nustatančiame Šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (8), veiksmai aplinkosaugos, sveikatos ir gyvenimo kokybės srityje nurodomi kaip svarbus aplinkosaugos prioritetas, raginant apibrėžti ir kurti sveikatos bei aplinkos rodiklius. Be to, 2003 m. gruodžio 8 d. Tarybos išvadose dėl struktūrinių rodiklių prašoma, kad į struktūrinių rodiklių duomenų bazę, naudojamą kasmetinėje pavasario ataskaitoje Europos Vadovų Tarybai, būtų įtraukti biologinės įvairovės ir sveikatos rodikliai, bendru pavadinimu „aplinka“; į šią duomenų bazę taip pat yra įtraukti sveikatos ir saugos darbe rodikliai, bendru pavadinimu „užimtumas“. Komisijos priimtas tvaraus vystymosi rodiklių rinkinys taip pat apima visuomenės sveikatos rodiklių temą.

| (6) | Aplinkos ir sveikatos veiksmų plane 2004–2010 metams pripažįstama, kad būtina gerinti duomenų apie sveikatos būklę su aplinka susijusių ligų ir sutrikimų atveju kokybę, palyginamumą ir prieinamumą naudojantis Bendrijos statistikos programa. |
| --- | --- |

(6)

Aplinkos ir sveikatos veiksmų plane 2004–2010 metams pripažįstama, kad būtina gerinti duomenų apie sveikatos būklę su aplinka susijusių ligų ir sutrikimų atveju kokybę, palyginamumą ir prieinamumą naudojantis Bendrijos statistikos programa.

| (7) | 2003 m. liepos 15 d. Tarybos rezoliucijoje dėl neįgaliųjų užimtumo ir socialinės integracijos rėmimo (9) valstybės narės ir Komisija raginamos rinkti statistinius duomenis apie neįgaliųjų padėtį, įskaitant duomenis apie šiai grupei teikiamų paslaugų ir išmokų raidą. Be to, Komisija 2003 m. spalio 30 d. Komunikate „Dėl lygių galimybių neįgaliesiems: Europos veiksmų planas“, siekdama įvertinti neįgalumo politikos krypčių veiksmingumą, nusprendė kurti konteksto rodiklius, kurie būtų palyginami visose valstybėse narėse. Jame nurodoma, kad kuo labiau turėtų būti naudojamasi Europos statistikos sistemos šaltiniais ir struktūromis, ypač kuriant suderintus tyrimų modulius, siekiant surinkti tarptautiniu lygiu palyginamą statistinę informaciją, būtiną pažangos stebėsenai. |
| --- | --- |

(7)

2003 m. liepos 15 d. Tarybos rezoliucijoje dėl neįgaliųjų užimtumo ir socialinės integracijos rėmimo (9) valstybės narės ir Komisija raginamos rinkti statistinius duomenis apie neįgaliųjų padėtį, įskaitant duomenis apie šiai grupei teikiamų paslaugų ir išmokų raidą. Be to, Komisija 2003 m. spalio 30 d. Komunikate „Dėl lygių galimybių neįgaliesiems: Europos veiksmų planas“, siekdama įvertinti neįgalumo politikos krypčių veiksmingumą, nusprendė kurti konteksto rodiklius, kurie būtų palyginami visose valstybėse narėse. Jame nurodoma, kad kuo labiau turėtų būti naudojamasi Europos statistikos sistemos šaltiniais ir struktūromis, ypač kuriant suderintus tyrimų modulius, siekiant surinkti tarptautiniu lygiu palyginamą statistinę informaciją, būtiną pažangos stebėsenai.

| (8) | Siekiant užtikrinti duomenų tinkamumą ir palyginamumą bei išvengti darbo dubliavimosi, Komisijos (Eurostato) veikla, susijusi su statistikos rengimu visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe srityje, jei būtina ir įmanoma, turėtų būti atliekama bendradarbiaujant su Jungtinėmis Tautomis ir jos specialiosiomis organizacijomis, pavyzdžiui, Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) ir Tarptautine darbo organizacija (TDO) bei su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO). |
| --- | --- |

(8)

Siekiant užtikrinti duomenų tinkamumą ir palyginamumą bei išvengti darbo dubliavimosi, Komisijos (Eurostato) veikla, susijusi su statistikos rengimu visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe srityje, jei būtina ir įmanoma, turėtų būti atliekama bendradarbiaujant su Jungtinėmis Tautomis ir jos specialiosiomis organizacijomis, pavyzdžiui, Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) ir Tarptautine darbo organizacija (TDO) bei su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO).

| (9) | Komisija (Eurostatas) jau reguliariai renka statistinius duomenis apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe valstybėse narėse, kurios šiuos duomenis teikia savanoriškai. Ji taip pat renka duomenis šiose srityse iš kitų šaltinių. Ši veikla plėtojama glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis. Ypač visuomenės sveikatos statistikos srityje plėtra ir įgyvendinimas yra reguliuojami bei organizuojami taikant Komisijos (Eurostato) ir valstybių narių partnerystės struktūrą. Tačiau vis dar būtinas didesnis dabartinių statistinių duomenų tikslumas ir patikimumas, suderinamumas ir palyginamumas, apimtis, savalaikiškumas ir punktualumas, be to, būtina užtikrinti, kad tolesnis duomenų rinkimas, dėl kurio susitarta ir kuris plėtojamas su valstybėmis narėmis, būtų vykdomas siekiant sukurti būtiniausių statistinių duomenų rinkinį, būtiną Bendrijos lygiu visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe srityse. |
| --- | --- |

(9)

Komisija (Eurostatas) jau reguliariai renka statistinius duomenis apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe valstybėse narėse, kurios šiuos duomenis teikia savanoriškai. Ji taip pat renka duomenis šiose srityse iš kitų šaltinių. Ši veikla plėtojama glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis. Ypač visuomenės sveikatos statistikos srityje plėtra ir įgyvendinimas yra reguliuojami bei organizuojami taikant Komisijos (Eurostato) ir valstybių narių partnerystės struktūrą. Tačiau vis dar būtinas didesnis dabartinių statistinių duomenų tikslumas ir patikimumas, suderinamumas ir palyginamumas, apimtis, savalaikiškumas ir punktualumas, be to, būtina užtikrinti, kad tolesnis duomenų rinkimas, dėl kurio susitarta ir kuris plėtojamas su valstybėmis narėmis, būtų vykdomas siekiant sukurti būtiniausių statistinių duomenų rinkinį, būtiną Bendrijos lygiu visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe srityse.

| (10) | Specialiųjų Bendrijos statistinių duomenų rengimas reglamentuojamas pagal 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (10) išdėstytas taisykles. |
| --- | --- |

(10)

Specialiųjų Bendrijos statistinių duomenų rengimas reglamentuojamas pagal 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos (10) išdėstytas taisykles.

| (11) | Šiuo reglamentu užtikrinama, kad bus besąlygiškai gerbiama teisė į asmens duomenų apsaugą, kaip numatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (11) 8 straipsnyje. |
| --- | --- |

(11)

Šiuo reglamentu užtikrinama, kad bus besąlygiškai gerbiama teisė į asmens duomenų apsaugą, kaip numatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (11) 8 straipsnyje.

| (12) | Šio reglamento kontekste taikoma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (12) bei 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (13). Statistikos reikalavimai, kuriuos lemia Bendrijos veiksmai visuomenės sveikatos srityje, nacionalinių aukštos kokybės, prieinamos ir tvarios sveikatos priežiūros kūrimo strategijų bei Bendrijos sveikatos ir saugos darbe strategija ir reikalavimai, susiję su struktūriniais rodikliais, tvaraus vystymosi rodikliais ir ECHI bei kitais rodiklių rinkiniais, kuriuos būtina sukurti siekiant užtikrinti Bendrijos ir nacionalinės politikos veiksmų bei strategijų visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe srityse stebėseną, priskiriami svarbiems visuomenės interesams. |
| --- | --- |

(12)

Šio reglamento kontekste taikoma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (12) bei 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (13). Statistikos reikalavimai, kuriuos lemia Bendrijos veiksmai visuomenės sveikatos srityje, nacionalinių aukštos kokybės, prieinamos ir tvarios sveikatos priežiūros kūrimo strategijų bei Bendrijos sveikatos ir saugos darbe strategija ir reikalavimai, susiję su struktūriniais rodikliais, tvaraus vystymosi rodikliais ir ECHI bei kitais rodiklių rinkiniais, kuriuos būtina sukurti siekiant užtikrinti Bendrijos ir nacionalinės politikos veiksmų bei strategijų visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe srityse stebėseną, priskiriami svarbiems visuomenės interesams.

| (13) | Duomenų, kuriems taikomas statistinių duomenų konfidencialumo principas, perdavimą reglamentuoja Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 ir 1990 m. birželio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai (14) išdėstytos taisyklės. Pagal šiuos reglamentus taikomos priemonės užtikrina fizinę ir loginę konfidencialių duomenų apsaugą ir užtikrina, kad rengiant ir platinant Bendrijos statistinius duomenis jie nebūtų neteisėtai atskleidžiami bei naudojami ne statistikos reikmėms. |
| --- | --- |

(13)

Duomenų, kuriems taikomas statistinių duomenų konfidencialumo principas, perdavimą reglamentuoja Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 ir 1990 m. birželio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai (14) išdėstytos taisyklės. Pagal šiuos reglamentus taikomos priemonės užtikrina fizinę ir loginę konfidencialių duomenų apsaugą ir užtikrina, kad rengiant ir platinant Bendrijos statistinius duomenis jie nebūtų neteisėtai atskleidžiami bei naudojami ne statistikos reikmėms.

| (14) | Rengdamos ir platindamos Bendrijos statistinius duomenis pagal šį reglamentą, nacionalinės ir Bendrijos statistikos institucijos turėtų atsižvelgti į principus, nustatytus Europos statistikos praktikos kodekse, kurį 2005 m. vasario 24 d. priėmė Statistikos programų komitetas. |
| --- | --- |

(14)

Rengdamos ir platindamos Bendrijos statistinius duomenis pagal šį reglamentą, nacionalinės ir Bendrijos statistikos institucijos turėtų atsižvelgti į principus, nustatytus Europos statistikos praktikos kodekse, kurį 2005 m. vasario 24 d. priėmė Statistikos programų komitetas.

| (15) | Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslo, būtent sukurti sistemingo Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe rengimo bendros sistemos, o Bendrijos lygiu šiuos tikslus galima pasiekti lengviau, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šio tikslo. |
| --- | --- |

(15)

Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslo, būtent sukurti sistemingo Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe rengimo bendros sistemos, o Bendrijos lygiu šiuos tikslus galima pasiekti lengviau, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šio tikslo.

| (16) | Pripažįstant, kad sveikatos priežiūros sistemų organizavimas ir valdymas priklauso nacionalinei kompetencijai, o už Bendrijos teisės aktų dėl darbo vietų ir darbo sąlygų įgyvendinimą pirmiausia atsako valstybės narės, šiuo reglamentu užtikrinama, kad būtų visapusiškai pripažinta valstybių narių kompetencija visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe srityse. |
| --- | --- |

(16)

Pripažįstant, kad sveikatos priežiūros sistemų organizavimas ir valdymas priklauso nacionalinei kompetencijai, o už Bendrijos teisės aktų dėl darbo vietų ir darbo sąlygų įgyvendinimą pirmiausia atsako valstybės narės, šiuo reglamentu užtikrinama, kad būtų visapusiškai pripažinta valstybių narių kompetencija visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe srityse.

| (17) | Svarbu, kad lytis ir amžius būtų nurodyti tarp kintamųjų klasifikacijoje, nes tai sudarytų galimybes atsižvelgti į lyties ir amžiaus skirtumų įtaką sveikatai ir saugai darbe. |
| --- | --- |

(17)

Svarbu, kad lytis ir amžius būtų nurodyti tarp kintamųjų klasifikacijoje, nes tai sudarytų galimybes atsižvelgti į lyties ir amžiaus skirtumų įtaką sveikatai ir saugai darbe.

| (18) | Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (15). |
| --- | --- |

(18)

Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (15).

| (19) | Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai patvirtinti įgyvendinimo priemones, kurios apima tam tikrų subjektų charakteristikas ir jų suskirstymą, duomenų teikimo ataskaitinius laikotarpius, intervalus ir terminus bei metaduomenų teikimą. Kadangi tai yra bendro pobūdžio priemonės, skirtos iš dalies pakeisti šio reglamento nuostatas, inter alia jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, tokios priemonės turėtų būti patvirtinamos taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu, nustatytą Sprendimo 1999/468/EEB 5a straipsnyje. |
| --- | --- |

(19)

Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai patvirtinti įgyvendinimo priemones, kurios apima tam tikrų subjektų charakteristikas ir jų suskirstymą, duomenų teikimo ataskaitinius laikotarpius, intervalus ir terminus bei metaduomenų teikimą. Kadangi tai yra bendro pobūdžio priemonės, skirtos iš dalies pakeisti šio reglamento nuostatas, inter alia jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis, tokios priemonės turėtų būti patvirtinamos taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu, nustatytą Sprendimo 1999/468/EEB 5a straipsnyje.

| (20) | Papildomas finansavimas duomenų rinkimui visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe srityse turi būti teikiamas pagal antrąją Bendrijos veiksmų programą sveikatos srityje (2008–13 m.) ir Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą – Progress (16). Pagal šias programas finansiniai ištekliai turėtų būti naudojami siekiant padėti valstybėms narėms toliau didinti nacionalinius gebėjimus, kad būtų galima tobulinti statistikos duomenų rinkimą ir įgyvendinti su tuo susijusias naujas priemones visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe srityse. |
| --- | --- |

(20)

Papildomas finansavimas duomenų rinkimui visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe srityse turi būti teikiamas pagal antrąją Bendrijos veiksmų programą sveikatos srityje (2008–13 m.) ir Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą – Progress (16). Pagal šias programas finansiniai ištekliai turėtų būti naudojami siekiant padėti valstybėms narėms toliau didinti nacionalinius gebėjimus, kad būtų galima tobulinti statistikos duomenų rinkimą ir įgyvendinti su tuo susijusias naujas priemones visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe srityse.

| (21) | Buvo konsultuotasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu. |
| --- | --- |

(21)

Buvo konsultuotasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu.

| (22) | Pagal Sprendimo 89/382/EEB, Euratomas (17) 3 straipsnio 1 dalį buvo konsultuotasi su Statistikos programų komitetu, |
| --- | --- |

(22)

Pagal Sprendimo 89/382/EEB, Euratomas (17) 3 straipsnio 1 dalį buvo konsultuotasi su Statistikos programų komitetu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šiuo reglamentu sukuriama sistemingo Bendrijos statistikos apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe rengimo bendra sistema. Statistika rengiama laikantis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, ekonomiškumo ir statistikos duomenų konfidencialumo principų.

2.   Į statistiką įtraukiama, suderintų ir bendrų duomenų rinkinio pavidalu, informacija, būtina Bendrijos veiksmams visuomenės sveikatos srityje, skirtiems remti nacionalines strategijas, plėtojančias aukštos kokybės, visiems prieinamą ir tvarią sveikatos priežiūrą, bei Bendrijos veiksmams sveikatos bei saugos darbe srityje.

3.   Statistika teikia duomenis struktūriniams rodikliams, tvaraus vystymosi rodikliams ir Europos bendrijos sveikatos rodikliams (ECHI) bei kitiems rodiklių rinkiniams, kuriuos būtina plėtoti siekiant vykdyti Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe srityse stebėseną.

2 straipsnis

Apimtis

Valstybės narės pateikia Komisijai (Eurostatui) statistinius duomenis apie šias sritis:

| — | sveikatos būklė, sveikatą lemiantys veiksniai, kaip apibrėžta I priede, |
| --- | --- |

—

sveikatos būklė, sveikatą lemiantys veiksniai, kaip apibrėžta I priede,

| — | sveikatos priežiūra, kaip apibrėžta II priede, |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūra, kaip apibrėžta II priede,

| — | mirties priežastys, kaip apibrėžta III priede, |
| --- | --- |

—

mirties priežastys, kaip apibrėžta III priede,

| — | nelaimingi atsitikimai darbe, kaip apibrėžta IV priede, |
| --- | --- |

—

nelaimingi atsitikimai darbe, kaip apibrėžta IV priede,

| — | profesinės ligos ir kitos su darbu susijusios sveikatos problemos bei ligos, kaip apibrėžta V priede. |
| --- | --- |

—

profesinės ligos ir kitos su darbu susijusios sveikatos problemos bei ligos, kaip apibrėžta V priede.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamos šios sąvokų apibrėžtys:

| a) | „Bendrijos statistiniai duomenys“ turi tą pačią reikšmę, kokia jiems suteikta Reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio pirmoje įtraukoje; |
| --- | --- |

a)

„Bendrijos statistiniai duomenys“ turi tą pačią reikšmę, kokia jiems suteikta Reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio pirmoje įtraukoje;

| b) | „statistinių duomenų rengimas“ turi tą pačią reikšmę, kokia jam suteikta Reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio antroje įtraukoje; |
| --- | --- |

b)

„statistinių duomenų rengimas“ turi tą pačią reikšmę, kokia jam suteikta Reglamento (EB) Nr. 322/97 2 straipsnio antroje įtraukoje;

| c) | „visuomenės sveikata“ – visi elementai, susiję su sveikata, būtent sveikatos būklė, įskaitant sergamumą ir neįgalumą, veiksniai, darantys poveikį šiai sveikatos būklei, sveikatos priežiūros poreikiai, sveikatos priežiūrai skirti ištekliai, sveikatos priežiūros paslaugų teikimas ir jų visuotinis prieinamumas bei sveikatos priežiūros išlaidos ir jos finansavimas, ir mirtingumo priežastys; |
| --- | --- |

c)

„visuomenės sveikata“ – visi elementai, susiję su sveikata, būtent sveikatos būklė, įskaitant sergamumą ir neįgalumą, veiksniai, darantys poveikį šiai sveikatos būklei, sveikatos priežiūros poreikiai, sveikatos priežiūrai skirti ištekliai, sveikatos priežiūros paslaugų teikimas ir jų visuotinis prieinamumas bei sveikatos priežiūros išlaidos ir jos finansavimas, ir mirtingumo priežastys;

| d) | „sveikata bei sauga darbe“ – visi elementai, susiję su prevencija ir darbuotojų sveikatos apsauga bei sauga darbe jų dabartinėje arba buvusioje veikloje, ypač nelaimingi atsitikimai darbe, profesinės ligos ir kitos su darbu susijusios sveikatos problemos bei ligos; |
| --- | --- |

d)

„sveikata bei sauga darbe“ – visi elementai, susiję su prevencija ir darbuotojų sveikatos apsauga bei sauga darbe jų dabartinėje arba buvusioje veikloje, ypač nelaimingi atsitikimai darbe, profesinės ligos ir kitos su darbu susijusios sveikatos problemos bei ligos;

| e) | „mikroduomenys“ – individualūs statistiniai įrašai; |
| --- | --- |

e)

„mikroduomenys“ – individualūs statistiniai įrašai;

| f) | „konfidencialių duomenų perdavimas“ – konfidencialių duomenų, nesudarančių sąlygų tiesiogiai nustatyti statistinių vienetų, perdavimas tarp nacionalinių institucijų ir Bendrijos institucijos pagal Reglamento (EB) Nr. 322/97 14 straipsnį ir reglamentą (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90; |
| --- | --- |

f)

„konfidencialių duomenų perdavimas“ – konfidencialių duomenų, nesudarančių sąlygų tiesiogiai nustatyti statistinių vienetų, perdavimas tarp nacionalinių institucijų ir Bendrijos institucijos pagal Reglamento (EB) Nr. 322/97 14 straipsnį ir reglamentą (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90;

| g) | „asmens duomenys“ – visa informacija, susijusi su fiziniu asmeniu, kurio tapatybė nustatyta arba gali būti nustatyta pagal Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio a punktą. |
| --- | --- |

g)

„asmens duomenys“ – visa informacija, susijusi su fiziniu asmeniu, kurio tapatybė nustatyta arba gali būti nustatyta pagal Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio a punktą.

4 straipsnis

Šaltiniai

Valstybės narės renka duomenis apie visuomenės sveikatą ir sveikatą bei saugą darbe iš šaltinių, kurie (pagal sritis ir temas bei nacionalinių sistemų charakteristikas) yra sudaryti iš namų ūkių ar panašių tyrimų arba tyrimų modulių, arba iš nacionalinių administracinių šaltinių arba ataskaitų šaltinių.

5 straipsnis

Metodika

1.   Dirbant Komisijos (Eurostato) sukurtų bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis tinklų ir kitų Europos statistikos sistemos (ESS) struktūrų sistemoje, duomenų rinkimo įgyvendinimo metoduose (įskaitant parengiamąją veiklą) atsižvelgiama į nacionalinę patirtį bei kompetenciją, nacionalinius ypatumus, gebėjimus ir turimus surinktus duomenis. Atsižvelgiama ir į reguliaraus duomenų rinkimo metodikas, kurios buvo sukurtos vykdant statistinius projektus kitose Bendrijos programose, pavyzdžiui, visuomenės sveikatos arba mokslinių tyrimų programose.

2.   Statistinėse metodikose ir duomenų rinkimo veikloje, kurias reikia parengti visuomenės sveikatos ir sveikatos bei saugos darbe statistinių duomenų kompiliacijai Bendrijos lygiu, atsižvelgiama į koordinavimo, jei būtina, su tarptautinių organizacijų veikla šioje srityje poreikį, kad būtų užtikrintas tarptautinis statistinių duomenų palyginamumas bei duomenų rinkimo nuoseklumas, ir būtų išvengta valstybių narių veiklos bei duomenų teikimo dubliavimosi.

6 straipsnis

Bandomieji tyrimai bei sąnaudų ir naudos analizė

1.   Tais atvejais, kai reikalingi ne tik tie duomenys, kurie jau yra surinkti arba kurių atveju jau egzistuoja metodika, arba kai 2 straipsnyje nurodytose srityse nustatoma nepakankama duomenų kokybė, Komisija (Eurostatas) inicijuoja bandomuosius tyrimus, kuriuos savanoriškai atlieka valstybės narės. Tokių bandomųjų tyrimų tikslas – patikrinti sąvokas ir metodus bei įvertinti tam tikro duomenų rinkimo pagrįstumą, įskaitant statistinių duomenų kokybę, palyginamumą ir ekonomiškumą pagal principus, nustatytus Europos statistikos praktikos kodekse.

2.   Tais atvejais, kai pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu numatoma parengti įgyvendinamąją priemonę, atliekama sąnaudų ir naudos analizė, atsižvelgiant į galimybės naudotis duomenimis naudą palyginti su jų rinkimo sąnaudomis ir į valstybėms narėms tenkančią naštą.

3.   Komisija (Eurostatas), bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis per bendradarbiavimo tinklus ir kitas ESS struktūras, parengia ataskaitą, kurioje įvertinamos bandomųjų tyrimų ir (arba) sąnaudų ir naudos analizių išvados, įskaitant nacionalinių ypatumų poveikį ir reikšmę.

7 straipsnis

Duomenų perdavimas, tvarkymas ir platinimas

1.   Jei tai būtina siekiant parengti Bendrijos statistinius duomenis, valstybės narės perduoda konfidencialius mikroduomenis arba, atsižvelgiant į atitinkamą sritį ir temą – agreguotus duomenis, pagal konfidencialių duomenų perdavimo nuostatas, išdėstytas Reglamente (EB) Nr. 322/97 ir Reglamente (Euratomas, EEB) Nr. 1588/90. Šios Bendrijos nuostatos taikomos duomenis tvarkant Komisijai (Eurostatui), jei duomenys laikomi konfidencialiais, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 322/97 13 straipsnyje. Valstybės narės užtikrina, kad perduoti duomenys nesudarytų sąlygų tiesiogiai nustatyti statistinių vienetų (asmenų) ir kad asmens duomenys būtų saugomi laikantis Direktyvoje 95/46/EB nustatytų principų.

2.   Pagal šį reglamentą reikalaujamus duomenis ir metaduomenis valstybės narės perduoda elektroniniu būdu, laikydamosi Komisijos (Eurostato) ir valstybių narių priimto keitimosi standarto. Duomenys pateikiami laikantis prieduose nustatytų terminų, nustatytais intervalais ir atsižvelgiant į prieduose arba pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu patvirtintose įgyvendinamosiose priemonėse nurodytus ataskaitinius laikotarpius.

3.   Komisija (Eurostatas) imasi būtinų priemonių statistinės informacijos sklaidai, prieinamumui ir dokumentacijai gerinti pagal Reglamente (EB) Nr. 322/97 ir Reglamente (EB) Nr. 45/2001 nustatytus palyginamumo, patikimumo ir statistinių duomenų konfidencialumo principus.

8 straipsnis

Kokybės vertinimas

1.   Siekiant šio reglamento tikslo, perduotiniems duomenims taikomi tokie kokybės vertinimo kriterijai:

| a) | „reikalingumas“, kuris reiškia statistikos atitikties esamiems ir galimiems vartotojų poreikiams laipsnį; |
| --- | --- |

a)

„reikalingumas“, kuris reiškia statistikos atitikties esamiems ir galimiems vartotojų poreikiams laipsnį;

| b) | „tikslumas“, kuris reiškia įverčių artumą nežinomoms tikrosioms reikšmėms; |
| --- | --- |

b)

„tikslumas“, kuris reiškia įverčių artumą nežinomoms tikrosioms reikšmėms;

| c) | „savalaikiškumas“, kuris reiškia trukmę tarp galimybės pasinaudoti statistine informacija momento ir įvykio ar reiškinio, kurį ši informacija apibūdina; |
| --- | --- |

c)

„savalaikiškumas“, kuris reiškia trukmę tarp galimybės pasinaudoti statistine informacija momento ir įvykio ar reiškinio, kurį ši informacija apibūdina;

| d) | „punktualumas“, kuris reiškia trukmę nuo statistinės informacijos paskelbimo datos iki datos, kada ji turėjo būti pateikta; |
| --- | --- |

d)

„punktualumas“, kuris reiškia trukmę nuo statistinės informacijos paskelbimo datos iki datos, kada ji turėjo būti pateikta;

| e) | „prieinamumas“ ir „aiškumas“, kurie reiškia sąlygas ir būdus, leidžiančius vartotojui gauti, naudoti ir aiškinti statistinę informaciją; |
| --- | --- |

e)

„prieinamumas“ ir „aiškumas“, kurie reiškia sąlygas ir būdus, leidžiančius vartotojui gauti, naudoti ir aiškinti statistinę informaciją;

| f) | „palyginamumas“, kuris reiškia galimybę palyginti statistinę informaciją laiko ir geografiniu aspektu, įvertinant taikomų sąvokų, metodų ir (arba) procedūrų skirtumus ir jų poveikį; |
| --- | --- |

f)

„palyginamumas“, kuris reiškia galimybę palyginti statistinę informaciją laiko ir geografiniu aspektu, įvertinant taikomų sąvokų, metodų ir (arba) procedūrų skirtumus ir jų poveikį;

| g) | „suderinamumas“, kuris reiškia galimybę duomenis jungti arba sieti įvairiais būdais ir įvairioms reikmėms. |
| --- | --- |

g)

„suderinamumas“, kuris reiškia galimybę duomenis jungti arba sieti įvairiais būdais ir įvairioms reikmėms.

2.   Kas penkerius metus valstybės narės pateikia Komisijai (Eurostatui) ataskaitą apie perduotų duomenų kokybę. Komisija (Eurostatas) vertina perduotų duomenų kokybę ir skelbia ataskaitas.

9 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1.   Įgyvendinimo priemonės apima:

| a) | I–V prieduose nurodytų temų charakteristikas, būtent kintamuosius, sąvokų apibrėžtis ir klasifikacijas; |
| --- | --- |

a)

I–V prieduose nurodytų temų charakteristikas, būtent kintamuosius, sąvokų apibrėžtis ir klasifikacijas;

| b) | charakteristikų suskirstymą; |
| --- | --- |

b)

charakteristikų suskirstymą;

| c) | duomenų teikimo ataskaitinius laikotarpius, intervalus bei terminus; |
| --- | --- |

c)

duomenų teikimo ataskaitinius laikotarpius, intervalus bei terminus;

| d) | metaduomenų teikimą. |
| --- | --- |

d)

metaduomenų teikimą.

Patvirtinant šias priemones visų pirma atsižvelgiama į 5 straipsnio, 6 straipsnio 2 bei 3 dalių ir 7 straipsnio 1 dalies nuostatas bei į turimų Bendrijos duomenų šaltinių prieinamumą, tinkamumą ir teisinį kontekstą, išnagrinėjus visus su atitinkamomis sritimis ir užduotimis susijusius šaltinius.

Priemonės, skirtos pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas, inter alia, jas papildant, patvirtinamos taikant 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

2.   Jei būtina, valstybėms narėms taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos ir pereinamieji laikotarpiai, kurie turi būti pagrįsti objektyviomis priežastimis, tvirtinami taikant 10 straipsnio 3 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą.

10 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda Statistikos programų komitetas, įsteigtas Sprendimu 89/382/EEB, Euratomas.

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

3.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai.

11 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre, 2008 m. gruodžio 16 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  OL C 44, 2008 2 16, p. 103.

1

(2)  2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 282 E, 2008 11 6, p. 109), 2008 m. spalio 2 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 280 E, 2008 11 4, p. 1) ir 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

Oficialiajame leidinyje

(3)  OL L 271, 2002 10 9, p. 1.

3

(4)  OL L 301, 2007 11 20, p. 3.

4

(5)  OL C 161, 2002 7 5, p. 1.

5

(6)  OL C 145, 2007 6 30, p. 1.

6

(7)  OL L 238, 2003 9 25, p. 28.

7

(8)  OL L 242, 2002 9 10, p. 1.

8

(9)  OL C 175, 2003 7 24, p. 1.

9

(10)  OL L 52, 1997 2 22, p. 1.

10

(11)  OL C 303, 2007 12 14, p. 1.

11

(12)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

12

(13)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

13

(14)  OL L 151, 1990 6 15, p. 1.

14

(15)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

15

(16)  2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1672/2006/EB, nustatantis Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą – Progress (OL L 315, 2006 11 15, p. 1).

16

(17)  1989 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimas 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantis Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 181, 1989 6 28, p. 47).

17

---

I PRIEDAS

Sritis: sveikatos bûklë, sveikatà lemiantys veiksniai

| a) | Tikslai

  Šios srities tikslas – teikti statistinius duomenis apie sveikatos būklę ir sveikatą lemiančius veiksnius. |
| --- | --- |

a)

Tikslai

Šios srities tikslas – teikti statistinius duomenis apie sveikatos būklę ir sveikatą lemiančius veiksnius.

| b) | Apimtis

  Ši sritis apima statistinius duomenis apie sveikatos būklę ir sveikatą lemiančius veiksnius; šie duomenys grindžiami savo sveikatos vertinimu ir sukompiliuoti iš gyventojų nuomonės tyrimų, pavyzdžiui, Europos gyventojų sveikatos tyrimo (EHIS), taip pat kitus statistinius duomenis, pavyzdžiui, apie sergamumą arba nelaimingus atsitikimus ir sužalojimus, sukompiliuotus iš administracinių šaltinių. Jei būtina, reikiamais ad hoc intervalais, įtraukiami specialiose įstaigose gyvenantys asmenys ir 0–14 metų vaikai, su sąlyga, kad prieš tai būtų atlikti sėkmingi bandomieji tyrimai. |
| --- | --- |

b)

Apimtis

Ši sritis apima statistinius duomenis apie sveikatos būklę ir sveikatą lemiančius veiksnius; šie duomenys grindžiami savo sveikatos vertinimu ir sukompiliuoti iš gyventojų nuomonės tyrimų, pavyzdžiui, Europos gyventojų sveikatos tyrimo (EHIS), taip pat kitus statistinius duomenis, pavyzdžiui, apie sergamumą arba nelaimingus atsitikimus ir sužalojimus, sukompiliuotus iš administracinių šaltinių. Jei būtina, reikiamais ad hoc intervalais, įtraukiami specialiose įstaigose gyvenantys asmenys ir 0–14 metų vaikai, su sąlyga, kad prieš tai būtų atlikti sėkmingi bandomieji tyrimai.

| c) | Ataskaitiniai laikotarpiai, duomenų teikimo intervalai ir terminai

  Statistiniai duomenys iš EHIS teikiami kas penkeri metai; kitiems duomenų rinkiniams, pavyzdžiui, apie sergamumą ar nelaimingus atsitikimus ir sužalojimus, o taip pat specialiems tyrimų moduliams gali prireikti skirtingo dažnumo; priemonės, susijusios su pirmaisiais ataskaitiniais metais, duomenų pateikimo intervalu ir terminu, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

c)

Ataskaitiniai laikotarpiai, duomenų teikimo intervalai ir terminai

Statistiniai duomenys iš EHIS teikiami kas penkeri metai; kitiems duomenų rinkiniams, pavyzdžiui, apie sergamumą ar nelaimingus atsitikimus ir sužalojimus, o taip pat specialiems tyrimų moduliams gali prireikti skirtingo dažnumo; priemonės, susijusios su pirmaisiais ataskaitiniais metais, duomenų pateikimo intervalu ir terminu, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| d) | Temos

  Teiktinas suderintas ir bendras duomenų rinkinys apima tokias temas:






  — | sveikatos būklė, įskaitant sveikatos vertinimą, fizinį ir protinį funkcionavimą, trūkumus ir neįgalumą, |
| --- | --- | --- |

d)

Temos

Teiktinas suderintas ir bendras duomenų rinkinys apima tokias temas:

—

sveikatos būklė, įskaitant sveikatos vertinimą, fizinį ir protinį funkcionavimą, trūkumus ir neįgalumą,

| — | sergamumas pagal diagnozę, |
| --- | --- |

—

sergamumas pagal diagnozę,

| — | apsauga nuo galimų pandemijų ir užkrečiamųjų ligų, |
| --- | --- |

—

apsauga nuo galimų pandemijų ir užkrečiamųjų ligų,

| — | nelaimingi atsitikimai ir sužalojimai, įskaitant susijusius su vartotojų sauga, ir, kai tai įmanoma, su alkoholiu ir narkotikais susijusi žala, |
| --- | --- |

—

nelaimingi atsitikimai ir sužalojimai, įskaitant susijusius su vartotojų sauga, ir, kai tai įmanoma, su alkoholiu ir narkotikais susijusi žala,

| — | gyvenimo būdas, pavyzdžiui, fizinis aktyvumas, dieta, rūkymas, alkoholio ir narkotikų vartojimas, taip pat aplinkos, socialiniai ir profesiniai faktoriai, |
| --- | --- |

—

gyvenimo būdas, pavyzdžiui, fizinis aktyvumas, dieta, rūkymas, alkoholio ir narkotikų vartojimas, taip pat aplinkos, socialiniai ir profesiniai faktoriai,

| — | prevencinių ir gydomųjų sveikatos priežiūros paslaugų, taip pat ilgalaikės priežiūros paslaugų prieinamumas bei naudojimasis jomis (gyventojų apklausa), |
| --- | --- |

—

prevencinių ir gydomųjų sveikatos priežiūros paslaugų, taip pat ilgalaikės priežiūros paslaugų prieinamumas bei naudojimasis jomis (gyventojų apklausa),

| — | bendro pobūdžio demografinė ir socioekonominė informacija apie asmenis. |
| --- | --- |

—

bendro pobūdžio demografinė ir socioekonominė informacija apie asmenis.

Pateikiant duomenis nebūtina kiekvieną kartą teikti visų temų duomenis. Priemonės, susijusios su charakteristikomis, būtent su kintamaisiais, apibrėžtimis ir pirmiau išvardytų temų klasifikacijomis, taip pat su charakteristikų klasifikacija, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

Pagal šį reglamentą Sveikatos patikrinimo tyrimų taikymas yra neprivalomas. Vidutinė interviu viename namų ūkyje trukmė negali viršyti vienos valandos EHIS ir 20 minučių – kitiems tyrimo moduliams.

| e) | Metaduomenys

  Priemonės, susijusios su metaduomenų teikimu, įskaitant metaduomenis apie tyrimų ir kitų naudotų šaltinių charakteristikas, tyrimo populiaciją ir informaciją apie nacionalinę specifiką, kuri yra svarbi lyginamųjų statistinių duomenų bei rodiklių interpretavimui ir kompiliacijai, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

e)

Metaduomenys

Priemonės, susijusios su metaduomenų teikimu, įskaitant metaduomenis apie tyrimų ir kitų naudotų šaltinių charakteristikas, tyrimo populiaciją ir informaciją apie nacionalinę specifiką, kuri yra svarbi lyginamųjų statistinių duomenų bei rodiklių interpretavimui ir kompiliacijai, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

---

II PRIEDAS

Sritis: sveikatos priežiūra

| a) | Tikslai

  Šios srities tikslas – teikti statistinius duomenis apie sveikatos priežiūrą. |
| --- | --- |

a)

Tikslai

Šios srities tikslas – teikti statistinius duomenis apie sveikatos priežiūrą.

| b) | Apimtis

  Ši sritis apima visą institucijų arba fizinių asmenų atliekamą veiklą, panaudojant savo medicinos, paramedicinos ir slaugos žinias bei technologiją sveikatos tikslais, įskaitant ilgalaikę priežiūrą, taip pat susijusią administracinę bei valdymo veiklą.
  Duomenys renkami daugiausia iš administracinių šaltinių. |
| --- | --- |

b)

Apimtis

Ši sritis apima visą institucijų arba fizinių asmenų atliekamą veiklą, panaudojant savo medicinos, paramedicinos ir slaugos žinias bei technologiją sveikatos tikslais, įskaitant ilgalaikę priežiūrą, taip pat susijusią administracinę bei valdymo veiklą.

Duomenys renkami daugiausia iš administracinių šaltinių.

| c) | Ataskaitiniai laikotarpiai, duomenų teikimo intervalai ir terminai

  Statistiniai duomenys teikiami kasmet. Priemonės, susijusios su pirmaisiais ataskaitiniais metais, duomenų pateikimo intervalu ir terminu, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

c)

Ataskaitiniai laikotarpiai, duomenų teikimo intervalai ir terminai

Statistiniai duomenys teikiami kasmet. Priemonės, susijusios su pirmaisiais ataskaitiniais metais, duomenų pateikimo intervalu ir terminu, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| d) | Temos

  Teiktinas suderintas ir bendras duomenų rinkinys apima tokias temas:






  — | sveikatos priežiūros infrastruktūra, |
| --- | --- | --- |

d)

Temos

Teiktinas suderintas ir bendras duomenų rinkinys apima tokias temas:

—

sveikatos priežiūros infrastruktūra,

| — | sveikatos priežiūros srities žmogiškieji ištekliai, |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūros srities žmogiškieji ištekliai,

| — | naudojimasis sveikatos priežiūros paslaugomis, individualios ir kolektyvinės paslaugos, |
| --- | --- |

—

naudojimasis sveikatos priežiūros paslaugomis, individualios ir kolektyvinės paslaugos,

| — | sveikatos priežiūros išlaidos ir finansavimas, |
| --- | --- |

—

sveikatos priežiūros išlaidos ir finansavimas,

Pateikiant duomenis nebūtina kiekvieną kartą teikti visų temų duomenis. Duomenų rinkinys sudaromas pagal atitinkamas tarptautines klasifikacijas ir atsižvelgiant į aplinkybes bei praktiką valstybėse narėse.

Duomenų rinkiniuose turi būti atsižvelgiama į pacientų mobilumą, būtent į tai, kad jie naudojasi sveikatos priežiūros paslaugomis kitoje šalyje nei jų gyvenamosios vietos šalis, taip pat sveikatos specialistų mobilumą, pavyzdžiui, praktikuojančių savo profesiją kitoje šalyje nei ta, kurioje jie įgijo savo pirmąją licenciją. Duomenų rinkinyje taip pat turi būti atsižvelgiama į sveikatos priežiūros kokybę.

Priemonės, susijusios su charakteristikomis, būtent su kintamaisiais, apibrėžtimis ir pirmiau išvardytų temų klasifikacijomis, taip pat su charakteristikų klasifikacija, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| e) | Metaduomenys

  Priemonės, susijusios su metaduomenų teikimu, įskaitant metaduomenis apie naudotų šaltinių ir kompiliacijų charakteristikas, tyrimo populiaciją ir informaciją apie nacionalinę specifiką, kuri yra svarbi interpretavimui ir lyginamųjų statistinių duomenų bei rodiklių kompiliacijai, patvirtinamos pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu, kuri yra nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

e)

Metaduomenys

Priemonės, susijusios su metaduomenų teikimu, įskaitant metaduomenis apie naudotų šaltinių ir kompiliacijų charakteristikas, tyrimo populiaciją ir informaciją apie nacionalinę specifiką, kuri yra svarbi interpretavimui ir lyginamųjų statistinių duomenų bei rodiklių kompiliacijai, patvirtinamos pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu, kuri yra nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje.

---

III PRIEDAS

Sritis: mirties priežastys

| a) | Tikslai

  Šios srities tikslas – teikti statistinius duomenis apie mirties priežastis. |
| --- | --- |

a)

Tikslai

Šios srities tikslas – teikti statistinius duomenis apie mirties priežastis.

| b) | Apimtis

  Ši sritis apima mirties priežasčių statistinius duomens, parengtus remiantis nacionaliniais medicininiais mirties liudijimais, atsižvelgiant į PSO rekomendacijas. Kompiliuotini statistiniai duomenys yra susiję su pagrindine mirties priežastimi, kurią PSO apibrėžia kaip „ligą arba sužalojimą, sukėlusius patologinių būklių grandinę, tiesiogiai lėmusių mirtį, arba nelaimingo atsitikimo arba smurto aplinkybes, sukėlusias mirtiną sužalojimą“. Rinktini statistiniai duomenys, apimantys visus mirties atvejus ir negyvagimius kiekvienoje valstybėje narėje, skirstant pagal nuolatinius ir nenuolatinius gyventojus. Kai tik įmanoma, duomenys apie užsienyje mirusių gyventojų mirties priežastis įtraukiami į jų nuolatinės gyvenamosios vietos šalies statistiką. |
| --- | --- |

b)

Apimtis

Ši sritis apima mirties priežasčių statistinius duomens, parengtus remiantis nacionaliniais medicininiais mirties liudijimais, atsižvelgiant į PSO rekomendacijas. Kompiliuotini statistiniai duomenys yra susiję su pagrindine mirties priežastimi, kurią PSO apibrėžia kaip „ligą arba sužalojimą, sukėlusius patologinių būklių grandinę, tiesiogiai lėmusių mirtį, arba nelaimingo atsitikimo arba smurto aplinkybes, sukėlusias mirtiną sužalojimą“. Rinktini statistiniai duomenys, apimantys visus mirties atvejus ir negyvagimius kiekvienoje valstybėje narėje, skirstant pagal nuolatinius ir nenuolatinius gyventojus. Kai tik įmanoma, duomenys apie užsienyje mirusių gyventojų mirties priežastis įtraukiami į jų nuolatinės gyvenamosios vietos šalies statistiką.

| c) | Ataskaitiniai laikotarpiai, duomenų teikimo intervalai ir terminai

  Statistiniai duomenys teikiami kasmet. Priemonės, susijusios su pirmaisiais ataskaitiniais metais, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Duomenys pateikiami ne vėliau kaip per 24 mėnesių po ataskaitinių metų pabaigos. Negalutinius arba vertinimų duomenis galima pateikti anksčiau. Su visuomenės sveikata susijusių incidentų atveju gali būti sudaromi specialūs papildomi duomenų rinkiniai arba apie visus mirties atvejus, arba apie specifines mirties priežastis. |
| --- | --- |

c)

Ataskaitiniai laikotarpiai, duomenų teikimo intervalai ir terminai

Statistiniai duomenys teikiami kasmet. Priemonės, susijusios su pirmaisiais ataskaitiniais metais, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Duomenys pateikiami ne vėliau kaip per 24 mėnesių po ataskaitinių metų pabaigos. Negalutinius arba vertinimų duomenis galima pateikti anksčiau. Su visuomenės sveikata susijusių incidentų atveju gali būti sudaromi specialūs papildomi duomenų rinkiniai arba apie visus mirties atvejus, arba apie specifines mirties priežastis.

| d) | Temos

  Teiktinas suderintas ir bendras duomenų rinkinys apima tokias temas:






  — | mirusiųjų charakteristikos, |
| --- | --- | --- |

d)

Temos

Teiktinas suderintas ir bendras duomenų rinkinys apima tokias temas:

—

mirusiųjų charakteristikos,

| — | regionas, |
| --- | --- |

—

regionas,

| — | mirties charakteristikos, įskaitant pagrindinę mirties priežastį. |
| --- | --- |

—

mirties charakteristikos, įskaitant pagrindinę mirties priežastį.

Duomenų apie mirties priežastis rinkinys sudaromas pagal PSO tarptautinę ligų klasifikaciją ir laikantis Eurostato taisyklių bei JT ir PSO rekomendacijų dėl gyventojų statistinių duomenų. Duomenys, susiję su negyvagimių charakteristikomis, teikiami savanoriškai. Teikiant duomenis, susijusius su naujagimių (iki 28 dienų amžiaus) mirtimis, atsižvelgiama į tarpinių mirties priežasčių registravimo praktikos nacionalinius skirtumus.

Priemonės, susijusios su charakteristikomis, būtent su kintamaisiais, apibrėžtimis ir pirmiau išvardytų temų klasifikacijomis, taip pat su charakteristikų klasifikacija, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| e) | Metaduomenys

  Priemonės, susijusios su metaduomenų teikimu, įskaitant metaduomenis apie apimamą populiaciją ir informaciją apie nacionalinę specifiką, kuri yra svarbi lyginamųjų statistinių duomenų bei rodiklių interpretavimui ir kompiliacijai, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

e)

Metaduomenys

Priemonės, susijusios su metaduomenų teikimu, įskaitant metaduomenis apie apimamą populiaciją ir informaciją apie nacionalinę specifiką, kuri yra svarbi lyginamųjų statistinių duomenų bei rodiklių interpretavimui ir kompiliacijai, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

---

IV PRIEDAS

Sritis: nelaimingi atsitikimai darbe

| a) | Tikslai

  Šios srities tikslas – teikti statistinius duomenis apie nelaimingus atsitikimus darbe. |
| --- | --- |

a)

Tikslai

Šios srities tikslas – teikti statistinius duomenis apie nelaimingus atsitikimus darbe.

| b) | Apimtis

  Nelaimingas atsitikimas darbe yra apibrėžiamas kaip „darbo metu įvykęs įvykis, sukeliantis fizinę ar psichinę žalą“. Šie duomenys apie visus darbuotojus, apie mirtinus nelaimingus atsitikimus darbe ir apie nelaimingus atsitikimus darbe, dėl kurių asmuo negali dirbti ilgiau kaip 3 dienas, renkami naudojantis administraciniais šaltiniais, kuriuos prireikus ir, jei įmanoma, galima papildyti tinkamais papildomais šaltiniais duomenų apie specifines darbuotojų grupes ar specifines nacionalines aplinkybes atvejais. Ribota pagrindinių duomenų apie nelaimingus atsitikimus, dėl kurių asmuo negali dirbti trumpiau kaip 4 dienas, dalis gali būti renkama savanoriškai ir, jei tai įmanoma, bendradarbiaujant su TDO. |
| --- | --- |

b)

Apimtis

Nelaimingas atsitikimas darbe yra apibrėžiamas kaip „darbo metu įvykęs įvykis, sukeliantis fizinę ar psichinę žalą“. Šie duomenys apie visus darbuotojus, apie mirtinus nelaimingus atsitikimus darbe ir apie nelaimingus atsitikimus darbe, dėl kurių asmuo negali dirbti ilgiau kaip 3 dienas, renkami naudojantis administraciniais šaltiniais, kuriuos prireikus ir, jei įmanoma, galima papildyti tinkamais papildomais šaltiniais duomenų apie specifines darbuotojų grupes ar specifines nacionalines aplinkybes atvejais. Ribota pagrindinių duomenų apie nelaimingus atsitikimus, dėl kurių asmuo negali dirbti trumpiau kaip 4 dienas, dalis gali būti renkama savanoriškai ir, jei tai įmanoma, bendradarbiaujant su TDO.

| c) | Ataskaitiniai laikotarpiai, duomenų teikimo intervalai ir terminai

  Statistiniai duomenys teikiami kasmet. Priemonės, susijusios su pirmaisiais ataskaitiniais metais, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Duomenys pateikiami ne vėliau kaip per 18 mėnesių po ataskaitinių metų pabaigos. |
| --- | --- |

c)

Ataskaitiniai laikotarpiai, duomenų teikimo intervalai ir terminai

Statistiniai duomenys teikiami kasmet. Priemonės, susijusios su pirmaisiais ataskaitiniais metais, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. Duomenys pateikiami ne vėliau kaip per 18 mėnesių po ataskaitinių metų pabaigos.

| d) | Temos

  Teiktinas suderintas ir bendras mikroduomenų rinkinys apima tokias temas:






  — | sužalotojo asmens charakteristikos, |
| --- | --- | --- |

d)

Temos

Teiktinas suderintas ir bendras mikroduomenų rinkinys apima tokias temas:

—

sužalotojo asmens charakteristikos,

| — | sužalojimo charakteristikos, įskaitant sužalojimo sunkumą (prarastas darbo dienas), |
| --- | --- |

—

sužalojimo charakteristikos, įskaitant sužalojimo sunkumą (prarastas darbo dienas),

| — | įmonės charakteristikos, įskaitant ekonominę veiklą, |
| --- | --- |

—

įmonės charakteristikos, įskaitant ekonominę veiklą,

| — | darbo vietos charakteristikos, |
| --- | --- |

—

darbo vietos charakteristikos,

| — | nelaimingo atsitikimo charakteristikos, įskaitant įvykių, parodančių nelaimingo atsitikimo priežastis ir aplinkybes, seką. |
| --- | --- |

—

nelaimingo atsitikimo charakteristikos, įskaitant įvykių, parodančių nelaimingo atsitikimo priežastis ir aplinkybes, seką.

Duomenys apie nelaimingus atsitikimus darbe sudaromi pagal Europos nelaimingų atsitikimų darbe statistikos (ESAW) metodiką, atsižvelgiant į valstybių narių aplinkybes ir praktiką.

Duomenys, susiję su sužalotojo asmens pilietybe, įmones dydžiu ir su laiku, kai įvyko nelaimingas atsitikimas, teikiami savanoriškai. Pagal ESAW metodikos III etapo teminius dalykus, būtent darbo vietą ir įvykių, parodančių nelaimingo atsitikimo priežastis ir aplinkybes, seką, turi būti pateikiami mažiausiai trys kintamieji. Daugiau duomenų, atitinkančių ESAW III etapo specifikacijas, valstybės narės taip pat turėtų teikti savanoriškai.

Priemonės, susijusios su charakteristikomis, būtent su kintamaisiais, apibrėžtimis ir pirmiau išvardytų temų klasifikacijomis, taip pat su charakteristikų klasifikacija, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| e) | Metaduomenys

  Priemonės, susijusios su metaduomenų teikimu, įskaitant metaduomenis apie apimamą populiaciją, pranešimų apie nelaimingus atsitikimus darbe dažnį ir, kai tai reikalinga, imties charakteristikas, taip pat informaciją apie nacionalinę specifiką, kuri yra svarbi lyginamųjų statistinių duomenų bei rodiklių interpretavimui ir kompiliacijai, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

e)

Metaduomenys

Priemonės, susijusios su metaduomenų teikimu, įskaitant metaduomenis apie apimamą populiaciją, pranešimų apie nelaimingus atsitikimus darbe dažnį ir, kai tai reikalinga, imties charakteristikas, taip pat informaciją apie nacionalinę specifiką, kuri yra svarbi lyginamųjų statistinių duomenų bei rodiklių interpretavimui ir kompiliacijai, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

---

V PRIEDAS

Sritis: profesinės ligos ir kitos su darbu susijusios sveikatos problemos bei ligos

| a) | Tikslai

  Šios srities tikslas – teikti statistinius duomenis apie nustatytus profesinių ligų atvejus ir kitas su darbu susijusias sveikatos problemas bei ligas. |
| --- | --- |

a)

Tikslai

Šios srities tikslas – teikti statistinius duomenis apie nustatytus profesinių ligų atvejus ir kitas su darbu susijusias sveikatos problemas bei ligas.

| b) | Apimtis







  — | Profesinės ligos atvejis apibrėžiamas kaip atvejis, kurį nustatė už profesinių ligų nustatymą atsakingos nacionalinės institucijos. Renkami duomenys apie nustatytas profesines ligas ir apie profesinės ligos sukeltos mirties atvejus. |
| --- | --- | --- |

b)

Apimtis

—

Profesinės ligos atvejis apibrėžiamas kaip atvejis, kurį nustatė už profesinių ligų nustatymą atsakingos nacionalinės institucijos. Renkami duomenys apie nustatytas profesines ligas ir apie profesinės ligos sukeltos mirties atvejus.

| — | Su darbu susijusios sveikatos problemos ir ligos yra tokios sveikatos problemos ir ligos, kurias gali sukelti, paaštrinti ar bendrai sukelti darbo sąlygos. Tai apima fizines ir psichosocialines sveikatos problemas. Su darbu susijusi sveikatos problema ir liga nebūtinai yra pripažinta institucijos, o duomenys apie šią ligą renkami iš jau atliktų gyventojų nuomonės tyrimų, pavyzdžiui, Europos gyventojų sveikatos tyrimo (EHIS) ar kitų socialinių tyrimų. |
| --- | --- |

—

Su darbu susijusios sveikatos problemos ir ligos yra tokios sveikatos problemos ir ligos, kurias gali sukelti, paaštrinti ar bendrai sukelti darbo sąlygos. Tai apima fizines ir psichosocialines sveikatos problemas. Su darbu susijusi sveikatos problema ir liga nebūtinai yra pripažinta institucijos, o duomenys apie šią ligą renkami iš jau atliktų gyventojų nuomonės tyrimų, pavyzdžiui, Europos gyventojų sveikatos tyrimo (EHIS) ar kitų socialinių tyrimų.

| c) | Ataskaitiniai laikotarpiai, duomenų teikimo intervalai ir terminai

  Profesinių ligų statistika pateikiama ne vėliau kaip per 15 mėnesių po ataskaitinių metų pabaigos. Priemonės, susijusios su ataskaitiniais laikotarpiais, intervalais ir terminais pateikti kitus duomenis, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

c)

Ataskaitiniai laikotarpiai, duomenų teikimo intervalai ir terminai

Profesinių ligų statistika pateikiama ne vėliau kaip per 15 mėnesių po ataskaitinių metų pabaigos. Priemonės, susijusios su ataskaitiniais laikotarpiais, intervalais ir terminais pateikti kitus duomenis, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| d) | Temos

  Teiktinas suderintas ir bendras duomenų apie profesines ligas rinkinys apima tokias temas:






  — | susirgusio asmens charakteristikos, įskaitant lytį ir amžių, |
| --- | --- | --- |

d)

Temos

Teiktinas suderintas ir bendras duomenų apie profesines ligas rinkinys apima tokias temas:

—

susirgusio asmens charakteristikos, įskaitant lytį ir amžių,

| — | ligos charakteristikos, įskaitant jos sunkumą, |
| --- | --- |

—

ligos charakteristikos, įskaitant jos sunkumą,

| — | įmonės ir darbo vietos charakteristikos, įskaitant ekonominę veiklą, |
| --- | --- |

—

įmonės ir darbo vietos charakteristikos, įskaitant ekonominę veiklą,

| — | priežastinės medžiagos ar veiksnio charakteristikos. |
| --- | --- |

—

priežastinės medžiagos ar veiksnio charakteristikos.

Duomenys apie profesines ligas sudaromi pagal Europos profesinių ligų statistikos (EODS) metodikoje nustatytas specifikacijas, atsižvelgiant į valstybių narių aplinkybes ir praktiką.

Teiktinas suderintas ir bendras duomenų apie su darbu susijusias ligas rinkinys apima tokias temas:

| — | sveikatos sutrikimą patyrusio asmens charakteristikos, įskaitant lytį, amžių ir užimtumo statusą, |
| --- | --- |

—

sveikatos sutrikimą patyrusio asmens charakteristikos, įskaitant lytį, amžių ir užimtumo statusą,

| — | su darbu susijusios sveikatos problemos charakteristikos, įskaitant jos sunkumą, |
| --- | --- |

—

su darbu susijusios sveikatos problemos charakteristikos, įskaitant jos sunkumą,

| — | įmonės ir darbo vietos charakteristikos, įskaitant įmonės dydį ir ekonominę veiklą, |
| --- | --- |

—

įmonės ir darbo vietos charakteristikos, įskaitant įmonės dydį ir ekonominę veiklą,

| — | medžiagos ar veiksnio, kuris sukėlė ar paaštrino sveikatos problemą, charakteristikos. |
| --- | --- |

—

medžiagos ar veiksnio, kuris sukėlė ar paaštrino sveikatos problemą, charakteristikos.

Pateikiant duomenis nebūtina kiekvieną kartą teikti visų temų duomenis.

Priemonės, susijusios su charakteristikomis, būtent su kintamaisiais, apibrėžtimis ir pirmiau išvardytų temų klasifikacijomis, taip pat su charakteristikų klasifikacija, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

| e) | Metaduomenys

  Priemonės, susijusios su metaduomenų teikimu, įskaitant metaduomenis apie tyrimo populiaciją ir informaciją apie nacionalinę specifiką, kuri yra svarbi lyginamųjų statistinių duomenų bei rodiklių interpretavimui ir kompiliacijai, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. |
| --- | --- |

e)

Metaduomenys

Priemonės, susijusios su metaduomenų teikimu, įskaitant metaduomenis apie tyrimo populiaciją ir informaciją apie nacionalinę specifiką, kuri yra svarbi lyginamųjų statistinių duomenų bei rodiklių interpretavimui ir kompiliacijai, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.

---

| 31.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/82 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/82

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1339/2008

2008 m. gruodžio 16 d.

dėl Europos mokymo fondo įsteigimo

(nauja redakcija)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 150 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | 1989 m. gruodžio 8–9 d. Strasbūre vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime, remiantis Komisijos pasiūlymu, Taryba paraginta 1990 m. pradžioje priimti reikiamus sprendimus Europos mokymo fondui, skirtam Vidurio ir Rytų Europos šalims, įsteigti. Todėl 1990 m. gegužės 7 d. Taryba priėmė Reglamentą (EEB) Nr. 1360/90. |
| --- | --- |

(1)

1989 m. gruodžio 8–9 d. Strasbūre vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime, remiantis Komisijos pasiūlymu, Taryba paraginta 1990 m. pradžioje priimti reikiamus sprendimus Europos mokymo fondui, skirtam Vidurio ir Rytų Europos šalims, įsteigti. Todėl 1990 m. gegužės 7 d. Taryba priėmė Reglamentą (EEB) Nr. 1360/90.

| (2) | 1990 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1360/90 dėl Europos mokymo fondo įsteigimo (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiamas. Kadangi šį reglamentą reikia keisti dar kartą, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija. |
| --- | --- |

(2)

1990 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1360/90 dėl Europos mokymo fondo įsteigimo (3) buvo keletą kartų iš esmės keičiamas. Kadangi šį reglamentą reikia keisti dar kartą, siekiant aiškumo jis turėtų būti išdėstytas nauja redakcija.

| (3) | 1989 m. gruodžio 18 d. Taryba priėmė Reglamentą (EEB) Nr. 3906/89 dėl ekonominės pagalbos Vengrijos Respublikai ir Lenkijos Liaudies Respublikai (4), numačiusį pagalbą srityse, tarp jų mokymą, siekiant paremti ekonominės ir socialinės pertvarkos procesą Vengrijoje ir Lenkijoje. |
| --- | --- |

(3)

1989 m. gruodžio 18 d. Taryba priėmė Reglamentą (EEB) Nr. 3906/89 dėl ekonominės pagalbos Vengrijos Respublikai ir Lenkijos Liaudies Respublikai (4), numačiusį pagalbą srityse, tarp jų mokymą, siekiant paremti ekonominės ir socialinės pertvarkos procesą Vengrijoje ir Lenkijoje.

| (4) | Vėliau Taryba šią pagalbą ėmė teikti kitoms Vidurio ir Rytų Europos šalims pagal atitinkamus teisės aktus. |
| --- | --- |

(4)

Vėliau Taryba šią pagalbą ėmė teikti kitoms Vidurio ir Rytų Europos šalims pagal atitinkamus teisės aktus.

| (5) | Siekdama į Europos mokymo fondo veiką įtraukti valstybes, gaunančias paramą pagal 1993 m. liepos 19 d. Reglamentą (Euratomas, EEB) Nr. 2053/93 dėl techninės pagalbos teikimo buvusios Tarybų Sąjungos nepriklausomų valstybių ir Mongolijos ekonominei pertvarkai ir atsigavimui (5) (TACIS programa), Taryba 1994 m. liepos 27 d. priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2063/94 (6), iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1360/90. |
| --- | --- |

(5)

Siekdama į Europos mokymo fondo veiką įtraukti valstybes, gaunančias paramą pagal 1993 m. liepos 19 d. Reglamentą (Euratomas, EEB) Nr. 2053/93 dėl techninės pagalbos teikimo buvusios Tarybų Sąjungos nepriklausomų valstybių ir Mongolijos ekonominei pertvarkai ir atsigavimui (5) (TACIS programa), Taryba 1994 m. liepos 27 d. priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2063/94 (6), iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1360/90.

| (6) | Siekdama į Europos mokymo fondo veiklą įtraukti ES nepriklausančias Viduržemio jūros valstybes ir teritorijas, kurios naudojasi finansinėmis ir techninėmis priemonėmis pertvarkydamos savo ekonomines ir socialines struktūras pagal 1996 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1488/96 dėl finansinių ir techninių priemonių, remiančių (MEDA) ekonominių ir socialinių struktūrų reformą pagal Europos-Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę (7), Taryba 1998 m. liepos 17 d. priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1572/98 (8), iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1360/90. |
| --- | --- |

(6)

Siekdama į Europos mokymo fondo veiklą įtraukti ES nepriklausančias Viduržemio jūros valstybes ir teritorijas, kurios naudojasi finansinėmis ir techninėmis priemonėmis pertvarkydamos savo ekonomines ir socialines struktūras pagal 1996 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1488/96 dėl finansinių ir techninių priemonių, remiančių (MEDA) ekonominių ir socialinių struktūrų reformą pagal Europos-Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę (7), Taryba 1998 m. liepos 17 d. priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1572/98 (8), iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1360/90.

| (7) | Siekdama į Europos mokymo fondo veiklą įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 2666/2000 taikymo sritį patenkančias Vakarų Balkanų šalis, 2000 m. gruodžio 5 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2666/2000 dėl pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, Jugoslavijos Federacinei Respublikai ir Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai (9), iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1360/90. |
| --- | --- |

(7)

Siekdama į Europos mokymo fondo veiklą įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 2666/2000 taikymo sritį patenkančias Vakarų Balkanų šalis, 2000 m. gruodžio 5 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2666/2000 dėl pagalbos Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, Jugoslavijos Federacinei Respublikai ir Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai (9), iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1360/90.

| (8) | Išorės pagalbos programas, susijusias su Europos mokymo fondo veikloje dalyvaujančiomis šalimis, rengiamasi pakeisti naujomis išorės santykių politikos priemonėmis, visų pirma priemonėmis, nustatytomis 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1085/2006, nustatančiu Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (10), ir 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1638/2006, išdėstančiu bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (11). |
| --- | --- |

(8)

Išorės pagalbos programas, susijusias su Europos mokymo fondo veikloje dalyvaujančiomis šalimis, rengiamasi pakeisti naujomis išorės santykių politikos priemonėmis, visų pirma priemonėmis, nustatytomis 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1085/2006, nustatančiu Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (10), ir 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1638/2006, išdėstančiu bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (11).

| (9) | Pagal išorės santykių politiką remdama žmogiškojo kapitalo vystymą, pvz., suteikdama produktyvumui ir užimtumui skatinti reikalingus įgūdžius Europos Sąjunga prisideda prie ekonominio šių šalių vystymosi, o remdama piliečių dalyvavimą – didina socialinę sanglaudą. |
| --- | --- |

(9)

Pagal išorės santykių politiką remdama žmogiškojo kapitalo vystymą, pvz., suteikdama produktyvumui ir užimtumui skatinti reikalingus įgūdžius Europos Sąjunga prisideda prie ekonominio šių šalių vystymosi, o remdama piliečių dalyvavimą – didina socialinę sanglaudą.

| (10) | Šioms šalims siekiant pertvarkyti savo ekonomines ir socialines struktūras, žmogiškojo kapitalo vystymas yra labai svarbus ilgalaikio stabilumo ir gerovės, ypač socialinės ir ekonominės pusiausvyros, veiksnys. |
| --- | --- |

(10)

Šioms šalims siekiant pertvarkyti savo ekonomines ir socialines struktūras, žmogiškojo kapitalo vystymas yra labai svarbus ilgalaikio stabilumo ir gerovės, ypač socialinės ir ekonominės pusiausvyros, veiksnys.

| (11) | Vykdant ES išorės santykių politiką Europos mokymo fondas galėtų svariai prisidėti prie žmogiškojo kapitalo vystymo gerinimo, ypač visą gyvenimą trunkančio švietimo ir mokymo srityje. |
| --- | --- |

(11)

Vykdant ES išorės santykių politiką Europos mokymo fondas galėtų svariai prisidėti prie žmogiškojo kapitalo vystymo gerinimo, ypač visą gyvenimą trunkančio švietimo ir mokymo srityje.

| (12) | Siekdamas prisidėti, Europos mokymo fondas turės pasitelkti ES įgytą patirtį, susijusią su visą gyvenimą trunkančiu švietimu ir mokymu, ir tas savo institucijas, kurios dalyvauja šioje veikloje. |
| --- | --- |

(12)

Siekdamas prisidėti, Europos mokymo fondas turės pasitelkti ES įgytą patirtį, susijusią su visą gyvenimą trunkančiu švietimu ir mokymu, ir tas savo institucijas, kurios dalyvauja šioje veikloje.

| (13) | Bendrijoje ir trečiosiose šalyse, tarp jų Europos mokymo fondo veikloje dalyvaujančiose šalyse, veikia regioninės ir (arba) nacionalinės, valstybinės ir (arba) privačios organizacijos, kurias galima pakviesti bendradarbiauti veiksmingai teikiant pagalbą žmogiškojo kapitalo vystymo, ypač visą gyvenimą trunkančio švietimo ir mokymo, srityje. |
| --- | --- |

(13)

Bendrijoje ir trečiosiose šalyse, tarp jų Europos mokymo fondo veikloje dalyvaujančiose šalyse, veikia regioninės ir (arba) nacionalinės, valstybinės ir (arba) privačios organizacijos, kurias galima pakviesti bendradarbiauti veiksmingai teikiant pagalbą žmogiškojo kapitalo vystymo, ypač visą gyvenimą trunkančio švietimo ir mokymo, srityje.

| (14) | Europos mokymo fondo statusas ir struktūra turėtų padėti lanksčiau reaguoti į pavienių remtinų šalių konkrečius ir besiskiriančius reikalavimus bei sudaryti sąlygas atlikti savo funkcijas glaudžiai bendradarbiaujant su esamomis nacionalinėmis ir tarptautinėmis įstaigomis. |
| --- | --- |

(14)

Europos mokymo fondo statusas ir struktūra turėtų padėti lanksčiau reaguoti į pavienių remtinų šalių konkrečius ir besiskiriančius reikalavimus bei sudaryti sąlygas atlikti savo funkcijas glaudžiai bendradarbiaujant su esamomis nacionalinėmis ir tarptautinėmis įstaigomis.

| (15) | Europos mokymo fondui turėtų būti suteiktas juridinio asmens statusas išlaikant glaudžius kolektyvinius santykius su Komisija ir atsižvelgiant į visą Bendrijos ir jos institucijų politinę atsakomybę ir atsakomybę už veiklą. |
| --- | --- |

(15)

Europos mokymo fondui turėtų būti suteiktas juridinio asmens statusas išlaikant glaudžius kolektyvinius santykius su Komisija ir atsižvelgiant į visą Bendrijos ir jos institucijų politinę atsakomybę ir atsakomybę už veiklą.

| (16) | Europos mokymo fondas turėtų palaikyti glaudžius ryšius su Europos profesinio mokymo plėtros centru (Cedefop), Transeuropine universitetinio mokslo mobilumo programa (Tempus) ir kitomis Tarybos nustatytomis programomis, skirtomis pagalbai mokymo srityje teikti Fondo veikloje dalyvaujančioms šalims. |
| --- | --- |

(16)

Europos mokymo fondas turėtų palaikyti glaudžius ryšius su Europos profesinio mokymo plėtros centru (Cedefop), Transeuropine universitetinio mokslo mobilumo programa (Tempus) ir kitomis Tarybos nustatytomis programomis, skirtomis pagalbai mokymo srityje teikti Fondo veikloje dalyvaujančioms šalims.

| (17) | Europos mokymo fonde turėtų būti sudaryta galimybė dalyvauti šalims, kurios nėra Bendrijos valstybės narės, tačiau laikosi to paties Bendrijos ir valstybių narių įsipareigojimo dėl pagalbos žmogiškojo kapitalo vystymo, ypač visą gyvenimą trunkančio švietimo ir mokymo, srityje teikimo šalims, dalyvaujančioms Europos mokymo fondo veikloje pagal Bendrijos ir jų pačių susitarimuose nustatytas taisykles. |
| --- | --- |

(17)

Europos mokymo fonde turėtų būti sudaryta galimybė dalyvauti šalims, kurios nėra Bendrijos valstybės narės, tačiau laikosi to paties Bendrijos ir valstybių narių įsipareigojimo dėl pagalbos žmogiškojo kapitalo vystymo, ypač visą gyvenimą trunkančio švietimo ir mokymo, srityje teikimo šalims, dalyvaujančioms Europos mokymo fondo veikloje pagal Bendrijos ir jų pačių susitarimuose nustatytas taisykles.

| (18) | Kad galėtų veiksmingai prižiūrėti Fondo veiklą, visos valstybės narės, Europos Parlamentas ir Komisija turėtų turėti savo atstovus Fondo valdyboje. |
| --- | --- |

(18)

Kad galėtų veiksmingai prižiūrėti Fondo veiklą, visos valstybės narės, Europos Parlamentas ir Komisija turėtų turėti savo atstovus Fondo valdyboje.

| (19) | Siekiant užtikrinti visišką Fondo autonomiją ir nepriklausomumą, reikėtų jam skirti atskirą biudžetą, kurio pajamas pirmiausia sudarytų Bendrijos įnašas. Bendrijos biudžeto procedūrą reikėtų taikyti tik Bendrijos įnašui ir kitokio pobūdžio subsidijoms iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Sąskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai. |
| --- | --- |

(19)

Siekiant užtikrinti visišką Fondo autonomiją ir nepriklausomumą, reikėtų jam skirti atskirą biudžetą, kurio pajamas pirmiausia sudarytų Bendrijos įnašas. Bendrijos biudžeto procedūrą reikėtų taikyti tik Bendrijos įnašui ir kitokio pobūdžio subsidijoms iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Sąskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai.

| (20) | Fondas yra pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (12) (toliau – Finansinis reglamentas) 185 straipsnio 1 dalį Bendrijų įsteigta įstaiga, todėl jis turėtų laikytis atitinkamų finansinių taisyklių. |
| --- | --- |

(20)

Fondas yra pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (12) (toliau – Finansinis reglamentas) 185 straipsnio 1 dalį Bendrijų įsteigta įstaiga, todėl jis turėtų laikytis atitinkamų finansinių taisyklių.

| (21) | Fondui turėtų būti taikomas 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje (13) (toliau – Finansinis pagrindų reglamentas). |
| --- | --- |

(21)

Fondui turėtų būti taikomas 2002 m. lapkričio 19 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 dėl finansinio pagrindų reglamento, skirto įstaigoms, minėtoms Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnyje (13) (toliau – Finansinis pagrindų reglamentas).

| (22) | Siekiant įveikti sukčiavimą, korupciją ir kitą neteisėtą veiklą, Fondui be jokių apribojimų turėtų būti taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (14). |
| --- | --- |

(22)

Siekiant įveikti sukčiavimą, korupciją ir kitą neteisėtą veiklą, Fondui be jokių apribojimų turėtų būti taikomas 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (14).

| (23) | Fondui turėtų būti taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (15). |
| --- | --- |

(23)

Fondui turėtų būti taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (15).

| (24) | Fondo tvarkomiems asmens duomenims turėtų būti taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (16). |
| --- | --- |

(24)

Fondo tvarkomiems asmens duomenims turėtų būti taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (16).

| (25) | Pagal 1993 m. spalio 29 d. valstybių narių vyriausybių atstovų susitikime valstybių vadovų ir vyriausybių lygiu bendru sutarimu priimtą sprendimą dėl tam tikrų Europos Bendrijų ir Europolo įstaigų ir departamentų būstinių vietos nustatymo (17), Fondo būstinė yra Turine (Italija). |
| --- | --- |

(25)

Pagal 1993 m. spalio 29 d. valstybių narių vyriausybių atstovų susitikime valstybių vadovų ir vyriausybių lygiu bendru sutarimu priimtą sprendimą dėl tam tikrų Europos Bendrijų ir Europolo įstaigų ir departamentų būstinių vietos nustatymo (17), Fondo būstinė yra Turine (Italija).

| (26) | Kadangi šio reglamento tikslo, t.y. paramos trečiosioms šalims žmogiškojo kapitalo vystymo srityje, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(26)

Kadangi šio reglamento tikslo, t.y. paramos trečiosioms šalims žmogiškojo kapitalo vystymo srityje, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (27) | Reglamente laikomasi pagrindinių teisių, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma jos 43 straipsnyje, |
| --- | --- |

(27)

Reglamente laikomasi pagrindinių teisių, pripažintų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, visų pirma jos 43 straipsnyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Tikslas ir taikymo sritis

1.   Yra įsteigiamas Europos mokymo fondas (toliau – Fondas). Fondo tikslas yra vykdant ES išorės santykių politiką prisidėti prie žmogiškojo kapitalo vystymo gerinimo, šiose šalyse:

| a) | šalyse, atitinkančiose kriterijus gauti paramą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006 ir susijusius vėlesnius teisės aktus; |
| --- | --- |

a)

šalyse, atitinkančiose kriterijus gauti paramą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1085/2006 ir susijusius vėlesnius teisės aktus;

| b) | šalyse, atitinkančiose kriterijus gauti paramą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1638/2006 ir susijusius vėlesnius teisės aktus; |
| --- | --- |

b)

šalyse, atitinkančiose kriterijus gauti paramą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1638/2006 ir susijusius vėlesnius teisės aktus;

| c) | kitose šalyse, kurios numatytos Valdybos sprendime, priimtame remiantis dviejų trečdalių jos narių paremtu pasiūlymu ir Komisijos nuomone, ir kurioms taikoma Bendrijos priemonė arba tarptautinis susitarimas, apimantis žmogiškojo kapitalo vystymo elementą, atsižvelgiant į turimus išteklius. |
| --- | --- |

c)

kitose šalyse, kurios numatytos Valdybos sprendime, priimtame remiantis dviejų trečdalių jos narių paremtu pasiūlymu ir Komisijos nuomone, ir kurioms taikoma Bendrijos priemonė arba tarptautinis susitarimas, apimantis žmogiškojo kapitalo vystymo elementą, atsižvelgiant į turimus išteklius.

a, b ir c punktuose nurodytos šalys vadinamos „šalimis partnerėmis“.

2.   Šiame reglamente žmogiškojo kapitalo vystymas apibrėžiamas kaip visą gyvenimą trunkantis individų gebėjimų ir kompetencijos tobulinimas gerinant profesinio švietimo ir mokymo sistemas.

3.   Kad būtų pasiektas šis tikslas, Fondas šalims partnerėms gali teikti tokią paramą:

| a) | sudaryti palankesnes sąlygas prisitaikyti prie pramonės pokyčių, visų pirma pasitelkiant profesinį mokymą ir permokymą; |
| --- | --- |

a)

sudaryti palankesnes sąlygas prisitaikyti prie pramonės pokyčių, visų pirma pasitelkiant profesinį mokymą ir permokymą;

| b) | tobulinti pirminį ir tęstinį profesinį mokymą, kad būtų sudarytos palankios sąlygos profesinei integracijai ir reintegracijai į darbo rinką; |
| --- | --- |

b)

tobulinti pirminį ir tęstinį profesinį mokymą, kad būtų sudarytos palankios sąlygos profesinei integracijai ir reintegracijai į darbo rinką;

| c) | sudaryti palankesnes sąlygas naudotis profesiniu mokymu ir remti dėstytojų ir mokomų asmenų, visų pirma jaunimo, judrumą; |
| --- | --- |

c)

sudaryti palankesnes sąlygas naudotis profesiniu mokymu ir remti dėstytojų ir mokomų asmenų, visų pirma jaunimo, judrumą;

| d) | skatinti švietimo įstaigų ir firmų bendradarbiavimą mokymo srityje; |
| --- | --- |

d)

skatinti švietimo įstaigų ir firmų bendradarbiavimą mokymo srityje;

| e) | skatinti keitimąsi informacija ir dalijimąsi patirtimi, susijusia su valstybių narių mokymo sistemoms aktualiais klausimais; |
| --- | --- |

e)

skatinti keitimąsi informacija ir dalijimąsi patirtimi, susijusia su valstybių narių mokymo sistemoms aktualiais klausimais;

| f) | didinti dirbančiųjų gebėjimą prisitaikyti, visų pirma skatinant gausesnį dalyvavimą švietime ir mokyme pagal mokymosi visą gyvenimą perspektyvą; |
| --- | --- |

f)

didinti dirbančiųjų gebėjimą prisitaikyti, visų pirma skatinant gausesnį dalyvavimą švietime ir mokyme pagal mokymosi visą gyvenimą perspektyvą;

| g) | kurti, diegti ir vykdyti švietimo ir mokymo sistemų reformas, kad būtų padidintos įsidarbinimo galimybės ir darbuotojų gebėjimai geriau atitiktų darbo rinkos poreikius. |
| --- | --- |

g)

kurti, diegti ir vykdyti švietimo ir mokymo sistemų reformas, kad būtų padidintos įsidarbinimo galimybės ir darbuotojų gebėjimai geriau atitiktų darbo rinkos poreikius.

2 straipsnis

Funkcijos

Siekiant 1 straipsnio 1 dalyje nustatyto tikslo ir neviršijant Valdybai suteiktų įgaliojimų bei laikantis Bendrijos lygiu nustatytų bendrųjų gairių, Fondui suteikiamos tokios funkcijos:

| a) | teikti informaciją, analizuoti politines priemones ir patarti žmogiškojo kapitalo vystymo klausimais šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

a)

teikti informaciją, analizuoti politines priemones ir patarti žmogiškojo kapitalo vystymo klausimais šalyse partnerėse;

| b) | propaguoti žinias ir gebėjimų poreikių nacionalinėse ir vietos darbo rinkose analizę; |
| --- | --- |

b)

propaguoti žinias ir gebėjimų poreikių nacionalinėse ir vietos darbo rinkose analizę;

| c) | remti atitinkamas suinteresuotąsias šalis šalyse partnerėse padedant joms ugdyti gebėjimus vystyti žmogiškąjį kapitalą; |
| --- | --- |

c)

remti atitinkamas suinteresuotąsias šalis šalyse partnerėse padedant joms ugdyti gebėjimus vystyti žmogiškąjį kapitalą;

| d) | lengvinti donorų, dalyvaujančių žmogiškojo kapitalo vystymo reformoje šalyse partnerėse, keitimąsi informacija ir patirtimi; |
| --- | --- |

d)

lengvinti donorų, dalyvaujančių žmogiškojo kapitalo vystymo reformoje šalyse partnerėse, keitimąsi informacija ir patirtimi;

| e) | skatinti Bendrijos paramos, skirtos žmogiškajam kapitalui šalyse partnerėse vystyti, teikimą; |
| --- | --- |

e)

skatinti Bendrijos paramos, skirtos žmogiškajam kapitalui šalyse partnerėse vystyti, teikimą;

| f) | skleisti informaciją ir skatinti tinklų kūrimą, taip pat keitimąsi patirtimi ir teigiamais pavyzdžiais žmogiškojo kapitalo vystymo klausimais tarp ES ir šalių partnerių bei tarp pačių šalių partnerių; |
| --- | --- |

f)

skleisti informaciją ir skatinti tinklų kūrimą, taip pat keitimąsi patirtimi ir teigiamais pavyzdžiais žmogiškojo kapitalo vystymo klausimais tarp ES ir šalių partnerių bei tarp pačių šalių partnerių;

| g) | Komisijai paprašius, padėti vertinti bendrą šalims partnerėms teikiamos pagalbos mokymo srityje veiksmingumą; |
| --- | --- |

g)

Komisijai paprašius, padėti vertinti bendrą šalims partnerėms teikiamos pagalbos mokymo srityje veiksmingumą;

| h) | pagal bendrąsias šio reglamento nuostatas imtis kitų uždavinių, dėl kurių Valdyba ir Komisija gali susitarti. |
| --- | --- |

h)

pagal bendrąsias šio reglamento nuostatas imtis kitų uždavinių, dėl kurių Valdyba ir Komisija gali susitarti.

3 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Fondas yra juridinis asmuo ir kiekvienoje valstybėje narėje jam suteikiamas plačiausias teisnumas, koks yra suteikiamas juridiniams asmenims pagal atitinkamos valstybės narės įstatymus. Fondas visų pirma gali įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą ar disponuoti juo ir būti teismo proceso šalimi. Fondas yra ne pelno organizacija.

2.   Fondo būstinė yra Turine (Italija).

3.   Remiamas Komisijos, Fondas bendradarbiauja su kitomis atitinkamomis Bendrijos įstaigomis. Fondas visų pirma bendradarbiauja su Europos profesinio mokymo plėtros centru (Cedefop), atsižvelgdamas į bendrą metinę darbo programą, pridedamą prie kiekvienos iš dviejų agentūrų metinės darbo programos ir siekdamas didesnės jų veiklos sąveikos ir papildomumo.

4.   Europos lygio socialinių partnerių, kurie jau dalyvauja Bendrijos institucijų darbe, atstovams ir tarptautinėms organizacijoms, dirbančioms mokymo srityje, gali prireikus būti pasiūlyta dalyvauti Fondo veikloje.

5.   Fondo administracinį tikrinimą atlieka Europos ombudsmenas, laikydamasis Sutarties 195 straipsnyje nustatytų sąlygų.

6.   Fondas gali pasirašyti bendradarbiavimo susitarimus su kitomis atitinkamomis ES ir pasaulinėmis žmogiškojo kapitalo vystymo įstaigomis. Valdyba tokius susitarimus patvirtina, atsižvelgdama į direktoriaus pateiktą susitarimo projektą ir Komisijos nuomonę. Susitarimuose numatyta veikla turi atitikti Bendrijos teisės aktų nuostatas.

4 straipsnis

Skaidrumas

1.   Fondas užtikrina aukštą veiklos skaidrumo lygį ir visų pirma laikosi 2–4 dalių nuostatų.

2.   Fondas per šešis mėnesius nuo Valdybos sudarymo viešai paskelbia:

| a) | Fondo ir Valdybos darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

a)

Fondo ir Valdybos darbo tvarkos taisykles;

| b) | Fondo metinę veiklos ataskaitą. |
| --- | --- |

b)

Fondo metinę veiklos ataskaitą.

3.   Atitinkamais atvejais Valdyba gali leisti suinteresuotųjų šalių atstovams stebėtojų teisėmis dalyvauti Fondo organų susitikimuose.

4.   Fondo turimiems dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001.

Valdyba priima praktines priemones, skirtas tam reglamentui taikyti.

5 straipsnis

Konfidencialumas

1.   Nepažeidžiant 4 straipsnio 4 dalies reikalavimų, Fondas negali trečiosioms šalims atskleisti konfidencialios informacijos, kuri Fondui buvo pateikta kaip konfidenciali ir tai buvo tinkamai pagrįsta.

2.   Valdybos nariai ir direktorius privalo laikytis Sutarties 287 straipsnyje nurodyto tarnybinės paslapties saugojimo reikalavimo.

3.   Fondo pagal jo steigiamąjį aktą renkamai informacijai taikomos Reglamento (EB) Nr. 45/2001 nuostatos.

6 straipsnis

Teisių gynimo priemonės

Dėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnį Fondo priimtų sprendimų gali būti pateiktas skundas ombudsmenui arba iškelta byla Europos Bendrijų Teisingumo Teisme atitinkamai pagal Sutarties 195 ir 230 straipsniuose nustatytas sąlygas.

7 straipsnis

Valdyba

1.   Fondas turi Valdybą, kurią sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės, trys Komisijos atstovai ir trys Europos Parlamento paskirti ekspertai, neturintys balsavimo teisės.

Be to, trys šalių partnerių atstovai gali dalyvauti Valdybos posėdžiuose stebėtojo teisėmis.

Atstovus gali pakeisti tuo pat metu paskirti pakaitiniai nariai.

2.   Valstybės narės ir Komisija skiria savo atstovus ir jų pakaitinius narius Valdyboje.

Šalių partnerių atstovus skiria Komisija iš šių šalių pateikto kandidatų sąrašo, atsižvelgdama į jų patirtį ir kompetenciją Fondo veiklos srityse.

Valstybės narės, Europos Parlamentas ir Komisija siekia, kad Valdyboje būtų pasiekta vyrų ir moterų pusiausvyra.

3.   Atstovų kadencijos trukmė – penkeri metai. Ją galima pratęsti vieną kartą.

4.   Valdybai pirmininkauja vienas iš Komisijos atstovų. Pirmininko kadencija baigiasi pasibaigus jo narystės Valdyboje laikotarpiui.

5.   Valdyba priima savo darbo tvarkos taisykles.

8 straipsnis

Balsavimo taisyklės ir pirmininko pareigos

1.   Kiekvienas valstybės narės atstovas Valdyboje turi po vieną balsą. Komisijos atstovai visi kartu turi vieną balsą.

Valdybos sprendimai priimami dviejų trečdalių narių, turinčių balsavimo teisę, balsų dauguma, išskyrus 2 ir 3 dalyse nurodytais atvejais.

2.   Kalbų vartojimą Fonde reglamentuojančias taisykles vieningu jo narių, turinčių balsavimo teisę, sprendimu nustato Valdyba, atsižvelgdama į poreikį užtikrinti, kad visos suinteresuotosios šalys galėtų susipažinti su Fondo darbu ir jame dalyvauti.

3.   Pirmininkas sušaukia Valdybą ne rečiau kaip kartą per metus. Paprastosios Valdybos narių, turinčių balsavimo teisę, balsų daugumos prašymu gali būti sušaukti papildomi posėdžiai.

Pirmininkas atsako už Valdybos informavimą apie kitą Bendrijos veiklą, svarbią jos darbui, ir apie Komisijos lūkesčius, susijusius su Fondo veikla ateinančiais metais.

9 straipsnis

Valdybos įgaliojimai

Valdyba vykdo šias funkcijas ir turi šiuos įgaliojimus:

| a) | vadovaujantis 10 straipsnio 5 dalimi skirti ir, prireikus, atleisti direktorių; |
| --- | --- |

a)

vadovaujantis 10 straipsnio 5 dalimi skirti ir, prireikus, atleisti direktorių;

| b) | kontroliuoti direktoriaus veiklą; |
| --- | --- |

b)

kontroliuoti direktoriaus veiklą;

| c) | remiantis direktoriaus pateiktu projektu ir atsižvelgiant į Komisijos nuomonę bei laikantis 12 straipsnio, patvirtinti metinę Fondo darbo programą; |
| --- | --- |

c)

remiantis direktoriaus pateiktu projektu ir atsižvelgiant į Komisijos nuomonę bei laikantis 12 straipsnio, patvirtinti metinę Fondo darbo programą;

| d) | kasmet sudaryti Fondo pajamų ir išlaidų sąmatą ir pateikti ją Komisijai; |
| --- | --- |

d)

kasmet sudaryti Fondo pajamų ir išlaidų sąmatą ir pateikti ją Komisijai;

| e) | užbaigus metinę biudžeto procedūrą ir laikantis 16 straipsnio, patvirtinti Fondo personalo plano projektą ir galutinį biudžetą; |
| --- | --- |

e)

užbaigus metinę biudžeto procedūrą ir laikantis 16 straipsnio, patvirtinti Fondo personalo plano projektą ir galutinį biudžetą;

| f) | laikantis 13 straipsnyje nustatytos procedūros, patvirtinti metinę Fondo veiklos ataskaitą ir pateikti ją Bendrijos institucijoms ir valstybėms narėms; |
| --- | --- |

f)

laikantis 13 straipsnyje nustatytos procedūros, patvirtinti metinę Fondo veiklos ataskaitą ir pateikti ją Bendrijos institucijoms ir valstybėms narėms;

| g) | remiantis direktoriaus pateiktu projektu ir atsižvelgiant į Komisijos nuomonę, patvirtinti Fondo darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

g)

remiantis direktoriaus pateiktu projektu ir atsižvelgiant į Komisijos nuomonę, patvirtinti Fondo darbo tvarkos taisykles;

| h) | remiantis direktoriaus pateiktu projektu ir atsižvelgiant į Komisijos nuomonę bei laikantis 19 straipsnio, patvirtinti Fondui taikytinas finansines taisykles; |
| --- | --- |

h)

remiantis direktoriaus pateiktu projektu ir atsižvelgiant į Komisijos nuomonę bei laikantis 19 straipsnio, patvirtinti Fondui taikytinas finansines taisykles;

| i) | atsižvelgiant į šio reglamento 4 straipsnį, patvirtinti Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo procedūras. |
| --- | --- |

i)

atsižvelgiant į šio reglamento 4 straipsnį, patvirtinti Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo procedūras.

10 straipsnis

Direktorius

1.   Fondo direktorių skiria Valdyba penkerių metų laikotarpiui iš Komisijos pateikto sąrašo, kurį sudaro bent trys kandidatai. Prieš paskiriant direktoriumi, Valdybos atrinktas kandidatas kviečiamas prisistatyti atitinkamo (-ų) Europos Parlamento komiteto (-ų) nariams ir atsakyti į jų klausimus.

Iki to penkerių metų laikotarpio pabaigos likus devyniems mėnesiams, Komisija, remdamasi išankstiniu išorės ekspertų atliktu įvertinimu, atlieka vertinimą, kuriame visų pirma atsižvelgia į:

| — | direktoriaus darbą; |
| --- | --- |

—

direktoriaus darbą;

| — | Fondo pareigas ir reikalavimus ateinančiais metais. |
| --- | --- |

—

Fondo pareigas ir reikalavimus ateinančiais metais.

Valdyba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir atsižvelgdama į vertinimo ataskaitą, ir tik tais atvejais, kai Fondo pareigos ir reikalavimai tai pateisina, gali vieną kartą pratęsti direktoriaus kadenciją ne ilgesniam nei trejų metų laikotarpiui.

Valdyba informuoja Europos Parlamentą apie ketinimą pratęsti direktoriaus kadenciją. Likus mėnesiui iki kadencijos pratęsimo, direktorius gali būti pakviestas prisistatyti atitinkamo (-ų) Europos Parlamento komiteto (-ų) nariams ir atsakyti į jų klausimus.

Kadencijos nepratęsus, direktorius toliau eina pareigas iki tol, kol paskiriamas naujas direktorius.

2.   Direktorius skiriamas remiantis nuopelnais, administraciniais bei valdymo įgūdžiais, taip pat kompetencija ir patirtimi Fondo veiklos srityje.

3.   Direktorius yra Fondo teisinis atstovas.

4.   Direktorius vykdo šias funkcijas ir turi šiuos įgaliojimus:

| a) | vadovaujantis Komisijos nustatytomis bendrosiomis gairėmis rengti metinės darbo programos projektą, Fondo pajamų ir išlaidų sąmatos projektą, Fondo darbo tvarkos taisyklių projektą, Valdybos darbo tvarkos taisyklių projektą, Fondo finansinių taisyklių projektą, parengti Valdybos ir visų Valdybos sušauktų ad hoc darbo grupių darbą; |
| --- | --- |

a)

vadovaujantis Komisijos nustatytomis bendrosiomis gairėmis rengti metinės darbo programos projektą, Fondo pajamų ir išlaidų sąmatos projektą, Fondo darbo tvarkos taisyklių projektą, Valdybos darbo tvarkos taisyklių projektą, Fondo finansinių taisyklių projektą, parengti Valdybos ir visų Valdybos sušauktų ad hoc darbo grupių darbą;

| b) | dalyvauti (be teisės balsuoti) Valdybos posėdžiuose; |
| --- | --- |

b)

dalyvauti (be teisės balsuoti) Valdybos posėdžiuose;

| c) | įgyvendinti Valdybos sprendimus; |
| --- | --- |

c)

įgyvendinti Valdybos sprendimus;

| d) | vykdyti Fondo metinę darbo programą ir atsiliepti į Komisijos prašymus teikti pagalbą; |
| --- | --- |

d)

vykdyti Fondo metinę darbo programą ir atsiliepti į Komisijos prašymus teikti pagalbą;

| e) | atlikti leidimus duodančio pareigūno pareigas, kaip numatyta Finansinio pagrindų reglamento 33–42 straipsniuose; |
| --- | --- |

e)

atlikti leidimus duodančio pareigūno pareigas, kaip numatyta Finansinio pagrindų reglamento 33–42 straipsniuose;

| f) | vykdyti Fondo biudžetą; |
| --- | --- |

f)

vykdyti Fondo biudžetą;

| g) | taikyti veiksmingą stebėjimo sistemą, kuria remiantis galima atlikti 24 straipsnyje nurodytus reguliarius vertinimus ir atsižvelgiant į juos parengti metinės veiklos ataskaitos projektą; |
| --- | --- |

g)

taikyti veiksmingą stebėjimo sistemą, kuria remiantis galima atlikti 24 straipsnyje nurodytus reguliarius vertinimus ir atsižvelgiant į juos parengti metinės veiklos ataskaitos projektą;

| h) | pateikti metinę veiklos ataskaitą Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

h)

pateikti metinę veiklos ataskaitą Europos Parlamentui;

| i) | spręsti visus su personalu susijusius klausimus, visų pirma naudojantis 21 straipsnyje nustatytais įgaliojimais; |
| --- | --- |

i)

spręsti visus su personalu susijusius klausimus, visų pirma naudojantis 21 straipsnyje nustatytais įgaliojimais;

| j) | nustatyti organizacinę Fondo struktūrą ir pateikti ją Valdybai tvirtinti; |
| --- | --- |

j)

nustatyti organizacinę Fondo struktūrą ir pateikti ją Valdybai tvirtinti;

| k) | atstovauti Fondui Europos Parlamente ir Taryboje laikantis 18 straipsnio. |
| --- | --- |

k)

atstovauti Fondui Europos Parlamente ir Taryboje laikantis 18 straipsnio.

5.   Direktorius už savo veiksmus yra atskaitingas Valdybai, kuri, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali atleisti direktorių iš pareigų jo kadencijai nepasibaigus.

11 straipsnis

Visuomenės interesai ir nepriklausomumas

Valdybos nariai ir direktorius veikia visuomenės labui ir nepriklausomai nuo bet kokios išorinės įtakos. Tuo tikslu jie kasmet pateikia rašytinę įsipareigojimų deklaraciją ir rašytinę interesų deklaraciją.

12 straipsnis

Metinė darbo programa

1.   Metinė darbo programa atitinka 1 ir 2 straipsniuose apibrėžtus tikslą, taikymo sritį ir Fondo funkcijas.

2.   Metinė darbo programa rengiama pagal ketverių metų daugiametę darbo programą, bendradarbiaujant su Komisijos tarnybomis ir atsižvelgiant į išorės santykių su atitinkamomis šalimis ir regionais prioritetus bei remiantis Bendrijos patirtimi, įgyta švietimo ir mokymo srityje.

3.   Pateikiama metinėje darbo programoje numatytiems projektams ir veiklai būtinų išlaidų sąmata ir nurodoma, kaip paskirstomi personalo bei biudžeto ištekliai.

4.   Direktorius metinės darbo programos projektą Valdybai pateikia po to, kai Komisija pateikia savo nuomonę apie jį.

5.   Valdyba metinės darbo programos projektą patvirtina ne vėliau kaip prieš tai einančių metų lapkričio 30 d. Metinė darbo programa galutinai priimama atitinkamų finansinių metų pradžioje.

6.   Jei būtina ir siekiant užtikrinti didesnį Bendrijos politikos veiksmingumą, per tuos metus metinė darbo programa gali būti keičiama taikant tą pačią procedūrą.

13 straipsnis

Metinė veiklos ataskaita

1.   Direktorius teikia Valdybai metinę veiklos ataskaitą, kurioje praneša, kaip jis atliko savo pareigas.

2.   Metinėje veiklos ataskaitoje pateikiama finansų ir valdymo informacija, nurodomi veiklos, vykdytos pagal metinę darbo programą ir siekiant nustatytų tikslų, rezultatai, su šia veikla susiję pavojai, aptariamas suteiktų išteklių naudojimas bei vidaus kontrolės sistemų taikymo būdai.

3.   Valdyba parengia praėjusių finansinių metų metinės veiklos ataskaitos projekto analizę ir vertinimą.

4.   Valdyba patvirtina metinę veiklos ataskaitą ir ne vėliau kaip kitų metų birželio 15 d. drauge su analize ir vertinimu pateikia ją Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos, Audito Rūmų ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto kompetentingiems organams. Ši ataskaita taip pat pateikiama valstybėms narėms ir susipažinti – šalims partnerėms.

5.   Direktorius atitinkamiems Europos Parlamento komitetams ir Tarybos parengiamiesiems organams pateikia metinę Fondo veiklos ataskaitą.

14 straipsnis

Sąsaja su kitais Bendrijos veiksmais

Komisija, bendradarbiaudama su Valdyba, užtikrina Fondo darbo ir kitų Bendrijos veiksmų nuoseklumą ir papildomumą Bendrijoje ir teikiant paramą šalims partnerėms.

15 straipsnis

Biudžetas

1.   Kiekvieniems finansiniams metams Fondas parengia pajamų ir išlaidų sąmatas, kurios nurodomos Fondo biudžete ir į kurias įeina personalo planas. Finansiniai metai sutampa su kalendoriniais metais.

2.   Fondo biudžete nurodytos pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.

3.   Fondo pajamas, neatmetant kitokių pajamų, sudaro Europos Sąjungos bendrojo biudžeto subsidija, mokėjimai kaip atlyginimas už suteiktas paslaugas, taip pat finansavimas iš kitų šaltinių.

4.   Į biudžetą taip pat įtraukiama visa informacija apie lėšas, kurias skyrė pačios šalys partnerės projektams, kuriems teikiama finansinė Fondo parama.

16 straipsnis

Biudžeto procedūra

1.   Kiekvienais metais Valdyba, remdamasi direktoriaus parengtu projektu, pateikia Fondo kitų finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatą. Šią sąmatą, kurioje turi būti personalo plano projektas, Valdyba Komisijai pateikia ne vėliau kaip kovo 31 d.

2.   Atsižvelgdama į išorės veiksmams skirtos pasiūlytos bendros sumos dydį, Komisija išnagrinėja sąmatą ir į preliminarų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą įtraukia sumas, kurios, jos manymu, yra būtinos personalo planui, ir atitinkamą subsidijos dydį, kuris turi būti įrašytas į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą.

3.   Komisija sąmatą pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai (toliau jos – biudžeto valdymo institucija) kartu su preliminariu Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektu.

4.   Biudžeto valdymo institucija leidžia skirti asignavimus Fondui skirtai subsidijai.

Biudžeto valdymo institucija patvirtina Fondo personalo planą.

5.   Fondo biudžetą tvirtina Valdyba. Jis laikomas galutiniu galutinai priėmus Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą. Prireikus, jis yra atitinkamai koreguojamas.

6.   Valdyba kuo greičiau praneša biudžeto valdymo institucijai apie savo ketinimą įgyvendinti bet kurį projektą, kuris gali turėti didelių finansinių pasekmių Fondo biudžeto finansavimui, ypač bet kurį su nuosavybe susijusį projektą, kaip antai: pastatų nuoma ar pirkimas. Apie tai ji praneša Komisijai.

Jeigu biudžeto valdymo institucijos padalinys pranešė apie savo ketinimą pateikti nuomonę, jis savo nuomonę pateikia Valdybai per šešias savaites nuo dienos, kai buvo pranešta apie projektą.

17 straipsnis

Biudžeto vykdymas ir kontrolė

1.   Ne vėliau kaip kovo 1 d. po kiekvienų finansinių metų Fondo apskaitos pareigūnas Komisijos apskaitos pareigūnui pateikia išankstines ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Komisijos apskaitos pareigūnas konsoliduoja institucijų ir decentralizuotų įstaigų išankstines ataskaitas Finansinio reglamento 128 straipsnyje nustatyta tvarka.

2.   Ne vėliau kaip kovo 31 d. po kiekvienų finansinių metų Komisijos apskaitos pareigūnas pateikia Audito Rūmams išankstines Fondo ataskaitas kartu su tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Tų finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita taip pat pateikiama Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.   Fondo biudžetą vykdo direktorius.

4.   Direktorius, gavęs Audito Rūmų pastabas dėl Fondo išankstinių ataskaitų, savo paties atsakomybe Finansinio reglamento 129 straipsnyje nustatyta tvarka parengia galutines Fondo ataskaitas ir pateikia jas Valdybai, kad ši pareikštų nuomonę.

5.   Valdyba pateikia nuomonę apie galutines Fondo ataskaitas.

6.   Direktorius ne vėliau kaip liepos 1 d. po kiekvienų finansinių metų šias galutines ataskaitas kartu su Valdybos nuomone pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.

7.   Galutinės ataskaitos skelbiamos.

8.   Direktorius ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. po kiekvienų finansinių metų nusiunčia Audito Rūmams atsakymą į jų pastabas. Šį atsakymą jis nusiunčia ir Valdybai.

9.   Direktorius Europos Parlamento prašymu pateikia jam visą informaciją, reikalingą sklandžiam atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros taikymui, kaip nustatyta Finansinio reglamento 146 straipsnio 3 dalyje.

10.   Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos kvalifikuota balsų dauguma priimta rekomendacija, ne vėliau kaip N + 2 metų balandžio 30 d. patvirtina, kad direktorius N metų biudžetą įvykdė.

11.   Direktorius imasi visų priemonių, kurių reikalaujama pastabose, pateiktose kartu su sprendimu dėl biudžeto įvykdymo.

18 straipsnis

Europos Parlamentas ir Taryba

Nepažeidžiant galimybės atlikti 17 straipsnyje nurodytą patikrinimą ir visų pirma laikytis biudžeto sudarymo bei biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrų, Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada paprašyti direktoriaus atsakyti į klausimus bet kokia su Fondo veikla susijusia tema.

19 straipsnis

Finansinės taisyklės

1.   Fondui taikomas finansines taisykles tvirtina Valdyba, pasikonsultavusi su Komisija. Jos negali prieštarauti Finansinio pagrindų reglamento nuostatoms, išskyrus atvejus, kai to konkrečiai reikia dėl Fondo veiklos ir gavus Komisijos išankstinį sutikimą.

2.   Vadovaujantis Finansinio reglamento 133 straipsnio 1 dalimi, Fondas taiko Komisijos apskaitos pareigūno nustatytas apskaitos taisykles, kad Fondo ataskaitas būtų galima konsoliduoti su Komisijos ataskaitomis.

3.   Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 Fondui taikomas visas.

4.   Fondas laikosi 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų (18). Valdyba imasi būtinų priemonių, padedančių OLAF atlikti tokius vidaus tyrimus.

20 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

Fondui taikomas Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų.

21 straipsnis

Tarnybos nuostatai

1.   Fondo darbuotojams taikomos taisyklės ir nuostatai, kurie taikomi Europos Bendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams.

2.   Darbuotojų atžvilgiu Fondas naudojasi savo įgaliojimais, perduotais skiriančiajai institucijai.

3.   Valdyba, susitarusi su Komisija ir atsižvelgdama į Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų 110 straipsnį ir į Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 127 straipsnį, priima atitinkamas įgyvendinimo taisykles.

4.   Valdyba gali priimti nuostatas, leidžiančias Fonde įdarbinti valstybių narių arba šalių partnerių deleguotus nacionalinius ekspertus.

22 straipsnis

Atsakomybė

1.   Fondo sutartinę atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai taikoma teisė.

2.   Nesutartinės atsakomybės atveju Fondas pagal bendrus valstybių narių įstatymams būdingus principus atlygina bet kokią žalą, kurią, atlikdami savo pareigas, padaro Fondas ar jo tarnautojai.

Ginčų dėl bet kokios tokios žalos atlyginimo sprendimas priklauso Europos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcijai.

3.   Asmeninę tarnautojų atsakomybę Fondui reglamentuoja atitinkamos nuostatos, taikomos Fondo darbuotojams.

23 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

1.   Fondo veikloje gali dalyvauti šalys, kurios nėra Bendrijos valstybės narės, tačiau turi bendrų su Bendrija ir valstybėmis narėmis įsipareigojimų teikti žmogiškojo kapitalo vystymo srities pagalbą 1 straipsnio 1 dalyje apibrėžtoms šalims partnerėms pagal taisykles, nustatytas Bendrijos ir jų pačių susitarimuose Sutarties 300 straipsnyje nustatyta tvarka.

Susitarimuose, inter alia, nurodomas šių šalių dalyvavimo Fondo darbe pobūdis ir mastas bei išsamios jų dalyvavimo taisyklės, įskaitant nuostatas dėl finansinių įnašų ir darbuotojų. Pagal tokius susitarimus trečiosios šalys negali būti atstovaujamos Valdyboje su teise balsuoti, juose negalima pateikti nuostatų, prieštaraujančių šio reglamento 21 straipsnyje nurodytiems Tarnybos nuostatams.

2.   Sprendimą dėl trečiųjų šalių dalyvavimo ad hoc darbo grupėse prireikus Valdyba gali priimti ir be 1 dalyje nurodyto susitarimo.

24 straipsnis

Vertinimas

1.   Vadovaujantis Finansinio pagrindų reglamento 25 straipsnio 4 dalimi, Fondas reguliariai atlieka savo veiklos, kuriai reikia didelių išlaidų, ex ante ir ex post vertinimą. Šio vertinimo rezultatai pateikiami Valdybai.

2.   Komisija, pasitarusi su Valdyba, kas ketverius metus vertina šio reglamento įgyvendinimą, Fondo veiklos rezultatus bei jo darbo metodus atsižvelgdama į šiuo reglamentu nustatytus tikslus, įgaliojimus ir funkcijas. Vertinimą atlieka kviestiniai ekspertai. Vertinimo rezultatus Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.

3.   Fondas imasi visų tinkamų priemonių atliekant vertinimą nustatytoms problemoms spręsti.

25 straipsnis

Peržiūra

Po vertinimo, prireikus, Komisija teikia pasiūlymą peržiūrėti šį reglamentą. Jeigu Komisija mano, kad Fondo veikla nebepateisina jam iškeltų tikslų, ji gali pasiūlyti panaikinti šį reglamentą.

26 straipsnis

Panaikinimas

Panaikinami šio reglamento I priede nurodyti reglamentai (EEB) Nr. 1360/90, (EB) Nr. 2063/94, (EB) Nr. 1572/98, (EB) Nr. 1648/2003 ir reglamento (EB) Nr. 2666/2000 16 straipsnis.

Nuorodos į panaikintus reglamentus laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal šio reglamento II priede pateiktą atitikmenų lentelę.

27 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre, 2008 m. gruodžio 16 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. LE MAIRE

---

(1)  2008 m. spalio 22 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

Oficialiajame leidinyje

(2)  2008 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2008 m. lapkričio 18 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 310 E, 2008 12 5, p. 1) ir 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

Oficialiajame leidinyje

Oficialiajame leidinyje

(3)  OL L 131, 1990 5 23, p. 1.

3

(4)  OL L 375, 1989 12 23, p. 11.

4

(5)  OL L 187, 1993 7 29, p. 1.

5

(6)  OL L 216, 1994 8 20, p. 9.

6

(7)  OL L 189, 1996 7 30, p. 1. Reglamentas panaikintas Reglamentu (EB) Nr. 1638/2006.

7

(8)  OL L 206, 1998 7 23, p. 1.

8

(9)  OL L 306, 2000 12 7, p. 1.

9

(10)  OL L 210, 2006 7 31, p. 82.

10

(11)  OL L 310, 2006 11 9, p. 1.

11

(12)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

12

(13)  OL L 357, 2002 12 31, p. 72.

13

(14)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

14

(15)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

15

(16)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

16

(17)  OL C 323, 1993 11 30, p. 1.

17

(18)  OL L 136, 1999 5 31, p. 15.

18

---

I PRIEDAS

Panaikinamas reglamentas su vėlesniais pakeitimais

| Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1360/90 | (OL L 131, 1990 5 23, p. 1) |
| --- | --- |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2063/94 | (OL L 216, 1994 8 20, p. 9) |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1572/98 | (OL L 206, 1998 7 23, p. 1) |
| Tarybos reglamento (EB) Nr. 2666/2000 16 straipsnis | (OL L 306, 2000 12 7, p. 1) |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1648/2003 | (OL L 245, 2003 9 29, p. 22) |

Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1360/90

(OL L 131, 1990 5 23, p. 1)

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2063/94

(OL L 216, 1994 8 20, p. 9)

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1572/98

(OL L 206, 1998 7 23, p. 1)

Tarybos reglamento (EB) Nr. 2666/2000 16 straipsnis

(OL L 306, 2000 12 7, p. 1)

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1648/2003

(OL L 245, 2003 9 29, p. 22)

---

II PRIEDAS

ATITIKMENŲ LENTELĖ

| Reglamentas (EEB) Nr. 1360/90 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnio pirma pastraipa | 1 straipsnio 1 dalies įvadiniai žodžiai |
| 1 straipsnio pirma–ketvirta įtraukos | — |
| 1 straipsnio antras sakinys | — |
| — | 1 straipsnio 1 dalies a–c punktai |
| — | 1 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| — | 1 straipsnio 2–3 dalys |
| 2 straipsnis | — |
| 3 straipsnio pirma pastraipa | 2 straipsnio pirma pastraipa |
| 3 straipsnio a–g punktai | — |
| — | 2 straipsnio a–f punktai |
| 3 straipsnio h punktas | 2 straipsnio g punktas |
| 4 straipsnio 1 dalis | 3 straipsnio 1 dalis |
| — | 3 straipsnio 2 dalis |
| 4 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys | 3 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys |
| — | 3 straipsnio 3 dalies antras sakinys |
| 4 straipsnio 2 dalis | — |
| — | 3 straipsnio 4 ir 5 dalys |
| — | 4 straipsnio 1–3 dalys |
| 4a straipsnio 1 dalis | 4 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa |
| 4a straipsnio 2 dalis | 4 straipsnio 4 dalies antra pastraipa |
| — | 5 straipsnis |
| 4a straipsnio 3 dalis | 6 straipsnis |
| 5 straipsnio 1 dalis | 7 straipsnio 1 dalis |
| 5 straipsnio 2 dalis | 7 straipsnio 2 dalies pirma ir antra pastraipos |
| — | 7 straipsnio 2 dalies trečia ir ketvirta pastraipos |
| 5 straipsnio 3 dalis | 7 straipsnio 3 dalis |
| 5 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa | 7 straipsnio 4 dalies antras sakinys |
| — | 7 straipsnio 4 dalies pirmas sakinys |
| 5 straipsnio 4 dalies antra pastraipa | 7 straipsnio 5 dalis |
| 5 straipsnio 4 dalies trečia ir ketvirta pastraipos | 8 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| — | 8 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| 5 straipsnio 4 dalies paskutinė pastraipa | 8 straipsnio 1 dalies paskutinė pastraipa |
| 5 straipsnio 5 ir 6 dalys | 8 straipsnio 2 ir 3 dalys |
| 5 straipsnio 7–10 dalys | — |
| — | 9 straipsnis |
| 6 straipsnis | — |
| 7 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys | 10 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys |
| 7 straipsnio 1 dalies antras sakinys | — |
| — | 10 straipsnio 1 dalies antras sakinys ir antra–ketvirta pastraipos |
| — | 10 straipsnio 2 dalis |
| 7 straipsnio 2 dalis | 10 straipsnio 5 dalies pirmas sakinys |
| 7 straipsnio 3 dalis | 10 straipsnio 3 dalis |
| — | 10 straipsnio 4 dalies a–k punktai |
| — | 11 straipsnis |
| — | 12 straipsnis |
| — | 13 straipsnis |
| 8 straipsnis | 14 straipsnis |
| 9 straipsnis | 15 straipsnis |
| 10 straipsnio 1 dalis | 16 straipsnio 1 dalis |
| — | 16 straipsnio 2 dalis |
| 10 straipsnio 2 dalis | 16 straipsnio 3 dalis |
| 10 straipsnio 3 dalis | — |
| 10 straipsnio 4–6 dalys | 16 straipsnio 4–6 dalys |
| 11 straipsnio 1 dalis | 17 straipsnio 3 dalis |
| 11 straipsnio 2 ir 3 dalys | 17 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| 11 straipsnio 4–10 dalys | 17 straipsnio 4–10 dalys |
| — | 17 straipsnio 11 dalis |
| — | 18 straipsnis |
| 12 straipsnis | 19 straipsnio 1 dalis |
| — | 19 straipsnio 2–4 dalys |
| 13 straipsnis | 20 straipsnis |
| 14 straipsnis | 21 straipsnio 1 dalis |
| — | 21 straipsnio 2–4 dalys |
| 15 straipsnis | 22 straipsnis |
| 16 straipsnio 1 dalis | 23 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa ir pirmas antros pastraipos sakinys |
| — | 23 straipsnio 1 dalies paskutinis antros pastraipos sakinys |
| 16 straipsnio 2 dalis | 23 straipsnio 2 dalis |
| — | 24 straipsnio 1 dalis |
| 17 straipsnis | 24 straipsnio 2 dalis |
| — | 24 straipsnio 3 dalis |
| 18 straipsnis | — |
| — | 25 straipsnis |
| — | 26 straipsnis |
| 19 straipsnis | 27 straipsnis |
| — | Priedas |

Reglamentas (EEB) Nr. 1360/90

Šis reglamentas

1 straipsnio pirma pastraipa

1 straipsnio 1 dalies įvadiniai žodžiai

1 straipsnio pirma–ketvirta įtraukos

—

1 straipsnio antras sakinys

—

—

1 straipsnio 1 dalies a–c punktai

—

1 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

—

1 straipsnio 2–3 dalys

2 straipsnis

—

3 straipsnio pirma pastraipa

2 straipsnio pirma pastraipa

3 straipsnio a–g punktai

—

—

2 straipsnio a–f punktai

3 straipsnio h punktas

2 straipsnio g punktas

4 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalis

—

3 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys

3 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys

—

3 straipsnio 3 dalies antras sakinys

4 straipsnio 2 dalis

—

—

3 straipsnio 4 ir 5 dalys

—

4 straipsnio 1–3 dalys

4a straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

4a straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 4 dalies antra pastraipa

—

5 straipsnis

4a straipsnio 3 dalis

6 straipsnis

5 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalies pirma ir antra pastraipos

—

7 straipsnio 2 dalies trečia ir ketvirta pastraipos

5 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

7 straipsnio 4 dalies antras sakinys

—

7 straipsnio 4 dalies pirmas sakinys

5 straipsnio 4 dalies antra pastraipa

7 straipsnio 5 dalis

5 straipsnio 4 dalies trečia ir ketvirta pastraipos

8 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

—

8 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

5 straipsnio 4 dalies paskutinė pastraipa

8 straipsnio 1 dalies paskutinė pastraipa

5 straipsnio 5 ir 6 dalys

8 straipsnio 2 ir 3 dalys

5 straipsnio 7–10 dalys

—

—

9 straipsnis

6 straipsnis

—

7 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys

10 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys

7 straipsnio 1 dalies antras sakinys

—

—

10 straipsnio 1 dalies antras sakinys ir antra–ketvirta pastraipos

—

10 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 5 dalies pirmas sakinys

7 straipsnio 3 dalis

10 straipsnio 3 dalis

—

10 straipsnio 4 dalies a–k punktai

—

11 straipsnis

—

12 straipsnis

—

13 straipsnis

8 straipsnis

14 straipsnis

9 straipsnis

15 straipsnis

10 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 1 dalis

—

16 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 3 dalis

10 straipsnio 3 dalis

—

10 straipsnio 4–6 dalys

16 straipsnio 4–6 dalys

11 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 3 dalis

11 straipsnio 2 ir 3 dalys

17 straipsnio 1 ir 2 dalys

11 straipsnio 4–10 dalys

17 straipsnio 4–10 dalys

—

17 straipsnio 11 dalis

—

18 straipsnis

12 straipsnis

19 straipsnio 1 dalis

—

19 straipsnio 2–4 dalys

13 straipsnis

20 straipsnis

14 straipsnis

21 straipsnio 1 dalis

—

21 straipsnio 2–4 dalys

15 straipsnis

22 straipsnis

16 straipsnio 1 dalis

23 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa ir pirmas antros pastraipos sakinys

—

23 straipsnio 1 dalies paskutinis antros pastraipos sakinys

16 straipsnio 2 dalis

23 straipsnio 2 dalis

—

24 straipsnio 1 dalis

17 straipsnis

24 straipsnio 2 dalis

—

24 straipsnio 3 dalis

18 straipsnis

—

—

25 straipsnis

—

26 straipsnis

19 straipsnis

27 straipsnis

—

Priedas

---

31.12.2008

| 31.12.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 354/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 354/s3

---

PASTABA SKAITYTOJUI

Institucijos nusprendė nedaryti tekstuose nuorodų į juose minimų teisės aktų paskutinius pakeitimus.

Jeigu nenurodyta kitaip, čia skelbiamuose tekstuose nurodyti šiuo metu galiojantys teisės aktai.

---