# Eiropas Savienības L 6/2009

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 6 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 10. janvāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 6

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 10. janvāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 15/2009 (2009. gada 8. janvāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 367/2006, ar ko Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam nosaka galīgu kompensācijas maksājumu, un Regulu (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 16/2009 (2009. gada 9. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 18 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Komisijas Direktīva 2008/128/EK (2008. gada 22. decembris), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (Kodificēta versija) (
  1
  ) | 20 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 15/2009 (2009. gada 8. janvāris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 367/2006, ar ko Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam nosaka galīgu kompensācijas maksājumu, un Regulu (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 16/2009 (2009. gada 9. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

18

DIREKTĪVAS

*

Komisijas Direktīva 2008/128/EK (2008. gada 22. decembris), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (Kodificēta versija) (
  1
  )

1

20

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/10/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 2. decembris), ar ko nosaka veidlapu ziņojumiem par smagiem nelaimes gadījumiem saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7530)

   (
  1
  ) | 64 |
| | | 2009/11/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 19. decembris), ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Spānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8477) | 79 |
| | | 2009/12/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 19. decembris), ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Dānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8498) | 83 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | | 2009/13/EK |
| | * | Apvienotās veterinārijas komitejas, kas izveidota ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, Lēmums Nr. 1/2008 (2008. gada 23. decembris) par Nolīguma 11. pielikuma 2., 3., 4., 5., 6. un 10. papildinājuma grozījumiem | 89 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2009/10/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 2. decembris), ar ko nosaka veidlapu ziņojumiem par smagiem nelaimes gadījumiem saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7530)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7530)

1

64

2009/11/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 19. decembris), ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Spānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8477)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8477)

79

2009/12/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 19. decembris), ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Dānijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8498)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8498)

83

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

2009/13/EK

*

Apvienotās veterinārijas komitejas, kas izveidota ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, Lēmums Nr. 1/2008 (2008. gada 23. decembris) par Nolīguma 11. pielikuma 2., 3., 4., 5., 6. un 10. papildinājuma grozījumiem

89

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 1077/2008 (2008. gada 3. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1966/2006 par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem, un atceļ Regulu (EK) Nr. 1566/2007 (OV L 295, 4.11.2008.) | 117 |

Labojums

*

Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 1077/2008 (2008. gada 3. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1966/2006 par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem, un atceļ Regulu (EK) Nr. 1566/2007 (OV L 295, 4.11.2008.)

117

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 10.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 6/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 15/2009

(2009. gada 8. janvāris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 367/2006, ar ko Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam nosaka galīgu kompensācijas maksājumu, un Regulu (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1997. gada 6. oktobris) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (pamatregula) un jo īpaši tās 19. un 24. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

I.   Iepriekšējā izmeklēšana un pašreizējie kompensācijas pasākumi

| (1) | Padome 1999. gada decembrī ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999 (2) noteica galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves (attiecīgais ražojums) importam, kas atbilst KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90. Izmeklēšana, kuras rezultāts bija minētās regulas pieņemšana, turpmāk saukta – “sākotnējā izmeklēšana”. Pasākumus noteica kā procentuālo kompensācijas maksājumu 3,8 % līdz 19,1 % apjomā importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet attiecīgā ražojuma importam no visiem pārējiem uzņēmumiem noteica atlikušo maksājuma likmi 19,1 % apjomā. Sākotnējās izmeklēšanas periods ilga no 1997. gada 1. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(1)

Padome 1999. gada decembrī ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999 (2) noteica galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves (attiecīgais ražojums) importam, kas atbilst KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90. Izmeklēšana, kuras rezultāts bija minētās regulas pieņemšana, turpmāk saukta – “sākotnējā izmeklēšana”. Pasākumus noteica kā procentuālo kompensācijas maksājumu 3,8 % līdz 19,1 % apjomā importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet attiecīgā ražojuma importam no visiem pārējiem uzņēmumiem noteica atlikušo maksājuma likmi 19,1 % apjomā. Sākotnējās izmeklēšanas periods ilga no 1997. gada 1. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim.

| (2) | Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 (3) pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu saglabāja galīgo kompensācijas maksājumu, ko Indijas izcelsmes PET plēves importam noteica ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods ilga no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 (3) pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 18. pantu saglabāja galīgo kompensācijas maksājumu, ko Indijas izcelsmes PET plēves importam noteica ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods ilga no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim.

| (3) | Padome 2006. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006 (4) pēc starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja Garware Polyester Limited (Garware) subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica uzņēmumam Garware. |
| --- | --- |

(3)

Padome 2006. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006 (4) pēc starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja Garware Polyester Limited (Garware) subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica uzņēmumam Garware.

| (4) | Padome 2007. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1124/2007 (5) pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz cita Indijas PET plēves ražotāja Jindal Poly Films, Limited, agrākais nosaukums Jindal Polyester Ltd, (Jindal), subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica uzņēmumam Jindal. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2007. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1124/2007 (5) pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz cita Indijas PET plēves ražotāja Jindal Poly Films, Limited, agrākais nosaukums Jindal Polyester Ltd, (Jindal), subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica uzņēmumam Jindal.

II.   Pašreizējie antidempinga pasākumi

| (5) | Padome 2001. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 (6) noteica galīgo antidempinga maksājumu polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, kuras izcelsme, cita starpā, ir Indijā. Pasākumi bija procentuālais antidempinga maksājums 0 % līdz 62,6 % apjomā, ko noteica importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet importam no visiem pārējiem uzņēmumiem piemēroja atlikušo maksājuma likmi 53,3 % apjomā. |
| --- | --- |

(5)

Padome 2001. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 (6) noteica galīgo antidempinga maksājumu polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, kuras izcelsme, cita starpā, ir Indijā. Pasākumi bija procentuālais antidempinga maksājums 0 % līdz 62,6 % apjomā, ko noteica importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet importam no visiem pārējiem uzņēmumiem piemēroja atlikušo maksājuma likmi 53,3 % apjomā.

| (6) | Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 366/2006 (7) grozīja dempinga starpību apjomu, kas aprēķināts Regulā (EK) Nr. 1676/2001. Jaunās dempinga starpības ir 3,2 % līdz 29,3 % apjomā, un jaunais antidempinga maksājums ir 0 % līdz 18 % apjomā, ņemot vērā kompensācijas maksājumus, kas izriet no eksporta subsīdijām un kas noteikti tiem pašiem Indijas izcelsmes ražojumiem, un kas grozīti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006, kuru pieņēma pēc 1. apsvērumā minētās Regulas (EK) Nr. 2579/1999 termiņa beigu pārskatīšanas. Padome 2006. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006 pēc starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja Garware Polyester Limited (Garware) subsidēšanu, grozīja galīgo antidempinga maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 noteica uzņēmumam Garware. |
| --- | --- |

(6)

Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 366/2006 (7) grozīja dempinga starpību apjomu, kas aprēķināts Regulā (EK) Nr. 1676/2001. Jaunās dempinga starpības ir 3,2 % līdz 29,3 % apjomā, un jaunais antidempinga maksājums ir 0 % līdz 18 % apjomā, ņemot vērā kompensācijas maksājumus, kas izriet no eksporta subsīdijām un kas noteikti tiem pašiem Indijas izcelsmes ražojumiem, un kas grozīti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006, kuru pieņēma pēc 1. apsvērumā minētās Regulas (EK) Nr. 2579/1999 termiņa beigu pārskatīšanas. Padome 2006. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006 pēc starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja Garware Polyester Limited (Garware) subsidēšanu, grozīja galīgo antidempinga maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 noteica uzņēmumam Garware.

| (7) | Padome 2006. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1424/2006 (8) pēc jauna ražotāja eksportētāja lūguma grozīja Regulu (EK) Nr. 1676/2001 attiecībā uz SRF Limited. Regula attiecīgajam uzņēmumam noteica dempinga starpību 15,5 % apjomā un dempinga maksājumu 3,5 % apjomā, ņemot vērā uzņēmuma eksporta subsīdiju starpību, kas noskaidrota antisubsidēšanas izmeklēšanā, pēc kuras pieņēma Regulu (EK) Nr. 367/2006. Uzņēmumam nebija noteikts individuāls kompensācijas maksājums, tāpēc tam piemēroja visiem pārējiem uzņēmumiem paredzēto maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(7)

Padome 2006. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1424/2006 (8) pēc jauna ražotāja eksportētāja lūguma grozīja Regulu (EK) Nr. 1676/2001 attiecībā uz SRF Limited. Regula attiecīgajam uzņēmumam noteica dempinga starpību 15,5 % apjomā un dempinga maksājumu 3,5 % apjomā, ņemot vērā uzņēmuma eksporta subsīdiju starpību, kas noskaidrota antisubsidēšanas izmeklēšanā, pēc kuras pieņēma Regulu (EK) Nr. 367/2006. Uzņēmumam nebija noteikts individuāls kompensācijas maksājums, tāpēc tam piemēroja visiem pārējiem uzņēmumiem paredzēto maksājuma likmi.

| (8) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 (9) Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam noteica galīgu antidempinga maksājumu pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 (10) (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (antidempinga pamatregulā). Ar to pašu regulu attiecībā uz vienu Indijas eksportētāju izbeidza importa daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 (9) Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam noteica galīgu antidempinga maksājumu pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 (10) (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (antidempinga pamatregulā). Ar to pašu regulu attiecībā uz vienu Indijas eksportētāju izbeidza importa daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu.

III.   Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana

| (9) | Pēc galīgā kompensācijas maksājuma termiņa pagarinājuma 2006. gada martā Indijas valdība iesniedza informāciju, ka apstākļi attiecībā uz divām subsīdiju shēmām (shēma Duty Entitlement Passbook un atbrīvojums no ienākuma nodokļa saskaņā ar 80.HHC pantu Aktā par ienākuma nodokli) ir mainījušies un šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Tādējādi tika apgalvots, ka subsidēšanas apjoms, visticamāk, ir samazinājies un ka tāpēc jāpārskata pasākumi, kas daļēji tika ieviesti šo shēmu dēļ. |
| --- | --- |

(9)

Pēc galīgā kompensācijas maksājuma termiņa pagarinājuma 2006. gada martā Indijas valdība iesniedza informāciju, ka apstākļi attiecībā uz divām subsīdiju shēmām (shēma Duty Entitlement Passbook un atbrīvojums no ienākuma nodokļa saskaņā ar 80.HHC pantu Aktā par ienākuma nodokli) ir mainījušies un šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Tādējādi tika apgalvots, ka subsidēšanas apjoms, visticamāk, ir samazinājies un ka tāpēc jāpārskata pasākumi, kas daļēji tika ieviesti šo shēmu dēļ.

| (10) | Komisija izskatīja Indijas valdības iesniegtos pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija, 2007. gada 12. oktobrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu (11), sāka oficiālu daļēju starpposma pārskatīšanu par to, cik lielā mērā tiek subsidēts spēkā esošais kompensācijas maksājums par Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importu. |
| --- | --- |

(10)

Komisija izskatīja Indijas valdības iesniegtos pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamiem, lai pamatotu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju Komisija, 2007. gada 12. oktobrīEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicējot paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu (11), sāka oficiālu daļēju starpposma pārskatīšanu par to, cik lielā mērā tiek subsidēts spēkā esošais kompensācijas maksājums par Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importu.

| (11) | Daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas mērķis ir novērtēt, vai spēkā esošie pasākumi attiecībā uz uzņēmumiem, kas guva labumu no vienas vai abām subsīdiju shēmām, kuras, kā tiek apgalvots, ir mainītas, ir jāturpina, jāatceļ vai jāgroza, ja ir sniegts pietiekami daudz pierādījumu atbilstīgi attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu. Atkarībā no konstatējumiem daļējā starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā arī tiks novērtēta vajadzība pārskatīt pasākumus, kas piemērojami pārējiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikts spēkā esošo pasākumu apjoms, un/vai visiem citiem uzņēmumiem piemērojamos pasākumus. |
| --- | --- |

(11)

Daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas mērķis ir novērtēt, vai spēkā esošie pasākumi attiecībā uz uzņēmumiem, kas guva labumu no vienas vai abām subsīdiju shēmām, kuras, kā tiek apgalvots, ir mainītas, ir jāturpina, jāatceļ vai jāgroza, ja ir sniegts pietiekami daudz pierādījumu atbilstīgi attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu. Atkarībā no konstatējumiem daļējā starpposma pārskatīšanas izmeklēšanā arī tiks novērtēta vajadzība pārskatīt pasākumus, kas piemērojami pārējiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikts spēkā esošo pasākumu apjoms, un/vai visiem citiem uzņēmumiem piemērojamos pasākumus.

| (12) | Pārskatīšana attiecās uz to uzņēmumu subsidēšanas apjomu, kuri minēti pielikumā paziņojumam par izmeklēšanas sākšanu, kā arī uz citiem eksportētājiem, kurus aicināja pieteikties atbilstīgi paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu minētajiem nosacījumiem un tur noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(12)

Pārskatīšana attiecās uz to uzņēmumu subsidēšanas apjomu, kuri minēti pielikumā paziņojumam par izmeklēšanas sākšanu, kā arī uz citiem eksportētājiem, kurus aicināja pieteikties atbilstīgi paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu minētajiem nosacījumiem un tur noteiktajā termiņā.

IV.   Izmeklēšanas periods

| (13) | Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanas apjomu aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (pārskatīšanas izmeklēšanas periods jeb PIP). |
| --- | --- |

(13)

Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanas apjomu aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (pārskatīšanas izmeklēšanas periods jeb PIP).

V.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (14) | Par daļēju starpposma pārskatīšanu Komisija oficiāli informēja Indijas valdību un tos Indijas ražotājus eksportētājus, kas sadarbojās iepriekšējā izmeklēšanā, kas tika minēti Regulā (EK) Nr. 367/2006 un norādīti pielikumā paziņojumam par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu, tos, par kuriem konstatēja, ka tie izmanto kādu no abām subsīdiju shēmām, kuras, kā tiek apgalvots, ir mainītas, kā arī uzņēmumu Du Pont Tejin Films Luksemburgā, Mitsubishi Polyester Film Vācijā, Toray Plastics Europe Francijā un Nurell Itālijā, kas ir vairākums no Kopienas PET plēves ražotājiem (turpmāk Kopienas ražošanas nozare). Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(14)

Par daļēju starpposma pārskatīšanu Komisija oficiāli informēja Indijas valdību un tos Indijas ražotājus eksportētājus, kas sadarbojās iepriekšējā izmeklēšanā, kas tika minēti Regulā (EK) Nr. 367/2006 un norādīti pielikumā paziņojumam par daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu, tos, par kuriem konstatēja, ka tie izmanto kādu no abām subsīdiju shēmām, kuras, kā tiek apgalvots, ir mainītas, kā arī uzņēmumu Du Pont Tejin Films Luksemburgā, Mitsubishi Polyester Film Vācijā, Toray Plastics Europe Francijā un Nurell Itālijā, kas ir vairākums no Kopienas PET plēves ražotājiem (turpmāk Kopienas ražošanas nozare). Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu.

| (15) | Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(15)

Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

| (16) | Personu rakstiski un mutiski sniegtie komentāri tika izskatīti un attiecīgā gadījumā ņemti vērā. |
| --- | --- |

(16)

Personu rakstiski un mutiski sniegtie komentāri tika izskatīti un attiecīgā gadījumā ņemti vērā.

| (17) | Ņemot vērā acīmredzami lielo šajā pārskatīšanā iesaistīto personu skaitu, subsidēšanas izmeklēšanai bija paredzēts izmantot pārbaudi izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, atbilstīgi pamatregulas 27. pantam ražotāji eksportētāji tika aicināti pieteikties 15 dienu laikā no daļējās starpposma pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā acīmredzami lielo šajā pārskatīšanā iesaistīto personu skaitu, subsidēšanas izmeklēšanai bija paredzēts izmantot pārbaudi izlases veidā saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, atbilstīgi pamatregulas 27. pantam ražotāji eksportētāji tika aicināti pieteikties 15 dienu laikā no daļējās starpposma pārskatīšanas sākšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu.

| (18) | Pēc iesniegtās informācijas pārbaudes, ņemot vērā Indijas ražotāju eksportētāju skaitu, kuri izteica vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā šajā gadījumā nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(18)

Pēc iesniegtās informācijas pārbaudes, ņemot vērā Indijas ražotāju eksportētāju skaitu, kuri izteica vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā šajā gadījumā nav vajadzīga.

| (19) | Viens uzņēmums, SRF Limited, kas nebija minēts pielikumā paziņojumam par izmeklēšanas sākšanu, pieteicās un iesniedza pierādījumus, ka uz to attiecināmi daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas noteikumi, kas izklāstīti paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu 4. punktā. Tādēļ šis uzņēmums tika iekļauts šajā pārskatīšanas izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(19)

Viens uzņēmums, SRF Limited, kas nebija minēts pielikumā paziņojumam par izmeklēšanas sākšanu, pieteicās un iesniedza pierādījumus, ka uz to attiecināmi daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas noteikumi, kas izklāstīti paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu 4. punktā. Tādēļ šis uzņēmums tika iekļauts šajā pārskatīšanas izmeklēšanā.

| (20) | Viens uzņēmums Flex Industries Limited, kam noteikts kompensācijas maksājums (ar Regulu (EK) Nr. 367/2006) un antidempinga maksājums (ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007), ir mainījis nosaukumu, un tagad tā nosaukums ir Uflex Limited. Nosaukuma maiņa neietekmē iepriekšējo izmeklēšanu konstatējumus. |
| --- | --- |

(20)

Viens uzņēmums Flex Industries Limited, kam noteikts kompensācijas maksājums (ar Regulu (EK) Nr. 367/2006) un antidempinga maksājums (ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007), ir mainījis nosaukumu, un tagad tā nosaukums ir Uflex Limited. Nosaukuma maiņa neietekmē iepriekšējo izmeklēšanu konstatējumus.

| (21) | Lai iegūtu izmeklēšanai nepieciešamo informāciju, Komisija izsūtīja aptaujas anketas attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, kas atbilda paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu izklāstītajiem nosacījumiem. Anketu nosūtīja arī Indijas valdībai. |
| --- | --- |

(21)

Lai iegūtu izmeklēšanai nepieciešamo informāciju, Komisija izsūtīja aptaujas anketas attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, kas atbilda paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu izklāstītajiem nosacījumiem. Anketu nosūtīja arī Indijas valdībai.

| (22) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem Indijas ražotājiem eksportētājiem un no Indijas valdības. |
| --- | --- |

(22)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem Indijas ražotājiem eksportētājiem un no Indijas valdības.

| (23) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pārbaudes apmeklējumi notika Indijas valdības telpās Deli, Maharaštras štata pašvaldībā Mumbajā, Indijas Rezervju bankā Mumbajā un šādos uzņēmumos:






  — | Ester Industries Limited, Ņūdeli, |
| --- | --- | --- |

(23)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pārbaudes apmeklējumi notika Indijas valdības telpās Deli, Maharaštras štata pašvaldībā Mumbajā, Indijas Rezervju bankā Mumbajā un šādos uzņēmumos:

—

Ester Industries Limited, Ņūdeli,

| — | Garware Polyester Limited, Mumbaja, |
| --- | --- |

—

Garware Polyester Limited, Mumbaja,

| — | Polyplex Corporation Limited, Noida, |
| --- | --- |

—

Polyplex Corporation Limited, Noida,

| — | SRF Limited, Gurgaon, |
| --- | --- |

—

SRF Limited, Gurgaon,

| — | Uflex Limited, Noida. |
| --- | --- |

—

Uflex Limited, Noida.

VI.   Informācijas nodošana atklātībā un komentāri par procedūru

| (24) | Indijas valdība un citas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, saskaņā ar kuriem bija paredzēts ierosināt grozījumus maksājuma likmēs, kas piemērojamas attiecīgajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, un pagarināt spēkā esošos pasākumus visiem citiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā. Tām tika dots pietiekami daudz laika komentāru sniegšanai. Visu iesniegto informāciju un komentārus attiecīgi ņēma vērā, kā izklāstīts turpmāk. |
| --- | --- |

(24)

Indijas valdība un citas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, saskaņā ar kuriem bija paredzēts ierosināt grozījumus maksājuma likmēs, kas piemērojamas attiecīgajiem Indijas ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, un pagarināt spēkā esošos pasākumus visiem citiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā. Tām tika dots pietiekami daudz laika komentāru sniegšanai. Visu iesniegto informāciju un komentārus attiecīgi ņēma vērā, kā izklāstīts turpmāk.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (25) | Šī pārskatīšana attiecas uz to pašu ražojumu, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 367/2006, proti, Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēvi, ko apzīmē ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90. |
| --- | --- |

(25)

Šī pārskatīšana attiecas uz to pašu ražojumu, uz kuru attiecas Regula (EK) Nr. 367/2006, proti, Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēvi, ko apzīmē ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90.

C.   SUBSIDĒŠANA

1.   Ievads

| (26) | Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un Indijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un izmantojot atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem, pārbaudīja šādas shēmas, kuras, kā apgalvots, saistītas ar subsīdiju piešķiršanu:






  a) | iepriekšēju atļauju shēma (iepriekš pazīstama kā iepriekšēju licenču shēma); |
| --- | --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un Indijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un izmantojot atbildes uz Komisijas anketas jautājumiem, pārbaudīja šādas shēmas, kuras, kā apgalvots, saistītas ar subsīdiju piešķiršanu:

a)

iepriekšēju atļauju shēma (iepriekš pazīstama kā iepriekšēju licenču shēma);

| b) | shēma Duty Entitlement Passbook; |
| --- | --- |

b)

shēma Duty Entitlement Passbook;

| c) | ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma; |
| --- | --- |

c)

ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma;

| d) | īpašās ekonomikas zonas/eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas/uz eksportu orientētas ražotnes; |
| --- | --- |

d)

īpašās ekonomikas zonas/eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas/uz eksportu orientētas ražotnes;

| e) | shēma atbrīvojumam no ienākuma nodokļa; |
| --- | --- |

e)

shēma atbrīvojumam no ienākuma nodokļa;

| f) | eksporta kredītu shēma. |
| --- | --- |

f)

eksporta kredītu shēma.

| g) | komplekso stimulu shēma (KSS). |
| --- | --- |

g)

| (27) | Iepriekšējā apsvēruma a) līdz d) apakšpunktā norādītās shēmas pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) aktu (Nr. 22, 1992. g.), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (Ārējās tirdzniecības akts). Ar Ārējas tirdzniecības aktu Indijas valdība pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti eksporta un importa politikas dokumentos, ko Tirdzniecības ministrija sagatavo ik pēc pieciem gadiem un regulāri atjaunina. Viens eksporta un importa politikas dokuments ir saistīts ar šajā gadījumā minēto PIP, proti, piecgadu plāns, kas attiecas uz laikposmu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (EXIM politika 04–09). Turklāt Indijas valdība arī nosaka EXIM politikas 04–09 procedūras “Procedūru rokasgrāmatas laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam” I sējumā (PR I 04–09). Arī Procedūru rokasgrāmatas saturs tiek regulāri atjaunināts. |
| --- | --- |

(27)

Iepriekšējā apsvēruma a) līdz d) apakšpunktā norādītās shēmas pamato ar 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) aktu (Nr. 22, 1992. g.), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (Ārējās tirdzniecības akts). Ar Ārējas tirdzniecības aktu Indijas valdība pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti eksporta un importa politikas dokumentos, ko Tirdzniecības ministrija sagatavo ik pēc pieciem gadiem un regulāri atjaunina. Viens eksporta un importa politikas dokuments ir saistīts ar šajā gadījumā minēto PIP, proti, piecgadu plāns, kas attiecas uz laikposmu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (EXIM politika 04–09). Turklāt Indijas valdība arī nosaka EXIM politikas 04–09 procedūras “Procedūru rokasgrāmatas laikposmam no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam” I sējumā (PR I 04–09). Arī Procedūru rokasgrāmatas saturs tiek regulāri atjaunināts.

| (28) | Iepriekš e) apakšpunktā minēto shēmu atbrīvojumam no ienākuma nodokļa pamato ar 1961. gada Aktu par ienākuma nodokli, ko katru gadu groza ar Finanšu aktu. |
| --- | --- |

(28)

Iepriekš e) apakšpunktā minēto shēmu atbrīvojumam no ienākuma nodokļa pamato ar 1961. gada Aktu par ienākuma nodokli, ko katru gadu groza ar Finanšu aktu.

| (29) | Eksporta kredītu shēma, kas minēta iepriekš f) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma akta 21. un 35.A pantu, kas ļauj Indijas Rezervju bankai (IRB) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā. |
| --- | --- |

(29)

Eksporta kredītu shēma, kas minēta iepriekš f) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma akta 21. un 35.A pantu, kas ļauj Indijas Rezervju bankai (IRB) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā.

| (30) | Shēmu, kas minēta iepriekš g) apakšpunktā, pārvalda Indijas valsts iestādes. |
| --- | --- |

(30)

Shēmu, kas minēta iepriekš g) apakšpunktā, pārvalda Indijas valsts iestādes.

| (31) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu Komisija aicināja Indijas valdību piedalīties papildu apspriedēs par mainītajām un nemainītajām shēmām, lai noskaidrotu faktisko situāciju attiecībā uz šīm shēmām un vienotos par risinājumu. Pēc šīm apspriedēm un ņemot vērā to, ka netika panākts abpusēji pieņemams risinājums attiecībā uz šīm shēmām, Komisija visas šīs shēmas iekļāva subsidēšanas izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu Komisija aicināja Indijas valdību piedalīties papildu apspriedēs par mainītajām un nemainītajām shēmām, lai noskaidrotu faktisko situāciju attiecībā uz šīm shēmām un vienotos par risinājumu. Pēc šīm apspriedēm un ņemot vērā to, ka netika panākts abpusēji pieņemams risinājums attiecībā uz šīm shēmām, Komisija visas šīs shēmas iekļāva subsidēšanas izmeklēšanā.

| (32) | Pēc informācijas nodošanas atklātībā Indijas valdība un viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nav noteikts, vai tiešām saņēmējs gūst labumu no izmeklētajām shēmām. Izvērtējot šo apgalvojumu, jānorāda, ka ikvienai izmeklētajai shēmai tika noteikts, vai jebkura koncesija ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, no kā gūst labumu eksportētāji, uz kuriem attiecās izmeklēšana. Turklāt tika izskaidrots, kāpēc labumu, kas gūts no dažādām shēmām, uzskatīja par kompensējamu. Turklāt visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, saņēma sīkus aprēķinus, kas paskaidroja, kā noteikts no katras shēmas gūtais labums. Tādējādi šis apgalvojums ir jānoraida. |
| --- | --- |

(32)

Pēc informācijas nodošanas atklātībā Indijas valdība un viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka nav noteikts, vai tiešām saņēmējs gūst labumu no izmeklētajām shēmām. Izvērtējot šo apgalvojumu, jānorāda, ka ikvienai izmeklētajai shēmai tika noteikts, vai jebkura koncesija ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, no kā gūst labumu eksportētāji, uz kuriem attiecās izmeklēšana. Turklāt tika izskaidrots, kāpēc labumu, kas gūts no dažādām shēmām, uzskatīja par kompensējamu. Turklāt visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, saņēma sīkus aprēķinus, kas paskaidroja, kā noteikts no katras shēmas gūtais labums. Tādējādi šis apgalvojums ir jānoraida.

2.   Iepriekšēju atļauju shēma (IAS)

a)   Juridiskais pamats

| (33) | Shēmas sīki raksturotas 4.1.1. līdz 4.1.14. punktā dokumentā “EXIM politika 04-09” un 4.1. līdz 4.30. nodaļā dokumentā “PR I 04–09”. Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica pašlaik spēkā esošo galīgo kompensācijas maksājumu, šī shēma dēvēta par ALS. |
| --- | --- |

(33)

Shēmas sīki raksturotas 4.1.1. līdz 4.1.14. punktā dokumentā “EXIM politika 04-09” un 4.1. līdz 4.30. nodaļā dokumentā “PR I 04–09”. Iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica pašlaik spēkā esošo galīgo kompensācijas maksājumu, šī shēma dēvēta par ALS.

b)   Tiesības uz atbalstu

| (34) | IAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk raksturotas 35. apsvērumā. Minētās apakšshēmas, cita starpā, atšķiras pēc tiesību attiecināmības jomas. IAS fiziskā eksporta iespējas un IAS ikgadējo pieprasījumu var izmantot ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas “piesaistīti” palīgražotājiem. Ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam, IAS var izmantot starpproduktu piegādēm. IAS nosacīto eksportu var izmantot galvenie līgumslēdzēji, kuri veic piegādes EXIM politikas 04–09 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām ražotnēm (EOR). Visbeidzot, starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi gūt labumu no “nosacītā eksporta” saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (IIP) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu. |
| --- | --- |

(34)

IAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk raksturotas 35. apsvērumā. Minētās apakšshēmas, cita starpā, atšķiras pēc tiesību attiecināmības jomas. IAS fiziskā eksporta iespējas un IAS ikgadējo pieprasījumu var izmantot ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas “piesaistīti” palīgražotājiem. Ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam, IAS var izmantot starpproduktu piegādēm. IAS nosacīto eksportu var izmantot galvenie līgumslēdzēji, kuri veic piegādes EXIM politikas 04–09 8.2. punktā minētajām “nosacītā eksporta” kategorijām, piemēram, piegādātājiem uz eksportu orientētām ražotnēm (EOR). Visbeidzot, starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi gūt labumu no “nosacītā eksporta” saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (IIP) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu.

c)   Praktiskā īstenošana

| (35) | Iepriekšējas atļaujas var izdot šādiem mērķiem:






  i) | Fizisks eksports. Šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta prece ir jāizved no Indijas teritorijas. Licencē ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksporta saistības, tostarp eksportējamā ražojuma veids. |
| --- | --- | --- |

(35)

Iepriekšējas atļaujas var izdot šādiem mērķiem:

i)

Fizisks eksports. Šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā kontekstā nozīmē, ka eksporta prece ir jāizved no Indijas teritorijas. Licencē ir norādīts ievedmuitas atvieglojums un eksporta saistības, tostarp eksportējamā ražojuma veids.

| ii) | Pieprasīšana katru gadu. Šāda atļauja nav saistīta ar īpašu eksporta preci, bet ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Licences turētājs, ievērojot noteiktu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no iepriekšējiem eksporta rezultātiem, var bez ievedmuitas importēt jebkurus izejmateriālus, kas tiks izlietoti, lai ražotu ražojumus, ka pieder pie šādas ražojumu grupas. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu gatavās produkcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu izejmateriālu. |
| --- | --- |

ii)

Pieprasīšana katru gadu. Šāda atļauja nav saistīta ar īpašu eksporta preci, bet ar plašāku produkcijas grupu (piemēram, ķīmiski produkti un saistīti produkti). Licences turētājs, ievērojot noteiktu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no iepriekšējiem eksporta rezultātiem, var bez ievedmuitas importēt jebkurus izejmateriālus, kas tiks izlietoti, lai ražotu ražojumus, ka pieder pie šādas ražojumu grupas. Tas var izvēlēties eksportēt ikvienu gatavās produkcijas veidu, kas iekļauts šajā ražojumu grupā, izmantojot šādu no nodokļa atbrīvotu izejmateriālu.

| iii) | Starpproduktu piegādes. Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta preci un dalīt ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kas ražo starpproduktu, var bez nodokļu nomaksas importēt izejmateriālus un starpproduktu piegādei tādēļ izmantot IAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju. |
| --- | --- |

iii)

Starpproduktu piegādes. Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta preci un dalīt ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs, kas ražo starpproduktu, var bez nodokļu nomaksas importēt izejmateriālus un starpproduktu piegādei tādēļ izmantot IAS. Galīgais eksportētājs pabeidz ražošanu, un tā pienākums ir eksportēt gatavo produkciju.

| iv) | Nosacīts eksports. Šī apakšshēma ļauj galvenajam līgumslēdzējam, nemaksājot nodokļus, importēt izejmateriālus, ja tie ir vajadzīgi preču ražošanai un ja preces kā “domātas eksportam” pārdos to kategoriju klientiem, kas minēti EXIM politikas 04–09 8.2. punkta b)–f), g), i) un j) apakšpunktā. Kā paskaidro Indijas valdība, nosacīts eksports attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces neizved no valsts. Daudzas piegādes kategorijas tiek uzskatītas par nosacītu eksportu ar nosacījumu, ka preces tiek ražotas Indijā, piemēram, preču piegādes EOR vai uzņēmumiem, kas atrodas īpašajā ekonomikas zonā (ĪEZ). |
| --- | --- |

iv)

Nosacīts eksports. Šī apakšshēma ļauj galvenajam līgumslēdzējam, nemaksājot nodokļus, importēt izejmateriālus, ja tie ir vajadzīgi preču ražošanai un ja preces kā “domātas eksportam” pārdos to kategoriju klientiem, kas minēti EXIM politikas 04–09 8.2. punkta b)–f), g), i) un j) apakšpunktā. Kā paskaidro Indijas valdība, nosacīts eksports attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces neizved no valsts. Daudzas piegādes kategorijas tiek uzskatītas par nosacītu eksportu ar nosacījumu, ka preces tiek ražotas Indijā, piemēram, preču piegādes EOR vai uzņēmumiem, kas atrodas īpašajā ekonomikas zonā (ĪEZ).

| v) | IIP. IAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no iekšzemes avotiem, nevis no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret IIP. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā IIP un konkrēto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots iekšzemes piegādātājs. Iekšzemes piegādātājam, kas saņēmis IIP, ir tiesības gūt labumu no nosacītā eksporta, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8.3. punktā (t. i., IAS starpproduktu piegādei/nosacītam eksportam, nosacītā eksporta atmaksai un galīgā akcīzes nodokļa atmaksai). Ar IIP mehānismu piegādātājam atmaksā nodokļus un maksājumus, nevis to pašu atmaksā galīgajam eksportētājam maksājuma atmaksas/kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt gan par izejmateriāliem, kas iepirkti iekšzemes tirgū, gan kas importēti. |
| --- | --- |

v)

IIP. IAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no iekšzemes avotiem, nevis no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret IIP. Tādos gadījumos iepriekšējās atļaujas tiek validētas kā IIP un konkrēto resursu piegādes brīdī tiek pilnvarots iekšzemes piegādātājs. Iekšzemes piegādātājam, kas saņēmis IIP, ir tiesības gūt labumu no nosacītā eksporta, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8.3. punktā (t. i., IAS starpproduktu piegādei/nosacītam eksportam, nosacītā eksporta atmaksai un galīgā akcīzes nodokļa atmaksai). Ar IIP mehānismu piegādātājam atmaksā nodokļus un maksājumus, nevis to pašu atmaksā galīgajam eksportētājam maksājuma atmaksas/kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksu var saņemt gan par izejmateriāliem, kas iepirkti iekšzemes tirgū, gan kas importēti.

| vi) | Kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma atkal attiecas uz iekšzemes resursu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu iekšzemes piegādātājam. Banka anulē atļauju tiešam importam tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Iekšzemes piegādātājs būs tiesīgs gūt labumu no nosacītā eksporta, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8.3. punktā (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītam eksportam, nosacītā eksporta atmaksai un galīgā akcīzes nodokļa atmaksai). |
| --- | --- |

vi)

Kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma atkal attiecas uz iekšzemes resursu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var bankā iesniegt pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu iekšzemes piegādātājam. Banka anulē atļauju tiešam importam tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Iekšzemes piegādātājs būs tiesīgs gūt labumu no nosacītā eksporta, kā norādīts EXIM politikas 04–09 8.3. punktā (t. i., IAS starpproduktu piegādēm/nosacītam eksportam, nosacītā eksporta atmaksai un galīgā akcīzes nodokļa atmaksai).

| (36) | Trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, PIP laikā saņēma IAS koncesijas saistībā ar attiecīgo ražojumu. Divi no šiem uzņēmumiem izmantoja divas apakšshēmas, t. i., i) IAS fiziskais eksports un iii) IAS starpproduktu piegādei. Trešais uzņēmums izmantoja apakšshēmu – ii) IAS pieprasīšana katru gadu. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība. |
| --- | --- |

(36)

Trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, PIP laikā saņēma IAS koncesijas saistībā ar attiecīgo ražojumu. Divi no šiem uzņēmumiem izmantoja divas apakšshēmas, t. i., i) IAS fiziskais eksports un iii) IAS starpproduktu piegādei. Trešais uzņēmums izmantoja apakšshēmu – ii) IAS pieprasīšana katru gadu. Tāpēc nav jānosaka atlikušo neizmantoto apakšshēmu kompensējamība.

| (37) | Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļiem importēto/iekšzemē iepirkto preču izmantošanu” norādītajā formātā (PR I 04–09 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam diplomētam grāmatvedim/izmaksu un darbu analītiķim, kas sagatavo sertifikātu par to, ka paredzētie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājumam iesniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. Tomēr iepriekšminētie noteikumi attiecas vienīgi uz iepriekšējām atļaujām, kas izdotas, sākot no 2005. gada 13. maija. Visi to iepriekšējo atļauju vai iepriekšējo licenču turētāji, kuras izdotas pirms minētās dienas, ievēro iepriekš piemērojamos pārbaudes noteikumus, t. i., uztur patiesu un pareizu pārskatu par licencei atbilstošu importēto preču patēriņu un izmantošanu 18. papildinājumā noteiktajā formātā (PR I 02–07 4.30. nodaļa un 18. papildinājums). |
| --- | --- |

(37)

Lai Indijas iestādes varētu veikt pārbaudes, iepriekšējās atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļiem importēto/iekšzemē iepirkto preču izmantošanu” norādītajā formātā (PR I 04–09 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs jāpārbauda neatkarīgam diplomētam grāmatvedim/izmaksu un darbu analītiķim, kas sagatavo sertifikātu par to, ka paredzētie reģistri un attiecīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājumam iesniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. Tomēr iepriekšminētie noteikumi attiecas vienīgi uz iepriekšējām atļaujām, kas izdotas, sākot no 2005. gada 13. maija. Visi to iepriekšējo atļauju vai iepriekšējo licenču turētāji, kuras izdotas pirms minētās dienas, ievēro iepriekš piemērojamos pārbaudes noteikumus, t. i., uztur patiesu un pareizu pārskatu par licencei atbilstošu importēto preču patēriņu un izmantošanu 18. papildinājumā noteiktajā formātā (PR I 02–07 4.30. nodaļa un 18. papildinājums).

| (38) | Attiecībā uz apakšshēmām, ko PIP laikā izmantoja divi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, t. i., fiziskā eksporta un starpproduktu piegādes apakšshēmām, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas atvieglojumu, gan eksporta saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus dokumentē atļaujā. IAS atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (IPSN). IPSN ir noteiktas vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam, un tās ir publicētas PR II 04–09. IPSN jaunākās izmaiņas attiecībā uz PET plēvi un starpproduktu PET granulām tika izdarītas 2005. gada septembrī. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz apakšshēmām, ko PIP laikā izmantoja divi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, t. i., fiziskā eksporta un starpproduktu piegādes apakšshēmām, Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas atvieglojumu, gan eksporta saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importēšanas un eksportēšanas laikā valsts amatpersonas attiecīgos darījumus dokumentē atļaujā. IAS atļauto importa apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (IPSN). IPSN ir noteiktas vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam, un tās ir publicētas PR II 04–09. IPSN jaunākās izmaiņas attiecībā uz PET plēvi un starpproduktu PET granulām tika izdarītas 2005. gada septembrī.

| (39) | Attiecībā uz iepriekšminēto ii) apakšshēmu (IAS pieprasīšana katru gadu), ko izmantojis cits eksportētājs, licencē ir norādīta tikai atbrīvojuma no ievedmuitas vērtība. Licences turētājam ir pienākums “uzturēt saikni starp izejmateriāliem un iegūto ražojumu” (PR I 04–09 4.24.A punkta c) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz iepriekšminēto ii) apakšshēmu (IAS pieprasīšana katru gadu), ko izmantojis cits eksportētājs, licencē ir norādīta tikai atbrīvojuma no ievedmuitas vērtība. Licences turētājam ir pienākums “uzturēt saikni starp izejmateriāliem un iegūto ražojumu” (PR I 04–09 4.24.A punkta c) apakšpunkts).

| (40) | Importētie izejmateriāli turpmāk nav nododami tālāk, un tie izmantojami, lai ražotu gatavo eksporta produkciju. Eksporta saistības jāizpilda noteiktajā termiņā pēc licences izdošanas (24 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl par 6 mēnešiem). |
| --- | --- |

(40)

Importētie izejmateriāli turpmāk nav nododami tālāk, un tie izmantojami, lai ražotu gatavo eksporta produkciju. Eksporta saistības jāizpilda noteiktajā termiņā pēc licences izdošanas (24 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt vēl par 6 mēnešiem).

| (41) | Pārbaude parādīja, ka attiecīgajos uzņēmumos faktiskais pamatizejmateriālu patēriņš, kuri vajadzīgi viena kilograma PET plēves saražošanai, bija mazāks nekā atbilstīgajās IPSN. Tas skaidri attiecās uz vecajām IPSN PET plēvei un mazākā mērā uz pārskatītajām IPSN, kas stājās spēkā 2005. gada septembrī. |
| --- | --- |

(41)

Pārbaude parādīja, ka attiecīgajos uzņēmumos faktiskais pamatizejmateriālu patēriņš, kuri vajadzīgi viena kilograma PET plēves saražošanai, bija mazāks nekā atbilstīgajās IPSN. Tas skaidri attiecās uz vecajām IPSN PET plēvei un mazākā mērā uz pārskatītajām IPSN, kas stājās spēkā 2005. gada septembrī.

| (42) | Pārbaudē arī konstatēja, ka nevienam attiecīgajam uzņēmumam nav likumā noteikto patēriņa reģistru, kas minēts iepriekš 37. apsvērumā. Tādējādi var secināt tikai to, ka Indijas iestāžu noteiktās prasības attiecībā uz pārbaudi netiek ievērotas. |
| --- | --- |

(42)

Pārbaudē arī konstatēja, ka nevienam attiecīgajam uzņēmumam nav likumā noteikto patēriņa reģistru, kas minēts iepriekš 37. apsvērumā. Tādējādi var secināt tikai to, ka Indijas iestāžu noteiktās prasības attiecībā uz pārbaudi netiek ievērotas.

d)   Secinājums

| (43) | Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, no kā gūst labumu eksportētāji, par kuriem veikta izmeklēšana. |
| --- | --- |

(43)

Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, no kā gūst labumu eksportētāji, par kuriem veikta izmeklēšana.

| (44) | Turklāt likums skaidri nosaka IAS fiziskā eksporta, IAS starpproduktu piegādes un IAS gada pieprasījuma atkarību no eksporta rezultātiem, un tādēļ to uzskata par konkrētu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Ja uzņēmumam nav eksporta saistību, tas nevar gūt labumu no šīm shēmām. |
| --- | --- |

(44)

Turklāt likums skaidri nosaka IAS fiziskā eksporta, IAS starpproduktu piegādes un IAS gada pieprasījuma atkarību no eksporta rezultātiem, un tādēļ to uzskata par konkrētu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Ja uzņēmumam nav eksporta saistību, tas nevar gūt labumu no šīm shēmām.

| (45) | Nevienu no trim šajā gadījumā izmantotajām apakšshēmām nevar uzskatīt par atļautu nodokļa atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojumu sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem noteikumiem. Indijas valdība efektīvi nepiemēroja ne savu jauno, ne veco pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētās produkcijas ražošanā tika patērēti izejmateriāli un kāds bijis to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un attiecībā uz nodokļu atmaksas aizvietojumu shēmu – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Attiecīgā ražojuma IPSN nebija pietiekami precīzas. IPSN pašas par sevi nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo nevienam no attiecīgajiem uzņēmumiem nebija prasītā patēriņa reģistra, kas dotu iespēju Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, cik izejmateriālu ir patērēts eksporta produkcijas ražošanā. Turklāt Indijas valdība neveica papildu pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tā būtu jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). |
| --- | --- |

(45)

Nevienu no trim šajā gadījumā izmantotajām apakšshēmām nevar uzskatīt par atļautu nodokļa atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojumu sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) izklāstītajiem noteikumiem. Indijas valdība efektīvi nepiemēroja ne savu jauno, ne veco pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai apstiprinātu, vai eksportētās produkcijas ražošanā tika patērēti izejmateriāli un kāds bijis to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un attiecībā uz nodokļu atmaksas aizvietojumu shēmu – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Attiecīgā ražojuma IPSN nebija pietiekami precīzas. IPSN pašas par sevi nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo nevienam no attiecīgajiem uzņēmumiem nebija prasītā patēriņa reģistra, kas dotu iespēju Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, cik izejmateriālu ir patērēts eksporta produkcijas ražošanā. Turklāt Indijas valdība neveica papildu pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tā būtu jāveic, ja nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).

| (46) | Tādēļ šīs trīs apakšshēmas ir kompensējamas. |
| --- | --- |

(46)

Tādēļ šīs trīs apakšshēmas ir kompensējamas.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (47) | Ja nav atļautu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojumu sistēmu, kompensējamais labums ir atbrīvojums no kopējās ievedmuitas, kas parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā tiek norādīts, ka pamatregula paredz ne tikai “pārsniegtās” atmaksas kompensēšanu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu pārsniegto nodokļu atmaksu var kompensēt, tikai ievērojot pamatregulas II un III pielikuma nosacījumus. Tomēr šajā gadījumā šādu nosacījumu nebija. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādes uzdevums nav aprēķināt šādu ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāatrod pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību. |
| --- | --- |

(47)

Ja nav atļautu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojumu sistēmu, kompensējamais labums ir atbrīvojums no kopējās ievedmuitas, kas parasti jāmaksā, importējot izejmateriālus. Šajā ziņā tiek norādīts, ka pamatregula paredz ne tikai “pārsniegtās” atmaksas kompensēšanu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikuma i) punktu pārsniegto nodokļu atmaksu var kompensēt, tikai ievērojot pamatregulas II un III pielikuma nosacījumus. Tomēr šajā gadījumā šādu nosacījumu nebija. Tādēļ, ja netiek pierādīts, ka bijusi pienācīga uzraudzība, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto nodokļu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Kā izklāstīts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādes uzdevums nav aprēķināt šādu ievedmuitas pārsnieguma atmaksu. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu izmeklēšanas iestādei tikai jāatrod pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.

| (48) | Subsīdijas summu trijiem eksportētājiem, kuri izmantoja IAS, aprēķināja, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitu (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar trijām apakšshēmām, kuras PIP laikā izmantoja importētajam materiālam (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta rezultāti, un tā netika piešķirta atkarībā no saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(48)

Subsīdijas summu trijiem eksportētājiem, kuri izmantoja IAS, aprēķināja, pamatojoties uz nepiemēroto ievedmuitu (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis) par materiāliem, kas importēti saskaņā ar trijām apakšshēmām, kuras PIP laikā izmantoja importētajam materiālam (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja par to tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdiju summu kā atbilstīgu saucēju iedalīja visam eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta rezultāti, un tā netika piešķirta atkarībā no saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (49) | PIP laikā no šīs shēmas labumu 0,5 % līdz 2,1 % apjomā guva trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(49)

PIP laikā no šīs shēmas labumu 0,5 % līdz 2,1 % apjomā guva trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

3.   Shēma Duty entitlement passbook (DEPBS)

a)   Juridiskais pamats

| (50) | DEPBS sīkāk raksturota EXIM politikas 04–09 4.3. punktā un PR I 04–09 4. nodaļā. |
| --- | --- |

(50)

DEPBS sīkāk raksturota EXIM politikas 04–09 4.3. punktā un PR I 04–09 4. nodaļā.

b)   Tiesības uz atbalstu

| (51) | Ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības izmantot šo shēmu. |
| --- | --- |

(51)

Ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības izmantot šo shēmu.

c)   DEPBS praktiskā īstenošana

| (52) | Tiesīgais eksportētājs var pieteikties uz DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no to ražojumu vērtības, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes noteikušas DEPBS likmes vairumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Likmes pamatojas uz IPSN, ņemot vērā paredzēto importēto izejmateriālu daļu eksportējamajā produkcijā un muitas nodokļa attiecināmību uz šādu paredzēto importu neatkarīgi no tā, vai ievedmuita faktiski ir vai nav samaksāta. |
| --- | --- |

(52)

Tiesīgais eksportētājs var pieteikties uz DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no to ražojumu vērtības, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes noteikušas DEPBS likmes vairumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Likmes pamatojas uz IPSN, ņemot vērā paredzēto importēto izejmateriālu daļu eksportējamajā produkcijā un muitas nodokļa attiecināmību uz šādu paredzēto importu neatkarīgi no tā, vai ievedmuita faktiski ir vai nav samaksāta.

| (53) | Lai varētu gūt labumu no šīs shēmas, uzņēmumam ir jāeksportē. Veicot eksporta darījumu, eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai eksportētu preces, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam. Šajā laikā eksportētājs uzzina, kādu labumu tas gūs. Kad muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdības ziņā nav DEPBS kredīta piešķiršana. Attiecīgā DEPBS likme labuma aprēķinam ir eksporta deklarācijas sagatavošanas laikā izmantotā likme. Tādēļ nav iespējams ar atpakaļejošu spēku grozīt iegūtā labuma apjomu. |
| --- | --- |

(53)

Lai varētu gūt labumu no šīs shēmas, uzņēmumam ir jāeksportē. Veicot eksporta darījumu, eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai eksportētu preces, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam. Šajā laikā eksportētājs uzzina, kādu labumu tas gūs. Kad muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdības ziņā nav DEPBS kredīta piešķiršana. Attiecīgā DEPBS likme labuma aprēķinam ir eksporta deklarācijas sagatavošanas laikā izmantotā likme. Tādēļ nav iespējams ar atpakaļejošu spēku grozīt iegūtā labuma apjomu.

| (54) | DEPBS kredīti ir brīvi nododami tālāk un derīgi 12 mēnešus pēc sniegšanas dienas. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par tādu preču turpmāko importu, kuras var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot pārdošanas nodokli) vai izmantot citādi. |
| --- | --- |

(54)

DEPBS kredīti ir brīvi nododami tālāk un derīgi 12 mēnešus pēc sniegšanas dienas. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par tādu preču turpmāko importu, kuras var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas par šādiem kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot pārdošanas nodokli) vai izmantot citādi.

| (55) | Pieteikumus DEPBS kredītiem iesniedz elektroniski, un tie var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Faktiski DEPBS kredītiem nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz PR I 04–09 4.47. nodaļā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt, kā skaidri norādīts PR I 04–09 9.3. nodaļā, pieteikumus, kuri saņemti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (t. i., 10 % no summas, uz kuru ir tiesības). |
| --- | --- |

(55)

Pieteikumus DEPBS kredītiem iesniedz elektroniski, un tie var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Faktiski DEPBS kredītiem nav stingru termiņu. Elektroniskajā sistēmā, ko izmanto DEPBS pārvaldībā, eksporta darījumi netiek automātiski izslēgti, ja tie pārsniedz PR I 04–09 4.47. nodaļā minētos iesniegšanas termiņus. Turklāt, kā skaidri norādīts PR I 04–09 9.3. nodaļā, pieteikumus, kuri saņemti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr ņemt vērā, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (t. i., 10 % no summas, uz kuru ir tiesības).

d)   Secinājumi par DEPBS

| (56) | DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finanšu ieguldījums, jo šo kredītu galu galā izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt eksportētājs gūst labumu no DEPBS kredīta, jo šis kredīts uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(56)

DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finanšu ieguldījums, jo šo kredītu galu galā izmantos, lai atlīdzinātu ievedmuitu, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt eksportētājs gūst labumu no DEPBS kredīta, jo šis kredīts uzlabo tā likviditāti.

| (57) | Turklāt DEPBS ir juridiski atkarīgs no eksporta rezultātiem, tāpēc to uzskata par konkrētu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(57)

Turklāt DEPBS ir juridiski atkarīgs no eksporta rezultātiem, tāpēc to uzskata par konkrētu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (58) | Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu vai atmaksas aizvietojumu sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas iekļauti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta summu neaprēķina atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportētās produkcijas ražošanas procesā, un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājs ir tiesīgs gūt labumu no DEPBS neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu no shēmas, pietiek, ja eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka izejmateriāli ir importēti. Tādējādi pat eksportētāji, kas visus izejmateriālus iepērk iekšzemē un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus, tomēr ir tiesīgi gūt labumu no DEPBS. |
| --- | --- |

(58)

Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu vai atmaksas aizvietojumu sistēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas iekļauti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta summu neaprēķina atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportētās produkcijas ražošanas procesā, un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājs ir tiesīgs gūt labumu no DEPBS neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu no shēmas, pietiek, ja eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka izejmateriāli ir importēti. Tādējādi pat eksportētāji, kas visus izejmateriālus iepērk iekšzemē un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus, tomēr ir tiesīgi gūt labumu no DEPBS.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (59) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu un 5. pantu un aprēķina metodiku, ko izmantoja šai shēmai Regulā (EK) Nr. 367/2006, kompensējamo subsīdiju summu aprēķināja kā saņēmējam piešķirto labumu, kas konstatēts PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tad, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā laikā Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokļus, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā, cita starpā, norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt, vai piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Turklāt ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pamatojoties uz uzkrāšanas principu, eksporta darījumu posmā grāmatoja DEPBS kredītus kā ienākumus. |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu un 5. pantu un aprēķina metodiku, ko izmantoja šai shēmai Regulā (EK) Nr. 367/2006, kompensējamo subsīdiju summu aprēķināja kā saņēmējam piešķirto labumu, kas konstatēts PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tad, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā laikā Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokļus, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā, cita starpā, norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt, vai piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Turklāt ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pamatojoties uz uzkrāšanas principu, eksporta darījumu posmā grāmatoja DEPBS kredītus kā ienākumus.

| (60) | Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas, un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotā, saražotā, eksportētā vai transportētā daudzuma. |
| --- | --- |

(60)

Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no apstiprinātās kredīta summas, un subsidētā summa izmantota kā skaitītājs. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotā, saražotā, eksportētā vai transportētā daudzuma.

| (61) | Četri ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, PIP laikā guva labumu no šīs shēmas 2,7 % līdz 5,9 % apjomā. |
| --- | --- |

(61)

Četri ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, PIP laikā guva labumu no šīs shēmas 2,7 % līdz 5,9 % apjomā.

4.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (RLEVS)

a)   Juridiskais pamats

| (62) | RLEVS sīkāk raksturota EXIM politikas 04–09 5. nodaļā un PR I 04–09 5. nodaļā. |
| --- | --- |

(62)

RLEVS sīkāk raksturota EXIM politikas 04–09 5. nodaļā un PR I 04–09 5. nodaļā.

b)   Tiesības uz atbalstu

| (63) | Izmantot šo shēmu ir tiesīgi ražotāji eksportētāji, tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(63)

Izmantot šo shēmu ir tiesīgi ražotāji eksportētāji, tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem.

c)   Praktiskā īstenošana

| (64) | Saskaņā ar nosacījumu par eksporta saistībām uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un kopš 2003. gada aprīļa arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Tādēļ Indijas valdība pēc pieteikuma saņemšanas un nodevas samaksas izdod RLEVS licenci. Šī shēma kopš 2000. gada aprīļa paredz 5 % ievedmuitas likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu. Līdz 2000. gada 31. martam piemēroja spēkā esošo nodokļa likmi 11 % apjomā (ieskaitot 10 % piemaksu) un augstvērtīga importa gadījumos piemēroja nulles nodokļa likmi. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai noteiktā laikposmā saražotu konkrētu daudzumu eksporta preču. |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar nosacījumu par eksporta saistībām uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un kopš 2003. gada aprīļa arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Tādēļ Indijas valdība pēc pieteikuma saņemšanas un nodevas samaksas izdod RLEVS licenci. Šī shēma kopš 2000. gada aprīļa paredz 5 % ievedmuitas likmes samazinājumu, kas piemērojams visiem ražošanas līdzekļiem, kuri importēti saskaņā ar šo shēmu. Līdz 2000. gada 31. martam piemēroja spēkā esošo nodokļa likmi 11 % apjomā (ieskaitot 10 % piemaksu) un augstvērtīga importa gadījumos piemēroja nulles nodokļa likmi. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai noteiktā laikposmā saražotu konkrētu daudzumu eksporta preču.

| (65) | RLEVS licences turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu iekšzemes ražotājs var gūt labumu un bez nodokļiem importēt sastāvdaļas, kas tam nepieciešamas šādu ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Tāpat iekšzemes ražotājs var pieprasīt labumu no nosacīta eksporta attiecībā uz ražošanas līdzekļu piegādi RLEVS licences turētājam. |
| --- | --- |

(65)

RLEVS licences turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā ražošanas līdzekļu iekšzemes ražotājs var gūt labumu un bez nodokļiem importēt sastāvdaļas, kas tam nepieciešamas šādu ražošanas līdzekļu izgatavošanai. Tāpat iekšzemes ražotājs var pieprasīt labumu no nosacīta eksporta attiecībā uz ražošanas līdzekļu piegādi RLEVS licences turētājam.

d)   Komentāri, kas sniegti pēc informācijas nodošanas atklātībā

| (66) | Pēc informācijas nodošanas atklātībā viens ražotājs eksportētājs uzsvēra, ka ražošanas līdzekļi, kas importēti, izmantojot šo shēmu, izmantoti, lai ražotu ražojumus, uz kuriem neattiecas šī izmeklēšana, un ka, nosakot subsīdijas normu, attiecībā uz PIP konstatētā subsīdijas summa jādala ne tikai ar attiecīgā ražojuma eksportu vien. Tika secināts, ka šī prasība ir pamatota, un tika izdarītas attiecīgas korekcijas aprēķinos, kuros noteica labumu, ko šis uzņēmums guvis no shēmas. |
| --- | --- |

(66)

Pēc informācijas nodošanas atklātībā viens ražotājs eksportētājs uzsvēra, ka ražošanas līdzekļi, kas importēti, izmantojot šo shēmu, izmantoti, lai ražotu ražojumus, uz kuriem neattiecas šī izmeklēšana, un ka, nosakot subsīdijas normu, attiecībā uz PIP konstatētā subsīdijas summa jādala ne tikai ar attiecīgā ražojuma eksportu vien. Tika secināts, ka šī prasība ir pamatota, un tika izdarītas attiecīgas korekcijas aprēķinos, kuros noteica labumu, ko šis uzņēmums guvis no shēmas.

e)   Secinājums par RLEV shēmu

| (67) | RLEVS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa samazinājums ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kuri citādi tiktu gūti. Turklāt, samazinot nodokli, eksportētājs gūst labumu, jo nodokļi, kas tiek ietaupīti importējot, uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(67)

RLEVS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa samazinājums ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kuri citādi tiktu gūti. Turklāt, samazinot nodokli, eksportētājs gūst labumu, jo nodokļi, kas tiek ietaupīti importējot, uzlabo tā likviditāti.

| (68) | Turklāt RLEVS juridiskais nosacījums ir eksporta rezultāti, jo šādas licences nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ tā ir uzskatāma par konkrētu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(68)

Turklāt RLEVS juridiskais nosacījums ir eksporta rezultāti, jo šādas licences nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ tā ir uzskatāma par konkrētu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

| (69) | Visbeidzot, šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojumu shēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Saskaņā ar pamatregulas I pielikuma i) punktu šādu atļautu sistēmu darbības jomu neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, jo tos nepatērē eksportēto preču ražošanā. |
| --- | --- |

(69)

Visbeidzot, šo shēmu nevar uzskatīt par atļautu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojumu shēmu pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Saskaņā ar pamatregulas I pielikuma i) punktu šādu atļautu sistēmu darbības jomu neattiecina uz ražošanas līdzekļiem, jo tos nepatērē eksportēto preču ražošanā.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (70) | Subsīdijas summu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem periodā, kas attiecīgajā ražošanas nozarē sakrīt ar šādu ražošanas līdzekļu parasto amortizācijas periodu. Atbilstīgi ieviestajai praksei tā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP, ir koriģēta, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai ņemtu vērā visu laika gaitā gūtā labuma vērtību. Uzskatīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam ir piemērota komerciālā procentu likme. Ja tika iesniegti atbilstīgi pieprasījumi, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitītas nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstīgu saucēju noteica visam eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta rezultāti, un tā netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(70)

Subsīdijas summu aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem periodā, kas attiecīgajā ražošanas nozarē sakrīt ar šādu ražošanas līdzekļu parasto amortizācijas periodu. Atbilstīgi ieviestajai praksei tā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP, ir koriģēta, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai ņemtu vērā visu laika gaitā gūtā labuma vērtību. Uzskatīja, ka pārskatīšanas izmeklēšanas periodā Indijā šim nolūkam ir piemērota komerciālā procentu likme. Ja tika iesniegti atbilstīgi pieprasījumi, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitītas nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstīgu saucēju noteica visam eksporta apgrozījumam PIP laikā, jo subsīdijas nosacījums ir eksporta rezultāti, un tā netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (71) | Četri ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, PIP laikā guva labumu no šīs shēmas 1,0 % līdz 1,9 % apjomā. |
| --- | --- |

(71)

Četri ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, PIP laikā guva labumu no šīs shēmas 1,0 % līdz 1,9 % apjomā.

5.   Eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas (EARZ)/Īpašo ekonomikas zonu shēma (ĪEZS)/uz Eksportu orientētu ražotņu shēma (EORS)

| (72) | Konstatēja, ka nevienam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, nav EOR statusa, turklāt neviens no tiem neatrodas EARZ. Taču uz vienu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, attiecās ĪEZS, un PIP laikā tas saņēma kompensējamas subsīdijas. Tāpēc turpmākais apraksts un novērtējums attiecas tikai uz ĪEZS. |
| --- | --- |

(72)

Konstatēja, ka nevienam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, nav EOR statusa, turklāt neviens no tiem neatrodas EARZ. Taču uz vienu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, attiecās ĪEZS, un PIP laikā tas saņēma kompensējamas subsīdijas. Tāpēc turpmākais apraksts un novērtējums attiecas tikai uz ĪEZS.

a)   Juridiskais pamats

| (73) | EXIM politikas 04–09 7. nodaļā un PR I 04–09 7. nodaļā ir norādes uz ĪEZS. Noteikumu sīkāks izklāsts vairs nav iekļauts EXIM politikas grāmatā un Procedūru rokasgrāmatā. Attiecīgie politikas un īstenošanas noteikumi atrodami 2005. gada Aktā par īpašajām ekonomikas zonām (Nr. 28, 2005. g.) un 2006. gada Noteikumos par īpašajām ekonomikas zonām (2006. gada 10. februāra paziņojums). |
| --- | --- |

(73)

EXIM politikas 04–09 7. nodaļā un PR I 04–09 7. nodaļā ir norādes uz ĪEZS. Noteikumu sīkāks izklāsts vairs nav iekļauts EXIM politikas grāmatā un Procedūru rokasgrāmatā. Attiecīgie politikas un īstenošanas noteikumi atrodami 2005. gada Aktā par īpašajām ekonomikas zonām (Nr. 28, 2005. g.) un 2006. gada Noteikumos par īpašajām ekonomikas zonām (2006. gada 10. februāra paziņojums).

b)   Tiesības uz atbalstu

| (74) | ĪEZS var attiecināt uz visiem uzņēmumiem, kas principā apņemas eksportēt visas savas preces vai pakalpojumus. Tā attiecas arī uz uzņēmumiem, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību. Atšķirībā no EOR, lai iegūtu tiesības izmantot EZS, ieguldījumiem pamatlīdzekļos nav paredzēti minimālie sliekšņi. |
| --- | --- |

(74)

ĪEZS var attiecināt uz visiem uzņēmumiem, kas principā apņemas eksportēt visas savas preces vai pakalpojumus. Tā attiecas arī uz uzņēmumiem, kas nodarbojas tikai ar tirdzniecību. Atšķirībā no EOR, lai iegūtu tiesības izmantot EZS, ieguldījumiem pamatlīdzekļos nav paredzēti minimālie sliekšņi.

c)   Praktiskā īstenošana

| (75) | ĪEZS aizstāj iepriekšējo eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas shēmu (EARZ). ĪEZS ir īpaši izveidotas beznodokļu zonas, un tirdzniecības darījumu, maksājumu un nodokļu vajadzībām tās uzskata par ārvalstu teritoriju. ĪEZS ražotnēm ir jāatrodas īpašās šim nolūkam izveidotās zonās. Pašreiz jau darbojas septiņpadsmit ĪEZS, kuru izveidi apstiprinājušas Indijas iestādes. |
| --- | --- |

(75)

ĪEZS aizstāj iepriekšējo eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas shēmu (EARZ). ĪEZS ir īpaši izveidotas beznodokļu zonas, un tirdzniecības darījumu, maksājumu un nodokļu vajadzībām tās uzskata par ārvalstu teritoriju. ĪEZS ražotnēm ir jāatrodas īpašās šim nolūkam izveidotās zonās. Pašreiz jau darbojas septiņpadsmit ĪEZS, kuru izveidi apstiprinājušas Indijas iestādes.

| (76) | Pieteikumā par ĪEZ statusu jāiekļauj sīka informācija par turpmākajos piecos gados paredzētajām darbībām, tostarp par plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa noteikumiem un iekšzemes prasībām. Ja iestāde pieņem uzņēmuma pieteikumu, ar to saistītos noteikumus paziņo uzņēmumam. Līgums, ar kuru uz uzņēmumu attiecina ĪEZS, ir spēkā piecus gadus. To var pagarināt uz nākamajiem periodiem. |
| --- | --- |

(76)

Pieteikumā par ĪEZ statusu jāiekļauj sīka informācija par turpmākajos piecos gados paredzētajām darbībām, tostarp par plānotajiem ražošanas apjomiem, prognozēto eksporta vērtību, importa noteikumiem un iekšzemes prasībām. Ja iestāde pieņem uzņēmuma pieteikumu, ar to saistītos noteikumus paziņo uzņēmumam. Līgums, ar kuru uz uzņēmumu attiecina ĪEZS, ir spēkā piecus gadus. To var pagarināt uz nākamajiem periodiem.

| (77) | Galvenais ĪEZS ražotņu pienākums, kas noteikts 2006. gada Noteikumu par īpašajām ekonomikas zonām VI nodaļā, ir sasniegt ārvalstu valūtas neto (ĀVN) ieņēmumus, t. i., atskaites periodā (piecus gadus no komercražošanas sākšanas) kopējai eksporta vērtībai ir jābūt lielākai par importēto preču kopējo vērtību. |
| --- | --- |

(77)

Galvenais ĪEZS ražotņu pienākums, kas noteikts 2006. gada Noteikumu par īpašajām ekonomikas zonām VI nodaļā, ir sasniegt ārvalstu valūtas neto (ĀVN) ieņēmumus, t. i., atskaites periodā (piecus gadus no komercražošanas sākšanas) kopējai eksporta vērtībai ir jābūt lielākai par importēto preču kopējo vērtību.

| (78) | ĪEZS ražotnes ir tiesīgas uz šādām koncesijām:






  i) | atbrīvojums no ievedmuitas visu veidu precēm (tostarp ražošanas līdzekļiem, izejmateriāliem un palīgmateriāliem), kuri vajadzīgi izgatavošanai, ražošanai, apstrādei vai saistībā ar šiem procesiem; |
| --- | --- | --- |

(78)

ĪEZS ražotnes ir tiesīgas uz šādām koncesijām:

i)

atbrīvojums no ievedmuitas visu veidu precēm (tostarp ražošanas līdzekļiem, izejmateriāliem un palīgmateriāliem), kuri vajadzīgi izgatavošanai, ražošanai, apstrādei vai saistībā ar šiem procesiem;

| ii) | atbrīvojums no akcīzes nodokļa, ko piemēro precēm, kas iepirktas iekšzemes tirgū; |
| --- | --- |

ii)

atbrīvojums no akcīzes nodokļa, ko piemēro precēm, kas iepirktas iekšzemes tirgū;

| iii) | atbrīvojums no centrālā pārdošanas nodokļa, kas maksājams par iekšzemes tirgū iepirktām precēm; |
| --- | --- |

iii)

atbrīvojums no centrālā pārdošanas nodokļa, kas maksājams par iekšzemes tirgū iepirktām precēm;

| iv) | iespējas pārdot daļu produkcijas iekšzemes tirgū, ja, nomaksājot piemērojamos nodokļus, ir pozitīvi ĀVN ieņēmumi, jo ĪEZ nav uzskatāmas par piederīgām Indijas nodokļu/muitas teritorijai; |
| --- | --- |

iv)

iespējas pārdot daļu produkcijas iekšzemes tirgū, ja, nomaksājot piemērojamos nodokļus, ir pozitīvi ĀVN ieņēmumi, jo ĪEZ nav uzskatāmas par piederīgām Indijas nodokļu/muitas teritorijai;

| v) | saskaņā ar Akta par ienākuma nodokli 10.AA pantu ĪEZ ražotņu atbrīvojums no ienākuma nodokļa par peļņu no eksporta 100 % apjomā pirmos piecus gadus, 50 % apjomā nākamos piecus gadus un ar papildu iespējām gūt labumu vēl nākamos piecus gadus; un |
| --- | --- |

v)

saskaņā ar Akta par ienākuma nodokli 10.AA pantu ĪEZ ražotņu atbrīvojums no ienākuma nodokļa par peļņu no eksporta 100 % apjomā pirmos piecus gadus, 50 % apjomā nākamos piecus gadus un ar papildu iespējām gūt labumu vēl nākamos piecus gadus; un

| vi) | ĪEZ patērēto pakalpojumu atbrīvojums no pakalpojumu nodokļa. |
| --- | --- |

vi)

ĪEZ patērēto pakalpojumu atbrīvojums no pakalpojumu nodokļa.

| (79) | Ražotnes, kas darbojas saskaņā ar ĪEZS, atbilstoši attiecīgajiem Muitas akta noteikumiem ir muitas ierēdņu uzraudzībā. |
| --- | --- |

(79)

Ražotnes, kas darbojas saskaņā ar ĪEZS, atbilstoši attiecīgajiem Muitas akta noteikumiem ir muitas ierēdņu uzraudzībā.

| (80) | Saskaņā ar likumu šīm ražotnēm ir jānodrošina pareiza uzskaite, kurā jāuzrāda to preču vērtība, kas importētas vai iepirktas no iekšzemes tarifu zonas, preču patēriņš un izlietojums, preču ražošana un preču realizācija eksportējot, pārdevumi iekšzemes tarifu zonā utt., kā noteikts 2006. gada Noteikumu par īpašajām ekonomikas zonām 22. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar likumu šīm ražotnēm ir jānodrošina pareiza uzskaite, kurā jāuzrāda to preču vērtība, kas importētas vai iepirktas no iekšzemes tarifu zonas, preču patēriņš un izlietojums, preču ražošana un preču realizācija eksportējot, pārdevumi iekšzemes tarifu zonā utt., kā noteikts 2006. gada Noteikumu par īpašajām ekonomikas zonām 22. panta 2. punktā.

| (81) | Taču saskaņā ar 2006. gada Noteikumu par īpašajām ekonomikas zonām 35. pantu ĪEZ ražotnei nekad netiek prasīts sasaistīt katru importa sūtījumu ar savu eksportu vai pārvedumu citām ražotnēm vai ar saviem pārdevumiem iekšzemes tarifu zonā. |
| --- | --- |

(81)

Taču saskaņā ar 2006. gada Noteikumu par īpašajām ekonomikas zonām 35. pantu ĪEZ ražotnei nekad netiek prasīts sasaistīt katru importa sūtījumu ar savu eksportu vai pārvedumu citām ražotnēm vai ar saviem pārdevumiem iekšzemes tarifu zonā.

| (82) | Importa un iekšzemes tirgū iepirkto izejvielu un ražošanas līdzekļu novērtēšana balstās uz pašsertifikāciju. Tas pats attiecas uz eksporta pārdevumiem. Tāpēc muitas iestādes ĪEZ ražotnēm šādu sūtījumu parastās pārbaudes neveic. |
| --- | --- |

(82)

Importa un iekšzemes tirgū iepirkto izejvielu un ražošanas līdzekļu novērtēšana balstās uz pašsertifikāciju. Tas pats attiecas uz eksporta pārdevumiem. Tāpēc muitas iestādes ĪEZ ražotnēm šādu sūtījumu parastās pārbaudes neveic.

| (83) | Šajā gadījumā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, izmantoja shēmu, lai importētu izejmateriālus un ražošanas līdzekļus bez ievedmuitas, lai iepirktu preces iekšzemes tirgū, nemaksājot akcīzes nodokli, lai iepirktu preces iekšzemes tirgū, nemaksājot centrālo pārdošanas nodokli, un lai iegūtu atbrīvojumu no pakalpojumu nodokļa. Izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs neizmantoja priekšrocības, kas paredzētas ĪEZS noteikumos par atbrīvojumu no ienākuma nodokļa. |
| --- | --- |

(83)

Šajā gadījumā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, izmantoja shēmu, lai importētu izejmateriālus un ražošanas līdzekļus bez ievedmuitas, lai iepirktu preces iekšzemes tirgū, nemaksājot akcīzes nodokli, lai iepirktu preces iekšzemes tirgū, nemaksājot centrālo pārdošanas nodokli, un lai iegūtu atbrīvojumu no pakalpojumu nodokļa. Izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs neizmantoja priekšrocības, kas paredzētas ĪEZS noteikumos par atbrīvojumu no ienākuma nodokļa.

d)   Komentāri, kas sniegti pēc informācijas nodošanas atklātībā

| (84) | Pēc informācijas nodošanas atklātībā ražotājs eksportētājs, kas atradās ĪEZ, iesniedza vairākus komentārus, apgalvojot, piemēram, ka uzņēmuma izmantotās apakšshēmas ir pieļaujamas shēmas atbrīvojumam no nodokļa (nodokļa atmaksai) un ka izmantotās apakšshēmas nav subsīdija, jo no tām netiek gūts labums. Ražotāja eksportētāja argumenti ir izklāstīti turpmāk. |
| --- | --- |

(84)

Pēc informācijas nodošanas atklātībā ražotājs eksportētājs, kas atradās ĪEZ, iesniedza vairākus komentārus, apgalvojot, piemēram, ka uzņēmuma izmantotās apakšshēmas ir pieļaujamas shēmas atbrīvojumam no nodokļa (nodokļa atmaksai) un ka izmantotās apakšshēmas nav subsīdija, jo no tām netiek gūts labums. Ražotāja eksportētāja argumenti ir izklāstīti turpmāk.

e)   Secinājumi par ĪEZS

| (85) | Attiecībā uz atbrīvojumu no akcīzes nodokļa par precēm, kas iegūtas iekšzemes tirgū, konstatēja, ka nodokļus, kurus par pirkumiem samaksājušas ražotnēm, kas nav ĪEZ, var izmantot kā kredītu šo pašu struktūru nākamajām nodokļu saistībām, piemēram, akcīzes nodokļa nomaksai par pārdošanu iekšzemes tirgū (tā sauktais CENVAT mehānisms). Tāpēc par pirkumiem samaksātais akcīzes nodoklis nav galīgs. Izmantojot CENVAT kredītu, galīgais maksājums maksājams tikai par pievienoto vērtību, nevis par izejmateriāliem. Tādējādi, atbrīvojot no akcīzes nodokļa nomaksas ĪEZS ražotnes iepirkumus, netiek zaudēti papildu valsts ieņēmumi, un tādējādi ĪEZS ražotne negūst papildu labumu. Šajos apstākļos, kad ĪEZS ražotne negūst nekādu papildu labumu, šajā izmeklēšanā šo apakšshēmu dziļāk analizēt nav nepieciešams. |
| --- | --- |

(85)

Attiecībā uz atbrīvojumu no akcīzes nodokļa par precēm, kas iegūtas iekšzemes tirgū, konstatēja, ka nodokļus, kurus par pirkumiem samaksājušas ražotnēm, kas nav ĪEZ, var izmantot kā kredītu šo pašu struktūru nākamajām nodokļu saistībām, piemēram, akcīzes nodokļa nomaksai par pārdošanu iekšzemes tirgū (tā sauktais CENVAT mehānisms). Tāpēc par pirkumiem samaksātais akcīzes nodoklis nav galīgs. Izmantojot CENVAT kredītu, galīgais maksājums maksājams tikai par pievienoto vērtību, nevis par izejmateriāliem. Tādējādi, atbrīvojot no akcīzes nodokļa nomaksas ĪEZS ražotnes iepirkumus, netiek zaudēti papildu valsts ieņēmumi, un tādējādi ĪEZS ražotne negūst papildu labumu. Šajos apstākļos, kad ĪEZS ražotne negūst nekādu papildu labumu, šajā izmeklēšanā šo apakšshēmu dziļāk analizēt nav nepieciešams.

| (86) | ĪEZS ražotnes atbrīvojums no divu veidu ievedmuitas (muitas pamatnodokļa un īpašā muitas papildnodokļa, ko parasti piemēro izejmateriālu un ražošanas līdzekļu importam), atbrīvojums no pārdošanas nodokļa par iekšzemes tirgū iepirktām precēm un atbrīvojums no pakalpojumu nodokļa ir subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Valsts ieņēmumi, kas būtu saņemami, ja netiktu izmantota šī shēma, netika gūti, tādējādi ĪEZS ražotne guva labumu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē, jo uzņēmums uzlaboja savu likviditāti. Pēc likuma subsīdijas ir atkarīgas no eksporta rezultātiem, tāpēc tās uzskatīja par konkrētām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Atbilstīgi 2. punktam 2006. gada Noteikumos par īpašajām ekonomikas zonām ĪEZS eksporta mērķis, lai varētu izmantot stimulus, ir conditio sine qua non. |
| --- | --- |

(86)

ĪEZS ražotnes atbrīvojums no divu veidu ievedmuitas (muitas pamatnodokļa un īpašā muitas papildnodokļa, ko parasti piemēro izejmateriālu un ražošanas līdzekļu importam), atbrīvojums no pārdošanas nodokļa par iekšzemes tirgū iepirktām precēm un atbrīvojums no pakalpojumu nodokļa ir subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Valsts ieņēmumi, kas būtu saņemami, ja netiktu izmantota šī shēma, netika gūti, tādējādi ĪEZS ražotne guva labumu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē, jo uzņēmums uzlaboja savu likviditāti. Pēc likuma subsīdijas ir atkarīgas no eksporta rezultātiem, tāpēc tās uzskatīja par konkrētām un kompensējamām saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu. Atbilstīgi 2. punktam 2006. gada Noteikumos par īpašajām ekonomikas zonām ĪEZS eksporta mērķis, lai varētu izmantot stimulus, ir conditio sine qua non.

| (87) | Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka uzņēmuma izmantotās apakšshēmas ir pieļaujamas atbrīvojuma shēmas no nodokļa (nodokļa atmaksa) saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikumu, tāpēc tās nav kompensējamas. Uzņēmums piebilda, ka pamatregulas I pielikuma i) punktā paredzēts, ka eksporta subsīdija ir tikai atbrīvojums no importa maksājumiem, kas pārsniedz maksājumus, kurus iekasē par importētajiem izejmateriāliem, ko patērē eksportēto preču ražošanā, ar šādiem maksājumiem saistīts atvieglojums vai to atmaksa. Citiem vārdiem sakot, ja vien nav pārsniegta summa, uz kuru attiecas atvieglojums vai atbrīvojums, atbrīvojumu no ievedmuitas par izejmateriāliem, kas vajadzīgi eksportētās preces izgatavošanai, ražošanai vai apstrādei, nevar uzskatīt par kompensējamu subsīdiju. |
| --- | --- |

(87)

Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka uzņēmuma izmantotās apakšshēmas ir pieļaujamas atbrīvojuma shēmas no nodokļa (nodokļa atmaksa) saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu un I pielikumu, tāpēc tās nav kompensējamas. Uzņēmums piebilda, ka pamatregulas I pielikuma i) punktā paredzēts, ka eksporta subsīdija ir tikai atbrīvojums no importa maksājumiem, kas pārsniedz maksājumus, kurus iekasē par importētajiem izejmateriāliem, ko patērē eksportēto preču ražošanā, ar šādiem maksājumiem saistīts atvieglojums vai to atmaksa. Citiem vārdiem sakot, ja vien nav pārsniegta summa, uz kuru attiecas atvieglojums vai atbrīvojums, atbrīvojumu no ievedmuitas par izejmateriāliem, kas vajadzīgi eksportētās preces izgatavošanai, ražošanai vai apstrādei, nevar uzskatīt par kompensējamu subsīdiju.

| (88) | Atbildot uz šo argumentu, vispirms jānorāda, ka ĪEZ ražotne gūst labumu, kas juridiski atkarīgs no eksporta rezultātiem. Turklāt šīs shēmas nevar uzskatīt par pieļaujamām nodokļu atmaksas sistēmām vai atmaksas aizvietojumu sistēmām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma h) un i) punktā, II pielikumā (atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (atmaksas aizvietojuma sistēmas definīcija un noteikumi). Situācijā, kad noteikumus par atbrīvojumu no pārdošanas nodokļa un atbrīvojumu no ievedmuitas izmanto ražošanas līdzekļu iepirkšanai, tie jau neatbilst noteikumiem par atļautām atmaksas sistēmām, jo ražošanas līdzekļus nepatērē ražošanas procesā, kā noteikts I pielikuma h) punktā (pārdošanas nodokļa atmaksa) un I pielikuma i) punktā (ievedmuitas atvieglojumi). Turklāt tika apstiprināts, ka Indijas valdībai nav efektīvas pārbaudes sistēmas vai procedūras, lai apstiprinātu, vai un kādā daudzumā bez nodokļiem iepirktie izejmateriāli patērēti eksporta produkcijas ražošanai (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un attiecībā uz atmaksas aizvietojumu shēmām – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Patiesībā ĪEZ ražotnei ir noteikta prasība gūt ārvalstu valūtas neto (ĀVN) ieņēmumus, bet nav pārbaudes sistēmas, kuras mērķis būtu kontrolēt importēto preču patēriņu saistībā ar eksportēto preču ražošanu. |
| --- | --- |

(88)

Atbildot uz šo argumentu, vispirms jānorāda, ka ĪEZ ražotne gūst labumu, kas juridiski atkarīgs no eksporta rezultātiem. Turklāt šīs shēmas nevar uzskatīt par pieļaujamām nodokļu atmaksas sistēmām vai atmaksas aizvietojumu sistēmām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tās neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma h) un i) punktā, II pielikumā (atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (atmaksas aizvietojuma sistēmas definīcija un noteikumi). Situācijā, kad noteikumus par atbrīvojumu no pārdošanas nodokļa un atbrīvojumu no ievedmuitas izmanto ražošanas līdzekļu iepirkšanai, tie jau neatbilst noteikumiem par atļautām atmaksas sistēmām, jo ražošanas līdzekļus nepatērē ražošanas procesā, kā noteikts I pielikuma h) punktā (pārdošanas nodokļa atmaksa) un I pielikuma i) punktā (ievedmuitas atvieglojumi). Turklāt tika apstiprināts, ka Indijas valdībai nav efektīvas pārbaudes sistēmas vai procedūras, lai apstiprinātu, vai un kādā daudzumā bez nodokļiem iepirktie izejmateriāli patērēti eksporta produkcijas ražošanai (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un attiecībā uz atmaksas aizvietojumu shēmām – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Patiesībā ĪEZ ražotnei ir noteikta prasība gūt ārvalstu valūtas neto (ĀVN) ieņēmumus, bet nav pārbaudes sistēmas, kuras mērķis būtu kontrolēt importēto preču patēriņu saistībā ar eksportēto preču ražošanu.

| (89) | Ražotājam eksportētājam bija alternatīvs arguments, proti, tas norādīja, ka uzņēmuma izmantotās apakšshēmas nenodrošina subsīdijas, jo uzņēmums nav guvis labumu. Attiecībā uz pārdevumiem iekšzemes tirgū eksportētāji ražotāji iebilda, ka ĪEZ ražotni neuzskata par daļu Indijas fiskālās/muitas teritorijas daļu, tāpēc muitas nodokļi tai pilnībā jāsamaksā par gatavajiem ražojumiem tad, kad tos pārdod iekšzemes tirgū. Tika apgalvots, ka netiek gūts labums, jo nodokļi, no kuriem atbrīvoti izejmateriāli, ko izmanto, lai ražotu preces, ko pārdod iekšzemes tirgū, ir mazāki nekā nodokļi, ko uzņēmums maksā, pārdodot preces iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(89)

Ražotājam eksportētājam bija alternatīvs arguments, proti, tas norādīja, ka uzņēmuma izmantotās apakšshēmas nenodrošina subsīdijas, jo uzņēmums nav guvis labumu. Attiecībā uz pārdevumiem iekšzemes tirgū eksportētāji ražotāji iebilda, ka ĪEZ ražotni neuzskata par daļu Indijas fiskālās/muitas teritorijas daļu, tāpēc muitas nodokļi tai pilnībā jāsamaksā par gatavajiem ražojumiem tad, kad tos pārdod iekšzemes tirgū. Tika apgalvots, ka netiek gūts labums, jo nodokļi, no kuriem atbrīvoti izejmateriāli, ko izmanto, lai ražotu preces, ko pārdod iekšzemes tirgū, ir mazāki nekā nodokļi, ko uzņēmums maksā, pārdodot preces iekšzemes tirgū.

| (90) | Izvērtējot šo apgalvojumu, jāņem vērā, ka, lai gan ĪEZ ražotnes izveides mērķis ir gūt ārvalstu valūtas neto (ĀVN) ieņēmumus, ĪEZ ražotnei ir iespēja pārdot daļu produkcijas iekšzemes tirgū. Saskaņā ar ĪEZ shēmu preces, kas muitotas no šīs zonas uz iekšzemes tirgu, uzskatīs par importētām precēm. Pati par sevi ĪEZ nav citādā situācijā kā citi uzņēmumi, kas darbojas iekšzemes tirgū, t. i., piemērojamie nodokļi būtu jāmaksā par iepirktajām precēm. Šajā kontekstā vajadzētu būt skaidram, ka valdības lēmums iekasēt nodokļus par precēm, ko paredzēts patērēt iekšzemes tirgū, nenozīmē, ka ĪEZS ražotnes atbrīvojums no ievedmuitas un pārdošanas nodokļiem nav labums saistībā ar attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumiem. Turklāt pārdevumi iekšzemes tirgū neietekmē vispārīgāku atbilstības novērtējumu, vai ir atbilstīga pārbaudes sistēma. |
| --- | --- |

(90)

Izvērtējot šo apgalvojumu, jāņem vērā, ka, lai gan ĪEZ ražotnes izveides mērķis ir gūt ārvalstu valūtas neto (ĀVN) ieņēmumus, ĪEZ ražotnei ir iespēja pārdot daļu produkcijas iekšzemes tirgū. Saskaņā ar ĪEZ shēmu preces, kas muitotas no šīs zonas uz iekšzemes tirgu, uzskatīs par importētām precēm. Pati par sevi ĪEZ nav citādā situācijā kā citi uzņēmumi, kas darbojas iekšzemes tirgū, t. i., piemērojamie nodokļi būtu jāmaksā par iepirktajām precēm. Šajā kontekstā vajadzētu būt skaidram, ka valdības lēmums iekasēt nodokļus par precēm, ko paredzēts patērēt iekšzemes tirgū, nenozīmē, ka ĪEZS ražotnes atbrīvojums no ievedmuitas un pārdošanas nodokļiem nav labums saistībā ar attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumiem. Turklāt pārdevumi iekšzemes tirgū neietekmē vispārīgāku atbilstības novērtējumu, vai ir atbilstīga pārbaudes sistēma.

| (91) | Par eksporta pārdevumiem ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka atbrīvojums no ievedmuitas un nodokļiem nav kompensējama subsīdija, ja vien nav pārsniegta atvieglojuma summa. Uzņēmums arī apgalvo, ka ĪEZ ražotni uzrauga muitas ierēdņi un ka nav iespējams pārdot izejmateriālus iekšzemes tirgū vai iekļaut šos izejmateriālus ražojumos, ko paredzēts pārdot iekšzemes tirgū, nemaksājot piemērojamos nodokļus. Pēc ražotāja eksportētāja domām, tādējādi nav iespējams pārsniegt atvieglojuma summu. |
| --- | --- |

(91)

Par eksporta pārdevumiem ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka atbrīvojums no ievedmuitas un nodokļiem nav kompensējama subsīdija, ja vien nav pārsniegta atvieglojuma summa. Uzņēmums arī apgalvo, ka ĪEZ ražotni uzrauga muitas ierēdņi un ka nav iespējams pārdot izejmateriālus iekšzemes tirgū vai iekļaut šos izejmateriālus ražojumos, ko paredzēts pārdot iekšzemes tirgū, nemaksājot piemērojamos nodokļus. Pēc ražotāja eksportētāja domām, tādējādi nav iespējams pārsniegt atvieglojuma summu.

| (92) | Atbildot uz šo argumentu, jāatgādina, ka nav sistēmas vai procedūras, kas ļautu pārbaudīt, kādi izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir pārmaksāta ievedmuita pamatregulas I, II un III pielikuma nozīmē. ĪEZ ražotne jau ir de jure, un tai nav jāsasaista visi importa sūtījumi ar attiecīgā iegūtā ražojuma galamērķi. Vienīgi, ja šādas pārbaudes būtu ieviestas, Indijas iestādes varētu iegūt pietiekamu informāciju par izejmateriālu galamērķi tā, lai būtu iespējams efektīvi pārbaudīt, vai atbrīvojums no ievedmuitas/tirdzniecības nodokļa nepārsniedz eksporta preču ražošanai vajadzīgo izejmateriālu vērtību. Uzņēmuma iekšējās sistēmas pašas par sevi nav pietiekamas, jo valdība ir tā, kurai jāizstrādā un jāīsteno nodokļu atmaksas pārbaudes sistēma. Tādēļ izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas ĪEZS normatīvajos aktos nav noteikts, ka ĪEZS uzņēmumiem jādokumentē saikne starp importētajiem materiāliem un gatavo produkciju, un Indijas valdība nav izveidojusi efektīvu kontroles mehānismu, lai noteiktu, kādi izejmateriāli un kādā apjomā ir patērēti eksporta preču ražošanai. |
| --- | --- |

(92)

Atbildot uz šo argumentu, jāatgādina, ka nav sistēmas vai procedūras, kas ļautu pārbaudīt, kādi izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir pārmaksāta ievedmuita pamatregulas I, II un III pielikuma nozīmē. ĪEZ ražotne jau ir de jure, un tai nav jāsasaista visi importa sūtījumi ar attiecīgā iegūtā ražojuma galamērķi. Vienīgi, ja šādas pārbaudes būtu ieviestas, Indijas iestādes varētu iegūt pietiekamu informāciju par izejmateriālu galamērķi tā, lai būtu iespējams efektīvi pārbaudīt, vai atbrīvojums no ievedmuitas/tirdzniecības nodokļa nepārsniedz eksporta preču ražošanai vajadzīgo izejmateriālu vērtību. Uzņēmuma iekšējās sistēmas pašas par sevi nav pietiekamas, jo valdība ir tā, kurai jāizstrādā un jāīsteno nodokļu atmaksas pārbaudes sistēma. Tādēļ izmeklēšanā konstatēja, ka Indijas ĪEZS normatīvajos aktos nav noteikts, ka ĪEZS uzņēmumiem jādokumentē saikne starp importētajiem materiāliem un gatavo produkciju, un Indijas valdība nav izveidojusi efektīvu kontroles mehānismu, lai noteiktu, kādi izejmateriāli un kādā apjomā ir patērēti eksporta preču ražošanai.

| (93) | Indijas valdība arī neveica papildu pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu vajadzīgs, kad nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Turklāt Indijas valdība nesniedza pierādījumus, kas norādītu, ka nav pārsniegta atvieglojuma summa. |
| --- | --- |

(93)

Indijas valdība arī neveica papildu pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu vajadzīgs, kad nav efektīvas pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Turklāt Indijas valdība nesniedza pierādījumus, kas norādītu, ka nav pārsniegta atvieglojuma summa.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (94) | Tādējādi, ja nav atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojumu sistēmas, kompensējamais labums IP laikā ir muitas nodokļu (muitas pamatnodokļa un īpašā muitas papildnodokļa) atvieglojumi, atbrīvojums no pārdošanas nodokļa nomaksas par precēm, kas iepirktas iekšzemes tirgū, un atbrīvojums no pakalpojumu nodokļa. |
| --- | --- |

(94)

Tādējādi, ja nav atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojumu sistēmas, kompensējamais labums IP laikā ir muitas nodokļu (muitas pamatnodokļa un īpašā muitas papildnodokļa) atvieglojumi, atbrīvojums no pārdošanas nodokļa nomaksas par precēm, kas iepirktas iekšzemes tirgū, un atbrīvojums no pakalpojumu nodokļa.

| (95) | Attiecībā uz atbrīvojumu no muitas pamatnodokļu nomaksas, atbrīvojumu no pārdošanas nodokļa nomaksas par iekšzemes tirgū iepirktajām precēm un atbrīvojumu no pakalpojumu nodokļa skaitītāju (subsīdiju summu) aprēķināja, pamatojoties uz summām, uz kurām PIP laikā attiecās atbrīvojums. Nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitītas no šīs summas, iegūstot subsīdijas summu kā skaitītāju. |
| --- | --- |

(95)

Attiecībā uz atbrīvojumu no muitas pamatnodokļu nomaksas, atbrīvojumu no pārdošanas nodokļa nomaksas par iekšzemes tirgū iepirktajām precēm un atbrīvojumu no pakalpojumu nodokļa skaitītāju (subsīdiju summu) aprēķināja, pamatojoties uz summām, uz kurām PIP laikā attiecās atbrīvojums. Nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitītas no šīs summas, iegūstot subsīdijas summu kā skaitītāju.

| (96) | Atšķirībā no izejmateriāliem ražošanas līdzekļus fiziski neiestrādā gatavajos ražojumos. Tādējādi attiecībā uz atbrīvojumiem no nodokļiem par ražošanas līdzekļu iepirkumiem subsīdijas summu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju laikposmā, kas atspoguļo šādu ražošanas līdzekļu parasto amortizācijas periodu attiecīgajā ražošanas nozarē. Atbilstīgi ieviestajai praksei tā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP, ir koriģēta, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai ņemtu vērā visu laika gaitā gūtā labuma vērtību. Uzskatīja, ka tādēļ PIP laikā Indijā bija piemērota komerciālā procentu likme. Ja tika iesniegti pamatoti pieprasījumi, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitītas nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju. |
| --- | --- |

(96)

Atšķirībā no izejmateriāliem ražošanas līdzekļus fiziski neiestrādā gatavajos ražojumos. Tādējādi attiecībā uz atbrīvojumiem no nodokļiem par ražošanas līdzekļu iepirkumiem subsīdijas summu saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem, sadalot subsīdiju laikposmā, kas atspoguļo šādu ražošanas līdzekļu parasto amortizācijas periodu attiecīgajā ražošanas nozarē. Atbilstīgi ieviestajai praksei tā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP, ir koriģēta, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai ņemtu vērā visu laika gaitā gūtā labuma vērtību. Uzskatīja, ka tādēļ PIP laikā Indijā bija piemērota komerciālā procentu likme. Ja tika iesniegti pamatoti pieprasījumi, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu tika atskaitītas nodevas, kas noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju.

| (97) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šīs subsīdijas summas, kas noteiktas iepriekš 95. un 96. apsvērumā, kā atbilstīgu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, kurš sasniegts PIP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netiek piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi iegūtā subsīdijas norma bija 5,4 %. |
| --- | --- |

(97)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šīs subsīdijas summas, kas noteiktas iepriekš 95. un 96. apsvērumā, kā atbilstīgu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, kurš sasniegts PIP laikā, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un netiek piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. Tādējādi iegūtā subsīdijas norma bija 5,4 %.

6.   Shēma atbrīvojumam no ienākuma nodokļa

| (98) | Eksportētāji saskaņā ar šo shēmu varēja gūt labumu no daļēja atbrīvojuma no ienākuma nodokļa par peļņu, kas gūta no eksporta pārdevumiem. Juridiskais pamats šim atbrīvojumam noteikts 80.HHC pantā Aktam par ienākuma nodokli. |
| --- | --- |

(98)

Eksportētāji saskaņā ar šo shēmu varēja gūt labumu no daļēja atbrīvojuma no ienākuma nodokļa par peļņu, kas gūta no eksporta pārdevumiem. Juridiskais pamats šim atbrīvojumam noteikts 80.HHC pantā Aktam par ienākuma nodokli.

| (99) | Šo noteikumu atcēla 2005.–2006. gada novērtējumā (t. i., par finanšu gadu, kas sākās 2004. gada 1. aprīlī un beidzās 2005. gada 31. martā) un turpmāk, tādējādi 80.HHC pants Aktam par ienākuma nodokli neparedz labumu pēc 2004. gada 31. marta. Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, PIP laikā neguva labumu saskaņā ar šo shēmu. Tādējādi, ņemot vērā, ka šī shēma ir atcelta, gūtais labums netiks kompensēts, kā noteikts pamatregulas 15. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(99)

Šo noteikumu atcēla 2005.–2006. gada novērtējumā (t. i., par finanšu gadu, kas sākās 2004. gada 1. aprīlī un beidzās 2005. gada 31. martā) un turpmāk, tādējādi 80.HHC pants Aktam par ienākuma nodokli neparedz labumu pēc 2004. gada 31. marta. Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, PIP laikā neguva labumu saskaņā ar šo shēmu. Tādējādi, ņemot vērā, ka šī shēma ir atcelta, gūtais labums netiks kompensēts, kā noteikts pamatregulas 15. panta 1. punktā.

7.   Eksporta kredītu shēma (EKS)

a)   Juridiskais pamats

| (100) | Sīka informācija par šo shēmu ir sniegta Indijas Rezervju bankas (IRB) vadītāja apkārtrakstā DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 02/04.02.02/2007-08 (Eksporta kredīts ārvalstu valūtā) un vadītāja apkārtrakstā DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Eksporta kredīts rūpijās), kas ir adresēts visām Indijas komercbankām. |
| --- | --- |

(100)

Sīka informācija par šo shēmu ir sniegta Indijas Rezervju bankas (IRB) vadītāja apkārtrakstā DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 02/04.02.02/2007-08 (Eksporta kredīts ārvalstu valūtā) un vadītāja apkārtrakstā DBOD Nr. DIR.(Exp).BC 01/04.02.02/2007-08 (Eksporta kredīts rūpijās), kas ir adresēts visām Indijas komercbankām.

b)   Tiesības uz atbalstu

| (101) | Šajā shēmā ir tiesīgi piedalīties ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji. Konstatēja, ka trīs ražotāji eksportētāji guva labumu no EKS. |
| --- | --- |

(101)

Šajā shēmā ir tiesīgi piedalīties ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji. Konstatēja, ka trīs ražotāji eksportētāji guva labumu no EKS.

c)   Praktiskā īstenošana

| (102) | Saskaņā ar šo shēmu IRB nosaka obligāto maksimālo procentu likmi, kas piemērojama eksporta kredītiem, gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā, un komercbankas to var prasīt no eksportētājiem. EKS ietilpst divas apakšshēmas – eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (packing credit), kas attiecas uz eksportētājam sniegtajiem kredītiem preču iegādes, apstrādes, ražošanas, izgatavošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. IRB ir noteikusi bankām eksporta finansēšanai izmantot arī noteiktu neto kredītu apjoma daļu. |
| --- | --- |

(102)

Saskaņā ar šo shēmu IRB nosaka obligāto maksimālo procentu likmi, kas piemērojama eksporta kredītiem, gan Indijas rūpijās, gan ārvalstu valūtā, un komercbankas to var prasīt no eksportētājiem. EKS ietilpst divas apakšshēmas – eksporta kredītu shēma pirms preču nosūtīšanas (packing credit), kas attiecas uz eksportētājam sniegtajiem kredītiem preču iegādes, apstrādes, ražošanas, izgatavošanas, iepakošanas un/vai transportēšanas finansēšanai pirms eksportēšanas, un eksporta kredītu shēma pēc preču nosūtīšanas, kas paredz apgrozāmā kapitāla aizdevumus, lai finansētu debitoru parādus eksporta darījumos. IRB ir noteikusi bankām eksporta finansēšanai izmantot arī noteiktu neto kredītu apjoma daļu.

| (103) | Saskaņā ar IRB vadītāja apkārtrakstiem eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar preferenciālām procentu likmēm nekā parastiem komerckredītiem (naudas kredīti), kuras nosaka, vadoties vienīgi pēc tirgus apstākļiem. Likmju atšķirību var samazināt uzņēmumiem, kam ir labs kredītvērtējums. Faktiski uzņēmumi ar augstu kredītvērtējumu var iegūt eksporta kredītus un naudas kredītus ar vienādiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(103)

Saskaņā ar IRB vadītāja apkārtrakstiem eksportētāji var saņemt eksporta kredītus ar preferenciālām procentu likmēm nekā parastiem komerckredītiem (naudas kredīti), kuras nosaka, vadoties vienīgi pēc tirgus apstākļiem. Likmju atšķirību var samazināt uzņēmumiem, kam ir labs kredītvērtējums. Faktiski uzņēmumi ar augstu kredītvērtējumu var iegūt eksporta kredītus un naudas kredītus ar vienādiem nosacījumiem.

d)   Secinājums par EKS

| (104) | EKS kredīta preferenciālās procentu likmes, kas noteiktas 100. apsvērumā minētajos IRB vadītāja apkārtrakstos, var samazināt eksportētāja procentu izmaksas salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un šajā gadījumā šāds eksportētājs gūst labumu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Eksporta finansēšana pati par sevi nav drošāka par iekšzemes finansēšanu. Faktiski to parasti uzskata par riskantāku, un nodrošinājums, kāds nepieciešams kredītam neatkarīgi no finanšu objekta, ir tikai komerciāls lēmums, kuru pieņem attiecīgā komercbanka. Atšķirīgas likmes attiecībā uz dažādām bankām noteiktas IRB metodikas dēļ, lai noteiktu maksimālās aizdevuma likmes katrai komercbankai atsevišķi. Turklāt komercbankām nebūtu pienākuma eksporta finansējuma aizņēmējiem noteikt izdevīgākas procentu likmes eksporta kredītiem ārvalstu valūtā. |
| --- | --- |

(104)

EKS kredīta preferenciālās procentu likmes, kas noteiktas 100. apsvērumā minētajos IRB vadītāja apkārtrakstos, var samazināt eksportētāja procentu izmaksas salīdzinājumā ar kredīta izmaksām, kuras nosaka tikai pēc tirgus apstākļiem, un šajā gadījumā šāds eksportētājs gūst labumu pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Eksporta finansēšana pati par sevi nav drošāka par iekšzemes finansēšanu. Faktiski to parasti uzskata par riskantāku, un nodrošinājums, kāds nepieciešams kredītam neatkarīgi no finanšu objekta, ir tikai komerciāls lēmums, kuru pieņem attiecīgā komercbanka. Atšķirīgas likmes attiecībā uz dažādām bankām noteiktas IRB metodikas dēļ, lai noteiktu maksimālās aizdevuma likmes katrai komercbankai atsevišķi. Turklāt komercbankām nebūtu pienākuma eksporta finansējuma aizņēmējiem noteikt izdevīgākas procentu likmes eksporta kredītiem ārvalstu valūtā.

| (105) | Kaut arī saskaņā ar EKS piedāvātos preferenciālos kredītus sniedz komercbankas, iegūtais labums ir valsts finansiāls ieguldījums regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Šajā kontekstā jānorāda, ka ne pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, ne ASCM nav paredzēta maksa par publiskajiem pārskatiem, piemēram, Indijas valdības veiktu atmaksu komercbankām, lai izveidotu subsīdiju, bet tikai valdības rīkojums veikt pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā raksturotās funkcijas. IRB ir valsts struktūra, un uz to attiecināms termins “valdība”, kas definēts pamatregulas 1. panta 3. punktā. Šī banka 100 % apjomā pieder valstij, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. IRB dod norādījumus privātām struktūrām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē, jo komercbankām ir saistoši tās pieņemtie nosacījumi, cita starpā, arī par maksimālajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti IRB vadītāja apkārtrakstos un IRB noteikumos par to, ka komercbankām zināma neto kredītu summa jānovirza eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, šajā gadījumā sniegt aizdevumus preferenciāla eksporta finansējuma veidā. Pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē šādu aizdevumu veidā piešķirtu naudas līdzekļu tiešu pārskaitīšanu konkrētos apstākļos parasti uztic valdībai, un praksē tā būtībā atšķiras no valdības parastās prakses. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu šo subsīdiju uzskata par konkrētu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu un tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta rezultātiem. |
| --- | --- |

(105)

Kaut arī saskaņā ar EKS piedāvātos preferenciālos kredītus sniedz komercbankas, iegūtais labums ir valsts finansiāls ieguldījums regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. Šajā kontekstā jānorāda, ka ne pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktā, ne ASCM nav paredzēta maksa par publiskajiem pārskatiem, piemēram, Indijas valdības veiktu atmaksu komercbankām, lai izveidotu subsīdiju, bet tikai valdības rīkojums veikt pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i), ii) vai iii) punktā raksturotās funkcijas. IRB ir valsts struktūra, un uz to attiecināms termins “valdība”, kas definēts pamatregulas 1. panta 3. punktā. Šī banka 100 % apjomā pieder valstij, un tā īsteno valsts politikas mērķus, piemēram, monetāro politiku, un tās vadību ieceļ Indijas valdība. IRB dod norādījumus privātām struktūrām pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē, jo komercbankām ir saistoši tās pieņemtie nosacījumi, cita starpā, arī par maksimālajām procentu likmēm eksporta kredītiem, kas noteikti IRB vadītāja apkārtrakstos un IRB noteikumos par to, ka komercbankām zināma neto kredītu summa jānovirza eksporta finansēšanai. Saskaņā ar šo norādījumu komercbanku pienākums ir veikt darbības, kas minētas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā, šajā gadījumā sniegt aizdevumus preferenciāla eksporta finansējuma veidā. Pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē šādu aizdevumu veidā piešķirtu naudas līdzekļu tiešu pārskaitīšanu konkrētos apstākļos parasti uztic valdībai, un praksē tā būtībā atšķiras no valdības parastās prakses. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu šo subsīdiju uzskata par konkrētu un kompensējamu, jo preferenciālas procentu likmes ir pieejamas tikai attiecībā uz eksporta darījumu finansēšanu un tādēļ tās ir atkarīgas no eksporta rezultātiem.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (106) | Subsīdijas summa ir aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kuri samaksāti par eksporta kredītiem, kas izmantoti PIP laikā, un summu, kura būtu maksājama par parastiem komerckredītiem, ko izmantotu ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu (skaitītāju) pieskaitīja eksporta apgrozījumam PIP laikā kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un tā netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(106)

Subsīdijas summa ir aprēķināta, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kuri samaksāti par eksporta kredītiem, kas izmantoti PIP laikā, un summu, kura būtu maksājama par parastiem komerckredītiem, ko izmantotu ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu (skaitītāju) pieskaitīja eksporta apgrozījumam PIP laikā kā atbilstīgu saucēju, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem un tā netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (107) | PIP laikā no šīs shēmas labumu 0,3 % līdz 0,4 % apjomā guva trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(107)

PIP laikā no šīs shēmas labumu 0,3 % līdz 0,4 % apjomā guva trīs ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

8.   Komplekso stimulu shēma (KSS)

a)   Juridiskais pamats

| (108) | Iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz PET plēvi, tostarp pārskatīšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica pašreiz spēkā esošo galīgo kompensācijas maksājumu, pārbaudīja vairākas Indijas valsts shēmas, kas bija saistītas ar stimulu piešķiršanu vietējiem uzņēmumiem. Valsts shēmas dēvējamas par “komplekso stimulu shēmām” (KSS), jo tās var būt saistītas ar dažādiem stimuliem. Izmeklēšanā konstatēja, ka uzņēmuma tiesības gūt labumu no shēmas ir paredzētas “sertifikātā par tiesībām uz atbalstu”. Izmeklēšanā atklāja, ka divi ražotāji, kas sadarbojās, PIP laikā saskaņā ar KSS bija atbrīvoti no tirdzniecības (pārdošanas) nodokļa atbilstīgi Uttar Pradesh štata Akta par tirdzniecības nodokli 4.A iedaļai. Šie nodokļu noteikumi atbrīvo uzņēmuma pārdevumus iekšzemes tirgū no pārdošanas nodokļa (gan no vietējā pārdošanas nodokļa, gan centrālā pārdošanas nodokļa). |
| --- | --- |

(108)

Iepriekšējās izmeklēšanās attiecībā uz PET plēvi, tostarp pārskatīšanas izmeklēšanā, kuras rezultātā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica pašreiz spēkā esošo galīgo kompensācijas maksājumu, pārbaudīja vairākas Indijas valsts shēmas, kas bija saistītas ar stimulu piešķiršanu vietējiem uzņēmumiem. Valsts shēmas dēvējamas par “komplekso stimulu shēmām” (KSS), jo tās var būt saistītas ar dažādiem stimuliem. Izmeklēšanā konstatēja, ka uzņēmuma tiesības gūt labumu no shēmas ir paredzētas “sertifikātā par tiesībām uz atbalstu”. Izmeklēšanā atklāja, ka divi ražotāji, kas sadarbojās, PIP laikā saskaņā ar KSS bija atbrīvoti no tirdzniecības (pārdošanas) nodokļa atbilstīgi Uttar Pradesh štata Akta par tirdzniecības nodokli 4.A iedaļai. Šie nodokļu noteikumi atbrīvo uzņēmuma pārdevumus iekšzemes tirgū no pārdošanas nodokļa (gan no vietējā pārdošanas nodokļa, gan centrālā pārdošanas nodokļa).

b)   Tiesības uz atbalstu

| (109) | Lai iegūtu tiesības uz atbalstu, uzņēmumiem parasti jāinvestē kāda štata mazāk attīstītajās teritorijās, izveidojot tajās jaunu rūpniecības uzņēmumu vai veicot liela apjoma kapitālieguldījumus kāda rūpniecības uzņēmuma paplašināšanā vai diversifikācijā. Galvenais kritērijs stimulu summu noteikšanai ir tās vietas klasifikācija, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums, un ieguldījumu apjoms. |
| --- | --- |

(109)

Lai iegūtu tiesības uz atbalstu, uzņēmumiem parasti jāinvestē kāda štata mazāk attīstītajās teritorijās, izveidojot tajās jaunu rūpniecības uzņēmumu vai veicot liela apjoma kapitālieguldījumus kāda rūpniecības uzņēmuma paplašināšanā vai diversifikācijā. Galvenais kritērijs stimulu summu noteikšanai ir tās vietas klasifikācija, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums, un ieguldījumu apjoms.

c)   Praktiskā īstenošana

| (110) | Izmantojot shēmas atbrīvojumam no pārdošanas nodokļa, no konkrētām ražotnēm vairs nav jāiekasē pārdošanas nodoklis par pārdevumiem. Līdzīgā veidā šīs konkrētās ražotnes atbrīvoja no pārdošanas nodokļa par preču iegādi no piegādātājiem, kuri ir tiesīgi piedalīties minētajās shēmās. Lai gan attiecībā uz pārdevumiem konkrētās pārdošanas ražotnes negūst labumu no atbrīvojuma, labumu gūst konkrētas pircējas ražotnes. |
| --- | --- |

(110)

Izmantojot shēmas atbrīvojumam no pārdošanas nodokļa, no konkrētām ražotnēm vairs nav jāiekasē pārdošanas nodoklis par pārdevumiem. Līdzīgā veidā šīs konkrētās ražotnes atbrīvoja no pārdošanas nodokļa par preču iegādi no piegādātājiem, kuri ir tiesīgi piedalīties minētajās shēmās. Lai gan attiecībā uz pārdevumiem konkrētās pārdošanas ražotnes negūst labumu no atbrīvojuma, labumu gūst konkrētas pircējas ražotnes.

d)   Komentāri, kas sniegti pēc informācijas nodošanas atklātībā

| (111) | Pēc informācijas nodošanas atklātībā viens ražotājs eksportētājs norādīja, ka, skaitliski novērtējot saistībā ar shēmu gūto labumu, tika uzskatīts, ka attiecīgā ražojuma ražošanā izmantoto galveno izejmateriālu piegādātāji izmantojuši atbrīvojumu no pārdošanas nodokļa. Tomēr pārdošanas rēķini liecina, ka minētie piegādātāji patiesībā maksājuši nodokli par pārdevumiem, kas veikti attiecīgajam uzņēmumam. Tādējādi, ņemot vērā, ka uzņēmums samaksājis pārdošanas nodokli, ražotājs eksportētājs no šīm iegādēm nav guvis kompensējamu labumu, tāpēc subsīdijas summa tika attiecīgi pārskatīta. |
| --- | --- |

(111)

Pēc informācijas nodošanas atklātībā viens ražotājs eksportētājs norādīja, ka, skaitliski novērtējot saistībā ar shēmu gūto labumu, tika uzskatīts, ka attiecīgā ražojuma ražošanā izmantoto galveno izejmateriālu piegādātāji izmantojuši atbrīvojumu no pārdošanas nodokļa. Tomēr pārdošanas rēķini liecina, ka minētie piegādātāji patiesībā maksājuši nodokli par pārdevumiem, kas veikti attiecīgajam uzņēmumam. Tādējādi, ņemot vērā, ka uzņēmums samaksājis pārdošanas nodokli, ražotājs eksportētājs no šīm iegādēm nav guvis kompensējamu labumu, tāpēc subsīdijas summa tika attiecīgi pārskatīta.

e)   Secinājums

| (112) | KSS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Atbrīvojums no pārdošanas nodokļiem par iegādēm ir finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina valdības ieņēmumus, kuri citādi tiktu gūti. Turklāt no šā atbrīvojuma uzņēmumi gūst labumu, jo tas uzlabo to likviditāti. |
| --- | --- |

(112)

KSS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 2. panta 2. punkta nozīmē. Atbrīvojums no pārdošanas nodokļiem par iegādēm ir finansiāls ieguldījums, jo šī koncesija samazina valdības ieņēmumus, kuri citādi tiktu gūti. Turklāt no šā atbrīvojuma uzņēmumi gūst labumu, jo tas uzlabo to likviditāti.

| (113) | KSS ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuri ir investējuši noteiktās ģeogrāfiskās vietās kāda Indijas štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kas atrodas ārpus šīm teritorijām. Labumu apjoms atšķiras atbilstīgi attiecīgajai teritorijai. Šī shēma atbilstīgi pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktam un 3. panta 3. punktam ir konkrēta, tādēļ tā ir kompensējama. |
| --- | --- |

(113)

KSS ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kuri ir investējuši noteiktās ģeogrāfiskās vietās kāda Indijas štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kas atrodas ārpus šīm teritorijām. Labumu apjoms atšķiras atbilstīgi attiecīgajai teritorijai. Šī shēma atbilstīgi pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktam un 3. panta 3. punktam ir konkrēta, tādēļ tā ir kompensējama.

f)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (114) | Attiecībā uz atbrīvojumu no pārdošanas nodokļa subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz pārdošanas nodokļa summu, kas būtu parasti jāmaksā, bet kas netika samaksāta PIP laikā. |
| --- | --- |

(114)

Attiecībā uz atbrīvojumu no pārdošanas nodokļa subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz pārdošanas nodokļa summu, kas būtu parasti jāmaksā, bet kas netika samaksāta PIP laikā.

| (115) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa (skaitītājs) pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija piešķirta par uzņēmuma kopējo eksporta un iekšzemes pārdevumu apgrozījumu kā atbilstīgs saucējs, jo subsīdija nebija atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(115)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa (skaitītājs) pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija piešķirta par uzņēmuma kopējo eksporta un iekšzemes pārdevumu apgrozījumu kā atbilstīgs saucējs, jo subsīdija nebija atkarīga no eksporta rezultātiem un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (116) | Divi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, PIP laikā ieguva subsīdijas, izmantojot šo shēmu, attiecīgi 0,3 % un 1,4 % apjomā. |
| --- | --- |

(116)

Divi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, PIP laikā ieguva subsīdijas, izmantojot šo shēmu, attiecīgi 0,3 % un 1,4 % apjomā.

9.   Kompensējamo subsīdiju summa

| (117) | Jāatgādina, ka Regulā (EK) Nr. 367/2006 un iepriekš 2., 3. un 4. apsvērumā minētajos turpmākajos grozījumos tika konstatēts, ka attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, kompensējamo subsīdiju summa, kas izteikta atbilstīgi preču vērtībai, ir no 12 % līdz 19,1 %. |
| --- | --- |

(117)

Jāatgādina, ka Regulā (EK) Nr. 367/2006 un iepriekš 2., 3. un 4. apsvērumā minētajos turpmākajos grozījumos tika konstatēts, ka attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, kompensējamo subsīdiju summa, kas izteikta atbilstīgi preču vērtībai, ir no 12 % līdz 19,1 %.

| (118) | Šīs daļējās starpposma pārskatīšanas laikā tika konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju summa, kas izteikta atbilstīgi preču vērtībai, ir 5,4 % līdz 8,6 %, kā norādīts tālāk.












  Shēma→ | IAS (12) | DEPBS
   (12) | RLEVS (12) | ĪEZS (12) | EKS (12) | KSS | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uzņēmums↓ | % | % | % | % | % | % | % |
| Ester Industries Limited | | 5,8 | 1,0 | | 0,4 | | 7,2 |
| Garware Polyester Limited | 0,5 | 3,9 | 1,0 | | Niecīga | | 5,4 |
| Polyplex Corporation Limited | 1,7 | 3,2 | 1,9 | | 0,4 | 1,4 | 8,6 |
| SRF Limited | | | | 5,4 | | | 5,4 |
| Uflex Limited | 2,1 | 2,7 | 1,0 | | 0,3 | 0,3 | 6,4 |

(118)

Šīs daļējās starpposma pārskatīšanas laikā tika konstatēts, ka kompensējamo subsīdiju summa, kas izteikta atbilstīgi preču vērtībai, ir 5,4 % līdz 8,6 %, kā norādīts tālāk.

Shēma→

IAS (12)

DEPBS
   (12)

RLEVS (12)

ĪEZS (12)

EKS (12)

KSS

Kopā

Uzņēmums↓

%

%

%

%

%

%

%

Ester Industries Limited

5,8

1,0

0,4

7,2

Garware Polyester Limited

0,5

3,9

1,0

Niecīga

5,4

Polyplex Corporation Limited

1,7

3,2

1,9

0,4

1,4

8,6

SRF Limited

5,4

5,4

Uflex Limited

2,1

2,7

1,0

0,3

0,3

6,4

10.   Kompensācijas pasākumi

| (119) | Saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem un šīs daļējās starpposma pārskatīšanas pamatojumu, kas minēts paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu 3. punktā, ir konstatēts, ka attiecīgo ražotāju eksportētāju subsidēšanas apjoms ir samazinājies, tāpēc ir attiecīgi jākoriģē kompensācijas maksājuma likmes, kuras šiem ražotājiem eksportētājiem noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 367/2006. |
| --- | --- |

(119)

Saskaņā ar pamatregulas 19. panta noteikumiem un šīs daļējās starpposma pārskatīšanas pamatojumu, kas minēts paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu 3. punktā, ir konstatēts, ka attiecīgo ražotāju eksportētāju subsidēšanas apjoms ir samazinājies, tāpēc ir attiecīgi jākoriģē kompensācijas maksājuma likmes, kuras šiem ražotājiem eksportētājiem noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 367/2006.

| (120) | Koriģētā kompensācijas maksājuma likmes jānosaka atbilstīgi jaunajām subsidēšanas likmēm, kas tika konstatētas šajā starpposma pārskatīšanā, jo iepriekšējā antisubsidēšanas izmeklēšanā aprēķinātā kaitējuma starpība joprojām ir lielāka. |
| --- | --- |

(120)

Koriģētā kompensācijas maksājuma likmes jānosaka atbilstīgi jaunajām subsidēšanas likmēm, kas tika konstatētas šajā starpposma pārskatīšanā, jo iepriekšējā antisubsidēšanas izmeklēšanā aprēķinātā kaitējuma starpība joprojām ir lielāka.

| (121) | Attiecībā uz visiem citiem uzņēmumiem, kas nesadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, jāatgādina, ka faktiskie izmeklēto shēmu veidi un to kompensējamība nav mainījusies salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu. Tāpēc nav pamatoti pārrēķināt subsīdiju un maksājumu likmes šiem uzņēmumiem. Tādēļ piemērojamā maksājuma likmes visām citām personām, izņemot piecus ražotājus eksportētājus, kas sadarbojās, paliek nemainīgas. |
| --- | --- |

(121)

Attiecībā uz visiem citiem uzņēmumiem, kas nesadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā, jāatgādina, ka faktiskie izmeklēto shēmu veidi un to kompensējamība nav mainījusies salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu. Tāpēc nav pamatoti pārrēķināt subsīdiju un maksājumu likmes šiem uzņēmumiem. Tādēļ piemērojamā maksājuma likmes visām citām personām, izņemot piecus ražotājus eksportētājus, kas sadarbojās, paliek nemainīgas.

| (122) | Uzņēmumiem individuāli noteiktās kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, atbilst daļējā starpposma pārskatīšanā konstatētajai situācijai. Tādējādi tās ir piemērojamas vienīgi attiecīgā ražojuma importam, ko veic šie uzņēmumi. Šīs maksājuma likmes attiecīgā ražojuma importam nevar izmantot neviens uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, arī tās struktūras ne, kas saistītas ar konkrēti minētajām, un tām piemērojama maksājuma likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(122)

Uzņēmumiem individuāli noteiktās kompensācijas maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, atbilst daļējā starpposma pārskatīšanā konstatētajai situācijai. Tādējādi tās ir piemērojamas vienīgi attiecīgā ražojuma importam, ko veic šie uzņēmumi. Šīs maksājuma likmes attiecīgā ražojuma importam nevar izmantot neviens uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, arī tās struktūras ne, kas saistītas ar konkrēti minētajām, un tām piemērojama maksājuma likme, kas attiecas uz “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (123) | Visas prasības piemērot šīs individuālās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties jāadresē Komisijai (13) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā un pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuri gūst labumu no individuālās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(123)

Visas prasības piemērot šīs individuālās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunas ražotnes vai pārdošanas struktūras izveides) nekavējoties jāadresē Komisijai (13) kopā ar visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksporta pārdošanu, kuras, piemēram, saistās ar minēto nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un pārdošanas struktūrās. Vajadzības gadījumā un pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju regulu attiecīgi grozīs, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuri gūst labumu no individuālās maksājuma likmes.

11.   Antidempinga pasākumi

| (124) | Kā paredzēts paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu 3. punkta pēdējā rindkopā, kompensācijas maksājuma likmes grozīšana ietekmēs galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007, jo tas koriģēts iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā, lai nepieļautu, ka no eksporta subsīdijām gūto labumu uzskaita dubulti (jāatgādina, ka galīgais antidempinga maksājums tika balstīts uz dempinga starpību, jo tika konstatēts, ka pēdējā ir mazāka nekā kaitējuma novēršanas apjoms). Pamatregulas 24. panta 1. punkts un 14. panta 1. punkts Regulā (EK) Nr. 384/96 paredz, ka nevienam ražojumam vienlaikus nepiemēro abus – gan antidempinga, gan kompensācijas – pasākumus, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka dažas izmeklēšanā analizētās subsīdiju shēmas, kas ir kompensējamas, ir eksporta subsīdijas pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Kā tādas šīs subsīdijas ietekmēja Indijas ražotāju eksportētāju eksporta cenas, tādējādi izraisot dempinga starpības palielināšanos. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punktu tika koriģētas galīgā antidempinga maksājuma likmes, ņemot vērā faktisko dempinga starpību, kas palikusi pēc galīgā kompensācijas maksājuma noteikšanas, kompensējot eksporta subsīdiju ietekmi (skatīt Regulas (EK) Nr. 366/200659. apsvērumu un Regulas (EK) Nr. 1424/2006 11. apsvērumu). |
| --- | --- |

(124)

Kā paredzēts paziņojuma par izmeklēšanas sākšanu 3. punkta pēdējā rindkopā, kompensācijas maksājuma likmes grozīšana ietekmēs galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007, jo tas koriģēts iepriekšējā antidempinga izmeklēšanā, lai nepieļautu, ka no eksporta subsīdijām gūto labumu uzskaita dubulti (jāatgādina, ka galīgais antidempinga maksājums tika balstīts uz dempinga starpību, jo tika konstatēts, ka pēdējā ir mazāka nekā kaitējuma novēršanas apjoms). Pamatregulas 24. panta 1. punkts un 14. panta 1. punkts Regulā (EK) Nr. 384/96 paredz, ka nevienam ražojumam vienlaikus nepiemēro abus – gan antidempinga, gan kompensācijas – pasākumus, lai labotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka dažas izmeklēšanā analizētās subsīdiju shēmas, kas ir kompensējamas, ir eksporta subsīdijas pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Kā tādas šīs subsīdijas ietekmēja Indijas ražotāju eksportētāju eksporta cenas, tādējādi izraisot dempinga starpības palielināšanos. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punktu tika koriģētas galīgā antidempinga maksājuma likmes, ņemot vērā faktisko dempinga starpību, kas palikusi pēc galīgā kompensācijas maksājuma noteikšanas, kompensējot eksporta subsīdiju ietekmi (skatīt Regulas (EK) Nr. 366/200659. apsvērumu un Regulas (EK) Nr. 1424/2006 11. apsvērumu).

| (125) | Tāpēc galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, tagad ir jākoriģē, ņemot vērā pārskatīto no eksporta subsīdijām PIP laikā gūtā labuma apjomu, kas noteikts šajā antisubsidēšanas izmeklēšanā, lai atspoguļotu faktisko dempinga starpību, kura palikusi pēc koriģētā galīgā kompensācijas maksājuma piemērošanas, kompensējot eksporta subsīdiju ietekmi. |
| --- | --- |

(125)

Tāpēc galīgā antidempinga maksājuma likmes, kas noteiktas attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, tagad ir jākoriģē, ņemot vērā pārskatīto no eksporta subsīdijām PIP laikā gūtā labuma apjomu, kas noteikts šajā antisubsidēšanas izmeklēšanā, lai atspoguļotu faktisko dempinga starpību, kura palikusi pēc koriģētā galīgā kompensācijas maksājuma piemērošanas, kompensējot eksporta subsīdiju ietekmi.

| (126) | Dempinga starpības, kas iepriekš tika noteiktas uzņēmumiem Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited, Polyplex Corporation Limited un Uflex Limited (tajā laikā – Flex Industries Limited) (14), tika noteiktas Regulā (EK) Nr. 366/2006 (skatīt 50. apsvērumu) un četriem attiecīgajiem uzņēmumiem bija attiecīgi 29,3 %, 20,1 %, 3,7 % un 3,2 %. Dempinga starpība uzņēmumam SRF Limited, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 1424/2006, bija 15,5 %. |
| --- | --- |

(126)

Dempinga starpības, kas iepriekš tika noteiktas uzņēmumiem Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited, Polyplex Corporation Limited un Uflex Limited (tajā laikā – Flex Industries Limited) (14), tika noteiktas Regulā (EK) Nr. 366/2006 (skatīt 50. apsvērumu) un četriem attiecīgajiem uzņēmumiem bija attiecīgi 29,3 %, 20,1 %, 3,7 % un 3,2 %. Dempinga starpība uzņēmumam SRF Limited, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 1424/2006, bija 15,5 %.

| (127) | Ņemot vērā labumu, kas PIP laikā gūts no eksporta subsīdijām, un iepriekš noteikto dempinga starpību, attiecīgajiem uzņēmumiem piemērojamās starpības un maksājuma likmes tāpēc aprēķināmas, kā norādīts tālāk tabulā:











  Uzņēmums | Eksporta subsīdijas norma | Kopējā subsīdijas norma | Iepriekš konstatētā dempinga Starpība | Kompensācijas maksājums | Antidempinga maksājums | Kopējā maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited | 7,2 % | 7,2 % | 29,3 % | 7,2 % | 22,1 % | 29,3 % |
| Garware Polyester Limited | 5,4 % | 5,4 % | 20,1 % | 5,4 % | 14,7 % | 20,1 % |
| Polyplex Corporation Limited | 7,2 % | 8,6 % | 3,7 % | 8,6 % | 0,0 % | 8,6 % |
| SRF Limited | 5,4 % | 5,4 % | 15,5 % | 5,4 % | 10,1 % | 15,5 % |
| Uflex Limited | 6,1 % | 6,4 % | 3,2 % | 6,4 % | 0,0 % | 6,4 % |

(127)

Ņemot vērā labumu, kas PIP laikā gūts no eksporta subsīdijām, un iepriekš noteikto dempinga starpību, attiecīgajiem uzņēmumiem piemērojamās starpības un maksājuma likmes tāpēc aprēķināmas, kā norādīts tālāk tabulā:

Uzņēmums

Eksporta subsīdijas norma

Kopējā subsīdijas norma

Iepriekš konstatētā dempinga Starpība

Kompensācijas maksājums

Antidempinga maksājums

Kopējā maksājuma likme

Ester Industries Limited

7,2 %

7,2 %

29,3 %

7,2 %

22,1 %

29,3 %

Garware Polyester Limited

5,4 %

5,4 %

20,1 %

5,4 %

14,7 %

20,1 %

Polyplex Corporation Limited

7,2 %

8,6 %

3,7 %

8,6 %

0,0 %

8,6 %

SRF Limited

5,4 %

5,4 %

15,5 %

5,4 %

10,1 %

15,5 %

Uflex Limited

6,1 %

6,4 %

3,2 %

6,4 %

0,0 %

6,4 %

| (128) | Lai ņemtu vērā pārskatīto antidempinga maksājuma apjomu pieciem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1292/2007, |
| --- | --- |

(128)

Lai ņemtu vērā pārskatīto antidempinga maksājuma apjomu pieciem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1292/2007,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 367/2006 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Galīgā kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro turpmāk norādīto uzņēmumu izgatavoto ražojumu Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Galīgais maksājums (%) | Taric papildkods |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 7,2 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 5,4 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 17,1 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 8,7 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 8,6 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, India | 5,4 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 6,4 | A027 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 19,1 | A999” |

Uzņēmums

Galīgais maksājums (%)

Taric papildkods

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

7,2

A026

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

5,4

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

17,1

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

8,7

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

8,6

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, India

5,4

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

6,4

A027

Visi pārējie uzņēmumi

19,1

A999”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1292/2007 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk norādīto uzņēmumu izgatavoto ražojumu Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Galīgais maksājums (%) | Taric papildkods |
| --- | --- | --- |
| Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India | 22,1 | A026 |
| Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 14,7 | A028 |
| Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India | 0,0 | A030 |
| MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India | 18,0 | A031 |
| Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India | 0,0 | A032 |
| SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, India | 10,1 | A753 |
| Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India | 0,0 | A027 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 17,3 | A999” |

Uzņēmums

Galīgais maksājums (%)

Taric papildkods

Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India

22,1

A026

Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India

14,7

A028

Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India

0,0

A030

MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India

18,0

A031

Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India

0,0

A032

SRF Limited, Block C, Sector 45, Greenwood City, Gurgaon 122 003, Haryana, India

10,1

A753

Uflex Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India

0,0

A027

Visi pārējie uzņēmumi

17,3

A999”

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 8. janvārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 316, 10.12.1999., 1. lpp.

2

(3)  OV L 68, 8.3.2006., 15. lpp.

3

(4)  OV L 236, 31.8.2006., 1. lpp.

4

(5)  OV L 255, 29.9.2007., 1. lpp.

5

(6)  OV L 227, 23.8.2001., 1. lpp.

6

(7)  OV L 68, 8.3.2006., 6. lpp.

7

(8)  OV L 270, 29.9.2006., 1. lpp.

8

(9)  OV L 288, 6.11.2007., 1. lpp.

9

(10)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

10

(11)  OV C 240, 12.10.2007., 6. lpp.

11

(12)  Subsīdijas, kas apzīmētas ar zvaigznīti, ir eksporta subsīdijas.

12

(13)  European Commission – Directorate General for Trade – Directorate B, N105, 04/90, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.

13

European Commission – Directorate General for Trade – Directorate B, N105, 04/90, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels

(14)  OV L 68, 8.3.2006., 6. lpp.

14

---

| 10.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 6/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 6/18

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 16/2009

(2009. gada 9. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 10. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 9. janvārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 58,7 |
| TR | 104,0 |
| ZZ | 81,4 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 88,6 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 134,3 |
| 0709 90 70 | MA | 87,0 |
| TR | 158,3 |
| ZZ | 122,7 |
| 0805 10 20 | BR | 44,6 |
| CL | 44,1 |
| EG | 52,5 |
| IL | 54,2 |
| MA | 55,0 |
| TR | 78,3 |
| ZA | 44,1 |
| ZZ | 53,3 |
| 0805 20 10 | MA | 69,0 |
| ZZ | 69,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 49,4 |
| IL | 69,6 |
| TR | 82,2 |
| ZZ | 67,1 |
| 0805 50 10 | EG | 47,1 |
| MA | 58,4 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 56,9 |
| 0808 10 80 | CN | 83,6 |
| MK | 35,0 |
| US | 116,4 |
| ZZ | 78,3 |
| 0808 20 50 | CN | 68,2 |
| US | 119,1 |
| ZZ | 93,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

58,7

TR

104,0

ZZ

81,4

0707 00 05

JO

167,2

MA

88,6

TR

147,0

ZZ

134,3

0709 90 70

MA

87,0

TR

158,3

ZZ

122,7

0805 10 20

BR

44,6

CL

44,1

EG

52,5

IL

54,2

MA

55,0

TR

78,3

ZA

44,1

ZZ

53,3

0805 20 10

MA

69,0

ZZ

69,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

49,4

IL

69,6

TR

82,2

ZZ

67,1

0805 50 10

EG

47,1

MA

58,4

TR

65,3

ZZ

56,9

0808 10 80

CN

83,6

MK

35,0

US

116,4

ZZ

78,3

0808 20 50

CN

68,2

US

119,1

ZZ

93,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

DIREKTĪVAS

| 10.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 6/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 6/20

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2008/128/EK

(2008. gada 22. decembris),

ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos

(Kodificēta versija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīvu 89/107/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, kuras atļauts izmantot cilvēku uzturā (1), un jo īpaši tās 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

tā kā

| (1) | Komisijas 1995. gada 26. jūlija Direktīva 95/45/EK, ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus krā svielām, kuras lieto pārtikas produktos (2) ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā direktīva ir jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1995. gada 26. jūlija Direktīva 95/45/EK, ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus krā svielām, kuras lieto pārtikas produktos (2) ir vairākas reizes būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā direktīva ir jākodificē.

| (2) | Ir nepieciešams izstrādāt tīrības kritērijus visām krāsvielām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. jūnija Direktīvā 94/36/EK par krāsvielu lietošanu pārtikas produktos (4). |
| --- | --- |

(2)

Ir nepieciešams izstrādāt tīrības kritērijus visām krāsvielām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. jūnija Direktīvā 94/36/EK par krāsvielu lietošanu pārtikas produktos (4).

| (3) | Ir nepieciešams ņemt vērā krāsvielu specifikācijas un analīžu metodes, kā to nosaka Pārtikas kodekss, kā to sagatavojusi Apvienotā FAO/WTO ekspertu komiteja par pārtikas piedevām (JECFA). |
| --- | --- |

(3)

Ir nepieciešams ņemt vērā krāsvielu specifikācijas un analīžu metodes, kā to nosaka Pārtikas kodekss, kā to sagatavojusi Apvienotā FAO/WTO ekspertu komiteja par pārtikas piedevām (JECFA).

| (4) | Pārtikas piedevas, ko iegūst ar ražošanas metodēm vai no izejmateriāliem, kas ievērojami atšķiras no tā, ko ir novērtējusi Pārtikas zinātniskā komiteja, vai no tā, kas minēts šajā direktīvā, būtu jāiesniedz drošības izvērtēšanai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei ar uzsvaru uz tīrības kritērijiem. |
| --- | --- |

(4)

Pārtikas piedevas, ko iegūst ar ražošanas metodēm vai no izejmateriāliem, kas ievērojami atšķiras no tā, ko ir novērtējusi Pārtikas zinātniskā komiteja, vai no tā, kas minēts šajā direktīvā, būtu jāiesniedz drošības izvērtēšanai Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei ar uzsvaru uz tīrības kritērijiem.

| (5) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu. |
| --- | --- |

(5)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu.

| (6) | Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, kā izklāstīts II pielikuma B daļā, |
| --- | --- |

(6)

Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, kā izklāstīts II pielikuma B daļā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvā 94/36/EK minēto krāsvielu tīrības kritēriji, kas uzskaitīti Direktīvas 89/107/EEK 3. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ir noteikti šīs direktīvas I pielikumā.

2. pants

Direktīvu 95/45/EK, kā tā grozīta ar direktīvām, kā izklāstīts II pielikuma A daļā, atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, kā izklāstīts II pielikuma B daļā.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas III pielikumā.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 22. decembrī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 40, 11.2.1989., 27. lpp.

1

(2)  OV L 226, 22.9.1995., 1. lpp.

2

(3)  Skat. II pielikuma A daļu.

3

(4)  OV L 237, 10.9.1994., 13. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

A.   KRĀSVIELAS ALUMĪNIJA LAKU VISPĀRĪGĀS SPECIFIKĀCIJAS

| Definīcija | Alumīnija lakas iegūst, tīrības kritērijiem atbilstošām krāsvielām reaģējot ar alumīniju ūdens šķīdumā. Alumīnijs parasti ir svaigi pagatavots, nežāvēts, un iegūts, alumīnija sulfātam vai hlorīdam reaģējot ar nātrija vai kalcija karbonātu vai bikarbonātu, vai amonjaku. Pēc lakas izveidošanās, produktu filtrē, mazgā ar ūdeni un žāvē. Gala produktā iespējama neizreaģējušā alumīnija klātbūtne |
| --- | --- |
| HCl nešķīstošas vielas | Ne vairāk kā 0,5 % |
| Ar ēteri ekstrahējamas vielas | Ne vairāk kā 0,2 % (neitrālos apstākļos)
  Atbilstošajām krāsvielām piemēro to īpašos tīrības kritērijus |

Definīcija

Alumīnija lakas iegūst, tīrības kritērijiem atbilstošām krāsvielām reaģējot ar alumīniju ūdens šķīdumā. Alumīnijs parasti ir svaigi pagatavots, nežāvēts, un iegūts, alumīnija sulfātam vai hlorīdam reaģējot ar nātrija vai kalcija karbonātu vai bikarbonātu, vai amonjaku. Pēc lakas izveidošanās, produktu filtrē, mazgā ar ūdeni un žāvē. Gala produktā iespējama neizreaģējušā alumīnija klātbūtne

HCl nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,5 %

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % (neitrālos apstākļos)

Atbilstošajām krāsvielām piemēro to īpašos tīrības kritērijus

B.   ĪPAŠIE TĪRĪBAS KRITĒRIJI

| E 100 KURKUMĪNS |
| --- |
| Sinonīmi | CI Dabīgais dzeltenais 3, turmerika dzeltenais; diferoilmetāns |
| Definīcija | Kurkumīnu iegūst ar selektīviem šķīdinātājiem ekstrahējot turmeriku, t.i. dabīgā Curcuma longa L. sakneņus. Lai iegūtu koncentrētu kurkumīna pulveri, ekstraktu attīra kristalizējot. Produkts sastāv no kurkumīniem, t.i. krāsvielas 1,7-bis(4-hidroksi-3-metoksifenil)hepta-1,6-diēn-3,5-diona un tās diviem dezmetoksi atvasinājumiem dažādās attiecībās. Var būt nelieli eļļu un sveķu piemaisījumi, kas dabiski atrodas turmerikā
  Ekstrakcijā var izmantot tikai šādus šķīdinātājus: etilacetātu, acetonu, oglekļa dioksīdu, dihlormetānu, n-butanolu, metanolu, etanolu, heksānu |
| Klase | Dicinnamoilmetāns |
| Krāsu indeksa numurs | 75300 |
| Einecs numurs | 207-280-5 |
| Ķīmiskie nosaukumi | I | 1,7-bis(4-hidroksi-3-metoksifenil)hepta-1,6-diēn-3,5-dions |

E 100 KURKUMĪNS

Sinonīmi

CI Dabīgais dzeltenais 3, turmerika dzeltenais; diferoilmetāns

Definīcija

Kurkumīnu iegūst ar selektīviem šķīdinātājiem ekstrahējot turmeriku, t.i. dabīgā Curcuma longa L. sakneņus. Lai iegūtu koncentrētu kurkumīna pulveri, ekstraktu attīra kristalizējot. Produkts sastāv no kurkumīniem, t.i. krāsvielas 1,7-bis(4-hidroksi-3-metoksifenil)hepta-1,6-diēn-3,5-diona un tās diviem dezmetoksi atvasinājumiem dažādās attiecībās. Var būt nelieli eļļu un sveķu piemaisījumi, kas dabiski atrodas turmerikā

Ekstrakcijā var izmantot tikai šādus šķīdinātājus: etilacetātu, acetonu, oglekļa dioksīdu, dihlormetānu, n-butanolu, metanolu, etanolu, heksānu

Klase

Dicinnamoilmetāns

Krāsu indeksa numurs

75300

Einecs numurs

207-280-5

Ķīmiskie nosaukumi

I

1,7-bis(4-hidroksi-3-metoksifenil)hepta-1,6-diēn-3,5-dions

| II | 1-(4-Hidroksifenil)-7-(4-hidroksi-3-metoksifenil)hepta-1,6-diēn-3,5-dions |
| --- | --- |

II

1-(4-Hidroksifenil)-7-(4-hidroksi-3-metoksifenil)hepta-1,6-diēn-3,5-dions

| III | 1,7-bis(4-hidroksifenil)hepta-1,6-diēn-3,5-dions |
| --- | --- |

III

1,7-bis(4-hidroksifenil)hepta-1,6-diēn-3,5-dions

Ķīmiskā formula

| I | C21H20O6, |
| --- | --- |

I

C21H20O6,

| II | C20H18O5, |
| --- | --- |

II

C20H18O5,

| III | C19H16O4 |
| --- | --- |

III

C19H16O4

Molekulmasa

| I. | 368,39 |
| --- | --- |

I.

368,39

| II. | 338,39 |
| --- | --- |

II.

338,39

| III. | 308,39 |
| --- | --- |

III.

308,39

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs ne mazāk kā 90 %

E1 cm
  1 %1 607 pie ≈ 426 nm etanolā

Izskats

Oranždzeltens kristālisks pulveris

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums etanolā pie ≈ 426 nm

| B. | Kušanas temperatūra |
| --- | --- |

B.

Kušanas temperatūra

179-182 °C

Tīrība

Šķīdinātāju atlikums

Etilacetāts

Acetons

n-Butanols

Metanols

Etanols

Heksāns

Ne vairāk kā 50 mg/kg, atsevišķi vai kopā

Dihlormetāns

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 101 (i) RIBOFLAVĪNS

Sinonīmi

Laktoflavīns

Klase

Izoalloksazīns

Einecs numurs

201-507-1

Ķīmiskie nosaukumi

7,8-dimetil-10-(D-ribo-2,3,4,5-tetrahidroksipentil)-benzo(g)pteridīn-2,4(3H,10H)-dions

7,8-dimetil-10-(1′-D-ribitil)izoalloksazīns

Ķīmiskā formula

C17H20N4O6

Molekulmasa

376,37

Pamatviela

Bezūdens vielas saturs ne mazāk kā 98 %

E1 cm
  1 % 328 pie ≈ 444 nm ūdens šķīdumā

Izskats

Dzeltens līdz oranždzeltens kristālisks pulveris ar vāju aromātu

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

A375/A267 = 0,31-0,33

A444/A267 = 0,36-0,39

Ūdens šķīdumā attiecība

Maksimums ūdenī pie ≈ 444 nm

| B. | Īpatnējā griešana |
| --- | --- |

B.

Īpatnējā griešana

[α]D20 between – 115o 0,05 N nātrija hidroksīda šķīdumā ir starp –115° un –140°

Tīrība

Zudumi pēc žāvēšanas

Ne vairāk kā 1,5 % (žāvējot 4 stundas pie 105 °C)

Pelni, sulfātu veidā

Ne vairāk kā 0,1 %

Pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 100 mg/kg (aprēķināti kā anilīns)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 101 (ii) RIBOFLAVĪN-5′-FOSFĀTS

Sinonīmi

Nātrija riboflavīn-5′-fosfāts

Definīcija

Šīs specifikācijas attiecas uz riboflavīn-5′-fosfātu ar niecīgu brīva riboflavīna un riboflavīndifosfāta daudzumu

Klase

Izoalloksazīns

Einecs numurs

204-988-6

Ķīmiskie nosaukumi

Mononātrija

(2R,3R,4S)-5-(3′)10′-dihidro-7′,8′-dimetil-2′,4′-diokso-10′-benzo[γ]pteridinil)-2,3,4-trihidroksipentilfosfāts;

riboflavīna 5′-monofosfāta estera mononātrija sāls

Ķīmiskā formula

| (dihidrāts) | : | C17H20N4NaO9P·2H2O |
| --- | --- | --- |
| (bezūdens viela) | : | C17H20N4NaO9P |

(dihidrāts)

:

C17H20N4NaO9P·2H2O

(bezūdens viela)

:

C17H20N4NaO9P

Molekulmasa

541,36

Pamatviela

Kā C17H20N4NaO9P·2H2O aprēķināto krāsvielu kopīgais saturs ne mazāk kā 95 %

E1 cm
  1 % 250 pie ≈ 375 nm ūdens šķīdumā

Izskats

Dzeltens līdz oranžs kristālisks higroskopisks pulveris ar vāju aromātu un rūgtu garšu

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

A375/A267 = 0,30-0,34

A444/A267 = 0,35-0,40

Ūdens šķīdumā attiecība

Maksimums ūdenī pie ≈ 444 nm

| B. | Īpatnējā griešana |
| --- | --- |

B.

Īpatnējā griešana

[α]D20 between + 38o 5 M HCl šķīdumā ir starp + 38° un + 42°

Tīrība

Zudumi pēc žāvēšanas

Dihidrāta formai ne vairāk kā 8 % (100 °C, 5 h vakuumā virs P2O5)

Pelni, sulfātu veidā

Ne vairāk kā 25 %

Neorganiskais fosfāts

Ne vairāk kā 1 % (aprēķināts kā PO4 bezūdens vielai)

Papildu krāsvielas

| Brīvs riboflavīns | : | ne vairāk kā 6 % |
| --- | --- | --- |
| Riboflavīna difosfāts | : | ne vairāk kā 6 % |

Brīvs riboflavīns

:

ne vairāk kā 6 %

Riboflavīna difosfāts

:

ne vairāk kā 6 %

Pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 70 mg/kg (aprēķināti kā anilīns)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 102 TARTRAZĪNS

Sinonīmi

CI Pārtikas dzeltenais 4

Definīcija

Tartrazīns sastāv no trinātrija 5-hidroksi-1-(4-sulfonatofenil)-4-(4-sulfonatofenilazo)-H-pirazol-3-karboksilāta un papildu krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Tartrazīns aprakstīts kā nātrija sāls, bet pieļaujami arī kalcija un kālija sāļi

Klase

Monoazo

Krāsu indeksa numurs

19140

Einecs numurs

217-699-5

Ķīmiskie nosaukumi

Trinātrija 5-hidroksi-1-(4-sulfonatofenil)-4-(4-sulfonatofenilazo)-H-pirazol-3-karboksilāts

Ķīmiskā formula

C16H9N4Na3O9S2

Molekulmasa

534,37

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs (aprēķināts kā nātrija sāls) ne mazāk kā 85 %

E1 cm
  1 % 530 pie ≈ 426 nm ūdens šķīdumā

Izskats

Gaiši oranžs pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums ūdenī pie ≈ 426 nm

| B. | Dzeltens ūdens šķīdums |
| --- | --- |

B.

Dzeltens ūdens šķīdums

Tīrība

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 1 %

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

| | 4-hidrazīnobenzolsulfoskābe |
| --- | --- |

4-hidrazīnobenzolsulfoskābe

| | 4-aminobenzol-1-sulfoskābe |
| --- | --- |

4-aminobenzol-1-sulfoskābe

| | 5-okso-1-(4-sulfofenil)-2-pirazolīn-3-karbonskābe |
| --- | --- |

5-okso-1-(4-sulfofenil)-2-pirazolīn-3-karbonskābe

| | 4,4′-diazoaminodi(benzolsul-foskābe) |
| --- | --- |

4,4′-diazoaminodi(benzolsul-foskābe)

| | tetrahidroksidzintarskābe |
| --- | --- |

tetrahidroksidzintarskābe

Kopā ne vairāk kā 0,5 %

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 0,01 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % neitrālā vidē

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 104 HINOLĪNA DZELTENAIS

Sinonīmi

CI Pārtikas dzeltenais 13

Definīcija

Hinolīna dzelteno pagatavo sulfurējot 2-(2-hinolil)indan-1,3-dionu. Hinolīna dzeltenais sastāv no 2-(2-hinolil)indan-1,3-diona disulfoskābes (galvenokārt), monosulfoskābes un trisulfoskābes nātrija sāļu maisījuma un papildu krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Hinolīna dzeltenais aprakstīts kā nātrija sāls, bet pieļaujami arī kalcija un kālija sāļi

Klase

Hinoftalons

Krāsu indeksa numurs

47005

Einecs numurs

305-897-5

Ķīmiskais nosaukums

2-(2-Hinolil)indan-1,3-diona disulfonātu dinātrija sāls (galvenā sastāvdaļa)

Ķīmiskā formula

C18H9NNa2O8S2 (galvenā sastāvdaļa)

Molekulmasa

477,38 (galvenā sastāvdaļa)

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs (aprēķināts kā nātrija sāls) ne mazāk kā 70 %

Hinolīna dzeltenajam jāsatur šādas krāsvielas:

Hinolīna dzeltenajam jāsatur šādas krāsvielas:

| — | dinātrija disulfonātus-ne mazāk kā 80 % ; |
| --- | --- |

—

dinātrija disulfonātus-ne mazāk kā 80 % ;

| — | nātrija monosulfonātus-ne vairāk kā 15 % ; |
| --- | --- |

—

nātrija monosulfonātus-ne vairāk kā 15 % ;

| — | trinātrija trisulfonātu-ne vairāk kā 7 % |
| --- | --- |

—

trinātrija trisulfonātu-ne vairāk kā 7 %

E1 cm
  1 % 865 (galvenā sastāvdaļa) pie ≈ 411 nm (etiķskābes ūdens šķīdumā)

Izskats

Dzeltens pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums etiķskābes ūdens šķīdumā (pH 5) pie ≈ 411 nm

| B. | Dzeltens ūdens šķīdums |
| --- | --- |

B.

Dzeltens ūdens šķīdums

Tīrība

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 4 %

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

| | 2-metilhinolīns |
| --- | --- |

2-metilhinolīns

| | 2-metilhinolīnsulfoskābe |
| --- | --- |

2-metilhinolīnsulfoskābe

| | ftalskābe |
| --- | --- |

ftalskābe

| | 2,6-dimetilhinolīns |
| --- | --- |

2,6-dimetilhinolīns

| | 2,6-dimetilhinolīnsulfoskābe |
| --- | --- |

2,6-dimetilhinolīnsulfoskābe

Kopā ne vairāk kā 0,5 %

2-(2-Hinolil)indan-1,3-dions

Ne vairāk kā 4 mg/kg

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 0,01 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % neitrālā vidē

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 110 SAULRIETA DZELTENAIS FCF

Sinonīmi

CI Pārtikas dzeltenais 3, Oranždzeltenais S

Definīcija

Saulrieta dzeltenais FCF sastāv galvenokārt no dinātrija 2-hidroksi-1-(4-sulfonātfenilazo)naftalīn-6-sulfonāta un nelielā daudzumā papildu krāsvielām, kā arī nātrija hlorīda un/vai sulfāta kā galvenajiem bezkrāsas komponentiem.

Saulrieta dzeltenais FCF aprakstīts nātrija sāls veidā. Atļauts arī kalcija un kālija sāls.

Grupa

Monoazosavienojumi

Krāsu indeksa numurs

15985

Einecs numurs

220-491-7

Ķīmiskie nosaukumi

Dinātrija 2-hidroksi-1-(4-sulfonātfenilazo)naftalīn-6-sulfonāts

Ķīmiskā formula

C16H10N2Na2O7S2

Molekulmasa

452,37

Pamatvielas saturs

Satur vismaz 85 % krāsvielu, izsakot nātrija sāls veidā

E1 cm
  1 % 55 pie apm. 485 nm ūdens šķīdumā ar pH 7

Izskats

Oranžsarkanas krāsas pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums ūdenī pie apm. 485 nm un pie pH 7

| B. | Ūdens šķīdums oranžs |
| --- | --- |

B.

Ūdens šķīdums oranžs

Tīrība

Ūdenī nešķīstošās vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Citu krāsvielu piemaisījumi

Ne vairāk kā 5 %

1-(fenilazo)-2-naftalenols (Sudānas I)

Ne vairāk kā 0,5 mg/kg

Citi organiskie savienojumi, izņemot krāsvielas:

| | 4-aminobenzol-1-sulfonskābe |
| --- | --- |

4-aminobenzol-1-sulfonskābe

| | 3-hidroksinaftalīn-2,7-disulfonskābe |
| --- | --- |

3-hidroksinaftalīn-2,7-disulfonskābe

| | 6-hidroksinaftalīn-2-sulfonskābe |
| --- | --- |

6-hidroksinaftalīn-2-sulfonskābe

| | 7-hidroksinaftalīn-1,3-disulfonskābe |
| --- | --- |

7-hidroksinaftalīn-1,3-disulfonskābe

| | 4,4′-diazoaminodi(benzolsulfonskābe) |
| --- | --- |

4,4′-diazoaminodi(benzolsulfonskābe)

| | 6,6′-oksidi(naftalīn-2-sulfonskābe) |
| --- | --- |

6,6′-oksidi(naftalīn-2-sulfonskābe)

Kopā ne vairāk par 0,5 %

Nesulfonēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk par 0,01 % (izsakot anilīna veidā)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk par 0,2 % neitrālos apstākļos

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 2 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

E 120 KOŠINELS, KARMĪNSKĀBE, KARMĪNI

Definīcija

Karmīnus un karmīnskābi iegūst no košinela, kas sastāv no kukaiņu Dactylopius coccus Costa mātīšu kaltētu ķermeņu ūdens, ūdens-spirta vai spirta ekstraktiem.

Krāsojumu dod karmīnskābe.

Var veidot karmīnskābes (karmīnu) alumīnija lakas, ar karmīnskābes un alumīnija molāro attiecību 2:1.

Tirdzniecībā esošajos produktos krāsvielas ir kopā ar amonija, kalcija, nātrija vai kālija katjoniem (atsevišķi vai kombinācijās), un šie katjoni var būt arī pārākumā

Tirdzniecībā esošie produkti var saturēt arī kukaiņos esošo olbaltumvielu materiālus, un var saturēt arī brīvu karminātu vai nelielu nesaistītu alumīnija katjonu atlikumu

Klase

Antrahinons

Krāsu indeksa numurs

75470

Einecs numurs

215-680-6 (košinels); 215-023-3 (karmīnskābe); 215-724-4 (karmīni)

Ķīmiskie nosaukumi

7-β-D-glikopiranozil-3,5,6,8-tetrahidroksi-1-metil-9,10-dioksoantracēn-2-karbonskābe (karmīnskābe); karmīns ir hidratēts karmīnskābes alumīnija helāts

Ķīmiskā formula

C22H20O13 (karmīnskābe)

Molekulmasa

492,39 (karmīnskābe)

Pamatviela

Karmīnskābes saturs to saturošajos ekstraktos ne mazāk kā 2 %; karmīnskābes saturs helātos ne mazāk kā 50 %

Izskats

Sarkana līdz tumšsarkana irdena cieta viela vai pulveris. Košinela ekstrakts parasti ir tumšsarkans šķidrums, bet var būt arī izžāvēts kā pulveris

Identificēšana

Spektrometrija

Maksimums amonija ūdens šķīdumā pie ≈ 518 nm

Maksimums atšķaidītā sālsskābē pie ≈ 494 nm (karmīnskābe)

Tīrība

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 122 AZORUBĪNS, KARMOIZĪNS

Sinonīmi

CI Pārtikas sarkanais 3

Definīcija

Azorubīns sastāv no dinātrija 4-hidroksi-3-(4-sulfonato-1-naftilazo)naftalīn-1-sulfonāta un papildu krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Azorubīns aprakstīts kā nātrija sāls, bet pieļaujami arī kalcija un kālija sāļi

Klase

Monoazo

Krāsu indeksa numurs

14720

Einecs numurs

222-657-4

Ķīmiskais nosaukums

Dinātrija 4-hidroksi-3-(4-sulfonato-1-naftilazo)-naftalīn-1-sulfonāts

Ķīmiskā formula

C20H12N2Na2O7S2

Molekulmasa

502,44

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs (aprēķināts kā nātrija sāls) ne mazāk kā 85 %

E1 cm
  1 % 510 pie ≈ 516 nm ūdens šķīdumā

Izskats

Sarkans līdz sarkanbrūns pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums ūdenī pie ≈ 516 nm

| B. | Sarkans ūdens šķīdums |
| --- | --- |

B.

Sarkans ūdens šķīdums

Tīrība

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 2 %

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

| | 4-aminonaftalīn-1-sulfoskābe |
| --- | --- |

4-aminonaftalīn-1-sulfoskābe

| | 4-hidroksinaftalīn-1-sulfoskābe |
| --- | --- |

4-hidroksinaftalīn-1-sulfoskābe

Kopā ne vairāk kā 0,5 %

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 0,01 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % neitrālā vidē

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 123 AMARANTS

Sinonīmi

CI Pārtikas sarkanais 9

Definīcija

Amarants sastāv no trinātrija 2-hidroksi-1-(4-sulfonato-1-naftilazo)naftalīn-3,6-disulfonāta un papildu krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Amarants aprakstīts kā nātrija sāls, bet pieļaujami arī kalcija un kālija sāļi

Klase

Monoazo

Krāsu indeksa numurs

16185

Einecs numurs

213-022-2

Ķīmiskais nosaukums

Trinātrija 2-hidroksi-1-(4-sulfonato-1-naftilazo)naftalīn-3,6-disulfonāts

Ķīmiskā formula

C20H11N2Na3O10S3

Molekulmasa

604,48

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs (aprēķināts kā nātrija sāls) ne mazāk kā 85 %

E1 cm
  1 % 440 pie ≈ 520 nm ūdens šķīdumā

Izskats

Sarkanīgi brūns pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums ūdenī pie ≈ 520 nm

| B. | Sarkans ūdens šķīdums |
| --- | --- |

B.

Sarkans ūdens šķīdums

Tīrība

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 3 %

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

| | 4-aminonaftalīn-1-sulfoskābe |
| --- | --- |

4-aminonaftalīn-1-sulfoskābe

| | 3-hidroksinaftalīn-2,7-disulfoskābe |
| --- | --- |

3-hidroksinaftalīn-2,7-disulfoskābe

| | 6-hidroksinaftalīn-2-sulfokābe |
| --- | --- |

6-hidroksinaftalīn-2-sulfokābe

| | 7-hidroksinaftalīn-1,3-disulfoskābe |
| --- | --- |

7-hidroksinaftalīn-1,3-disulfoskābe

| | 7-hidroksinaftalīn-1,3,6-trisulfoskābe |
| --- | --- |

7-hidroksinaftalīn-1,3,6-trisulfoskābe

Kopā ne vairāk kā 0,5 %

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 0,01 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % neitrālā vidē

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 124 KUMAČS 4R, KOŠINELA SARKANAIS A

Sinonīmi

CI Pārtikas sarkanais 7, jaunais kokīns

Definīcija

Kumačs 4R sastāv no trinātrija 2-hidroksi-1-(4-sulfonato-1-naftilazo)naftalīn-6,8-disulfonāta un papildu krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Kumačs 4R aprakstīts kā nātrija sāls, bet pieļaujami arī kalcija un kālija sāļi

Klase

Monoazo

Krāsu indeksa numurs

16255

Einecs numurs

220-036-2

Ķīmiskie nosaukumi

Trinātrija 2-hidroksi-1-(4-sulfonato-1-naftilazo)naftalīn-6,8-disulfonāts

Ķīmiskā formula

C20H11N2Na3O10S3

Molekulmasa

604,48

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs (aprēķināts kā nātrija sāls) ne mazāk kā 80 %

E1 cm
  1 % 430 pie ≈ 505 nm ūdens šķīdumā

Izskats

Sarkanīgi brūns pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums ūdenī pie ≈ 505 nm

| B. | Sarkans ūdens šķīdums |
| --- | --- |

B.

Sarkans ūdens šķīdums

Tīrība

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 1 %

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

| | 4-aminonaftalīn-1-sulfoskābe |
| --- | --- |

4-aminonaftalīn-1-sulfoskābe

| | 3-hidroksinaftalīn-2,7-disulfoskābe |
| --- | --- |

3-hidroksinaftalīn-2,7-disulfoskābe

| | 6-hidroksinaftalīn-2-sulfokābe |
| --- | --- |

6-hidroksinaftalīn-2-sulfokābe

| | 7-hidroksinaftalīn-1,3-disulfoskābe |
| --- | --- |

7-hidroksinaftalīn-1,3-disulfoskābe

| | 7-hidroksinaftalīn-1,3,6-trisulfoskābe |
| --- | --- |

7-hidroksinaftalīn-1,3,6-trisulfoskābe

Kopā ne vairāk kā 0,5 %

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 0,01 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % neitrālā vidē

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 127 ERITROZĪNS

Sinonīmi

CI Pārtikas sarkanais 14

Definīcija

Eritrozīns sastāv no dinātrija 2-(2,4,5,7-tetrajod-3-oksido-6-oksoksantēn-9-il)benzoāta monohidrāta un papildu krāsvielām kopā ar ūdeni, nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Eritrozīns aprakstīts kā nātrija sāls, bet pieļaujami arī kalcija un kālija sāļi

Klase

Ksantēns

Krāsu indeksa numurs

45430

Einecs numurs

240-474-8

Ķīmiskie nosaukumi

Dinātrija 2-(2,4,5,7-tetrajod-3-oksido-6-oksoksantēn-9-il)benzoāta monohidrāts

Ķīmiskā formula

C20H6I4Na2O5·H2O

Molekulmasa

897,88

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs (aprēķināts kā bezūdens nātrija sāls) ne mazāk kā 87 %

E1 cm
  1 %1 100 pie ≈ 526 nm ūdens šķīdumā (pH 7)

Izskats

Sarkans pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums ūdenī pie ≈ 526 nm (pH 7)

| B. | Sarkans ūdens šķīdums |
| --- | --- |

B.

Sarkans ūdens šķīdums

Tīrība

Neorganiskie jodīdi (aprēķināti kā nātrija jodīds)

Ne vairāk kā 0,1 %

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas (izņemot fluoresceīnu)

Ne vairāk kā 4 %

Fluoresceīns

Ne vairāk kā 20 mg/kg

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

trijodrezorcīns

Ne vairāk kā 0,2 %

2-(2,4-dihidroksi-3,5-dijodbenzoil)benzoskābe

Ne vairāk kā 0,2 %

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % (no šķīdumiem ar pH = 7-8)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

Alumīnija lakas

Ne vairāk kā 0,5 % (Nav pielietojama sālsskābē nešķīstošas vielas metode. Tikai šai krāsvielai to aizstāj ar nātrija hidroksīdā nešķīstošas vielas metodi)

E 128 SARKANAIS 2G

Sinonīmi

CI Pārtikas sarkanais 10, azogeranīns

Definīcija

Sarkanais 2G sastāv no dinātrija 8-acetamido-1-hidroksi-2-fenilazonaftalīn-3,6-disulfonāta un papildu krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Sarkanais 2G aprakstīts kā nātrija sāls, bet pieļaujami arī kalcija un kālija sāļi

Klase

Monoazo

Einecs numurs

18050

Einecs

223-098-9

Ķīmiskais nosaukums

Dinātrija 8-acetamido-1-hidroksi-2-fenilazonaftalīn-3,6-disulfonāts

Ķīmiskā formula

C18H13N3Na2O8S2

Molekulmasa

509,43

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs (aprēķināts kā nātrija sāls) ne mazāk kā 80 %

E1 cm
  1 % 620 pie ≈ 532 nm ūdens šķīdumā

Izskats

Sarkans pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums ūdenī pie ≈ 532 nm

| B. | Sarkans ūdens šķīdums |
| --- | --- |

B.

Sarkans ūdens šķīdums

Tīrība

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 2 %

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

| | 5-acetamido-4-hidroksi-naftalīn-2,7-disulfoskābe |
| --- | --- |

5-acetamido-4-hidroksi-naftalīn-2,7-disulfoskābe

| | 5-amino -4-hidroksinaftalīn-2,7-disulfoskābe |
| --- | --- |

5-amino -4-hidroksinaftalīn-2,7-disulfoskābe

Kopā ne vairāk kā 0,5 %

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 0,01 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % neitrālā vidē

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 129 ALŪRA SARKANAIS AC

Sinonīmi

CI Pārtikas sarkanais 17

Definīcija

Alūra sarkanais AC sastāv no dinātrija 2-hidroksi-1-(2-metoksi-5-metil-4-sulfonatofenilazo)naftalīn-6-sulfonāta un papildu krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Alūra sarkanais AC aprakstīts kā nātrija sāls, bet pieļaujami arī kalcija un kālija sāļi

Klase

Monoazo

Krāsu indeksa numurs

16035

Einecs numurs

247-368-0

Ķīmiskais nosaukums

Dinātrija 2-hidroksi-1-(2-metoksi-5-metil-4-sulfonatofenilazo) naftalīn-6-sulfonāts

Ķīmiskā formula

C18H14N2Na2O8S2

Molekulmasa

496,42

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs (aprēķināts kā nātrija sāls) ne mazāk kā 85 %

E1 cm
  1 % 540 pie ≈ 504 nm ūdens šķīdumā (pH 7)

Izskats

Tumši sarkans pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums ūdenī pie ≈ 504 nm

| B. | Sarkans ūdens šķīdums |
| --- | --- |

B.

Sarkans ūdens šķīdums

Tīrība

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 3 %

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

6-hidroksi-2-naftalīnsulfo-skābes nātrija sāls

Ne vairāk kā 0,3 %

4-amino -5-metoksi-2-metil-benzolsulfoskābe

Ne vairāk kā 0,2 %

6,6-oksibis-(2-naftalīnsulfo-skābes) dinātrija sāls

Ne vairāk kā 1 %

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 0,01 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % (no šķīdumiem ar pH 7)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 131 PATENTZILAIS V

Sinonīmi

CI Pārtikas zilais 5

Definīcija

Patentzilais V sastāv no kalcija vai nātrija [4-(α-(4-dietilaminofenil)-5-hidroksi-2,4-disulfofenilmetilidēn)-2,5-cikloheksadiēn-1-ilidēn] dietilamonija hidroksīda iekšējā sāls un papildu krāsvielām, kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu un/vai kalcija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Pieļaujams arī kālija sāls

Klase

Triarilmetāns

Krāsu indeksa numurs

42051

Einecs numurs

222-573-8

Ķīmiskie nosaukumi

Kalcija vai nātrija [4-(α-(4-dietilaminofenil)-5-hidroksi-2,4-disulfofenilmetilidēn)-2,5-cikloheksadiēn-1-ilidēn] dietilamonija hidroksīda iekšējais sāls

Ķīmiskā formula

C27H31N2O7S2Ca
  Formula
  : (kalcija savienojums)

C27H31N2O7S2Na: (nātrija savienojums)

Molekulmasa

579,72: (kalcija savienojums)

582,67: (nātrija savienojums)

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs (aprēķināts kā nātrija sāls) ne mazāk kā 85 %

E1 cm
  1 %2 000 pie ≈ 638 nm ūdens šķīdumā (pH 5)

Izskats

Tumši zils pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums ūdenī pie ≈ 638 nm (pH 5)

| B. | Zils ūdens šķīdums |
| --- | --- |

B.

Zils ūdens šķīdums

Tīrība

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 2 %

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

| | 3-hidroksibenzaldehīds |
| --- | --- |

3-hidroksibenzaldehīds

| | 3-hidroksibenzoskābe |
| --- | --- |

3-hidroksibenzoskābe

| | 3-hidroksi-4-sulfobenzoskābe |
| --- | --- |

3-hidroksi-4-sulfobenzoskābe

| | N,N-dietilaminobenzolsulfo-skābe |
| --- | --- |

N,N-dietilaminobenzolsulfo-skābe

Kopā ne vairāk kā 0,5 %

Leiko bāze

Ne vairāk kā 4 %

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 0,01 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % (no šķīdumiem ar pH 5)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 132 INDIGOTĪNS, INDIGOKARMĪNS

Sinonīmi

CI Pārtikas zilais 1

Definīcija

Indigotīns sastāv no dinātrija 3,3′-diokso-2,2′-biindolilidēn-5,5′-disulfonāta un dinātrija 3,3′-diokso-2,2′-biindolilidēn-5,7′-disulfonāta maisījuma un papildu krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Indigotīns aprakstīts kā nātrija sāls, bet pieļaujami arī kalcija un kālija sāļi

Klase

Indigoīds

Krāsu indeksa numurs

73015

Einecs numurs

212-728-8

Ķīmiskais nosaukums

Dinātrija 3,3′-diokso-2,2′-biindolilidēn-5,5′-disulfonāts

Ķīmiskā formula

C16H8N2Na2O8S2

Molekulmasa

466,36

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs (aprēķināts kā nātrija sāls) ne mazāk kā 85 %;

dinātrija 3,3′-diokso-2,2′-biindolilidēn-5,7′-disulfonāta saturs ne vairāk kā 18 %

E1 cm
  1 % 480 pie ≈ 610 nm ūdens šķīdumā

Izskats

Tumši zils pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums ūdenī pie ≈ 610 nm

| B. | Zils ūdens šķīdums |
| --- | --- |

B.

Zils ūdens šķīdums

Tīrība

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 1 %, izņemot dinātrija 3,3′-diokso-2,2′-biindolilidēn-5,7′-disulfonātu

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

| | izatīn-5-sulfoskābe |
| --- | --- |

izatīn-5-sulfoskābe

| | 5-sulfoantranilskābe |
| --- | --- |

5-sulfoantranilskābe

| | antranilskābe |
| --- | --- |

antranilskābe

Kopā ne vairāk kā 0,5 %

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 0,01 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % (neitrālā vidē)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 133 BRILJANTZILAIS FCF

Sinonīmi

CI Pārtikas zilais 2

Definīcija

Briljantzilais FCF sastāv no dinātrija α-(4-(N-etil-3-sulfonato-benzilamino)fenil)-α-(4-(N-etil-3-sulfonatobenzilamino)ciklo-heksa-2,5-dienilidēn)toluol-2-sulfonāta un tā izomēriem un papildu krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Briljantzilais FCF aprakstīts kā nātrija sāls, bet pieļaujami arī kalcija un kālija sāļi

Klase

Triarilmetāns

Krāsu indeksa numurs

42090

Einecs numurs

223-339-8

Ķīmiskie nosaukumi

Dinātrija α-(4-(N-etil-3-sulfonatobenzilamino)fenil)-α-(4-(N-etil-3-sulfonatobenzilamino)cikloheksa-2,5-dienilidēn)toluol-2-sulfonāts

Ķīmiskā formula

C37H34N2Na2O9S3

Molekulmasa

792,84

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs (aprēķināts kā nātrija sāls) ne mazāk kā 85 %

E1 cm
  1 %1 630 pie ≈ 630 nm ūdens šķīdumā

Izskats

Sarkanīgi zils pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums ūdenī pie ≈ 630 nm

| B. | Zils ūdens šķīdums |
| --- | --- |

B.

Zils ūdens šķīdums

Tīrība

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 6 %

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

2-, 3-un 4-formilbenzolsulfo-skābes (kopā)

Ne vairāk kā 1,5 %

3-((etil)(4-sulfofenil)amino) metilbenzolsulfoskābe

Ne vairāk kā 0,3 %

Leiko bāze

Ne vairāk kā 5 %

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 0,01 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % (pH 7)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 140 (i) HLOROFILI

Sinonīmi

CI Dabīgais zaļais 3, magnija hlorofils, magnija feofitīns

Definīcija

Hlorofilus iegūst no dabīgā augu pārtikas materiāla, zāles, lucernas un nātres ar selektīvo šķīdinātāju ekstrakciju. Sekojošās šķīdinātāja atdalīšanas laikā no hlorofiliem var pilnīgi vai daļēji tikt atdalīts koordinētais magnijs, dodot atbilstošos feofitīnus. Galvenās krāsvielas ir feofitīni un magnija hlorofili. Estrakcijas produkts, no kura atdalīts šķīdinātājs, satur citus pigmentus, piemēram, karotenoīdus, tāpat kā eļļas, taukus un sveķus, kas dabiski atrodas izejmateriālā Ekstrakcijā var izmantot tikai šādus šķīdinātājus: acetonu, metiletilketonu, dihlormetānu, oglekļa dioksīdu, metanolu, etanolu, propān-2-olu un heksānu

Klase

Porfirīns

Krāsu indeksa numurs

75810

Einecs numurs

215-800-7 (hlorofili), 207-536-6 (hlorofils a), 208-272-4 (hlorofils b)

Ķīmiskie nosaukumi

Galvenās krāsvielas:

| | Fitil(132R,17S,18S)-3-(8-etil-132-metoksikarbonil-2,7,12,18-tetrametil-13′-okso-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidrociklopenta-[at]-porfirīn-17-il) propionāts (feofitīns a), vai kā magnija komplekss (hlorofils a) |
| --- | --- |

Fitil(132R,17S,18S)-3-(8-etil-132-metoksikarbonil-2,7,12,18-tetrametil-13′-okso-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidrociklopenta-[at]-porfirīn-17-il) propionāts (feofitīns a), vai kā magnija komplekss (hlorofils a)

| | Fitil(132R,17S,18S)-3-(8-etil-7-formil-132-metoksikarbonil-2,12,18-trimetil-13′-okso-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidro-ciklopenta[at]-porfirīn-17-il) propionāts (feofitīns b), vai kā magnija komplekss (hlorofils b) |
| --- | --- |

Fitil(132R,17S,18S)-3-(8-etil-7-formil-132-metoksikarbonil-2,12,18-trimetil-13′-okso-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidro-ciklopenta[at]-porfirīn-17-il) propionāts (feofitīns b), vai kā magnija komplekss (hlorofils b)

Ķīmiskā formula

C55H72MgN4O5: (hlorofils a, magnija komplekss)

C55H74N4O5: (hlorofils a)

C55H70MgN4O6: (hlorofils b, magnija komplekss)

C55H72N4O6: (hlorofils b)

Molekulmasa

893,51: (hlorofils a, magnija komplekss)

871,22: (hlorofils a)

907,49: (hlorofils b, magnija komplekss)

885,20: (hlorofils b)

Pamatviela

Kopējais kombinēto hlorofilu un to magnija kompleksu saturs ne mazāk kā 10 %

E1 cm
  1 % 700 pie ≈ 409 nm hloroformā

Izskats

Vaskveida viela krāsu intervālā no olīvu zaļa līdz tumši zaļam, atkarībā no koordinētā magnija satura

Identificēšana

Spektrometrija

Maksimums hloroformā pie ≈ 409 nm

Tīrība

Šķīdinātāju atlikums

Acetons

Propān-2-ols

Metiletilketons

Metanols

Etanols

Heksāns

Ne vairāk kā 50 mg/kg, atsevišķi vai kopā

Dihlormetāns: ne vairāk kā 10 mg/kg

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 140 (ii) HLOROFILĪNI

Sinonīmi

CI Dabīgais zaļais 5, nātrija hlorofilīns, kālija hlorofilīns

Definīcija

Hlorofilīnu sārmu metālu sāļus iegūst, pārziepojot šķīdinātāja ekstraktus no dabīgā augu pārtikas materiāla, zāles, lucernas un nātres. Pārziepošana atšķeļ metilestera un fitolestera grupas un var daļēji sašķelt ciklopentenilgredzenu. Skābes grupas tiek neitralizētas, veidojot kālija un/vai nātrija sāļus

Ekstrakcijā var izmantot tikai šādus šķīdinātājus: acetonu, metiletilketonu, dihlormetānu, oglekļa dioksīdu, metanolu, etanolu, propān-2-olu, heksānu

Klase

Porfirīns

Krāsu indeksa numurs

75815

Einecs numurs

287-483-3

Ķīmiskie nosaukumi

Galvenās krāsvielas to skābju formās ir:

| — | 3-(10-karboksilato-4-etil-1,3,5,8-tetrametil-9-okso-2-vinilforbīn-7-il)propionāts (hlorofilīns a)
  un |
| --- | --- |

—

3-(10-karboksilato-4-etil-1,3,5,8-tetrametil-9-okso-2-vinilforbīn-7-il)propionāts (hlorofilīns a)

un

| — | 3-(10-karboksilato-4-etil-3-formil-1,5,8-trimetil-9-okso-2-vinilforbīn-7-il)propionāts (hlorofilīns b) |
| --- | --- |

—

3-(10-karboksilato-4-etil-3-formil-1,5,8-trimetil-9-okso-2-vinilforbīn-7-il)propionāts (hlorofilīns b)

Atkarībā no hidrolīzes pakāpes ciklopentilgredzens var būt sašķelts, rezultātā izveidojot trešo karboksilgrupu

Var būt arī magnija kompleksi

Ķīmiskā formula

C34H34N4O5: (hlorofilīns a, skābes forma)

C34H32N4O6: (hlorofilīns b, skābes forma)

Molekulmasa

578,68: (hlorofilīns a)

592,66: (hlorofilīns b)

Ja ciklopentilgredzens ir sašķelts, var būt palielināta par 18 daltoniem

Pamatviela

Kopējais hlorofilīnu saturs (1 stundu pie 100 °C žāvētam paraugam) ne mazāk kā 95 %

E1 cm
  1 % 700 pie ≈ 405 nm ūdens šķīdumā (pH 9)

E1 cm
  1 % 140 pie ≈ 653 nm ūdens šķīdumā (pH 9)

Izskats

Tumši zaļš līdz zili melns pulveris

Identificēšana

Spektrometrija

Maksimums fosfāta bufera ūdens šķīdumā (pH 9) pie ≈ 405 nm un ≈ 653 nm

Tīrība

Šķīdinātāju atlikums:

Acetons

Propān-2-ols

Metiletilketons

Metanols

Etanols

Heksāns

Ne vairāk kā 50 mg/kg, atsevišķi vai kopā

Dihlormetāns: Ne vairāk kā 10 mg/kg

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 141 (i) HLOROFILU VARA KOMPLEKSI

Sinonīmi

CI Dabīgais zaļais 3, vara hlorofils, vara feofitīns

Definīcija

Vara hlorofilus iegūst, pievienojot vara sāļus vielai, ko iegūst ar selektīvo šķīdinātāju ekstrakciju no dabīgā augu pārtikas materiāla, zāles, lucernas un nātres. Produkts, no kura atdalīts šķīdinātājs, satur citus pigmentus, piemēram, karotenoīdus, tāpat kā taukus un sveķus, kas dabiski atrodas izejmateriālā. Galvenās krāsvielas ir vara feofitīni Ekstrakcijā var izmantot tikai šādus šķīdinātājus: acetonu, oglekļa dioksīdu, metiletilketonu, dihlormetānu, metanolu, etanolu, propān-2-olu, heksānu

Klase

Porfirīns

Krāsu indeksa numurs

75815

Einecs numurs

239-830-5 (vara hlorofils a), 246-020-5 (vara hlorofils b)

Ķīmiskie nosaukumi

[Fitil(132R,17S,18S)-3-(8-etil-132-metoksikarbonil-2,7,12,18-tetrametil-13′-okso-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidrociklopenta-[at]-porfirīn-17-il)propionāts] varš (II) (vara hlorofils a)

[Fitil(132R,17S,18S)-3-(8-etil-7-formil-132-metoksikarbonil-2,12,18-trimetil-13′-okso-3-vinil-131-132-17,18-tetrahidro-ciklopenta[at]-porfirīn-17-il)propionāts] varš (II) (vara hlorofils b)

Ķīmiskā formula

C55H72CuN4O5: (vara hlorofils a)

C55H70CuN4O6: (vara hlorofils b)

Molekulmasa

932,75: (vara hlorofils a)

946,73: (vara hlorofils b)

Pamatviela

Kopējais vara hlorofilu saturs ne mazāk kā 10 %

E1 cm
  1 % 540 pie ≈ 422 nm hloroformā

E1 cm
  1 % 300 pie ≈ 652 nm hloroformā

Izskats

Vaskveida viela krāsu intervālā no zili-zaļa līdz tumši zaļam atkarībā no izejmateriāla

Identificēšana

Spektrometrija

Maksimums hloroformā pie ≈ 422 nm un pie ≈ 652 nm

Tīrība

Šķīdinātāju atlikums

Acetons

Metiletilketons

Metanols

Etanols

Propān-2-ols

Heksāns

Ne vairāk kā 50 mg/kg, atsevišķi vai kopā

Dihlormetāns: ne vairāk kā 10 mg/kg

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Vara joni

Ne vairāk kā 200 mg/kg

Kopējais varš

Ne vairāk kā 8 % no visiem vara feofitīniem

E 141 (ii) HLOROFILĪNU VARA KOMPLEKSI

Sinonīmi

CI Dabīgais zaļais 5, nātrija vara hlorofilīns, kālija vara hlorofilīns

Definīcija

Hlorofilīnu sārmu metālu sāļus iegūst, pievienojot vara sāļus vielai, ko iegūst pārziepojot produktu, kas iegūts ar selektīvo šķīdinātāju ekstrakciju no dabīgā augu pārtikas materiāla, zāles, lucernas un nātres. Pārziepošana atšķeļ metilestera un fitolestera grupas un var daļēji sašķelt ciklopentenilgredzenu. Pēc vara pievienošanas attīrītiem hlorofillīniem, skābes grupas tiek neitralizētas, veidojot kālija un/vai nātrija sāļus

Ekstrakcijā var izmantot tikai šādus šķīdinātājus: acetonu, metiletilketonu, dihlormetānu, oglekļa dioksīdu, metanolu, etanolu, propān-2-olu, heksānu

Klase

Porfirīns

Krāsu indeksa numurs

75815

Einecs numurs

Ķīmiskie nosaukumi

Galvenās krāsvielas to skābju formās ir:

3-(10-karboksilato-4-etil-1,3,5,8-tetrametil-9-okso-2-vinilforbīn-7-il)propionāts, vara komplekss (vara hlorofilīns a)

un

3-(10-karboksilato-4-etil-3-formil-1,5,8-trimetil-9-okso-2-vinilforbīn-7-il)propionāts, vara komplekss (vara hlorofilīns b)

Ķīmiskā formula

C34H32CuN4O5: (vara hlorofilīns a, skābes forma)

C34H30CuN4O6: (vara hlorofilīns b, skābes forma)

Ķīmiskā formula

640,20: (vara hlorofilīns a)

654,18: (vara hlorofilīns b)

Ja ciklopentilgredzens ir sašķelts, var būt palielinātas par 18 daltoniem

Pamatviela

Kopējais hlorofilīnu saturs (1 stundu pie 100 °C žāvētam paraugam) ne mazāk kā 95 %

E1 cm
  1 % 565 pie ≈ 405 nm fosfāta bufera ūdens šķīdumā (pH 7,5)

E1 cm
  1 % 145 pie ≈ 630 nm fosfāta bufera ūdens šķīdumā (pH 7,5)

Izskats

Tumši zaļš līdz zili melns pulveris

Identificēšana

Spektrometrija

Maksimums fosfāta bufera ūdens šķīdumā (pH 7,5) pie ≈ 405 nm un ≈ 630 nm

Tīrība

Šķīdinātāju atlikums

Acetons

Propān-2-ols

Metiletilketons

Metanols

Etanols

Heksāns

Ne vairāk kā 50 mg/kg, atsevišķi vai kopā

Dihlormetāns: Ne vairāk kā 10 mg/kg

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Vara joni

Ne vairāk kā 200 mg/kg

Kopējais varš

Ne vairāk kā 8 % no visiem vara hlorofilīniem

E 142 ZAĻAIS S

Sinonīmi

CI Pārtikas zaļais 4, briljantzaļais BS

Definīcija

Zaļais S sastāv no nātrija N-[4-(dimetilamino)fenil]-2-hidroksi-3,6-disulfo-1-naftalenil)metilēn]-2,5-cikloheksadiēn-1-ilidēn)-N-metilmetānamīnija un papildu krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Zaļais S aprakstīts kā nātrija sāls, bet pieļaujami arī kalcija un kālija sāļi

Klase

Triarilmetāns

Krāsu indeksa numurs

44090

Einecs numurs

221-409-2

Ķīmiskie nosaukumi

Nātrija N-[4-[[4-dimetilamino)fenil](2-hidroksi-3,6-disulfo-1-naftalenil)-metilēn]2,5-cikloheksadiēn-1-ilidēn]-N-metilmetānamīnijs

Nātrija 5-[4-dimetilamino-α-(4-dimetiliminocikloheksa-2,5-diēnilidēn)benzil]-6-hidroksi-7-sulfonatonaftalēn-2-sulfonāts (alternatīvs ķīmiskais nosaukums)

Ķīmiskā formula

C27H25N2NaO7S2

Molekulmasa

576,63

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs (aprēķināts kā nātrija sāls) ne mazāk kā 80 %

E1 cm
  1 %1 720 pie ≈ 632 nm ūdens šķīdumā

Izskats

Tumši zils vai tumši zaļš pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums ūdenī pie ≈ 632 nm

| B. | Zils vai zaļš ūdens šķīdums |
| --- | --- |

B.

Zils vai zaļš ūdens šķīdums

Tīrība

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 1 %

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

4,4′-bis(dimetilamino)-benz-hidrilspirts

Ne vairāk kā 0,1 %

4,4′-bis(dimetilamino)-benzo-fenons

Ne vairāk kā 0,1 %

3-hidroksinaftalīn-2,7-di-sulfoskābe

Ne vairāk kā 0,2 %

Leiko bāze

Ne vairāk kā 5 %

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 0,01 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % (neitrālā vide)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 150a KARAMELE

Definīcija

Karameli iegūst noteiktā temperatūrā apstrādājot ogļhidrātus (tirdzniecībā pieejamus dabīgos pārtikas saldinātājus, kas ir glikozes un fruktozes monomēri un/vai to polimēri, t.i. glikozes sīrupi, saharoze, un/vai invertsīrupi un dekstroze). Karamelizācijas paātrināšanai var pielietot skābes, sārmus un sāļus, izņemot amonija savienojumus un sulfītus

Einecs numurs

232-435-9

Izskats

Tumši brūns līdz melns šķidrums vai cieta viela

Tīrība

Krāsviela, saistīta pie DEAE celulozes

Ne vairāk kā 50 %

Krāsviela, saistīta pie fosforilcelulozes

Ne vairāk kā 50 %

Krāsas intensitāte (1)

0,01-0,12

Kopējais slāpeklis

Ne vairāk kā 0,1 %

Kopējais sērs

Ne vairāk kā 0,2 %

Arsēns

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 2 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 25 mg/kg

E 150b SULFĪTA KARAMELE

Definīcija

Sulfīta karameli iegūst noteiktā temperatūrā apstrādājot ogļhidrātus (tirdzniecībā pieejamus dabīgos pārtikas saldinātājus, kas ir glikozes un fruktozes monomēri un/vai to polimēri, t.i. glikozes sīrupi, saharoze un/vai invertsīrupi un dekstroze) ar vai bez skābēm vai sārmiem sulfītu savienojumu (sērpaskābe, kālija sulfīts, kālija bisulfīts, nātrija sulfīts un nātrija bisulfīts) klātbūtnē. Netiek izmantoti amonija savienojumi

Einecs numurs

232-435-9

Izskats

Tumši brūns līdz melns šķidrums vai cieta viela

Tīrība

Krāsviela, saistīta pie DEAE celulozes

Vairāk kā 50 %

Krāsas intensitāte (1)

0,05-0,13

Kopējais slāpeklis

Ne vairāk kā 0,3 % (2)

Sēra dioksīds

Ne vairāk kā 0,2 % (2)

Kopējais sērs

0,3-3,5 % (2)

Sērs, saistīts pie DEAE celulozes

Vairāk kā 40 %

Krāsvielas, saistītas pie DEAE celulozes, absorbcijas attiecība

19-34

Absorbcijas attiecība

(A 280/560)

Lielāka kā 50

Arsēns

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 2 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 25 mg/kg

E 150c AMONIJA KARAMELE

Definīcija

Amonija karameli iegūst noteiktā temperatūrā apstrādājot ogļhidrātus (tirdzniecībā pieejamus dabīgos pārtikas saldinātājus, kas ir glikozes un fruktozes monomēri un/vai to polimēri, t.i. glikozes sīrupi, saharoze, un/vai invertsīrupi un dekstroze) ar vai bez skābēm vai sārmiem amonija savienojumu (amonija hidroksīds, amonija karbonāts, amonija hidrogenkarbonāts un amonija fosfāts) klātbūtnē. Netiek izmantoti sulfīta savienojumi

Einecs numurs

232-435-9

Izskats

Tumši brūns līdz melns šķidrums vai cieta viela

Tīrība

Krāsviela, saistīta pie DEAE celulozes

Ne vairāk kā 50 %

Krāsviela, saistīta pie fosforilcelulozes

Vairāk kā 50 %

Krāsas intensitāte (1)

0,08-0,36

Amonija slāpeklis

Ne vairāk kā 0,3 % (2)

4-metilimidazols

Ne vairāk kā 250 mg/kg (2)

2-acetil-4-tetrahidroksibutil-imidazols

Ne vairāk kā 10 mg/kg (2)

Kopējais sērs

Ne vairāk kā 0,2 % (2)

Kopējais slāpeklis

0,7-3,3 % (2)

Krāsvielas, saistītas pie fosforilcelulozes, absorbcijas attiecība

13-35

Arsēns

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 2 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 25 mg/kg

E 150d AMONIJA SULFĪTA KARAMELE

Definīcija

Amonija sulfīta karameli iegūst noteiktā temperatūrā apstrādājot ogļhidrātus (tirdzniecībā pieejamus dabīgos pārtikas saldinātājus, kas ir glikozes un fruktozes monomēri un/vai to polimēri, t.i. glikozes sīrupi, saharoze, un/vai invertsīrupi un dekstroze) ar vai bez skābēm vai sārmiem sulfītu un amonija savienojumu (sērpaskābe, kālija sulfīts, kālija bisulfīts, nātrija sulfīts un nātrija bisulfīts, amonija hidroksīds, amonija karbonāts, amonija hidrogenkarbonāts un amonija fosfāts, amonija sulfāts, amonija sulfīts, amonija hidrogensulfīts) klātbūtnē

Einecs numurs

232-435-9

Izskats

Tumši brūns līdz melns šķidrums vai cieta viela

Tīrība

Krāsviela, saistīta pie DEAE celulozes

Vairāk kā 50 %

Krāsas intensitāte (1)

0,10-0,60

Amonija slāpeklis

Ne vairāk kā 0,6 % (2)

Sēra dioksīds

Ne vairāk kā 0,2 % (2)

4-metilimidazols

Ne vairāk kā 250 mg/kg (2)

Kopējais slāpeklis

0,3-1,7 % (2)

Kopējais sērs

0,8-2,5 % (2)

Ar spirtu izgulsnētās vielas slāpekļa/sēra attiecība

0,7-2,7

Ar spirtu izgulsnētās vielas absorbcijas attiecība (3)

8-14

Absorbcijas attiecība (A 280/560)

Ne vairāk kā 50

Arsēns

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 2 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 25 mg/kg

E 151 BRILJANTMELNAIS BN, MELNAIS PN

Sinonīmi

CI Pārtikas melnais 1

Definīcija

Briljantmelnais BN sastāv no tetranātrija 4-acetamido-5-hidroksi-6-[7-sulfonato-4-(4-sulfonatofenilazo)-1-naftilazo]naftalīn-1,7-disulfonāta un papildu krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām.

Briljantmelnais BN aprakstīts kā nātrija sāls, bet pieļaujami arī kalcija un kālija sāļi.

Klase

Bisazo

Krāsu indeksa numurs

28440

Einecs numurs

219-746-5

Ķīmiskie nosaukumi

Tetranātrija 4-acetamido-5-hidroksi-6-[7-sulfonato-4-(4-sulfonatofenilazo)-1-naftilazo]naftalīn-1,7-disulfonāts

Ķīmiskā formula

C28H17N5Na4O14S4

Molekulmasa

867,69

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs (aprēķināts kā nātrija sāls) ne mazāk kā 80 %

E1 cm
  1 % 530 pie ≈ 570 nm šķīdumā

Izskats

Melns pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums ūdenī pie ≈ 570 nm

| B. | Melni-zilgans ūdens šķīdums |
| --- | --- |

B.

Melni-zilgans ūdens šķīdums

Tīrība

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 10 % (izteiktas uz krāsas saturu)

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

| | 4-acetamido-5-hidroksi-naftalīn-1,7-disulfoskābe |
| --- | --- |

4-acetamido-5-hidroksi-naftalīn-1,7-disulfoskābe

| | 4-amino-5-hidroksinaftalīn-1,7-disulfoskābe |
| --- | --- |

4-amino-5-hidroksinaftalīn-1,7-disulfoskābe

| | 8-aminonaftalīn-2-sulfoskābe |
| --- | --- |

8-aminonaftalīn-2-sulfoskābe

| | 4,4′-diazoaminodi-(benzo-sulfoskābe) |
| --- | --- |

4,4′-diazoaminodi-(benzo-sulfoskābe)

Summāri ne vairāk kā 0,8 %

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 0,01 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % (neitrālā vidē)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 153 AUGOGLE

Sinonīmi

Augu melnais

Definīcija

Augogli iegūst pārogļojot augu materiālu (koksni, celulozes atlikumus, kūdru, kokosriekstus un citas čaumalas). Izejmateriālu pārogļo augstā temperatūrā. Sastāv no tīra oglekļa. Var saturēt nelielus slāpekļa, ūdeņraža un skābekļa daudzumus. Pēc izgatavošanas uz produkta var būt absorbēts neliels mitrums

Krāsu indeksa numurs

77266

Einecs numurs

215-609-9

Ķīmiskais nosaukums

Ogleklis

Ķīmiskā formula

C

Molekulmasa

12,01

Pamatviela

Saturs ne mazāk kā 95 % oglekļa, rēķinot uz bezūdens un bezpelnu produktu

Izskats

Melns pulveris, bez aromāta un garšas

Identificēšana

| A. | Šķīdība |
| --- | --- |

A.

Šķīdība

Nešķīst ūdenī un organiskajos šķīdinātājos

| B. | Degšana |
| --- | --- |

B.

Degšana

Uzkarsēta līdz sarkankvēlei, deg lēni bez liesmas

Tīrība

Pelni (summāri)

Ne vairāk kā 4,0 % (aizdegšanās temperatūra 625 °C)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

Poliaromātiskie ogļūdeņraži

Ekstraktam, kas iegūts no 1 g produkta, ekstrahējot nepārtrauktas darbības ekstrakcijas aparātā ar 10 g tīra cikloheksāna, jābūt bezkrāsas, un ekstrakta UV fluorescence nedrīkst būt intensīvāka kā 0,100 mg hinīna sulfāta šķīdumam 1 000 ml 0,01 M sērskābē

Zudumi pēc žāvēšanas

Ne vairāk kā 12 % (120 °C, 4 h)

Sārmā šķīstoša viela

Vārot 2 g parauga ar 20 ml 1N nātrija hidroksīda un filtrējot, iegūtajam filtrātam jābūt bezkrāsas

E 154 BRŪNAIS FK

Sinonīmi

CI Pārtikas brūnais 1

Definīcija

Brūnais FK sastāv no

| I | nātrija 4-(2,4-diaminofenilazo)benzolsulfonāta, |
| --- | --- |

I

nātrija 4-(2,4-diaminofenilazo)benzolsulfonāta,

| II | nātrija 4-(4,6-diamino-m-tolilazo)benzolsulfonāta, |
| --- | --- |

II

nātrija 4-(4,6-diamino-m-tolilazo)benzolsulfonāta,

| III | dinātrija 4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenilēnbisazo)di(benzol-sulfonāta), |
| --- | --- |

III

dinātrija 4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenilēnbisazo)di(benzol-sulfonāta),

| IV | dinātrija 4,4′-(2,4-diamino-1,3-fenilēnbisazo)di(benzol-sulfonāta), |
| --- | --- |

IV

dinātrija 4,4′-(2,4-diamino-1,3-fenilēnbisazo)di(benzol-sulfonāta),

| V | dinātrija 4,4′-(2,4-diamino-5-metil-1,3-fenilēnbisazo)di-(benzolsulfonāta) un |
| --- | --- |

V

dinātrija 4,4′-(2,4-diamino-5-metil-1,3-fenilēnbisazo)di-(benzolsulfonāta) un

| VI | trinātrija 4,4′,4′′-(2,4-diaminobenzol-1,3,5-trisazo)tri-(benzolsulfonāta) |
| --- | --- |

VI

trinātrija 4,4′,4′′-(2,4-diaminobenzol-1,3,5-trisazo)tri-(benzolsulfonāta)

maisījuma un papildu krāsvielām, kopā ar ūdeni, nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Brūnais FK aprakstīts kā nātrija sāls, bet pieļaujami arī kalcija un kālija sāļi

Klase

Azo (mono-, bis-un trisazokrāsvielu maisījums)

Einecs numurs

Ķīmiskie nosaukumi

Sekojošu vielu maisījums:

| I | Nātrija 4-(2,4-diaminofenilazo)benzolsulfonāts |
| --- | --- |

I

Nātrija 4-(2,4-diaminofenilazo)benzolsulfonāts

| II | Nātrija 4-(4,6-diamino-m-tolilazo)benzolsulfonāts |
| --- | --- |

II

Nātrija 4-(4,6-diamino-m-tolilazo)benzolsulfonāts

| III | Dinātrija 4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenilēnbisazo)di(benzol-sulfonāts) |
| --- | --- |

III

Dinātrija 4,4′-(4,6-diamino-1,3-fenilēnbisazo)di(benzol-sulfonāts)

| IV | Dinātrija 4,4′-(2,4-diamino-1,3-fenilēnbisazo)di(benzol-sulfonāts) |
| --- | --- |

IV

Dinātrija 4,4′-(2,4-diamino-1,3-fenilēnbisazo)di(benzol-sulfonāts)

| V | Dinātrija 4,4′-(2,4-diamino-5-metil-1,3-fenilēnbisazo)di-(benzolsulfonāts) |
| --- | --- |

V

Dinātrija 4,4′-(2,4-diamino-5-metil-1,3-fenilēnbisazo)di-(benzolsulfonāts)

| VI | Trinātrija 4,4′,4′′-(2,4-diaminobenzol-1,3,5-trisazo)tri-(benzolsulfonāts) |
| --- | --- |

VI

Trinātrija 4,4′,4′′-(2,4-diaminobenzol-1,3,5-trisazo)tri-(benzolsulfonāts)

Ķīmiskā formula

| I | C12H11N4NaO3S; |
| --- | --- |

I

C12H11N4NaO3S;

| II | C13H13N4NaO3S; |
| --- | --- |

II

C13H13N4NaO3S;

| III | C18H14N6Na2O6S2; |
| --- | --- |

III

C18H14N6Na2O6S2;

| IV | C18H14N6Na2O6S2; |
| --- | --- |

IV

C18H14N6Na2O6S2;

| V | C19H16N6Na2O6S2; |
| --- | --- |

V

C19H16N6Na2O6S2;

| VI | C24H17N8Na3O9S3 |
| --- | --- |

VI

C24H17N8Na3O9S3

Molekulmasa

| I | 314,30 |
| --- | --- |

I

314,30

| II | 328,33 |
| --- | --- |

II

328,33

| III | 520,46 |
| --- | --- |

III

520,46

| IV | 520,46 |
| --- | --- |

IV

520,46

| V | 534,47 |
| --- | --- |

V

534,47

| VI | 726,59 |
| --- | --- |

VI

726,59

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs ne mazāk kā 70 %.

Kopējā klātesošo krāsvielu daudzumā atsevišķu komponentu proporcijas nedrīkst pārsniegt:

| I | 26 % |
| --- | --- |

I

26 %

| II | 17 % |
| --- | --- |

II

17 %

| III | 17 % |
| --- | --- |

III

17 %

| IV | 16 % |
| --- | --- |

IV

16 %

| V | 20 % |
| --- | --- |

V

20 %

| VI | 16 % |
| --- | --- |

VI

16 %

Izskats

Sarkanbrūns pulveris vai granulas

Identificēšana

Oranžs līdz sarkanīgs ūdens šķīdums

Tīrība

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 3,5 %

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

4-aminobenzol-1-sulfoskābe

Ne vairāk kā 0,7 %

m-fenilēndiamīns un 4-metil-m-fenilēndiamīns

Ne vairāk kā 0,35 %

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni, izņemot m-fenilēndiamīnu un 4-metil-m-fenilēndiamīnu

Ne vairāk kā 0,007 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % (no šķīduma ar pH 7)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 155 BRŪNAIS HT

Sinonīmi

CI Pārtikas brūnais 3

Definīcija

Brūnais HT sastāv no dinātrija 4,4′-(2,4-dihidroksi-5-hidroksi-metil-1,3-fenilēnbisazo)di(naftalīn-1-sulfonāta) un papildu krāsvielām kopā ar nātrija hlorīdu un/vai nātrija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Brūnais HT aprakstīts kā nātrija sāls, bet pieļaujami arī kalcija un kālija sāļi

Klase

Bisazo

Krāsu indeksa numurs

20285

Einecs numurs

224-924-0

Ķīmiskie nosaukumi

Dinātrija 4,4′-(2,4-dihidroksi-5-hidroksimetil-1,3-fenilēnbis-azo)di(naftalīn-1-sulfonāts)

Ķīmiskā formula

C27H18N4Na2O9S2

Molekulmasa

652,57

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs ne mazāk kā 70 % (aprēķināts kā nātrija sāls)

E1 cm
  1 % 403 pie ≈ 460 nm ūdens šķīdumā (pH 7)

Izskats

Sarkanīgi brūns pulveris vai granulas

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums ūdenī pie ≈ 460 nm (pH 7)

| B. | Brūns ūdens šķīdums |
| --- | --- |

B.

Brūns ūdens šķīdums

Tīrība

Ūdenī nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 10 % (plānslāņa hromatogrāfijas metode)

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

4-aminonaftalīn-1-sulfoskābe

Ne vairāk kā 0,7 %

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 0,01 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % (šķīdumā ar pH 7)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 160 a (i) JAUKTI KAROTĪNI

Augu karotīni

Sinonīmi

CI Food Orange 5

Definīcija

Jauktos karotīnus iegūst, ar šķīdinātāju ekstrahējot ēdamo augu, burkānu, augu eļļu, zāles, lucernas un nātru dabiskos celmus.

Galvenā krāsviela sastāv no karotinoīdiem, no kuriem lielāko daļu veido beta–karotīns. Tajā var būt arī alfa–karotīns, gamma–karotīns un citi pigmenti. Bez krāsu pigmentiem vielā var būt eļļas, tauki un vaski, kas dabā sastopami izejvielā.

Ekstrahēšanā var izmantot tikai šādus šķīdinātājus: acetonu, metiletilketonu, metanolu, etanolu, propān–2–olu, heksānu, dihlormetānu un oglekļa dioksīdu (4)

Klase

Karotinoīds

Krāsu indeksa Nr.

75130

Einecs numurs

230-636-6

Ķīmiskā formula

Beta–karotīns: C40H56

Molekulmasa

Beta–karotīns: 536,88

Pamatvielas saturs

Karotīnu saturs (rēķinot kā beta–karotīnu) nav mazāks kā 5 % . Produktiem, kas iegūti, ekstrahējot augu eļļas: ne mazāk kā 0,2 % pārtikas taukos.

E1 cm
  1 %2 500 pie aptuveni 440 nm līdz 457 nm cikloheksānā

Identifikācija

Spektrometrija

Maksimums cikloheksānā pie 440 nm līdz 457 nm un 470 nm līdz 486 nm

Tīrība

Šķīdinātāja atliekas

Acetons

Metiletilketons

Metanols

Propān–2–ols

Heksāns

Etanols

Ne vairāk kā 50 mg/kg atsevišķi vai kopā

Dihlormetāns: Ne vairāk kā 10 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 5 mg/kg

Aļģu karotīni

Sinonīmi

CI Food Orange 5

Definīcija

Jauktos karotīnus var ražot arī no lielos sālsezeros Vaielā, Dienvidaustrālijā, augošu aļģu Dunaliella salina dabiskajiem celmiem. Beta–karotīnu ekstrahē, izmantojot ēterisko eļļu. Preparāts ir 20 līdz 30 % suspensija pārtikas eļļā. Trans/cis izomēru attiecība ir no 50/50 līdz 71/29.

Galvenā krāsviela sastāv no karotinoīdiem, no kuriem lielāko daļu veido beta–karotīns. Tajā var būt alfa–karotīns, luteīns, zeaksantīns un beta–kriptoksantīns. Bez krāsu pigmentiem vielā var būt eļļas, tauki un vaski, kas dabā sastopami izejvielā.

Klase

Karotinoīds

Krāsu indeksa Nr.

75130

Ķīmiskā formula

Beta–karotīns: C40H56

Molekulmasa

Beta–karotīns: 536,88

Pamatvielas saturs

Karotīnu saturs (rēķinot kā beta–karotīnu) nav mazāks par 20 %.

E1 cm
  1 %2 500 aptuveni pie 440 nm līdz 457 nm cikloheksānā

Identifikācija

Spektrometrija

Maksimums cikloheksānā pie 440 nm līdz 457 nm un 474 nm līdz 486 nm

Tīrība

Dabiskie tokoferoli pārtikas eļļā

Ne vairāk kā 0,3 %

Svins

Ne vairāk kā 5 mg/kg

E 160 a (ii) BETA–KAROTĪNS

Beta–karotīns

Sinonīmi

CI Food Orange 5

Definīcija

Šīs specifikācijas galvenokārt attiecas uz visiem beta–karotīna trans izomēriem kopā ar citu karotinoīdu niecīgiem daudzumiem. Atšķaidītiem un stabilizētiem preparātiem var būt atšķirīgas trans–cis izomēru attiecības.

Klase

Karotinoīds

Krāsu indeksa Nr.

40800

Einecs numurs

230-636-6

Ķīmiskie nosaukumi

Beta–karotīns, beta,beta–karotīns

Ķīmiskā formula

C40H56

Molekulmasa

536,88

Pamatvielas saturs

Ne mazāk kā 96 % kopējo krāsvielu (izsakot kā beta–karotīnu)

E1 cm
  1 %2 500 pie aptuveni 440 nm līdz 457 nm cikloheksānā

Apraksts

Sarkani līdz sarkanbrūni kristāli vai kristālisks pulveris

Identifikācija

Spektrometrija

Maksimums cikloheksānā pie 453 līdz 456 nm

Tīrība

Sulfātpelni

Ne vairāk kā 0,2 %

Palīgkrāsvielas

Karotinoīdi, kas nav beta–karotīns: ne vairāk kā 3 % no kopējām krāsvielām

Svins

Ne vairāk kā 2 mg/kg

Beta–karotīns no Blakeslea trispora

Sinonīmi

CI Food Orange 5

Definīcija

Iegūst fermentācijas procesā, izmantojot sēnes Blakeslea trispora dabisko celmu divu dzimumpārojošos tipu (+) un (-) jauktu kultūru. No biomasas beta–karotīnu ekstrahē ar etilacetātu vai izobutilacetātu, pēc tam ar izopropilspirtu, un kristalizē. Kristalizētais produkts galvenokārt sastāv no trans beta–karotīna. Dabiskā procesa dēļ aptuveni 3 % produkta veido jaukti karotinoīdi, kas ir raksturīgi šim produktam.

Klase

Karotinoīds

Krāsu indeksa Nr.

40800

Einecs numurs

230-636-6

Ķīmiskie nosaukumi

Beta–karotīns, beta,beta–karotīns

Ķīmiskā formula

C40H56

Molekulmasa

536,88

Pamatvielas saturs

Ne mazāk kā 96 % kopējo krāsvielu (izsakot kā beta–karotīnu)

E1 cm
  1 %2 500 pie aptuveni 440 nm līdz 457 nm cikloheksānā

Apraksts

Sarkani, sarkanbrūni vai purpurvioleti kristāli vai kristālisks pulveris (krāsa mainās atkarībā no ekstrahēšanā izmantotā šķīdinātāja un kristalizācijas apstākļiem)

Identifikācija

Spektrometrija

Maksimums cikloheksānā pie 453 līdz 456 nm

Tīrība

Šķīdinātāja atliekas

Etilacetāts

Etanols

Ne vairāk kā 0,8 % atsevišķi vai kopā

Izobutilacetāts: ne vairāk kā 1 %

Izopropilspirts: ne vairāk kā 0,1 %

Sulfātpelni

Ne vairāk kā 0,2 %

Palīgkrāsvielas

Karotinoīdi, kas nav beta–karotīns: ne vairāk kā 3 % no kopējām krāsvielām

Svins

Ne vairāk kā 2 mg/kg

Mikotoksīni:

Aflatoksīns B1

Nav

Trihotecēns (T2)

Nav

Ohratoksīns

Nav

Zearalenons

Nav

Mikrobioloģija:

Pelējums

Ne vairāk kā 100/g

Raugi

Ne vairāk kā 100/g

Salmonella

Nekonstatē 25 g paraugā

Escherichia coli

Nekonstatē 5 g paraugā

E 160b ANNATO, BIKSĪNS, NORBIKSĪNS

Sinonīmi

CI Dabīgais oranžais 4

Definīcija

Klase

Karotenoīds

Krāsu indeksa numurs

75120

Einecs numurs

215-735-4 (annato); 289-561-2 (annato sēklu ekstrakts); 230-248-7 (biksīns)

Ķīmiskie nosaukumi

| (biksīns) | : | 6′-Metilhidrogen-9′-cis-6,6′-diapokarotīn-6,6′-dioāts,
  6′-metilhidrogen-9′-trans-6,6′-diapokarotīn-6,6′-dioāts |
| --- | --- | --- |
| (norbiksīns) | : | 9′-Cis-6,6′-diapokarotīn-6,6′-diskābe
  9′-trans-6,6′-diapokarotīn-6,6′-diskābe |

(biksīns)

:

6′-Metilhidrogen-9′-cis-6,6′-diapokarotīn-6,6′-dioāts,

6′-metilhidrogen-9′-trans-6,6′-diapokarotīn-6,6′-dioāts

(norbiksīns)

:

9′-Cis-6,6′-diapokarotīn-6,6′-diskābe

9′-trans-6,6′-diapokarotīn-6,6′-diskābe

Ķīmiskā formula

| C25H30O4 | : | (biksīns) |
| --- | --- | --- |
| C24H28O4 | : | (norbiksīns) |

C25H30O4

:

(biksīns)

C24H28O4

:

(norbiksīns)

Molekulmasa

| 394,51 | : | (biksīns) |
| --- | --- | --- |
| 380,48 | : | (norbiksīns) |

394,51

:

(biksīns)

380,48

:

(norbiksīns)

Izskats

Sarkanīgi-brūns pulveris, suspensija vai šķīdums

Identificēšana

Spektrometrija

| Maksimums hloroformā pie ≈ 502 nm | : | (biksīns) |
| --- | --- | --- |
| Maksimums atšķaidītā KOH šķīdumā pie ≈ 482 nm | : | (norbiksīns) |

Maksimums hloroformā pie ≈ 502 nm

:

(biksīns)

Maksimums atšķaidītā KOH šķīdumā pie ≈ 482 nm

:

(norbiksīns)

Šķīdinātāju selektīvi ekstrahēts biksīns un norbiksīns

Definīcija

Biksīnu pagatavo selektīvi ekstrahējot annato koka (Bixa orellana L.) sēklu ārējos apvalkus ar vienu vai vairākiem no šādiem šķīdinātājiem: acetonu, metanolu, heksānu vai dihlormetānu, oglekļa dioksīdu. Pēc ekstrakcijas šķīdinātāju atdala

Norbiksīnu pagatavo, hidrolizējot ekstrahēto biksīnu ar sārma ūdens šķīdumu

Biksīns un norbiksīns var saturēt citus no annato sēklām ekstrahētus materiālus

Biksīna pulveris satur dažādas krāsvielu komponentes, no kurām galvenais ir biksīns, kas var būt kā cis-tā trans-formās Iespējama arī biksīna termiskās noārdīšanās produktu klātbūtne

Norbiksīna pulveris kā galveno krāsvielu satur biksīna hidrolīzes produktu nātrija un kālija sāļu veidā. Var būt kā cis-, tā trans-formas

Pamatviela

Biksīna pulveru saturs ne mazāk kā 75 % kopējo karotenoīdu (aprēķināts kā biksīns)

Norbiksīna pulveru saturs ne mazāk kā 25 % kopējo karotenoīdu (aprēķināts kā norbiksīns)

| Biksīns | : | E1 cm
  1 %2 870 pie ≈ 502 nm hloroformā |
| --- | --- | --- |
| Norbiksīns | : | E1 cm
  1 %2 870 pie ≈ 482 nm KOH šķīdumā |

Biksīns

:

E1 cm
  1 %2 870 pie ≈ 502 nm hloroformā

Norbiksīns

:

E1 cm
  1 %2 870 pie ≈ 482 nm KOH šķīdumā

Tīrība

Šķīdinātāju atlikums:

Acetons

Metanols

Heksāns

Ne vairāk kā 50 mg/kg, atsevišķi vai kopānot

Dihlormetāns: ne vairāk kā 10 mg/kg

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

Ar sārmu ekstrahēts annato

Definīcija

Ūdenī šķīstošo annato pagatavo, ekstrahējot annato koka (Bixa orellana L.) sēklu ārējos apvalkus ar sārma (nātrija vai kālija hidroksīda) ūdens šķīdumu

Ūdenī šķīstošais annato kā galveno krāsvielu satur norbiksīnu, biksīna hidrolīzes produktu nātrija vai kālija sāļu veidā. Var būt kā cis-, tā trans-formas

Pamatviela

Satur ne mazāk kā 0,1 % kopējo karotenoīdu (izteiktu kā norbiksīns)

| Norbiksīns | : | E1 cm
  1 %2 870 pie ≈ 482 nm KOH šķīdumā |
| --- | --- | --- |

Norbiksīns

:

E1 cm
  1 %2 870 pie ≈ 482 nm KOH šķīdumā

Tīrība

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

Ar eļļu ekstrahēts annato

Definīcija

Annato ekstraktus eļļā (kā suspensiju vai šķīdumu) pagatavo, ekstrahējot annato koka (Bixa orellana L.) sēklu ārējos apvalkus ar pārtikas augu eļļu. Annato ekstrakts eļļā satur dažādas krāsvielu komponentes, no kurām galvenais ir biksīns, kas var būt kā cis-, tā trans-formās. Iespējama arī biksīna termiskās noārdīšanās produktu klātbūtne

Pamatviela

Satur ne mazāk kā 0,1 % kopējo karotenoīdu (izteiktu kā biksīns)

| Biksīns | : | E1 cm
  1 %2 870 pie ≈ 502 nm hloroformā |
| --- | --- | --- |

Biksīns

:

E1 cm
  1 %2 870 pie ≈ 502 nm hloroformā

Tīrība

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 160c PAPRIKAS EKSTRAKTS, KAPSANTĪNS, KAPSORUBĪNS

Sinonīmi

Paprikas sveķi

Definīcija

Paprikas ekstraktu iegūst no dabīgās paprikas, kas sastāv no Capsicum annum L. augļu pākstīm ar vai bez sēklām, ar selektīvo šķīdinātāju ekstrakciju, un tas satur šīs garšvielas galvenās krāsvielas kapsantīnu un kapsorubīnu. Ir zināma liela citu klātesošu krāsvielu dažādība

Ekstrakcijā var izmantot tikai šādus šķīdinātājus: metanolu, etanolu, acetonu, heksānu, dihlormetānu, etilacetātu un oglekļa dioksīdu

Klase

Karotenoīds

Einecs numurs

207-364-1 (kapsantīns), 207-425-2 (kapsorubīns)

Ķīmiskie nosaukumi

(3R, 3′S, 5′R)-3,3′-dihidroksi-β,k-karotīn-6-ons: (kapsantīns);

(3S, 3′S, 5R, 5R′)-3,3′-dihidroksi-k,k-karotīn-6,6′-dions: (kapsorubīns)

Ķīmiskā formula

C40H56O3: (kapsantīns)

C40H56O4: (kapsorubīns)

Molekulmasa

kapsantīns: 584,85

kapsorubīns: 600,85

Pamatviela

Karotenoīdu saturs ne mazāk kā 7 %: (paprikas ekstrakts)

Ne mazāk kā 30 % no kopējā karotīnu satura: (kapsantīns/kapsorubīns)

E1 cm
  1 %2 100 pie ≈ 462 nm acetonā

Izskats

Tumši sarkans viskozs šķidrums

Identificēšana

| A. | Spektrometrija |
| --- | --- |

A.

Spektrometrija

Maksimums acetonā pie ≈ 462 nm

| B. | Krāsu reakcija |
| --- | --- |

B.

Krāsu reakcija

Pievienojot 1 pilienu sērskābes 1 pilienam parauga 2-3 pilienos hloroforma, rodas izteikti zila krāsa

Tīrība

Šķīdinātāju atlikums

Etilacetāts

Metanols

Etanols

Acetons

Heksāns

Ne vairāk kā 50 mg/kg, atsevišķi vai kopā

Dihlormetāns: ne vairāk kā 10 mg/kg

Kapsaicīns

Ne vairāk kā 250 mg/kg

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 160d LIKOPĒNS

Sinonīmi

Dabīgais dzeltenais 27

Definīcija

Likopēnu iegūst no dabīgajiem sarkanajiem tomātiem (Lycopersicon esculentum L.) ar selektīvo šķīdinātāju ekstrakciju un sekojošu šķīdinātāja atdalīšanu. Ekstrakcijā var izmantot tikai šādus šķīdinātājus: dihlormetānu, oglekļa dioksīdu, etilacetātu, acetonu, propān-2-olu, metanolu, etanolu, heksānu. Galvenā tomātu krāsviela ir likopēns. Var saturēt arī citu krāsvielu pigmentus, tāpat kā eļļas, taukus, sveķus un garšvielu komponentes, kas dabiski atrodas tomātos

Klase

Karotenoīds

Krāsu indeksa numurs

75125

Ķīmiskie nosaukumi

Likopēns, ψ,ψ-karotīns

Ķīmiskā formula

C40H56

Molekulmasa

536,85

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs ne mazāk kā 5 %

E1 cm
  1 %3 450 pie ≈ 472 nm heksānā

Izskats

Tumši sarkans viskozs šķidrums

Identificēšana

Spektrometrija

Maksimums heksānā pie ≈ 472 nm

Tīrība

Šķīdinātāju atlikums

Etilacetāts

Metanols

Etanols

Acetons

Heksāns

Propān-2-ols

Ne vairāk kā 50 mg/kg, atsevišķi vai kopā

Dihlormetāns: ne vairāk kā 10 mg/kg

Pelni, sulfātu veidā

Ne vairāk kā 0,1 %

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 160e ΒETA-APO-8′-KAROTENĀLS (C30)

Sinonīmi

CI Pārtikas oranžais 6

Definīcija

Šīs specifikācijas attiecas uz visiem β-apo-8′-karotenāla trans-izomēriem kopā ar nenozīmīgiem citu karotenoīdu daudzumiem. Ir pagatavotas atšķaidītas un stabilizētas β-apo-8′-karotenāla formas, kas ietver β-apo-8′-karotenāla šķīdumus vai suspensijas pārtikas taukos vai eļļās, emulsijas un ūdenī dispersējamus pulverus. Šiem preparātiem var būt dažādas cis/trans izomēru attiecības

Klase

Karotenoīds

Krāsu indeksa numurs

40820

Einecs numurs

214-171-6

Ķīmiskie nosaukumi

β-apo-8′-karotenāls, trans-β-apo-8′-karotīnaldehīds

Ķīmiskā formula

C30H400

Molekulmasa

416,65

Pamatviela

Ne mazāk kā 96 % no kopējā krāsvielu satura

E1 cm
  1 %2 640 pie ≈ 460-462 nm cikloheksānā

Izskats

Tumši violeti kristāli ar metālisku spīdumu vai kristālisks pulveris

Identificēšana

Spektrometrija

Maksimums cikloheksānā pie 460-462 nm

Tīrība

Pelni, sulfātu veidā

Ne vairāk kā 0,1 %

Papildu krāsvielas

Citu kā β-apo-8′-karotenāls karotenoīdu

ne vairāk kā 3 % no visām krāsvielām

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 160f ΒETA-APO-8′-KAROTĪNSKĀBES ETILESTERIS (C30)

Sinonīmi

CI Pārtikas oranžais 7, β-apo-8′-karotīnesteris

Definīcija

Šīs specifikācijas attiecas uz visiem β-apo-8′-karotīnskābes etilestera trans-izomēriem kopā ar nenozīmīgiem citu karotenoīdu daudzumiem. Ir pagatavotas atšķaidītas un stabilizētas β-apo-8′-karotīnskābes etilestera formas, kas ietver β-apo-8′-karotīnskābes etilestera šķīdumus vai suspensijas pārtikas taukos vai eļļās, emulsijas un ūdenī dispersējamus pulverus. Šiem preparātiem var būt dažādas cis/trans izomēru attiecības

Klase

Karotenoīds

Krāsu indeksa numurs

40825

Einecs numurs

214-173-7

Ķīmiskie nosaukumi

β-apo-8′-karotīnskābes etilesteris, etil-8′-apo-β-karotīn-8′-oāts

Ķīmiskā formula

C32H4402

Molekulmasa

460,70

Pamatviela

Ne mazāk kā 96 % no kopējā krāsvielu satura

E1 cm
  1 %2 550 pie ≈ 449 nm cikloheksānā

Izskats

Sarkani līdz violeti-sarkani kristāli vai kristālisks pulveris

Identificēšana

Spektrometrija

Maksimums cikloheksānā pie ≈ 449 nm

Tīrība

Pelni, sulfātu veidā

Ne vairāk kā 0,1 %

Papildu krāsvielas

Citu kā β-apo-8′-karotīnskābes etilesteris karotenoīdu ne vairāk kā 3 % no visām krāsvielām

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 161b LUTEĪNS

Sinonīmi

Jauktie karotenoīdi, ksantofili

Definīcija

Luteīnu iegūst no dabīgā augu pārtikas materiāla, zāles, lucernas un tagetes erecta ar selektīvo šķīdinātāju ekstrakciju. Pamatkrāsvielas sastāv no karotenoīdiem, no kuriem galvenie ir luteīns un tā taukskābju esteri. Satur arī mainīgus daudzumus citu karotenoīdu, tāpat kā eļļas, taukus un sveķus, kas dabiski atrodas izejmateriālā

Ekstrakcijā var izmantot tikai šādus šķīdinātājus: acetonu, metiletilketonu, dihlormetānu, propān-2-olu, metanolu, etanolu, heksānu un oglekļa dioksīdu

Klase

Karotenoīds

Einecs numurs

204-840-0

Ķīmiskie nosaukumi

3,3′-Dihidroksi-d-karotīns

Ķīmiskā formula

C40H56O2

Molekulmasa

568,88

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs ne mazāk kā 4 % (aprēķināts kā luteīns)

E1 cm
  1 %2 550 pie ≈ 445 nm (hloroforma-etanola šķīdumā (10 + 90) vai heksāna-etanola-acetona šķīdumā (80 + 10 + 10))

Izskats

Tumšs, dzeltenīgi brūns šķidrums

Identificēšana

Spektrometrija

Maksimums (hloroforma-etanola šķīdumā (10 + 90)) pie ≈ 445 nm

Tīrība

Šķīdinātāju atlikums

Acetons

Metiletilketons

Metanols

Etanols

Propān-2-ols

Heksāns

Ne vairāk kā 50 mg/kg, atsevišķi vai kopā

Dihlormetāns: Ne vairāk kā 10 mg/kg

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 161g KANTAKSANTĪNS

Sinonīmi

CI Pārtikas oranžais 8

Definīcija

Šīs specifikācijas attiecas uz visiem kantaksantīna trans-izomēriem kopā ar nelieliem citu karotenoīdu daudzumiem. Ir pagatavotas atšķaidītas un stabilizētas kantaksantīna formas, kas ietver kantaksantīna šķīdumus vai suspensijas pārtikas taukos vai eļļās, emulsijas un ūdenī dispersējamus pulverus. Šiem preparātiem var būt dažādas cis/trans izomēru attiecības

Klase

Karotenoīds

Krāsu indeksa numurs

40850

Einecs numurs

208-187-2

Ķīmiskie nosaukumi

β-karotīn-4,4′-dions, kantaksantīns, 4,4′-dioksi-β-karotīns

Ķīmiskā formula

C40H5202

Molekulmasa

564,86

Pamatviela

Ne mazāk kā 96 % no kopējā krāsvielu satura (izteikts kā kantaksantīns)

| E1 cm
  1 %2 200 | pie 485nm hloroformā
  pie 468-472 nm cikloheksānā
  pie 464-467 nm petrolēterī |
| --- | --- |

E1 cm
  1 %2 200

pie 485nm hloroformā

pie 468-472 nm cikloheksānā

pie 464-467 nm petrolēterī

Izskats

Tumši violeti kristāli vai kristālisks pulveris

Identificēšana

Spektrometrija

Maksimums hloroformā pie ≈ 485 nm

Maksimums cikloheksānā pie 468-472 nm

Maksimums petrolēterī pie 464-467 nm

Tīrība

Pelni, sulfātu veidā

Ne vairāk kā 0,1 %

Papildu krāsvielas

Citu kā kantaksantīns karotenoīdu ne vairāk kā 5 % no visām krāsvielām

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 162 BIEŠU SARKANAIS, BETANĪNS

Sinonīmi

Biešu sakņu sarkanais

Definīcija

Biešu sarkano iegūst no sarkano biešu (Beta vulgaris L. var. rubra) saknēm, izspiežot sasmalcinātas bietes, kā izspiež sulu, vai ar sasmalcinātu biešu sakņu ūdens ekstrakciju un sekojošu aktīvās sastāvdaļas bagātināšanu. Krāsviela sastāv no dažādiem pigmentiem, kas visi pieder betalaina klasei. Krāsvielas pamatā ir betacianīni (sarkanie), no kuriem betanīns sastāda 75–95 %. Var saturēt nelielus betaksantīnu (dzelteni) un betalainu noārdīšanās produktu (gaiši brūni) daudzumus

Sula vai ekstrakts bez krāsvielām satur cukurus, sāļus un/vai olbaltumvielas, kas parasti atrodas sarkanajās bietēs. Šķīdumu var koncentrēt un dažus produktus attīrīt, lai atdalītu vairumu cukuru, sāļu un olbaltumvielu

Klase

Betalains

Einecs numurs

231-628-5

Ķīmiskie nosaukumi

(S-(R′,R′)-4-(2-(2-karboksi-5(β-D-glikopiranoziloksi)-2,3-di-hidro-6-hidroksi-1H-indol-1-il)-2,3-dihidro-2,6-piridīndikarbonskābe; 1-(2-(2,6-dikarboksi-1,2,3,4-tetrahidro-4-piridilidēn)etilidēn)-5-β-D-glikopiranoziloksi)-6-hidroksiindol-2-karboksilāts

Ķīmiskā formula

C24H26N2013

Molekulmasa

550,48

Pamatviela

Sarkanās krāsvielas saturs ne mazāk kā 0,4 % (izteikts kā betanīns)

E1 cm
  1 %1 120 pie ≈ 535 nm ūdens šķīdumā (pH 5)

Izskats

Sarkans vai tumši sarkans šķidrums, pasta, pulveris vai cieta viela

Identificēšana

Spektrometrija

Maksimums ūdenī (pH 5) pie ≈ 535 nm

Tīrība

Nitrāti

Ne vairāk kā 2 g nitrāta anjonu gramā sarkanas krāsas (aprēķinātas pēc pamatvielas)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 163 ANTOCIANĪN

Definīcija

Antocianīnus iegūst no dabiskiem pārtikas dārzeņiem un augļiem, ekstrahējot ar sulfītētu ūdeni, skābinātu ūdeni, oglekļa dioksīdu, metanolu vai etanolu. Antocianīni satur kopīgas komponentes ar izejmateriālu, kā antocianīnus, organiskās skābes, tannīnus, cukurus, minerālvielas u.c., bet ne obligāti tādās pašās attiecībās, kā tās atrodamas izejmateriālos

Klase

Antocianīns

Einecs numurs

208-438-6 (cianidīns); 205-125-6 (peonidīns); 211-403-8 (malvidīns); 208-437-0 (delfinidīns); 205-127-7 (pelargonidīns)

Ķīmiskie nosaukumi

3,3′,4′,5,7-Pentahidroksiflavīlija hlorīds (cianidīns);

3,4′,5,7-tetrahidroksi-3′-metoksiflavīlija hlorīds (peonidīns);

3,4′,5,7-tetrahidroksi-3′,5′-dimetoksiflavīlija hlorīds (malvidīns);

3,5,7-trihidroksi-2-(3,4,5-trihidroksifenil)-1-benzopirīlija hlorīds (delfinidīns);

3,3′,4′,5,7-pentahidroksi-5′-metoksiflavīlija hlorīds (petunidīns);

3,5,7-trihidroksi-2-(4-hidroksifenil)-1-benzopirīlija hlorīds (pelargonidīns)

Ķīmiskā formula

C15H1106Cl: (cianidīns);

C16H1306Cl: (peonidīns);

C17H1507Cl: (malvidīns);

C15H1107Cl: (delfinidīns);

C16H1307Cl: (petunidīns);

C15H1105Cl: (pelargonidīns)

Molekulmasa

322,6: (cianidīns)

336,7: (peonidīns)

366,7: (malvidīns)

340,6: (delfinidīns)

352,7: (petunidīns)

306,7: (pelargonidīns)

Pamatviela

E1 cm
  1 % 300 pie 515–535 nm tīram pigmentam (pH 3,0)

Izskats

Purpura sarkans šķidrums, pasta vai pulveris ar vieglu raksturīgu aromātu

Identificēšana

Spektrometrija

Maksimums metanolā ar 0,01 % konc. HCl

535 nm: (cianidīns);

532 nm: (peonidīns);

542 nm: (malvidīns);

546 nm: (delfinidīns);

543 nm: (petunidīns);

530 nm: (pelargonidīns)

Tīrība

Šķīdinātāju atlikumi:

Metanols

Etanols

Ne vairāk kā 50 mg/kg, atsevišķi vai kopā

Sēra dioksīds

Ne vairāk kā 1 000 mg/kg uz pigmenta procentu

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 170 KALCIJA KARBONĀTS

Sinonīmi

Baltais pigments 18, krīts

Definīcija

Kalcija karbonātu iegūst no kaļķakmens, vai izgulsnējot kalcija jonus ar karbonāta joniem.

Klase

Neorganiskā

Krāsu indeksa numurs

77220

Einecs numurs

207-439-9: (kalcija karbonāts)

215-279-6: (kaļķakmens)

Ķīmiskie nosaukumi

Kalcija karbonāts

Ķīmiskā formula

CaCO3

Molekulmasa

100,1

Pamatviela

Satur ne mazāk kā 98 % (bezūdens viela)

Izskats

Balts kristālisks vai amorfs pulveris bez aromāta un bez garšas

Identificēšana

Šķīšana

Praktiski nešķīst ūdenī un spirtā. Putojot izzūd atšķaidītā etiķskābē, atšķaidītā sālsskābē un atšķaidītā slāpekļskābē, un šķīdumi, kas rodas, pēc vārīšanas dod pozitīvu kalcija testu

Tīrība

Zudumi pēc žāvēšanas

Ne vairāk kā 2 % (200 °C, 4 h)

Skābē nešķīstošas vielas

Ne vairāk kā 0,2 %

Magnija un sārmu metālu sāļi

Ne vairāk kā 1,5 %

Fluorīdi

Ne vairāk kā 50 mg/kg

Antimons (kā Sb)

Varš (kā Cu)

Hroms (kā Cr)

Cinks (kā Zn)

Bārijs (kā Ba)

Ne vairāk kā 100 mg/kg, atsevišķi vai kopā

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Lead

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

E 171 TITĀNA DIOKSĪDS

Sinonīmi

CI baltais pigments 6

Definīcija

Titāna dioksīda pamatsastāvdaļa ir tīrs atanāza un/vai rutila titāna dioksīds, kam produkta tehnoloģisko īpašību uzlabošanai nelielā daudzumā var būt alumīnija oksīda un/vai silīcija dioksīda pārklājums.

Grupa

Neorganiskās vielas

Krāsu indeksa numurs

77891

Einecs numurs

236-675-5

Ķīmiskie nosaukumi

Titanium dioxide

Ķīmiskā formula

TiO2

Molekulmasa

79,88

Pamatvielas saturs

No alumīnija oksīda un silīcija dioksīda attīrītā veidā ne mazāk par 99 %

Apraksts

Balts bezkrāsas vai nedaudz krāsots pulveris

Identifikācija

Šķīdība

Ūdenī un organiskajos šķīdinātājos nešķīstošs. Lēni šķīst fluorūdeņražskābē un karstā koncentrētā sērskābē.

Tīrība

Masas zudumi žāvējot

Ne vairāk par 0,5 % (105 °C, 3 stundās)

Masas zudumi karsējot

Ne vairāk par 1 % pēc attīrīšanas no gaistošām vielām (800 °C)

Alumīnija oksīda un/vai silīcija dioksīda saturs

Kopā ne vairāk par 2,0 %

0,5 N HCl šķīstošās vielas

No alumīnija oksīda un silīcija dioksīda attīrītā veidā ne mazāk par 0,5 % , bet produktiem, kas satur alumīnija oksīdu un/vai silīcija dioksīdu, ne vairāk par 1,5 % veidā, kādā tos pārdod.

Ūdenī šķīstošās vielas

Ne vairāk kā 0,5 %

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg.

Antimons

Ne vairāk kā 50 mg/kg pilnīgi izšķīdinot

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg pilnīgi izšķīdinot

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg pilnīgi izšķīdinot

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg pilnīgi izšķīdinot

Cinks

Ne vairāk kā 50 mg/kg pilnīgi izšķīdinot

E 172 DZELZS OKSĪDI UN DZELZS HIDROKSĪDI

Sinonīmi

| Dzelzs oksīda dzeltenais | : | CI Dzeltenais pigments 42 un 43 |
| --- | --- | --- |
| Dzelzs oksīda sarkanais | : | CI Sarkanais pigments 101 un 102 |
| Dzelzs oksīda melnais | : | CI Melnais pigments 11 |

Dzelzs oksīda dzeltenais

:

CI Dzeltenais pigments 42 un 43

Dzelzs oksīda sarkanais

:

CI Sarkanais pigments 101 un 102

Dzelzs oksīda melnais

:

CI Melnais pigments 11

Definīcija

Dzelzs oksīdi un dzelzs hidroksīdi ir sintētiski produkti un sastāv no bezūdens un/vai hidratētiem dzelzs oksīdiem. Krāsu diapazons aptver dzelteno, sarkano, brūno un melno. Dzelzs oksīdi, kuru kvalitāte atbilst lietošanai pārtikā, atšķiras no tehnikā lietojamiem dzelzs oksīdiem galvenokārt ar samērā zemiem citu metālu piesārņojuma līmeņiem. To sasniedz izvēloties un kontrolējot dzelzs iegūšanas avotu un/vai ķīmiskās attīrīšanas pakāpi ražošanas procesā

Klase

Neorganiskā

Krāsu indeksa numurs

| 77492 | : | (dzelzs oksīda dzeltenais) |
| --- | --- | --- |
| 77491 | : | (dzelzs oksīda sarkanais) |
| 77499 | : | (dzelzs oksīda melnais) |

77492

:

(dzelzs oksīda dzeltenais)

77491

:

(dzelzs oksīda sarkanais)

77499

:

(dzelzs oksīda melnais)

Einecs numurs

| 257-098-5 | : | (dzelzs oksīda dzeltenais) |
| --- | --- | --- |
| 215-168-2 | : | (dzelzs oksīda sarkanais) |
| 235-442-5 | : | (dzelzs oksīda melnais) |

257-098-5

:

(dzelzs oksīda dzeltenais)

215-168-2

:

(dzelzs oksīda sarkanais)

235-442-5

:

(dzelzs oksīda melnais)

Ķīmiskie nosaukumi

| Hidratēts dzelzs oksīds, hidratēts dzelzs (III) oksīds | : | delzs oksīda dzeltenais |
| --- | --- | --- |
| Bezūdens dzelzs oksīds, bezūdens dzelzs (III) oksīds | : | delzs oksīda sarkanais |
| Jauktais dzelzs oksīds, dzelzs (II, III) oksīds | : | delzs oksīda melnais |

Hidratēts dzelzs oksīds, hidratēts dzelzs (III) oksīds

:

delzs oksīda dzeltenais

Bezūdens dzelzs oksīds, bezūdens dzelzs (III) oksīds

:

delzs oksīda sarkanais

Jauktais dzelzs oksīds, dzelzs (II, III) oksīds

:

delzs oksīda melnais

Ķīmiskā formula

| FeO(OH)·xH2O | : | dzelzs oksīda dzeltenais |
| --- | --- | --- |
| Fe2O3 | : | dzelzs oksīda sarkanais |
| FeO·Fe2O3 | : | dzelzs oksīda melnais |

FeO(OH)·xH2O

:

dzelzs oksīda dzeltenais

Fe2O3

:

dzelzs oksīda sarkanais

FeO·Fe2O3

:

dzelzs oksīda melnais

Molekulmasa

| 88,85 | : | (FeO(OH)) |
| --- | --- | --- |
| 159,70 | : | (Fe2O3) |
| 231,55 | : | (FeO·Fe2O3) |

88,85

:

(FeO(OH))

159,70

:

(Fe2O3)

231,55

:

(FeO·Fe2O3)

Pamatviela

Satur dzelzi (izteiktu kā dzelzs) ne mazāk kā 60 % (dzeltenā) un ne mazāk kā 68 % (sarkanā un melnā)

Izskats

Dzeltens, sarkans, brūns vai melns pulveris

Identificēšana

Šķīšana

Nešķīst ūdenī un organiskos šķīdinātājos

Šķīst koncentrētās minerālskābēs

Tīrība

Ūdenī šķīstošas vielas

Ne vairāk kā 1 %

pēc pilnīgas izšķīšanas

Arsēns

Ne vairāk kā 5 mg/kg

Bārijs

Ne vairāk kā 50 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 5 mg/kg

Hroms

Ne vairāk kā 100 mg/kg

Varš

Ne vairāk kā 50 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 20 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Niķelis

Ne vairāk kā 200 mg/kg

Cinks

Ne vairāk kā 100 mg/kg

E 173 ALUMĪNIJS

Sinonīmi

CI Metāla pigments, Al

Definīcija

Alumīnija pulveris sastāv no sīki sasmalcinātiem alumīnija gabaliņiem. Sasmalcināšanu var izdarīt pārtikas augu eļļu un/vai pārtikas piedevām atbilstošas kvalitātes taukskābju klātbūtnē vai bez tās. Tas nesatur citas vielas, izņemot pārtikas augu eļļas, un/vai pārtikas piedevām atbilstošas kvalitātes taukskābes

Krāsu indeksa numurs

77000

Einecs numurs

231-072-3

Ķīmiskais nosaukums

Alumīnijs

Ķīmiskā formula

Al

Molekulmasa

26,98

Pamatviela

Satur ne mazāk kā 99 % (aprēķināts kā Al bez eļļas)

Izskats

Sudrabaini-pelēks pulveris vai nelielas plāksnītes

Identificēšana

Šķīšana

Nešķīst ūdenī un organiskos šķīdinātājos. Šķīst atšķaidītā sālsskābē. Šķīdums, kas izveidojas, dod pozitīvu alumīnija testu

Tīrība

Zudumi pēc žāvēšanas

Ne vairāk kā 0,5 % (105 °C, līdz konstantam svaram)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

E 174 SUDRABS

Sinonīmi

Argentum, Ag

Klase

Neorganiskā

Krāsu indeksa numurs

77820

Einecs numurs

231-131-3

Ķīmiskais nosaukums

Sudrabs

Ķīmiskā formula

Ag

Molekulmasa

107,87

Pamatviela

Satur ne mazāk kā 99 % Ag

Izskats

Sudraba krāsas pulveris vai nelielas plāksnītes

E 175 ZELTS

Sinonīmi

Metāla pigments 3, Aurum, Au

Klase

Neorganiskā

Krāsu indeksa numurs

77480

Einecs numurs

231-165-9

Ķīmiskais nosaukums

Zelts

Ķīmiskā formula

Au

Molekulmasa

197,0

Pamatviela

Satur ne mazāk kā 90 % Au

Izskats

Zelta krāsas pulveris vai nelielas plāksnītes

Tīrība

Sudrabs

Ne vairāk kā 7,0 mg/kg

pēc pilnīgas izšķīšanas

Varš

Ne vairāk kā 4,0 mg/kg

E 180 LITOLRUBĪNS BK

Sinonīmi

CI Sarkanais pigments 57, rubīnpigments, karmīns 6B

Definīcija

Litolrubīns BK sastāv no kalcija 3-hidroksi-4-(4-metil-2-sulfonatofenilazo)-2-naftalīnkarboksilāta un papildu krāsvielām kopā ar ūdeni, kalcija hlorīdu un/vai kalcija sulfātu kā galvenajām komponentēm bez krāsvielu īpašībām

Klase

Monoazo

Krāsu indeksa numurs

15850:1

Einecs numurs

226-109-5

Ķīmiskie nosaukumi

Kalcija 3-hidroksi-4-(4-metil-2-sulfonatofenilazo)-2-naftalīn-karboksilāts

Ķīmiskā formula

C18H12CaN2O6S

Molekulmasa

424,45

Pamatviela

Kopējais krāsvielu saturs ne mazāk kā 90 %

E1 cm
  1 % 200 pie ≈ 442 nm dimetilformamīdā

Izskats

Sarkans pulveris

Identificēšana

Spektrometrija

Maksimums dimetilformamīdā pie ≈ 442 nm

Tīrība

Papildu krāsvielas

Ne vairāk kā 0,5 %

Citi organiski savienojumi kā krāsvielas:

4-amino-5-metilbenzolsulfo-skābes kalcija sāls

Ne vairāk kā 0,2 %

3-hidroksi-2-naftalīn-karbonskābes kalcija sāls

Ne vairāk kā 0,4 %

Nesulfurēti pirmējie aromātiskie amīni

Ne vairāk kā 0,01 % (aprēķināti kā anilīns)

Ar ēteri ekstrahējamas vielas

Ne vairāk kā 0,2 % (no šķīduma ar pH 7)

Arsēns

Ne vairāk kā 3 mg/kg

Svins

Ne vairāk kā 10 mg/kg

Dzīvsudrabs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Kadmijs

Ne vairāk kā 1 mg/kg

Smagie metāli (kā Pb)

Ne vairāk kā 40 mg/kg

---

(1)  Krāsas intensitāte izteikta kā 0,1 % (m/V) cietas karameles ūdens šķīduma absorbcija 1 cm kivetē pie 610 nm.

(2)  Izteikts, balstoties uz ekvivalentu krāsu, t.i., izteikts kā produktam ar 0,1 absorbcijas vienību lielu krāsas intensitāti.

(3)  Ar spirtu izgulsnētas vielas absorbcijas attiecība izteikta kā absorbcija pie 280 nm dalīta ar absorbciju pie 560 nm (1 cm kivetē).

(4)  Benzols ne vairāk kā 0,05 % V/V.

---

II PIELIKUMS

A   DAĻA

Atceltā direktīva ar tās sekojošo grozījumu sarakstu

(minēta 2. pantā)

| Komisijas Direktīva 95/45/EK | (OV L 226, 22.9.1995., 1. lpp.) |
| --- | --- |
| Komisijas Direktīva 1999/75/EK | (OV L 206, 5.8.1999., 19. lpp.) |
| Komisijas Direktīva 2001/50/EK | (OV L 190, 12.7.2001., 14. lpp.) |
| Komisijas Direktīva 2004/47/EK | (OV L 113, 20.4.2004., 24. lpp.) |
| Komisijas Direktīva 2006/33/EK | (OV L 82, 21.3.2006., 10. lpp.) |

Komisijas Direktīva 95/45/EK

(OV L 226, 22.9.1995., 1. lpp.)

Komisijas Direktīva 1999/75/EK

(OV L 206, 5.8.1999., 19. lpp.)

Komisijas Direktīva 2001/50/EK

(OV L 190, 12.7.2001., 14. lpp.)

Komisijas Direktīva 2004/47/EK

(OV L 113, 20.4.2004., 24. lpp.)

Komisijas Direktīva 2006/33/EK

(OV L 82, 21.3.2006., 10. lpp.)

B   DAĻA

Termiņu saraksts transponēšanai valsts tiesību aktos

(minēti 2. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- |
| 95/45/EK | 1996. gada 1. jūlijs (1) |
| 1999/75/EK | 2000. gada 1. jūlijs |
| 2001/50/EK | 2002. gada 29. jūnijs |
| 2004/47/EK | 2005. gada 1. aprīlis (2) |
| 2006/33/EK | 2007. gada 10. aprīlis |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

95/45/EK

1996. gada 1. jūlijs (1)

1999/75/EK

2000. gada 1. jūlijs

2001/50/EK

2002. gada 29. jūnijs

2004/47/EK

2005. gada 1. aprīlis (2)

2006/33/EK

2007. gada 10. aprīlis

---

(1)  Saskaņā ar Direktīvas 95/45/EK 2. panta 2. punktu Produktus, kuri izlaisti tirgū vai marķēti pirms 1996. gada 1. jūlija, kas neatbilst minētajai direktīvai, tomēr var tirgot līdz krājumi izbeidzas.

(2)  Saskaņā ar Direktīvas 2004/47/EK 3. punktu Produktus, kas laisti tirgū vai marķēti līdz 2005. gada 1. aprīlim un kas neatbilst minētās direktīvas prasībām, var tirgot, līdz to krājumi ir beigušies.

---

II PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Direktīva 95/45/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. pants, pirmā daļa | 1. pants |
| 1. pants, otrā daļa | — |
| 2. pants | — |
| — | 2. pants |
| 3. pants | 3. pants |
| 4. pants | 4. pants |
| Pielikums | I pielikums |
| — | II pielikums |
| — | III pielikums |

Direktīva 95/45/EK

Šī direktīva

1. pants, pirmā daļa

1. pants

1. pants, otrā daļa

—

2. pants

—

—

2. pants

3. pants

3. pants

4. pants

4. pants

Pielikums

I pielikums

—

II pielikums

—

III pielikums

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 10.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 6/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 6/64

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 2. decembris),

ar ko nosaka veidlapu ziņojumiem par smagiem nelaimes gadījumiem saskaņā ar Padomes Direktīvu 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 7530)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/10/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīvu 96/82 EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (1), un jo īpaši tās 15. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Komiteju, kas izveidota ar minētās direktīvas 22. pantu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 96/82/EK 14. pantā noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai pēc smaga nelaimes gadījuma, tiklīdz iespējams, operators [vadītājs] ar piemērotiem līdzekļiem informētu kompetentās iestādes. Šīs direktīvas 15. panta 1. punktā paredzēts, ka dalībvalstis iespējami drīz informē Komisiju par tādiem to teritorijā notikušiem smagiem nelaimes gadījumiem, kas atbilst VI pielikumā noteiktajiem kritērijiem. Direktīvas 15. panta 2. punktā noteikts, ka, tiklīdz savākta 14. pantā paredzētā informācija, dalībvalstis informē Komisiju par veiktās nelaimes gadījuma analīzes rezultātiem un ieteikumiem par attiecīgajiem turpmāk veicamajiem preventīvajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 96/82/EK 14. pantā noteikts, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai pēc smaga nelaimes gadījuma, tiklīdz iespējams, operators [vadītājs] ar piemērotiem līdzekļiem informētu kompetentās iestādes. Šīs direktīvas 15. panta 1. punktā paredzēts, ka dalībvalstis iespējami drīz informē Komisiju par tādiem to teritorijā notikušiem smagiem nelaimes gadījumiem, kas atbilst VI pielikumā noteiktajiem kritērijiem. Direktīvas 15. panta 2. punktā noteikts, ka, tiklīdz savākta 14. pantā paredzētā informācija, dalībvalstis informē Komisiju par veiktās nelaimes gadījuma analīzes rezultātiem un ieteikumiem par attiecīgajiem turpmāk veicamajiem preventīvajiem pasākumiem.

| (2) | Informācijas sniegšanai, kas paredzēta šīs direktīvas 15. panta 2. punktā, jāizmanto ziņojuma veidlapa, kuru izveido un pārskata saskaņā ar minētās direktīvas 22. pantā minēto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Informācijas sniegšanai, kas paredzēta šīs direktīvas 15. panta 2. punktā, jāizmanto ziņojuma veidlapa, kuru izveido un pārskata saskaņā ar minētās direktīvas 22. pantā minēto procedūru.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar minētās direktīvas 22. pantu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar minētās direktīvas 22. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar 15. panta 2. punktu Direktīvā 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas, apstiprina šā lēmuma pielikumā noteikto ziņojuma veidlapu informācijas sniegšanai par smagiem nelaimes gadījumiem.

2. pants

Izmantojot Direktīvas 96/82/EK 19. panta 2. punktā minēto reģistrācijas un informācijas sistēmu, no 2008. gada 1. decembra dalībvalstīm jāiesniedz ziņojumi ar pielikumā norādīto informāciju.

3. pants

Pirms sāks pastāvīgi izmantot pielikumā noteikto veidlapu informācijas sniegšanai par smagiem nelaimes gadījumiem, tiek noteikts tās 5 mēnešus ilgs izmēģināšanas posms, kas sākas 2008. gada 1. decembrī.

4. pants

Ja izmēģināšanas posma laikā noskaidros, ka pielikumā noteiktajā veidlapā jāizdara izmaiņas, iepriekš minētās direktīvas 22. pantā noteiktajā kārtībā jāizdara attiecīgi šā lēmuma grozījumi.

5. pants

Ar konfidenciālu informāciju jārīkojas, ievērojot Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmumu 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (2).

6. pants

Dalībvalstu ziņojumos jāiekļauj tikai tāda informācija, kas ir pieejama to kompetentajām iestādēm.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 2. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 10, 14.1.1997., 13. lpp.

1

(2)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Informācija, kas jāsniedz saskaņā ar Direktīvas 96/82/EK 15. panta 2. punktu

(Ja minēts reģistrs vai informācijas sistēma, tā ir norāde uz Komisijas smago nelaimes gadījumu ziņošanas sistēmas elektronisko datubāzi, kas ir pieejama http://mahbsrv.jrc.it)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---

| 10.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 6/79 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 6/79

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 19. decembris),

ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Spānijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8477)

(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

(2009/11/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1984. gada 13. novembra Regulu (EEK) Nr. 3220/84, ar ko nosaka Kopienas mērogu cūku liemeņu klasificēšanai (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. panta 3. punktā paredzēts, ka cūku liemeņus klasificē, nosakot liesās gaļas saturu saskaņā ar statistiski pierādītām novērtēšanas metodēm, kuru pamatā ir cūkas liemeņa vienas vai vairāku anatomisko daļu fiziska izmērīšana. Klasificēšanas metodes atļauj izmantot, ja statistiskā kļūda novērtējumā nepārsniedz maksimālo pielaidi. Šī pielaide ir noteikta 3. panta 2. punktā Komisijas 1985. gada 24. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2967/85, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas mēroga piemērošanu cūku liemeņu klasificēšanai (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. panta 3. punktā paredzēts, ka cūku liemeņus klasificē, nosakot liesās gaļas saturu saskaņā ar statistiski pierādītām novērtēšanas metodēm, kuru pamatā ir cūkas liemeņa vienas vai vairāku anatomisko daļu fiziska izmērīšana. Klasificēšanas metodes atļauj izmantot, ja statistiskā kļūda novērtējumā nepārsniedz maksimālo pielaidi. Šī pielaide ir noteikta 3. panta 2. punktā Komisijas 1985. gada 24. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2967/85, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas mēroga piemērošanu cūku liemeņu klasificēšanai (2).

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 88/479/EEK (3) ir apstiprinātas četras metodes (DEST, FOM, HGP un Autofom) cūku liemeņu klasificēšanai Spānijā. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 88/479/EEK (3) ir apstiprinātas četras metodes (DEST, FOM, HGP un Autofom) cūku liemeņu klasificēšanai Spānijā.

| (3) | Ņemot vērā tehnikas attīstību, Spānija ir lūgusi Komisiju atļaut mainīt divas metodes (FOM un Autofom), izmantot divas jaunas metodes (UltraFOM 300 un VCS2000) un atcelt divas metodes (HGP un DEST), un tā ir izklāstījusi sadalīšanas izmēģinājuma rezultātus protokola otrajā daļā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/853. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā tehnikas attīstību, Spānija ir lūgusi Komisiju atļaut mainīt divas metodes (FOM un Autofom), izmantot divas jaunas metodes (UltraFOM 300 un VCS2000) un atcelt divas metodes (HGP un DEST), un tā ir izklāstījusi sadalīšanas izmēģinājuma rezultātus protokola otrajā daļā saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/853. panta 3. punktu.

| (4) | Šā pieprasījuma pārbaudē konstatēja, ka ir izpildīti nosacījumi, lai apstiprinātu šīs klasificēšanas metodes. |
| --- | --- |

(4)

Šā pieprasījuma pārbaudē konstatēja, ka ir izpildīti nosacījumi, lai apstiprinātu šīs klasificēšanas metodes.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. panta 1. punkta otro daļu dalībvalstīm var atļaut noteikt cūku liemeņu noformējumu, kas atšķiras no minētajā pantā paredzētā noformējuma, ja komercdarbības prakse vai tehniskās prasības pieļauj šādu atkāpi. Saskaņā ar Spānijā izplatīto komercdarbības praksi no cūku liemeņiem var būt jāatdala arī priekškājas, ne tikai mēle, sari, nagi, dzimumorgāni, nieru tauki, nieres un diafragma, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. panta 1. punkta otro daļu dalībvalstīm var atļaut noteikt cūku liemeņu noformējumu, kas atšķiras no minētajā pantā paredzētā noformējuma, ja komercdarbības prakse vai tehniskās prasības pieļauj šādu atkāpi. Saskaņā ar Spānijā izplatīto komercdarbības praksi no cūku liemeņiem var būt jāatdala arī priekškājas, ne tikai mēle, sari, nagi, dzimumorgāni, nieru tauki, nieres un diafragma, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. panta 1. punktā.

| (6) | Aparātu vai klasificēšanas metožu izmaiņas var apstiprināt tikai ar jaunu Komisijas lēmumu, kuru pieņem, pamatojoties uz gūto pieredzi. Tāpēc pašreizējo apstiprinājumu var atsaukt. |
| --- | --- |

(6)

Aparātu vai klasificēšanas metožu izmaiņas var apstiprināt tikai ar jaunu Komisijas lēmumu, kuru pieņem, pamatojoties uz gūto pieredzi. Tāpēc pašreizējo apstiprinājumu var atsaukt.

| (7) | Skaidrības labad Lēmums 88/479/EEK ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu lēmumu. |
| --- | --- |

(7)

Skaidrības labad Lēmums 88/479/EEK ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu lēmumu.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3220/84 cūku liemeņu klasificēšanai Spānijā ir atļauts izmantot:

| a) | aparātu Fat-O-Meater (FOM) un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 1. daļā; |
| --- | --- |

a)

aparātu Fat-O-Meater (FOM) un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 1. daļā;

| b) | aparātu Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom) un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 2. daļā; |
| --- | --- |

b)

aparātu Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom) un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 2. daļā;

| c) | aparātu UltraFOM 300 un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 3. daļā; |
| --- | --- |

c)

aparātu UltraFOM 300 un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 3. daļā;

| d) | aparātu Automatic vision system (VCS2000) un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 4. daļā. |
| --- | --- |

d)

aparātu Automatic vision system (VCS2000) un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 4. daļā.

2. pants

Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. panta, no cūku liemeņiem pirms to svēršanas un klasificēšanas drīkst atdalīt arī priekškājas. Lai izveidotu salīdzināmu bāzi cūku liemeņu cenu kotēšanai, reģistrēto silta liemeņa svaru šādā gadījumā palielina par 0,840 kilogramiem.

3. pants

Aparātu vai novērtēšanas metožu izmaiņas nav atļautas.

4. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 88/479/EEK.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2008. gada 19. decembrī.

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 301, 20.11.1984., 1. lpp.

1

(2)  OV L 285, 25.10.1985., 39. lpp.

2

(3)  OV L 234, 24.8.1988., 20. lpp.

3

---

PIELIKUMS

METODES CŪKU LIEMEŅU KLASIFICĒŠANAI SPĀNIJĀ

1.   daļa

FAT-O-MEATER (FOM)

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu Fat-O-Meater (FOM). |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu Fat-O-Meater (FOM).

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar zondi, kuras diametrs ir seši milimetri un kurā ir iemontēta fotodiode (modelis Siemens SFH 950) un fotodetektors (modelis SFH 960), zondes darbības zona ir no 3 līdz 103 milimetriem. Mērījumu rezultātus ar datoru izsaka aprēķinātajā liesās gaļas saturā. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar zondi, kuras diametrs ir seši milimetri un kurā ir iemontēta fotodiode (modelis Siemens SFH 950) un fotodetektors (modelis SFH 960), zondes darbības zona ir no 3 līdz 103 milimetriem. Mērījumu rezultātus ar datoru izsaka aprēķinātajā liesās gaļas saturā.

| 3. | Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina pēc šādas formulas:

  = 66,91 – 0,895 X1 + 0,144 X2
  kur: | = | aprēķinātais liesās gaļas saturs (procentos), |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | tauku slāņa biezums (milimetros), ko mēra starp 3. un 4. ribu no beigām, 60 mm attālumā no liemeņa viduslīnijas, |
| X2 | = | muskuļa biezums (milimetros), ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā X1. |

3.

Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina pēc šādas formulas:

Image = 66,91 – 0,895 X1 + 0,144 X2

kur:

Image

=

aprēķinātais liesās gaļas saturs (procentos),

X1

=

tauku slāņa biezums (milimetros), ko mēra starp 3. un 4. ribu no beigām, 60 mm attālumā no liemeņa viduslīnijas,

X2

=

muskuļa biezums (milimetros), ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā X1.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

2.   daļa

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASS GRADING (AUTOFORM)

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom). |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom).

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar sešpadsmit 2 MHz ultraskaņas devējiem (Krautkrämer, SFK 2 NP), darbības attālums starp devējiem ir 25 mm.
  Ultraskaņas dati attiecas uz muguras tauku slāņa biezuma un muskuļa biezuma mērījumiem.
  Mērījumu rezultātus ar datoru izsaka aprēķinātajā liesās gaļas saturā. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar sešpadsmit 2 MHz ultraskaņas devējiem (Krautkrämer, SFK 2 NP), darbības attālums starp devējiem ir 25 mm.

Ultraskaņas dati attiecas uz muguras tauku slāņa biezuma un muskuļa biezuma mērījumiem.

Mērījumu rezultātus ar datoru izsaka aprēķinātajā liesās gaļas saturā.

| 3. | Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina, pamatojoties uz 34 mērīšanas punktiem, pēc šādas formulas:

  = 70,59614 – 0,0904 · V22 – 0,23033 · V23 – 0,15558 · V44 + 0,086638 · V46 – 0,09965 · V48 – 0,10002 · V49 – 0,11624 · V51 – 0,05561 · V52 – 0,04854 · V53 – 0,0432 · V54 – 0,00282 · V55 + 0,051829 · V57 + 0,036795 · V58 – 0,00519 · V59 – 0,0269 · V60 – 0,06432 · V61 – 0,05323 · V62 – 0,05229 · V64 – 0,0523 · V65 + 0,005645 · V72 – 0,06505 · V73 – 0,04587 · V74 + 0,015041 · V77 + 0,030928 · V78 – 0,08024 · V79 – 0,07275 · V80 – 0,07497 · V85 – 0,06818 · V86 – 0,06875 · V87 – 0,04742 · V90 – 0,00698 · V91 + 0,046485 · V92 – 0,10403 · V93 + 0,160475 · V123
  kur: | = | aprēķinātais liemeņa liesās gaļas saturs, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina, pamatojoties uz 34 mērīšanas punktiem, pēc šādas formulas:

Image = 70,59614 – 0,0904 · V22 – 0,23033 · V23 – 0,15558 · V44 + 0,086638 · V46 – 0,09965 · V48 – 0,10002 · V49 – 0,11624 · V51 – 0,05561 · V52 – 0,04854 · V53 – 0,0432 · V54 – 0,00282 · V55 + 0,051829 · V57 + 0,036795 · V58 – 0,00519 · V59 – 0,0269 · V60 – 0,06432 · V61 – 0,05323 · V62 – 0,05229 · V64 – 0,0523 · V65 + 0,005645 · V72 – 0,06505 · V73 – 0,04587 · V74 + 0,015041 · V77 + 0,030928 · V78 – 0,08024 · V79 – 0,07275 · V80 – 0,07497 · V85 – 0,06818 · V86 – 0,06875 · V87 – 0,04742 · V90 – 0,00698 · V91 + 0,046485 · V92 – 0,10403 · V93 + 0,160475 · V123

kur:

Image

=

aprēķinātais liemeņa liesās gaļas saturs,

V22, V23, ... V123 ir mainīgie lielumi, kas noteikti ar Autofom.

| 4. | Mērīšanas punktu un statistikas metodes apraksts ir iekļauts II daļā Spānijas iesniegtajā protokolā, kas nosūtīts Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu.
  Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem. |
| --- | --- |

4.

Mērīšanas punktu un statistikas metodes apraksts ir iekļauts II daļā Spānijas iesniegtajā protokolā, kas nosūtīts Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

3.   daļa

ULTRAFOM 300

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu UltraFOM 300. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu UltraFOM 300.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar 4 MHz ultraskaņas zondi (Krautkrämer MB 4 SE). Ultraskaņas signālu digitalizē, uzglabā un apstrādā ar mikroprocesoru (Intel 80 C 32). Aparāts UltraFOM mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā liesās gaļas saturā. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar 4 MHz ultraskaņas zondi (Krautkrämer MB 4 SE). Ultraskaņas signālu digitalizē, uzglabā un apstrādā ar mikroprocesoru (Intel 80 C 32). Aparāts UltraFOM mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā liesās gaļas saturā.

| 3. | Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina pēc šādas formulas:

  = 69,22 – 1,023 X1 + 0,116 X2
  kur: | = | aprēķinātais liesās gaļas saturs (procentos), |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | tauku slāņa biezums (milimetros), ko mēra starp 3. un 4. ribu no beigām, 70 mm attālumā no liemeņa viduslīnijas, |
| X2 | = | muskuļa biezums (milimetros), ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā X1. |

3.

Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina pēc šādas formulas:

Image = 69,22 – 1,023 X1 + 0,116 X2

kur:

Image

=

aprēķinātais liesās gaļas saturs (procentos),

X1

=

tauku slāņa biezums (milimetros), ko mēra starp 3. un 4. ribu no beigām, 70 mm attālumā no liemeņa viduslīnijas,

X2

=

muskuļa biezums (milimetros), ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā X1.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

4.   daļa

AUTOMATIC VISION SYSTEM (VCS2000)

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu Automatic vision system (VCS2000). |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu Automatic vision system (VCS2000).

| 2. | Aparāts VCS 2000 ir attēla apstrādes sistēma cūku pusliemeņu tirdzniecības vērtības automātiskai noteikšanai. Sistēma tiek lietota tiešsaistē kaušanas sistēmas darbības laikā, kad pusliemeņus automātiski filmē, izmantojot kameru sistēmu. Pēc tam attēlu datus apstrādā ar datoru, izmantojot īpašu programmatūru attēlu apstrādei. |
| --- | --- |

2.

Aparāts VCS 2000 ir attēla apstrādes sistēma cūku pusliemeņu tirdzniecības vērtības automātiskai noteikšanai. Sistēma tiek lietota tiešsaistē kaušanas sistēmas darbības laikā, kad pusliemeņus automātiski filmē, izmantojot kameru sistēmu. Pēc tam attēlu datus apstrādā ar datoru, izmantojot īpašu programmatūru attēlu apstrādei.

| 3. | Cūku liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina, pamatojoties uz 70 mērīšanas punktiem, pēc šādas formulas:

  = 37,49855 + 0,017715 · X2 – 0,00075 · X40 – 0,02522 · X50 – 0,04549 · X52 – 0,0000335 · X59 – 0,000093 · X62 – 0,0000814 · X63 – 0,0000715 · X64 – 0,0000494 · X66 – 0,0000482 · X67 – 0,00047 · X69 + 0,000304 · X70 + 0,00867 · X77 – 0,03007 · X79 – 0,04575 · X81 – 0,01742 · X82 – 0,01768 · X83 – 0,03114 · X84 – 0,02549 · X85 – 0,0265 · X92 – 0,03299 · X95 – 0,02472 · X99 – 0,0399 · X102 + 0,020178 · X103 – 0,04614 · X106 + 0,012659 · X107 + 0,012256 · X110 + 0,015358 · X113 – 0,23294 · X116 + 0,010157 · X117 – 0,07282 · X120 + 0,126624 · X142 + 6,052785 · X2/6 – 13,2893 · X14/10 + 7,287408 · X77/51 – 4,09296 · X79/51 – 11,4326 · X81/51 – 1,28847 · X82/51 – 0,57019 · X83/51 – 5,21869 · X84/51 – 2,92106 · X85/51 + 8,274608 · X88/51 + 9,886478 · X91/51 – 0,00442 · X47/79 – 0,04848 · X50/79 + 0,227913 · X54/79 + 2,845209 · X77/79 + 0,018409 · X86/79 – 0,00838 · X89/79 + 0,007447 · X94/79 + 136,5994 · X27/20 + 182,973 · X29/20 – 6,82665 · X59/20 – 261 768 · X61/20 – 7,85416 · X62/20 – 3,8587 · X63/20 – 16,6166 · X64/20 – 59,2087 · X65/20 – 3,21138 · X66/20 – 6,96096 · X67/20 + 20,91982 · X68/20 – 109,736 · X69/20 + 243,641 · X70/20 + 29,84246 · X73/20 + 15,50442 · X74/20 – 0,30367 · X36/59 – 2,07787 · X40/59 – 0,38605 · X42/59 – 1,90547 · X69/59 + 3,554836 · X70/59

  kur: | = | aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Cūku liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina, pamatojoties uz 70 mērīšanas punktiem, pēc šādas formulas:

Image = 37,49855 + 0,017715 · X2 – 0,00075 · X40 – 0,02522 · X50 – 0,04549 · X52 – 0,0000335 · X59 – 0,000093 · X62 – 0,0000814 · X63 – 0,0000715 · X64 – 0,0000494 · X66 – 0,0000482 · X67 – 0,00047 · X69 + 0,000304 · X70 + 0,00867 · X77 – 0,03007 · X79 – 0,04575 · X81 – 0,01742 · X82 – 0,01768 · X83 – 0,03114 · X84 – 0,02549 · X85 – 0,0265 · X92 – 0,03299 · X95 – 0,02472 · X99 – 0,0399 · X102 + 0,020178 · X103 – 0,04614 · X106 + 0,012659 · X107 + 0,012256 · X110 + 0,015358 · X113 – 0,23294 · X116 + 0,010157 · X117 – 0,07282 · X120 + 0,126624 · X142 + 6,052785 · X2/6 – 13,2893 · X14/10 + 7,287408 · X77/51 – 4,09296 · X79/51 – 11,4326 · X81/51 – 1,28847 · X82/51 – 0,57019 · X83/51 – 5,21869 · X84/51 – 2,92106 · X85/51 + 8,274608 · X88/51 + 9,886478 · X91/51 – 0,00442 · X47/79 – 0,04848 · X50/79 + 0,227913 · X54/79 + 2,845209 · X77/79 + 0,018409 · X86/79 – 0,00838 · X89/79 + 0,007447 · X94/79 + 136,5994 · X27/20 + 182,973 · X29/20 – 6,82665 · X59/20 – 261 768 · X61/20 – 7,85416 · X62/20 – 3,8587 · X63/20 – 16,6166 · X64/20 – 59,2087 · X65/20 – 3,21138 · X66/20 – 6,96096 · X67/20 + 20,91982 · X68/20 – 109,736 · X69/20 + 243,641 · X70/20 + 29,84246 · X73/20 + 15,50442 · X74/20 – 0,30367 · X36/59 – 2,07787 · X40/59 – 0,38605 · X42/59 – 1,90547 · X69/59 + 3,554836 · X70/59

kur:

Image

=

aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs,

X2, X40, ... X70/59 ir mainīgie lielumi, kas noteikti ar VCS2000.

| 4. | Mērīšanas punktu un statistikas metodes apraksts ir iekļauts II daļā Spānijas iesniegtajā protokolā, kas nosūtīts Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu.
  Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem. |
| --- | --- |

4.

Mērīšanas punktu un statistikas metodes apraksts ir iekļauts II daļā Spānijas iesniegtajā protokolā, kas nosūtīts Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

---

| 10.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 6/83 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 6/83

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 19. decembris),

ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Dānijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8498)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

(2009/12/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1984. gada 13. novembra Regulu (EEK) Nr. 3220/84, ar ko nosaka Kopienas mērogu cūku liemeņu klasificēšanai (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. panta 3. punktā paredzēts, ka cūku liemeņus klasificē, nosakot liesās gaļas saturu saskaņā ar statistiski pierādītām novērtēšanas metodēm, kuru pamatā ir cūkas liemeņa vienas vai vairāku anatomisko daļu fiziska izmērīšana. Klasificēšanas metodes atļauj izmantot, ja statistiskā kļūda novērtējumā nepārsniedz maksimālo pielaidi. Šī pielaide ir noteikta 3. panta 2. punktā Komisijas 1985. gada 24. oktobra Regulā (EK) Nr. 2967/85, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas mēroga piemērošanu cūku liemeņu klasificēšanai (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. panta 3. punktā paredzēts, ka cūku liemeņus klasificē, nosakot liesās gaļas saturu saskaņā ar statistiski pierādītām novērtēšanas metodēm, kuru pamatā ir cūkas liemeņa vienas vai vairāku anatomisko daļu fiziska izmērīšana. Klasificēšanas metodes atļauj izmantot, ja statistiskā kļūda novērtējumā nepārsniedz maksimālo pielaidi. Šī pielaide ir noteikta 3. panta 2. punktā Komisijas 1985. gada 24. oktobra Regulā (EK) Nr. 2967/85, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas mēroga piemērošanu cūku liemeņu klasificēšanai (2).

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 92/469/EEK (3) ir apstiprinātas četras metodes cūku liemeņu klasificēšanai Dānijā. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 92/469/EEK (3) ir apstiprinātas četras metodes cūku liemeņu klasificēšanai Dānijā.

| (3) | Ņemot vērā tehnikas attīstību, Dānija ir lūgusi Komisiju atļaut mainīt četras apstiprinātās metodes un izmantot divas atjauninātas metodes (Autofom DK un FOM II), un tā ir izklāstījusi sadalīšanas izmēģinājuma rezultātus protokola otrajā daļā saskaņā ar 3. panta 3. punktu Regulā (EEK) Nr. 2967/85. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā tehnikas attīstību, Dānija ir lūgusi Komisiju atļaut mainīt četras apstiprinātās metodes un izmantot divas atjauninātas metodes (Autofom DK un FOM II), un tā ir izklāstījusi sadalīšanas izmēģinājuma rezultātus protokola otrajā daļā saskaņā ar 3. panta 3. punktu Regulā (EEK) Nr. 2967/85.

| (4) | Šā pieprasījuma pārbaudē konstatēja, ka ir izpildīti nosacījumi, lai apstiprinātu šīs klasificēšanas metodes. |
| --- | --- |

(4)

Šā pieprasījuma pārbaudē konstatēja, ka ir izpildīti nosacījumi, lai apstiprinātu šīs klasificēšanas metodes.

| (5) | Aparātu vai klasificēšanas metožu izmaiņas var apstiprināt tikai ar jaunu Komisijas lēmumu, kuru pieņem, pamatojoties uz gūto pieredzi. Tāpēc pašreizējo apstiprinājumu var atcelt. |
| --- | --- |

(5)

Aparātu vai klasificēšanas metožu izmaiņas var apstiprināt tikai ar jaunu Komisijas lēmumu, kuru pieņem, pamatojoties uz gūto pieredzi. Tāpēc pašreizējo apstiprinājumu var atcelt.

| (6) | Skaidrības labad Lēmums 92/469/EEK ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu lēmumu. |
| --- | --- |

(6)

Skaidrības labad Lēmums 92/469/EEK ir jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu lēmumu.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3220/84 cūku liemeņu klasificēšanai Dānijā ir atļauts izmantot:

| a) | aparātu “Klassificeringscenter (KC)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 1. daļā, |
| --- | --- |

a)

aparātu “Klassificeringscenter (KC)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 1. daļā,

| b) | aparātu “Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 2. daļā, |
| --- | --- |

b)

aparātu “Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 2. daļā,

| c) | aparātu “Uni-Fat-O-Meater (Unifom)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 3. daļā, |
| --- | --- |

c)

aparātu “Uni-Fat-O-Meater (Unifom)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 3. daļā,

| d) | aparātu “Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 4. daļā, |
| --- | --- |

d)

aparātu “Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 4. daļā,

| e) | aparātu “Updated fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM DK)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 5. daļā, |
| --- | --- |

e)

aparātu “Updated fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM DK)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 5. daļā,

| f) | aparātu “Fat-O-Meater II (FOM II)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 6. daļā. |
| --- | --- |

f)

aparātu “Fat-O-Meater II (FOM II)” un ar to saistītās novērtēšanas metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 6. daļā.

2. pants

Aparātu vai novērtēšanas metožu izmaiņas nav atļautas.

3. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 92/469/EEK.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2008. gada 19. decembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 301, 20.11.1984., 1. lpp.

1

(2)  OV L 285, 25.10.1985., 39. lpp.

2

(3)  OV L 265, 11.9.1992., 39. lpp.

3

---

PIELIKUMS

METODES CŪKU LIEMEŅU KLASIFICĒŠANAI DĀNIJĀ

1.   Daļa

“KLASSIFICERINGSCENTER (KC)”

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Klassificeringscenter (KC)”. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Klassificeringscenter (KC)”.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar deviņām zondēm, kuru diametrs ir seši milimetri, katrā zondē ir iemontēta fotodiode (Siemens SFH 950 LD242 II vai līdzīgs modelis) un fotodetektors (Siemens SFH 960 – PB 103 vai līdzīgs modelis), un zondes darbības zona ir no 1 līdz 180 milimetriem. Centrālā iekārta mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā liesās gaļas saturā. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar deviņām zondēm, kuru diametrs ir seši milimetri, katrā zondē ir iemontēta fotodiode (Siemens SFH 950 LD242 II vai līdzīgs modelis) un fotodetektors (Siemens SFH 960 – PB 103 vai līdzīgs modelis), un zondes darbības zona ir no 1 līdz 180 milimetriem. Centrālā iekārta mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā liesās gaļas saturā.

| 3. | Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina, pamatojoties uz 10 mērījumiem, kas veikti septiņos 4. punktā norādītajos mērīšanas punktos, izmantojot šādu formulu:

  = 70,5489 – 0,1572 x1 – 0,1698 x2 – 0,1537 x3 – 0,1803 x4 – 0,2115 x5 – 0,1669 x6 – 0,1269 x7 + 0,04278 x8 + 0,0234 x9 + 0,0371 x10

  kur: | = | aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina, pamatojoties uz 10 mērījumiem, kas veikti septiņos 4. punktā norādītajos mērīšanas punktos, izmantojot šādu formulu:

Image = 70,5489 – 0,1572 x1 – 0,1698 x2 – 0,1537 x3 – 0,1803 x4 – 0,2115 x5 – 0,1669 x6 – 0,1269 x7 + 0,04278 x8 + 0,0234 x9 + 0,0371 x10

kur:

Image

=

aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs.

| 4. | Mērījumus veic šādos punktos:







  x1 | = | muguras tauku slāņa (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra trešā kakla skriemeļa centra apvidū, 10,5 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas. |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | muguras tauku slāņa (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra ceturtā kakla skriemeļa centra apvidū, 7 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas. |
| x3 | = | muguras tauku slāņa (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra starp ceturto un piekto krūšu skriemeli no beigām, 3 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas. |
| x4 | = | muguras tauku slāņa (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra starp otro un trešo krūšu skriemeli no beigām, 7 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas. |
| x5 | = | muguras tauku slāņa (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra starp pirmo jostas skriemeli un pēdējo krūšu skriemeli, 6 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas. |
| x6 | = | muguras tauku slāņa (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra 4 cm attālumā no kaunuma kaula priekšējās šķautnes, 7 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas. |
| x7 | = | muguras tauku slāņa (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra kaunuma kaula priekšējās šķautnes apvidū, 11 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas. |
| x8 | = | muskuļa biezums milimetros, ko mēra starp ceturto un piekto krūšu skriemeli no beigām, 3 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas. |
| x9 | = | muskuļa biezums milimetros, ko mēra starp otro un trešo krūšu skriemeli no beigām, 7 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas. |
| x10 | = | muskuļa biezums milimetros, ko mēra starp pirmo jostas skriemeli un pēdējo krūšu skriemeli, 6 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas. |

4.

Mērījumus veic šādos punktos:

x1

=

muguras tauku slāņa (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra trešā kakla skriemeļa centra apvidū, 10,5 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas.

x2

=

muguras tauku slāņa (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra ceturtā kakla skriemeļa centra apvidū, 7 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas.

x3

=

muguras tauku slāņa (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra starp ceturto un piekto krūšu skriemeli no beigām, 3 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas.

x4

=

muguras tauku slāņa (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra starp otro un trešo krūšu skriemeli no beigām, 7 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas.

x5

=

muguras tauku slāņa (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra starp pirmo jostas skriemeli un pēdējo krūšu skriemeli, 6 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas.

x6

=

muguras tauku slāņa (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra 4 cm attālumā no kaunuma kaula priekšējās šķautnes, 7 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas.

x7

=

muguras tauku slāņa (ieskaitot ādu) biezums milimetros, ko mēra kaunuma kaula priekšējās šķautnes apvidū, 11 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas.

x8

=

muskuļa biezums milimetros, ko mēra starp ceturto un piekto krūšu skriemeli no beigām, 3 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas.

x9

=

muskuļa biezums milimetros, ko mēra starp otro un trešo krūšu skriemeli no beigām, 7 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas.

x10

=

muskuļa biezums milimetros, ko mēra starp pirmo jostas skriemeli un pēdējo krūšu skriemeli, 6 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 110 kilogramiem.

2.   Daļa

“FAT-O-MEATER/MANUEL KLASSIFICERING (FOM/MK)”

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK)”. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Fat-O-Meater/Manuel Klassificering (FOM/MK)”.

| 2. | Tas ir “Fat-O-Meater” tipa aparāts, kas aprīkots ar zondi, kuras diametrs ir seši milimetri un kurā iemontēts fotodetektors (Siemens SFH 960 – PB 103 vai līdzīgs modelis), un kuras darbības zona ir no 1 līdz 94 milimetriem. |
| --- | --- |

2.

Tas ir “Fat-O-Meater” tipa aparāts, kas aprīkots ar zondi, kuras diametrs ir seši milimetri un kurā iemontēts fotodetektors (Siemens SFH 960 – PB 103 vai līdzīgs modelis), un kuras darbības zona ir no 1 līdz 94 milimetriem.

| 3. | Centrālā iekārta mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā liesās gaļas saturā.
  Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

  = 68,1746 – 0,3220 x1 – 0,5326 x2 + 0,0836 x3

  kur: | = | aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Centrālā iekārta mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā liesās gaļas saturā.

Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Image = 68,1746 – 0,3220 x1 – 0,5326 x2 + 0,0836 x3

kur:

Image

=

aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs.

| 4. | Mērījumus veic šādos punktos:







  x1 | = | muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 8 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto jostas skriemeli no beigām. |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 6 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto ribu no beigām. |
| x3 | = | muskuļa biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā x2. |

4.

Mērījumus veic šādos punktos:

x1

=

muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 8 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto jostas skriemeli no beigām.

x2

=

muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 6 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto ribu no beigām.

x3

=

muskuļa biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā x2.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 110 kilogramiem.

3.   Daļa

“UNI-FAT-O-MEATER (UNIFOM)”

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Uni-Fat-O-Meater (Unifom)”. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Uni-Fat-O-Meater (Unifom)”.

| 2. | Aparāts ir tāds pats kā 2. daļas 2. punktā aprakstītais aparāts. Tomēr “Unifom” atšķiras no MK ar datoru un programmatūru optiskās zondes refleksijas profila interpretēšanai. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir tāds pats kā 2. daļas 2. punktā aprakstītais aparāts. Tomēr “Unifom” atšķiras no MK ar datoru un programmatūru optiskās zondes refleksijas profila interpretēšanai.

| 3. | Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

  = 66,7393 – 0,2655 x1 – 0,5432 x2 + 0,0838 x3

  kur: | = | aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Image = 66,7393 – 0,2655 x1 – 0,5432 x2 + 0,0838 x3

kur:

Image

=

aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs.

| 4. | Mērījumus veic šādos punktos:







  x1 | = | muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 8 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto jostas skriemeli no beigām. |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 6 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto ribu no beigām. |
| x3 | = | muskuļa biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā x2. |

4.

Mērījumus veic šādos punktos:

x1

=

muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 8 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto jostas skriemeli no beigām.

x2

=

muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 6 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto ribu no beigām.

x3

=

muskuļa biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā x2.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 110 kilogramiem.

4.   Daļa

“FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC EQUIPMENT (AutoFOM 1)”

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1)”. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM 1)”.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar 16 ultraskaņas devējiem, 2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP vai līdzīgs modelis), attālums starp devējiem ir 25 mm.
  Centrālā datu apstrādes iekārta mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā liesās gaļas saturā. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar 16 ultraskaņas devējiem, 2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP vai līdzīgs modelis), attālums starp devējiem ir 25 mm.

Centrālā datu apstrādes iekārta mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā liesās gaļas saturā.

| 3. | Liemeņa liesās gaļas procentuālo saturu aprēķina, pamatojoties uz 127 atsevišķiem mērīšanas punktiem, izmantojot šādu formulu:

  = c + c0 × IP000 + c1 × IP001 + .... + c126 × IP126
  kur: | = | aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs. Konstantes c un c0 līdz c126 ir iekļautas II daļā Dānijas iesniegtajā protokolā, kas nosūtīts Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Liemeņa liesās gaļas procentuālo saturu aprēķina, pamatojoties uz 127 atsevišķiem mērīšanas punktiem, izmantojot šādu formulu:

Image = c + c0 × IP000 + c1 × IP001 + .... + c126 × IP126

kur:

Image

=

aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs. Konstantes c un c0 līdz c126 ir iekļautas II daļā Dānijas iesniegtajā protokolā, kas nosūtīts Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu.

| 4. | Mērīšanas punktu un statistikas metodes apraksts ir iekļauts II daļā Dānijas iesniegtajā protokolā, kas nosūtīts Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu.
  Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 110 kilogramiem. |
| --- | --- |

4.

Mērīšanas punktu un statistikas metodes apraksts ir iekļauts II daļā Dānijas iesniegtajā protokolā, kas nosūtīts Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 110 kilogramiem.

5.   Daļa

“UPDATED FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC EQUIPMENT (AutoFOM DK)”

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Updated fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM DK)”. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Updated fully automatic ultrasonic equipment (AutoFOM DK)”.

| 2. | Attiecībā uz skenēšanas iekārtu šis aparāts ir mehāniski savietojams ar “AutoFOM 1”. Arī mērīšanas princips nav mainīts. Tomēr atšķirībā no “Auto FOM 1” aparāts “AutoFOM DK” ir aprīkots gan ar stiprinājumu, kas nodrošina to, ka liemenis caur mērīšanas iekārtu tiek virzīts taisnā stāvoklī, gan ar lāzera sensoru, kas uztver liemeni, – šādā veidā tiek panākti simetriski mērījumi; savukārt lielāka skaitļošanas jauda un jauna programmatūra paver iespēju palielināt attēlveidošanas ātrumu un izšķirtspēju. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz skenēšanas iekārtu šis aparāts ir mehāniski savietojams ar “AutoFOM 1”. Arī mērīšanas princips nav mainīts. Tomēr atšķirībā no “Auto FOM 1” aparāts “AutoFOM DK” ir aprīkots gan ar stiprinājumu, kas nodrošina to, ka liemenis caur mērīšanas iekārtu tiek virzīts taisnā stāvoklī, gan ar lāzera sensoru, kas uztver liemeni, – šādā veidā tiek panākti simetriski mērījumi; savukārt lielāka skaitļošanas jauda un jauna programmatūra paver iespēju palielināt attēlveidošanas ātrumu un izšķirtspēju.

| 3. | Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

  = 63,4322 – 0,1429 x1 – 0,0438 x2 – 0,0715 x3 + 0,9420 x4 + 0,0911 x5

  kur: | = | aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Image = 63,4322 – 0,1429 x1 – 0,0438 x2 – 0,0715 x3 + 0,9420 x4 + 0,0911 x5

kur:

Image

=

aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs.

| 4. | Mērīšanas punktu un statistikas metodes apraksts ir iekļauts II daļā Dānijas iesniegtajā protokolā, kas nosūtīts Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu.
  Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 110 kilogramiem. |
| --- | --- |

4.

Mērīšanas punktu un statistikas metodes apraksts ir iekļauts II daļā Dānijas iesniegtajā protokolā, kas nosūtīts Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 110 kilogramiem.

6.   Daļa

“FAT-O-MEATER II (FOM II)”

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Fat-O-Meater II (FOM II)”. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Fat-O-Meater II (FOM II)”.

| 2. | Šis aparāts ir jauna “FAT-O-Meater” mērīšanas sistēmas versija. Mērīšanas pamatprincips, kas aprakstīts 2. un 3. daļas 2. punktā, nav mainīts, savukārt programmatūra, aparatūra un mehāniskā konstrukcija ir pilnībā pārveidota. “FOM II” pistole sastāv no optiskās zondes ar asmeni, ierīces dziļuma mērīšanai un datu ieguves un analīzes bloka. Ar “FOM II” pistoli veic visu juridiski saistošo datu ieguvi un analīzi. |
| --- | --- |

2.

Šis aparāts ir jauna “FAT-O-Meater” mērīšanas sistēmas versija. Mērīšanas pamatprincips, kas aprakstīts 2. un 3. daļas 2. punktā, nav mainīts, savukārt programmatūra, aparatūra un mehāniskā konstrukcija ir pilnībā pārveidota. “FOM II” pistole sastāv no optiskās zondes ar asmeni, ierīces dziļuma mērīšanai un datu ieguves un analīzes bloka. Ar “FOM II” pistoli veic visu juridiski saistošo datu ieguvi un analīzi.

| 3. | Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

  = 66,5015 – 0,3568 x1 – 0,4704 x2 + 0,0947 x3

  kur: | = | aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Liemeņa liesās gaļas saturu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Image = 66,5015 – 0,3568 x1 – 0,4704 x2 + 0,0947 x3

kur:

Image

=

aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs.

| 4. | Mērījumus veic šādos punktos:







  x1 | = | muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 8 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto jostas skriemeli no beigām. |
| --- | --- | --- | --- |
| x2 | = | muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 6 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto ribu no beigām. |
| x3 | = | muskuļa biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā x2. |

4.

Mērījumus veic šādos punktos:

x1

=

muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 8 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto jostas skriemeli no beigām.

x2

=

muguras tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 6 cm attālumā no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto ribu no beigām.

x3

=

muskuļa biezums milimetros, ko mēra tajā pašā laikā un vietā kā x2.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 50 līdz 110 kilogramiem.

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 10.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 6/89 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 6/89

---

APVIENOTĀS VETERINĀRIJAS KOMITEJAS, KAS IZVEIDOTA AR EIROPAS KOPIENAS UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS NOLĪGUMU PAR LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTU TIRDZNIECĪBU, LĒMUMS Nr. 1/2008

(2008. gada 23. decembris)

par Nolīguma 11. pielikuma 2., 3., 4., 5., 6. un 10. papildinājuma grozījumiem

(2009/13/EK)

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (turpmāk “Lauksaimniecības nolīgums”) un jo īpaši tā 11. pielikuma 19. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Lauksaimniecības nolīgums stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Lauksaimniecības nolīgums stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.

| (2) | Saskaņā ar Lauksaimniecības nolīguma 11. pielikuma 19. panta 1. punktu Apvienotā veterinārijas komiteja izskata visus ar minēto pielikumu un ar tā īstenošanu saistītos jautājumus un veic tajā paredzētos uzdevumus. Ar minētā pielikuma 19. panta 3. punktu Apvienotā veterinārijas komiteja ir pilnvarota grozīt tā papildinājumus, jo īpaši nolūkā tos pielāgot un atjaunināt. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Lauksaimniecības nolīguma 11. pielikuma 19. panta 1. punktu Apvienotā veterinārijas komiteja izskata visus ar minēto pielikumu un ar tā īstenošanu saistītos jautājumus un veic tajā paredzētos uzdevumus. Ar minētā pielikuma 19. panta 3. punktu Apvienotā veterinārijas komiteja ir pilnvarota grozīt tā papildinājumus, jo īpaši nolūkā tos pielāgot un atjaunināt.

| (3) | Lauksaimniecības nolīguma 11. pielikuma papildinājumus pirmo reizi grozīja ar Apvienotās veterinārijas komitejas, kas izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, Lēmumu Nr. 2/2003 (2003. gada 25. novembris) par Nolīguma 11. pielikuma 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 11. papildinājuma grozījumiem (1). |
| --- | --- |

(3)

Lauksaimniecības nolīguma 11. pielikuma papildinājumus pirmo reizi grozīja ar Apvienotās veterinārijas komitejas, kas izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, Lēmumu Nr. 2/2003 (2003. gada 25. novembris) par Nolīguma 11. pielikuma 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 11. papildinājuma grozījumiem (1).

| (4) | Lauksaimniecības nolīguma 11. pielikuma papildinājumos jaunākie grozījumi izdarīti ar Apvienotās veterinārijas komitejas, kas izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, Lēmumu Nr. 1/2006 (2006. gada 1. decembris) par Nolīguma 11. pielikuma 2., 3., 4., 5., 6. un 10. papildinājuma grozījumiem (2). |
| --- | --- |

(4)

Lauksaimniecības nolīguma 11. pielikuma papildinājumos jaunākie grozījumi izdarīti ar Apvienotās veterinārijas komitejas, kas izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, Lēmumu Nr. 1/2006 (2006. gada 1. decembris) par Nolīguma 11. pielikuma 2., 3., 4., 5., 6. un 10. papildinājuma grozījumiem (2).

| (5) | Šveices Konfederācija (turpmāk “Šveice”) ir apņēmusies savos valsts tiesību aktos iekļaut noteikumus, kas paredzēti Padomes Direktīvā 91/496/EEK (1991. gada 15. jūlijs), ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm (3), Padomes Direktīvā 97/78/EK (1997. gada 18. decembris), ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (4), Padomes Direktīvā 2002/99/EK (2002. gada 16. decembris), ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (6), kā arī visus noteikumus, kas pieņemti to īstenošanai, lai kontrolētu importu Eiropas Savienībā no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(5)

Šveices Konfederācija (turpmāk “Šveice”) ir apņēmusies savos valsts tiesību aktos iekļaut noteikumus, kas paredzēti Padomes Direktīvā 91/496/EEK (1991. gada 15. jūlijs), ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm (3), Padomes Direktīvā 97/78/EK (1997. gada 18. decembris), ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (4), Padomes Direktīvā 2002/99/EK (2002. gada 16. decembris), ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ievešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (6), kā arī visus noteikumus, kas pieņemti to īstenošanai, lai kontrolētu importu Eiropas Savienībā no trešām valstīm.

| (6) | Lai nodrošinātu nepieciešamos līdzekļus kontroļu veikšanai, importējot dzīvnieku izcelsmes produktus Kopienā no trešām valstīm, Šveici ir kaut daļēji jāiekļauj ātrās reaģēšanas sistēmā, kura izveidota ar 50. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (7). |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu nepieciešamos līdzekļus kontroļu veikšanai, importējot dzīvnieku izcelsmes produktus Kopienā no trešām valstīm, Šveici ir kaut daļēji jāiekļauj ātrās reaģēšanas sistēmā, kura izveidota ar 50. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (7).

| (7) | Šveices un Kopienas tiesību aktos paredzētie sanitārie pasākumi attiecībā uz dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu pārvietošanas un importa kontroli ir atzīti par līdzvērtīgiem. Tāpēc jāveic grozījumi nolīguma 11. pielikuma 5. un 10. papildinājumā. |
| --- | --- |

(7)

Šveices un Kopienas tiesību aktos paredzētie sanitārie pasākumi attiecībā uz dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu pārvietošanas un importa kontroli ir atzīti par līdzvērtīgiem. Tāpēc jāveic grozījumi nolīguma 11. pielikuma 5. un 10. papildinājumā.

| (8) | Šveice ir apņēmusies valsts tiesību aktos iekļaut noteikumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 998/2003 (2003. gada 26. maijs) par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai (8). |
| --- | --- |

(8)

Šveice ir apņēmusies valsts tiesību aktos iekļaut noteikumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 998/2003 (2003. gada 26. maijs) par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai (8).

| (9) | Nolīguma 11. pielikuma 2., 3., 4. un 6. papildinājums ir jāgroza, lai ņemtu vērā notikušās Kopienas un Šveices tiesību aktu izmaiņas, kas ir spēkā 2008. gada 30. jūnijā, |
| --- | --- |

(9)

Nolīguma 11. pielikuma 2., 3., 4. un 6. papildinājums ir jāgroza, lai ņemtu vērā notikušās Kopienas un Šveices tiesību aktu izmaiņas, kas ir spēkā 2008. gada 30. jūnijā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lauksaimniecības nolīguma 11. pielikuma 2. papildinājumu groza saskaņā ar šā lēmuma I pielikumu.

2. pants

Lauksaimniecības nolīguma 11. pielikuma 3., 4., 5., 6. un 10. papildinājumu groza saskaņā ar šā lēmuma II līdz VI pielikuma noteikumiem.

3. pants

Šo lēmumu, kas sagatavots divos eksemplāros, paraksta abi līdzpriekšsēdētāji vai citas pilnvarotas personas, kas rīkojas Pušu vārdā.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību 11. pielikumu (turpmāk “11. pielikuma nolīgums”).

Ja 11. pielikuma nolīgumu piemēro provizoriski, šo lēmumu arī piemēro provizoriski no tās pašas dienas, kamēr stājas spēkā nolīgums.

5. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Parīzē, 2008.gada 23. decembrī,

Šveices Konfederācijas vārdā —

delegācijas vadītājs

Hans WYSS

Parīzē, 2008.gada 23. decembrī,

Eiropas Kopienas vārdā —

delegācijas vadītājs

Paul VAN GELDORP

---

(1)  OV L 23, 28.1.2004., 27. lpp.

1

(2)  OV L 32, 6.2.2007., 91. lpp.

2

(3)  OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp.

3

(4)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.

4

(5)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

5

(6)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

6

(7)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

7

(8)  OV L 146, 13.6.2003., 1. lpp.

8

---

I PIELIKUMS

11. pielikuma 2. papildinājumu papildina šādi.

“X.   Lolojumdzīvnieku nekomerciāla pārvietošana

A.   TIESĪBU AKTI (1)

| Kopiena | Šveice |
| --- | --- |
| Eiŗopas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 998/2003 (2003. gada 26. maijs) par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK (OV L 146, 13.6.2003., 1. lpp.). | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par lolojumdzīvnieku importu (OIAC) (RS 916.443.14). |

Kopiena

Šveice

Eiŗopas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 998/2003 (2003. gada 26. maijs) par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK (OV L 146, 13.6.2003., 1. lpp.).

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par lolojumdzīvnieku importu (OIAC) (RS 916.443.14).

B.   ĪPAŠI PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI

| 1. | Identifikācijas sistēma ir tāda, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 998/2003. |
| --- | --- |

1.

Identifikācijas sistēma ir tāda, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 998/2003.

| 2. | Vakcinācijas un, ja vajadzīgs, atkārtotas vakcinācijas pret trakumsērgu derīgumu atzīst, atsaucoties uz ražotājas laboratorijas rekomendācijām, un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 998/2003 5. pantu un Komisijas Lēmumu 2005/91/EK (2005. gada 2. februāris), ar ko nosaka periodu, pēc kura vakcinācija pret trakumsērgu ir uzskatāma par derīgu (2) |
| --- | --- |

2.

Vakcinācijas un, ja vajadzīgs, atkārtotas vakcinācijas pret trakumsērgu derīgumu atzīst, atsaucoties uz ražotājas laboratorijas rekomendācijām, un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 998/2003 5. pantu un Komisijas Lēmumu 2005/91/EK (2005. gada 2. februāris), ar ko nosaka periodu, pēc kura vakcinācija pret trakumsērgu ir uzskatāma par derīgu (2)

| 3. | Izmantojamās pases ir tādas, kā paredzēts Komisijas Lēmumā 2003/803/EK (2003. gada 26. novembris), ar ko ievieš pases paraugu suņu, kaķu un balto sesku pārvadāšanai Kopienā (3). |
| --- | --- |

3.

Izmantojamās pases ir tādas, kā paredzēts Komisijas Lēmumā 2003/803/EK (2003. gada 26. novembris), ar ko ievieš pases paraugu suņu, kaķu un balto sesku pārvadāšanai Kopienā (3).

| 4. | Šā papildinājuma nolūkos lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Šveici Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma noteikumus (noteikumi pārvadāšanai starp dalībvalstīm) piemēro mutatis mutandis.” |
| --- | --- |

4.

Šā papildinājuma nolūkos lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Šveici Regulas (EK) Nr. 998/2003 II pielikuma noteikumus (noteikumi pārvadāšanai starp dalībvalstīm) piemēro mutatis mutandis.”

---

(1)  Ja vien nav noteikts citādi, jebkura atsauce uz tiesību aktu jāsaprot kā atsauce uz šo aktu ar grozījumiem, kas tajā izdarīti līdz 2008. gada 30. jūnijam.

1

(2)  OV L 31, 4.2.2005., 61. lpp.

2

(3)  OV L 312, 27.11.2003., 1. lpp.

3

---

II PIELIKUMS

11. pielikuma 3. papildinājumu aizstāj ar šādu papildinājumu.

“3. papildinājums

DZĪVU DZĪVNIEKU, TO SPERMAS UN EMBRIJU IMPORTS NO TREŠĀM VALSTĪM

I.   Kopiena – tiesību akti (1)

A.   Nagaiņi, izņemot zirgu dzimtas dzīvniekus

Padomes Direktīva 2004/68/EK (2004. gada 26. aprīlis), ar ko nosaka dzīvnieku veselības noteikumus par dažu nagaiņu sugu dzīvu dzīvnieku importu un tranzītu caur Kopienu, groza Direktīvas 90/426/EEK un 92/65/EEK un atceļ Direktīvu 72/462/EEK (OV L 139, 30.4.2004., 320. lpp.).

B.   Zirgu dzimtas dzīvnieki

Padomes Direktīva 90/426/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par dzīvnieku veselības prasībām attiecībā uz zirgu dzimtas dzīvnieku pārvadāšanu un importu no trešām valstīm (OV L 224, 18.8.1990., 42. lpp.).

C.   Mājputni un inkubējamās olas

Padomes Direktīva 90/539/EEK (1990. gada 15. oktobris) par dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē mājputnu un inkubējamo olu tirdzniecību Kopienā un to ievešanu no trešām valstīm (OV L 303, 31.10.1990., 6. lpp.).

D.   Akvakultūras dzīvnieki

Padomes Direktīva 2006/88/EK (2006. gada 24. oktobris) par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.).

E.   Liellopu embriji

Padomes Direktīva 89/556/EEK (1989. gada 25. septembris) par dzīvnieku veselības nosacījumiem, kas reglamentē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar liellopu sugu mājdzīvnieku embrijiem un to importu no trešām valstīm (OV L 302, 19.10.1989., 1. lpp.).

F.   Liellopu sperma

Padomes Direktīva 88/407/EEK (1988. gada 14. jūnijs) par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar sasaldētu mājas liellopu spermu un tās ievedumiem (OV L 194, 22.7.1988., 10. lpp.).

G.   Cūku sperma

Padomes Direktīva 90/429/EEK (1990. gada 26. jūnijs), ar ko nosaka dzīvnieku veselības prasības, kas piemērojamas Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar cūku sugu mājdzīvnieku spermu un tās importu (OV L 224, 18.8.1990., 62. lpp.).

H.   Citi dzīvi dzīvnieki

| 1. | Padomes Direktīva 92/65/EEK (1992. gada 13. jūlijs), ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.). |
| --- | --- |

1.

Padomes Direktīva 92/65/EEK (1992. gada 13. jūlijs), ar ko paredz dzīvnieku veselības prasības attiecībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olšūnu un embriju tirdzniecību un importu Kopienā, uz kuriem neattiecas dzīvnieku veselības prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 90/425/EEK A(I) pielikumā (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.).

| 2. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 998/2003 (2003. gada 26. maijs) par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK (OV L 146, 13.6.2003., 1. lpp.). |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 998/2003 (2003. gada 26. maijs) par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, un ar kuru groza Padomes Direktīvu 92/65/EEK (OV L 146, 13.6.2003., 1. lpp.).

I.   Citi īpaši nosacījumi

| 1. | Padomes Direktīva 96/22/EK (1996. gada 29. aprīlis) par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā un par Direktīvu 81/602/EEK, 88/146/EEK un 88/299/EEK atcelšanu (OV L 125, 23.5.1996., 3. lpp.). |
| --- | --- |

1.

Padomes Direktīva 96/22/EK (1996. gada 29. aprīlis) par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā un par Direktīvu 81/602/EEK, 88/146/EEK un 88/299/EEK atcelšanu (OV L 125, 23.5.1996., 3. lpp.).

| 2. | Padomes Direktīva 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.). |
| --- | --- |

2.

Padomes Direktīva 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.).

II.   Šveice – tiesību akti (2)

| 1. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, tranzītu un eksportu (OITE), (RS 916.443.10). |
| --- | --- |

1.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, tranzītu un eksportu (OITE), (RS 916.443.10).

| 2. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITA), (RS 916.443.12). |
| --- | --- |

2.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITA), (RS 916.443.12).

| 3. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITE) (RS 916.443.13). |
| --- | --- |

3.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITE) (RS 916.443.13).

| 4. | DFE2007. gada 16. maija rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importa un tranzīta kontroli (Rīkojums par OITE kontrolēm) (RS 916.443.106). |
| --- | --- |

4.

DFE2007. gada 16. maija rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importa un tranzīta kontroli (Rīkojums par OITE kontrolēm) (RS 916.443.106).

| 5. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par lolojumdzīvnieku importu (OIAC) (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

5.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par lolojumdzīvnieku importu (OIAC) (RS 916.443.14).

| 6. | Valdības 2004. gada 18. augusta rīkojums par veterinārajām zālēm (OMédV) (RS 812.212.27). |
| --- | --- |

6.

Valdības 2004. gada 18. augusta rīkojums par veterinārajām zālēm (OMédV) (RS 812.212.27).

| 7. | Valdības 1985. gada 30. oktobra rīkojums par Federālā veterinārā biroja iekasētajiem nodokļiem (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

7.

Valdības 1985. gada 30. oktobra rīkojums par Federālā veterinārā biroja iekasētajiem nodokļiem (OEVET) (RS 916.472).

III.   Īstenošanas noteikumi

Federālais veterinārais birojs vienlaicīgi ar Kopienas dalībvalstīm piemēro importa nosacījumus, kas norādīti šā papildinājuma I punktā, īstenošanas noteikumus un to iestāžu sarakstus, no kurām attiecīgais imports ir atļauts. Tas attiecas uz visiem attiecīgajiem tiesību aktiem, neatkarīgi no to pieņemšanas datuma.

Federālais veterinārais birojs var piemērot stingrākus pasākumus un pieprasīt papildu garantijas. Šādos gadījumos Apvienotajā veterinārijas komitejā jānotiek konsultācijām, lai atrastu piemērotus risinājumus.

Federālais veterinārais birojs un Kopienas dalībvalstis savstarpēji apmainās ar informāciju par īpašiem importa nosacījumiem, kuri noteikti divpusēji un uz kuriem Kopienas mērogā neattiecas saskaņošana.

Piemērojot šo pielikumu, Šveicei Cīrihes zooloģiskais dārzs ir apstiprinātais centrs saskaņā ar Direktīvas 92/65/EEK C pielikuma noteikumiem.”

---

(1)  Ja vien nav noteikts citādi, jebkura atsauce uz tiesību aktu jāsaprot kā atsauce uz šo aktu ar grozījumiem, kas tajā izdarīti līdz 2008. gada 30. jūnijam.

1

(2)  Ja vien nav noteikts citādi, jebkura atsauce uz tiesību aktu jāsaprot kā atsauce uz šo aktu ar grozījumiem, kas tajā izdarīti līdz 2008. gada 30. jūnijam.

2

---

III PIELIKUMS

11. pielikuma 4. papildinājumu aizstāj ar šādu papildinājumu.

“4. papildinājums

ZOOTEHNIKA, IETVEROT IMPORTU NO TREŠĀM VALSTĪM

A.   Tiesību akti (1)

| Kopiena | Šveice |
| --- | --- |
| Padomes Direktīva 77/504/EEK (1977. gada 25. jūlijs) par liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekiem (OV L 206, 12.8.1977., 8. lpp.).
  Padomes Direktīva 88/661/EEK (1988. gada 19. decembris) zootehniskajiem standartiem, kas piemērojami tīršķirnes vaislas cūkām (OV L 382, 31.12.1988., 36. lpp.).
  Padomes Direktīva 87/328/EEK (1987. gada 18. jūnijs) par tīršķirnes vaislas liellopu atzīšanu par derīgiem vairošanai (OV L 167, 26.6.1987., 54. lpp.).
  Padomes Direktīva 88/407/EEK (1988. gada 14. jūnijs) par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar sasaldētu mājas liellopu spermu un tās ievedumiem (OV L 194, 22.7.1988., 10. lpp.).
  Padomes Direktīva 89/361/EEK (1989. gada 30. maijs) par tīršķirnes vaislas aitām un kazām (OV L 153, 6.6.1989., 30. lpp.).
  Padomes Direktīva 90/118/EEK (1990. gada 5. marts) par tīršķirnes vaislas cūku atzīšanu par derīgām vaislai (OV L 71, 17.3.1990., 34. lpp.).
  Padomes Direktīva 90/119/EEK (1990. gada 5. marts) par vaislas cūku hibrīdiem vaislai (OV L 71, 17.3.1990., 36. lpp.).
  Padomes Direktīva 90/427/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem, kas regulē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem (OV L 224, 18.8.1990., 55. lpp.).
  Padomes Direktīva 90/428/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas paredzēti sacensībām, un par piedalīšanās nosacījumiem sacensībās (OV L 224, 18.8.1990., 60. lpp.).
  Padomes Direktīva 91/174/EEK (1991. gada 25. marts), ar ko nosaka zootehnikas un ģenealoģijas prasības tīršķirnes dzīvnieku pārdošanai un ar ko izdara grozījumus Direktīvās 77/504/EEK un 90/425/EEK (OV L 85, 5.4.1991., 37. lpp.).
  Padomes Direktīva 94/28/EK (1994. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka principus, kas attiecas uz zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem noteikumiem, kurus piemēro no trešām valstīm importētajiem dzīvniekiem, to spermai, olšūnām un embrijiem, un ar ko groza Direktīvu 77/504/EEK par tīršķirnes vēršu ģints sugu vaislas dzīvniekiem (OV L 178, 12.7.1994., 66. lpp.). | Valdības 2007. gada 14. novembra rīkojums par lopkopību (RS 916.310). |

Kopiena

Šveice

Padomes Direktīva 77/504/EEK (1977. gada 25. jūlijs) par liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekiem (OV L 206, 12.8.1977., 8. lpp.).

Padomes Direktīva 88/661/EEK (1988. gada 19. decembris) zootehniskajiem standartiem, kas piemērojami tīršķirnes vaislas cūkām (OV L 382, 31.12.1988., 36. lpp.).

Padomes Direktīva 87/328/EEK (1987. gada 18. jūnijs) par tīršķirnes vaislas liellopu atzīšanu par derīgiem vairošanai (OV L 167, 26.6.1987., 54. lpp.).

Padomes Direktīva 88/407/EEK (1988. gada 14. jūnijs) par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar sasaldētu mājas liellopu spermu un tās ievedumiem (OV L 194, 22.7.1988., 10. lpp.).

Padomes Direktīva 89/361/EEK (1989. gada 30. maijs) par tīršķirnes vaislas aitām un kazām (OV L 153, 6.6.1989., 30. lpp.).

Padomes Direktīva 90/118/EEK (1990. gada 5. marts) par tīršķirnes vaislas cūku atzīšanu par derīgām vaislai (OV L 71, 17.3.1990., 34. lpp.).

Padomes Direktīva 90/119/EEK (1990. gada 5. marts) par vaislas cūku hibrīdiem vaislai (OV L 71, 17.3.1990., 36. lpp.).

Padomes Direktīva 90/427/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem, kas regulē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem (OV L 224, 18.8.1990., 55. lpp.).

Padomes Direktīva 90/428/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par tirdzniecību ar zirgu dzimtas dzīvniekiem, kas paredzēti sacensībām, un par piedalīšanās nosacījumiem sacensībās (OV L 224, 18.8.1990., 60. lpp.).

Padomes Direktīva 91/174/EEK (1991. gada 25. marts), ar ko nosaka zootehnikas un ģenealoģijas prasības tīršķirnes dzīvnieku pārdošanai un ar ko izdara grozījumus Direktīvās 77/504/EEK un 90/425/EEK (OV L 85, 5.4.1991., 37. lpp.).

Padomes Direktīva 94/28/EK (1994. gada 23. jūnijs), ar ko nosaka principus, kas attiecas uz zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem noteikumiem, kurus piemēro no trešām valstīm importētajiem dzīvniekiem, to spermai, olšūnām un embrijiem, un ar ko groza Direktīvu 77/504/EEK par tīršķirnes vēršu ģints sugu vaislas dzīvniekiem (OV L 178, 12.7.1994., 66. lpp.).

Valdības 2007. gada 14. novembra rīkojums par lopkopību (RS 916.310).

B.   Īstenošanas noteikumi

Piemērojot šo papildinājumu, dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu, ar kuriem notiek tirdzniecība starp Kopienas dalībvalstīm un Šveices Konfederāciju, aprite notiek saskaņā ar Kopienas dalībvalstu savstarpējas tirdzniecības noteikumiem.

Neskarot noteikumus par zootehniskajām pārbaudēm 5. un 6. papildinājumā, Šveices iestādes apņemas nodrošināt, ka importam Šveice piemēro līdzvērtīgus noteikumus tiem, kas minēti Padomes Direktīvā 94/28/EK.

Ja rodas sarežģījumi, jautājumu pēc vienas Puses pieprasījuma nodod izskatīšanai Apvienotajā veterinārijas komitejā.”.

---

(1)  Ja vien nav noteikts citādi, jebkura atsauce uz tiesību aktu jāsaprot kā atsauce uz šo aktu ar grozījumiem, kas tajā izdarīti līdz 2008. gada 30. jūnijam.

1

---

IV PIELIKUMS

11. pielikuma 5. papildinājumu aizstāj ar šādu papildinājumu.

“5. papildinājums

DZĪVI DZĪVNIEKI, SPERMA, OLŠŪNAS UN EMBRIJI: ROBEŽKONTROLE UN PĀRBAUDES NODEVA

I   NODAĻA

Vispārējās prasības – TRACES sistēma

A.   TIESĪBU AKTI (1)

| Kopiena | Kopiena |
| --- | --- |
| Komisijas Lēmums 2004/292/EK (2004. gada 30. marts) par TRACES sistēmas ieviešanu, ar ko groza Lēmumu 92/486/EEK (OV L 94, 31.3.2004., 63. lpp.). | 1. | 1966. gada 1. jūlija Likums par epizootijām (LFE), (RS 916.40). |

Kopiena

Kopiena

Komisijas Lēmums 2004/292/EK (2004. gada 30. marts) par TRACES sistēmas ieviešanu, ar ko groza Lēmumu 92/486/EEK (OV L 94, 31.3.2004., 63. lpp.).

1.

1966. gada 1. jūlija Likums par epizootijām (LFE), (RS 916.40).

| 2. | Valdības 1995. gada 27. jūnija rīkojums par epizootijām (OFE) (RS 916.401). |
| --- | --- |

2.

Valdības 1995. gada 27. jūnija rīkojums par epizootijām (OFE) (RS 916.401).

| 3. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, tranzītu un eksportu (OITE), (RS 916.443.10). |
| --- | --- |

3.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, tranzītu un eksportu (OITE), (RS 916.443.10).

| 4. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITA) (RS 916.443.12). |
| --- | --- |

4.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITA) (RS 916.443.12).

| 5. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITPA) (916.443.13). |
| --- | --- |

5.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITPA) (916.443.13).

| 6. | DFE2007. gada 16. maija rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importa un tranzīta kontroli (Rīkojums par OITE kontrolēm) (RS 916.443.106). |
| --- | --- |

6.

DFE2007. gada 16. maija rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importa un tranzīta kontroli (Rīkojums par OITE kontrolēm) (RS 916.443.106).

| 7. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par lolojumdzīvnieku importu (OIAC) (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

7.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par lolojumdzīvnieku importu (OIAC) (RS 916.443.14).

B.   PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI

Komisija sadarbībā ar Federālo veterināro biroju iekļauj Šveici datorsistēmā TRACES saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2004/292/EK.

Vajadzības gadījumā Apvienotajā veterinārijas komitejā nosaka pārejas un papildu pasākumus.

II   NODAĻA

Veterinārās un zootehniskās pārbaudes, kas piemērojamas tirdzniecībai starp Kopienas

A.   TIESĪBU AKTI (1)

Veterinārās un zootehniskās pārbaudes, kas piemērojamas tirdzniecībai starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici, tiek veiktas atbilstīgi turpmāk norādītajiem aktiem:

| Kopiena | Šveice |
| --- | --- |
| 1. | Padomes Direktīva 89/608/EEK (1989. gada 21. novembris) par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpējo palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu pareizu tiesību aktu piemērošanu veterinārijas un zootehnikas jomā (OV L 351, 2.12.1989., 34. lpp.). |

Kopiena

Šveice

1.

Padomes Direktīva 89/608/EEK (1989. gada 21. novembris) par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpējo palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu pareizu tiesību aktu piemērošanu veterinārijas un zootehnikas jomā (OV L 351, 2.12.1989., 34. lpp.).

| 2. | Padomes Direktīva 90/425/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.). |
| --- | --- |

2.

Padomes Direktīva 90/425/EEK (1990. gada 26. jūnijs) par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.).

| 1. | 1966. gada 1. jūlija Likums par epizootijām (LFE) (RS 916.40) un jo īpaši tā 57. pants. |
| --- | --- |

1.

1966. gada 1. jūlija Likums par epizootijām (LFE) (RS 916.40) un jo īpaši tā 57. pants.

| 2. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, tranzītu un eksportu (OITE), (RS 916.443.10). |
| --- | --- |

2.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, tranzītu un eksportu (OITE), (RS 916.443.10).

| 3. | DFE2007. gada 16. maija rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importa un tranzīta kontroli (Rīkojums par OITE kontrolēm) (RS 916.443.106). |
| --- | --- |

3.

DFE2007. gada 16. maija rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importa un tranzīta kontroli (Rīkojums par OITE kontrolēm) (RS 916.443.106).

| 4. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par lolojumdzīvnieku importu (OIAC) (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

4.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par lolojumdzīvnieku importu (OIAC) (RS 916.443.14).

| 5. | Valdības 1985. gada 30. oktobra rīkojums par Federālā veterinārā biroja iekasētajiem nodokļiem (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

5.

Valdības 1985. gada 30. oktobra rīkojums par Federālā veterinārā biroja iekasētajiem nodokļiem (OEVET) (RS 916.472).

B.   VISPĀRĪGI PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI

Gadījumos, kas paredzēti Direktīvas 90/425/EEK 8. pantā, galamērķa vietas kompetentās iestādes nekavējoties sazinās ar nosūtīšanas vietas kompetentajām iestādēm. Tās veic visus vajadzīgos pasākumus un informē nosūtīšanas vietas kompetento iestādi un Komisiju par veikto pārbaužu raksturu, pieņemtajiem lēmumiem un šo lēmumu pamatojumu.

Apvienotā veterinārijas komiteja veic Direktīvas 89/608/EEK 10., 11. un 16. panta un Direktīvas 90/425/EEK 9. un 22. panta noteikumu īstenošanu.

C.   ĪPAŠI PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ DZĪVNIEKIEM, KAS PAREDZĒTI GANĪŠANAI PIEROBEŽĀ

| 1. | Definīcijas | Ganīšana: dzīvnieku pārvietošana dalībvalstī vai Šveicē uz vasaras ganībām uz pierobežas zonu, kas nepārsniedz 10 km. Īpašos gadījumos, kas ir pienācīgi pamatoti, attiecīgās kompetentās iestādes var atļaut izmantot lielāku platību abpus Šveices un Kopienas robežai. |
| --- | --- | --- |

1.

Definīcijas

Ganīšana: dzīvnieku pārvietošana dalībvalstī vai Šveicē uz vasaras ganībām uz pierobežas zonu, kas nepārsniedz 10 km. Īpašos gadījumos, kas ir pienācīgi pamatoti, attiecīgās kompetentās iestādes var atļaut izmantot lielāku platību abpus Šveices un Kopienas robežai.

| | Ikdienas ganības: ganības, no kurām dzīvnieki katras dienas beigās atgriežas savās sākotnējās saimniecībās dalībvalstī vai Šveicē. |
| --- | --- |

Ikdienas ganības: ganības, no kurām dzīvnieki katras dienas beigās atgriežas savās sākotnējās saimniecībās dalībvalstī vai Šveicē.

| 2. | Ganīšanā starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici mutatis mutandis piemēro Komisijas Lēmumu 2001/672/EK (2001. gada 20. augusts), ar ko paredz īpašus noteikumus liellopu pārvietošanai, kad tie izvesti vasaras ganībās kalnu apgabalos (OV L 235, 4.9.2001., 23. lpp.). Tomēr šajā pielikumā Lēmuma 2001/672/EK 1. pantam šo lēmumu piemēro ar šādiem pielāgojumiem:






  — | atsauce uz laikposmu no 1. maija līdz 15. oktobrim tiek aizstāta ar vārdiem “kalendārais gads”; |
| --- | --- | --- |

2.

Ganīšanā starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici mutatis mutandis piemēro Komisijas Lēmumu 2001/672/EK (2001. gada 20. augusts), ar ko paredz īpašus noteikumus liellopu pārvietošanai, kad tie izvesti vasaras ganībās kalnu apgabalos (OV L 235, 4.9.2001., 23. lpp.). Tomēr šajā pielikumā Lēmuma 2001/672/EK 1. pantam šo lēmumu piemēro ar šādiem pielāgojumiem:

—

atsauce uz laikposmu no 1. maija līdz 15. oktobrim tiek aizstāta ar vārdiem “kalendārais gads”;

| — | Lēmuma 2001/672/EK 1. pantā un attiecīgajā pielikumā minētās Šveices daļas ir:






  — | ŠVEICE |
| --- | --- | --- |

—

Lēmuma 2001/672/EK 1. pantā un attiecīgajā pielikumā minētās Šveices daļas ir:

—

ŠVEICE

| — | CĪRIHES KANTONS |
| --- | --- |

—

CĪRIHES KANTONS

| — | BERNES KANTONS |
| --- | --- |

—

BERNES KANTONS

| — | LUCERNAS KANTONS |
| --- | --- |

—

LUCERNAS KANTONS

| — | ŪRĪ KANTONS |
| --- | --- |

—

ŪRĪ KANTONS

| — | ŠVICES KANTONS |
| --- | --- |

—

ŠVICES KANTONS

| — | OBVALDENES KANTONS |
| --- | --- |

—

OBVALDENES KANTONS

| — | NIDVALDENES KANTONS |
| --- | --- |

—

NIDVALDENES KANTONS

| — | GLARUSAS KANTONS |
| --- | --- |

—

GLARUSAS KANTONS

| — | CUGAS KANTONS |
| --- | --- |

—

CUGAS KANTONS

| — | FRIBŪRAS KANTONS |
| --- | --- |

—

FRIBŪRAS KANTONS

| — | ZOLOTURNAS KANTONS |
| --- | --- |

—

ZOLOTURNAS KANTONS

| — | BĀZELES PILSĒTAS KANTONS |
| --- | --- |

—

BĀZELES PILSĒTAS KANTONS

| — | BĀZELES LAUKU KANTONS |
| --- | --- |

—

BĀZELES LAUKU KANTONS

| — | ŠAFHAUZENES KANTONS |
| --- | --- |

—

ŠAFHAUZENES KANTONS

| — | APENCELLES-AUSERRODENES KANTONS |
| --- | --- |

—

APENCELLES-AUSERRODENES KANTONS

| — | APPENCELLES-INNERRODENES KANTONS |
| --- | --- |

—

APPENCELLES-INNERRODENES KANTONS

| — | SANKTGALLENES KANTONS |
| --- | --- |

—

SANKTGALLENES KANTONS

| — | GRAUBINDENES KANTONS |
| --- | --- |

—

GRAUBINDENES KANTONS

| — | ARGAVAS KANTONS |
| --- | --- |

—

ARGAVAS KANTONS

| — | TŪRGAVAS KANTONS |
| --- | --- |

—

TŪRGAVAS KANTONS

| — | TESĪNAS KANTONS |
| --- | --- |

—

TESĪNAS KANTONS

| — | TESĪNAS KANTONS |
| --- | --- |

—

TESĪNAS KANTONS

| — | VO KANTONS |
| --- | --- |

—

VO KANTONS

| — | VALĒ KANTONS |
| --- | --- |

—

VALĒ KANTONS

| — | NEIŠATELES KANTONS |
| --- | --- |

—

NEIŠATELES KANTONS

| — | ŽENĒVAS KANTONS |
| --- | --- |

—

ŽENĒVAS KANTONS

| — | JURAS KANTONS. |
| --- | --- |

—

JURAS KANTONS.

Piemērojot Valdības 1995. gada 27. jūnija rīkojumu par epizootijām (OFE) (RS 916.401) un jo īpaši tā 7. pantu (reģistrācija) un Valdības 2005. gada 23. novembra rīkojumu par nelegālās tirdzniecības ar dzīvniekiem datu bāzi (RS 916.404) un jo īpaši tā 2. pantu (datubāzu saturs), Šveice katrām ganībām piešķir īpašu reģistrācijas kodu, kas ir jāiekļauj valsts liellopu datu bāzē.

| 3. | Ganīšanai starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici nosūtīšanas valsts pilnvarotais veterinārārsts






  a) | informē saņemšanas vietas kompetentās iestādes (vietējo veterināro nodaļu) par dzīvnieku nosūtīšanu sertifikāta izdošanas dienā vai vēlākais divdesmit četras stundas pirms paredzētās dzīvnieku ierašanās dienas ar datorizētās sistēmas palīdzību, kas savieno veterinārās iestādes un ir paredzēta Direktīvas 90/425/EEK 20. pantā, |
| --- | --- | --- |

3.

Ganīšanai starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici nosūtīšanas valsts pilnvarotais veterinārārsts

a)

informē saņemšanas vietas kompetentās iestādes (vietējo veterināro nodaļu) par dzīvnieku nosūtīšanu sertifikāta izdošanas dienā vai vēlākais divdesmit četras stundas pirms paredzētās dzīvnieku ierašanās dienas ar datorizētās sistēmas palīdzību, kas savieno veterinārās iestādes un ir paredzēta Direktīvas 90/425/EEK 20. pantā,

| b) | pārbauda dzīvniekus 48 stundas pirms to nosūtīšanas uz ganībām; dzīvniekiem jābūt pienācīgi identificētiem, |
| --- | --- |

b)

pārbauda dzīvniekus 48 stundas pirms to nosūtīšanas uz ganībām; dzīvniekiem jābūt pienācīgi identificētiem,

| c) | izdod sertifikātu saskaņā ar 9. punktā sniegto modeli. |
| --- | --- |

c)

izdod sertifikātu saskaņā ar 9. punktā sniegto modeli.

| 4. | Visā ganīšanas periodā dzīvniekiem jāpaliek muitas kontrolē. |
| --- | --- |

4.

Visā ganīšanas periodā dzīvniekiem jāpaliek muitas kontrolē.

| 5. | Dzīvnieku īpašniekam






  a) | rakstiskā apstiprinājumā jāpiekrīt ievērot visus pasākumus, lai piemērotu šā pielikuma noteikumus, un citus pasākumus, ko veic vietējā līmenī kā jebkuram dalībvalsts vai Šveices dzīvnieku īpašniekam; |
| --- | --- | --- |

5.

Dzīvnieku īpašniekam

a)

rakstiskā apstiprinājumā jāpiekrīt ievērot visus pasākumus, lai piemērotu šā pielikuma noteikumus, un citus pasākumus, ko veic vietējā līmenī kā jebkuram dalībvalsts vai Šveices dzīvnieku īpašniekam;

| b) | norēķināties par pārbaudēm, ko veic saskaņā ar šo pielikumu; |
| --- | --- |

b)

norēķināties par pārbaudēm, ko veic saskaņā ar šo pielikumu;

| c) | pilnībā sadarboties tajās muitas vai veterināro pārbaužu procedūrās, ko prasa nosūtīšanas vai galamērķa valsts iestādes. |
| --- | --- |

c)

pilnībā sadarboties tajās muitas vai veterināro pārbaužu procedūrās, ko prasa nosūtīšanas vai galamērķa valsts iestādes.

| 6. | Ganību sezonas beigās vai tās priekšlaicīgi atstājot, ganību vietas valsts pilnvarotais veterinārārsts






  a) | informē saņemšanas vietas kompetentās iestādes (vietējo veterināro nodaļu) par dzīvnieku nosūtīšanu sertifikāta izdošanas dienā vai vēlākais divdesmit četras stundas pirms paredzētās dzīvnieku ierašanās dienas ar datorizētās sistēmas palīdzību, kas savieno veterinārās iestādes un ir paredzēta Direktīvas 90/425/EEK 20. pantā, |
| --- | --- | --- |

6.

Ganību sezonas beigās vai tās priekšlaicīgi atstājot, ganību vietas valsts pilnvarotais veterinārārsts

a)

informē saņemšanas vietas kompetentās iestādes (vietējo veterināro nodaļu) par dzīvnieku nosūtīšanu sertifikāta izdošanas dienā vai vēlākais divdesmit četras stundas pirms paredzētās dzīvnieku ierašanās dienas ar datorizētās sistēmas palīdzību, kas savieno veterinārās iestādes un ir paredzēta Direktīvas 90/425/EEK 20. pantā,

| b) | pārbauda dzīvniekus 48 stundas pirms to nosūtīšanas uz ganībām; dzīvniekiem jābūt pienācīgi identificētiem, |
| --- | --- |

b)

pārbauda dzīvniekus 48 stundas pirms to nosūtīšanas uz ganībām; dzīvniekiem jābūt pienācīgi identificētiem,

| c) | izdod sertifikātu saskaņā ar 9. punktā sniegto modeli. |
| --- | --- |

c)

izdod sertifikātu saskaņā ar 9. punktā sniegto modeli.

| 7. | Slimību parādīšanās gadījumā ar kompetento iestāžu kopīgu vienošanos tiek piemēroti atbilstīgi pasākumi. Šīs iestādes nosaka, kā sedzamas jebkuras radušās izmaksas. Ja vajadzīgs, jautājumu nodod izskatīšanai Apvienotajā veterinārijas komitejā. |
| --- | --- |

7.

Slimību parādīšanās gadījumā ar kompetento iestāžu kopīgu vienošanos tiek piemēroti atbilstīgi pasākumi. Šīs iestādes nosaka, kā sedzamas jebkuras radušās izmaksas. Ja vajadzīgs, jautājumu nodod izskatīšanai Apvienotajā veterinārijas komitejā.

| 8. | Atkāpjoties no 1. līdz 7. punktā paredzētajiem noteikumiem, ikdienas ganīšanā starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici






  a) | dzīvnieki nekontaktējas ar citu saimniecību dzīvniekiem; |
| --- | --- | --- |

8.

Atkāpjoties no 1. līdz 7. punktā paredzētajiem noteikumiem, ikdienas ganīšanā starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici

a)

dzīvnieki nekontaktējas ar citu saimniecību dzīvniekiem;

| b) | dzīvnieku īpašnieks apņemas informēt kompetento veterināro iestādi par dzīvnieku kontaktiem ar citu saimniecību dzīvniekiem; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku īpašnieks apņemas informēt kompetento veterināro iestādi par dzīvnieku kontaktiem ar citu saimniecību dzīvniekiem;

| c) | katru kalendāro gadu, pirmo reizi ievedot dzīvniekus dalībvalstī vai Šveicē, kompetentajām veterinārajām iestādēm jāuzrāda 9. punkta paraugam atbilstīgs veselības sertifikāts. Šis sertifikāts kompetentajām veterinārajām iestādēm jāuzrāda pēc to pieprasījuma; |
| --- | --- |

c)

katru kalendāro gadu, pirmo reizi ievedot dzīvniekus dalībvalstī vai Šveicē, kompetentajām veterinārajām iestādēm jāuzrāda 9. punkta paraugam atbilstīgs veselības sertifikāts. Šis sertifikāts kompetentajām veterinārajām iestādēm jāuzrāda pēc to pieprasījuma;

| d) | 2. un 3. punktā minētie noteikumi tiek piemēroti, tikai pirmo reizi kalendārajā gadā vedot dzīvniekus uz dalībvalsti vai Šveici; |
| --- | --- |

d)

2. un 3. punktā minētie noteikumi tiek piemēroti, tikai pirmo reizi kalendārajā gadā vedot dzīvniekus uz dalībvalsti vai Šveici;

| e) | 6. punkta noteikumi netiek piemēroti; |
| --- | --- |

e)

6. punkta noteikumi netiek piemēroti;

| f) | dzīvnieku īpašnieks apņemas informēt kompetentās veterinārās iestādes par ganīšanas perioda beigām. |
| --- | --- |

f)

dzīvnieku īpašnieks apņemas informēt kompetentās veterinārās iestādes par ganīšanas perioda beigām.

| 9. | Veselības sertifikāta, kas nepieciešams liellopu sugas dzīvnieku ganīšanai pierobežas zonā vai ikdienas ganīšanai, un atgriežoties no ganībām pierobežas zonā, paraugs ir šāds.
  Paraugs veselības sertifikātam, kas nepieciešams liellopu sugu dzīvnieku ganīšanai pierobežas zonā vai ikdienas ganīšanai, un atgriežoties no ganībām pierobežas zonā |
| --- | --- |

9.

Veselības sertifikāta, kas nepieciešams liellopu sugas dzīvnieku ganīšanai pierobežas zonā vai ikdienas ganīšanai, un atgriežoties no ganībām pierobežas zonā, paraugs ir šāds.

Paraugs veselības sertifikātam, kas nepieciešams liellopu sugu dzīvnieku ganīšanai pierobežas zonā vai ikdienas ganīšanai, un atgriežoties no ganībām pierobežas zonā

Image

Image

Image

III   NODAĻA

Noteikumi tirdzniecībai starp Kopienu un Šveici

A.   TIESĪBU AKTI

Tirdzniecībā starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici ar dzīviem liellopiem, ar to spermu, olšūnām un embrijiem, kā arī to Kopienas un Šveices pierobežas ganīšanā veselības sertifikātiem jāatbilst šim pielikumam, un tie ir pieejami TRACES sistēmā saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 599/2004 (2004. gada 30. marts) par vienota parauga sertifikāta un inspekcijas ziņojuma ieviešanu Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem (OV L 94, 31.3.2004., 44. lpp.).

IV   NODAĻA

Veterinārās pārbaudes, kas piemērojamas attiecībā uz importu no trešām valstīm

A.   TIESĪBU AKTI (2)

Pārbaudes no trešām valstīm importētiem dzīvniekiem tiek veiktas saskaņā ar turpmāk norādītajiem aktiem:

| Kopiena | Šveice |
| --- | --- |
| 1. | Komisijas Regula (EK) Nr. 282/2004 (2004. gada 18. februāris), ar ko ievieš no trešām valstīm Kopienā ievestu dzīvnieku deklarēšanas un veterinārās kontroles dokumentu (OV L 49, 19.2.2004., 11. lpp.). |

Kopiena

Šveice

1.

Komisijas Regula (EK) Nr. 282/2004 (2004. gada 18. februāris), ar ko ievieš no trešām valstīm Kopienā ievestu dzīvnieku deklarēšanas un veterinārās kontroles dokumentu (OV L 49, 19.2.2004., 11. lpp.).

| 2. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.). |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

| 3. | Padomes Direktīva 91/496/EEK (1991. gada 15. jūlijs), ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp.). |
| --- | --- |

3.

Padomes Direktīva 91/496/EEK (1991. gada 15. jūlijs), ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp.).

| 4. | Padomes Direktīva 96/22/EK (1996. gada 29. aprīlis) par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā un par Direktīvu 81/602/EEK, 88/146/EEK un 88/299/EEK atcelšanu (OV L 125, 23.5.1996., 3. lpp.). |
| --- | --- |

4.

Padomes Direktīva 96/22/EK (1996. gada 29. aprīlis) par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā un par Direktīvu 81/602/EEK, 88/146/EEK un 88/299/EEK atcelšanu (OV L 125, 23.5.1996., 3. lpp.).

| 5. | Padomes Direktīva 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.). |
| --- | --- |

5.

Padomes Direktīva 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.).

| 6. | Komisijas Lēmums 97/794/EK (1997. gada 12. novembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 91/496/EEK piemērošanai attiecībā uz veterinārajām pārbaudēm dzīviem dzīvniekiem, kas importējami no trešām valstīm (OV L 323, 26.11.1997., 31. lpp.). |
| --- | --- |

6.

Komisijas Lēmums 97/794/EK (1997. gada 12. novembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Direktīvas 91/496/EEK piemērošanai attiecībā uz veterinārajām pārbaudēm dzīviem dzīvniekiem, kas importējami no trešām valstīm (OV L 323, 26.11.1997., 31. lpp.).

| 1. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, tranzītu un eksportu (OITE), (RS 916.443.10). |
| --- | --- |

1.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, tranzītu un eksportu (OITE), (RS 916.443.10).

| 2. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITA), (RS 916.443.12). |
| --- | --- |

2.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITA), (RS 916.443.12).

| 3. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITE) (RS 916.443.13). |
| --- | --- |

3.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITE) (RS 916.443.13).

| 4. | DFE2007. gada 16. maija rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importa un tranzīta kontroli (Rīkojums par OITE kontrolēm) (RS 916.443.106). |
| --- | --- |

4.

DFE2007. gada 16. maija rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importa un tranzīta kontroli (Rīkojums par OITE kontrolēm) (RS 916.443.106).

| 5. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par lolojumdzīvnieku importu (OIAC) (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

5.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par lolojumdzīvnieku importu (OIAC) (RS 916.443.14).

| 6. | Valdības 1985. gada 30. oktobra rīkojums par Federālā veterinārā biroja iekasētajiem nodokļiem (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

6.

Valdības 1985. gada 30. oktobra rīkojums par Federālā veterinārā biroja iekasētajiem nodokļiem (OEVET) (RS 916.472).

| 7. | Valdības 2004. gada 18. augusta rīkojums par veterinārajām zālēm (OMédV) (RS 812.212.27). |
| --- | --- |

7.

Valdības 2004. gada 18. augusta rīkojums par veterinārajām zālēm (OMédV) (RS 812.212.27).

B.   PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI

| 1. | Lai piemērotu Direktīvas 91/496/EEK 6. pantu, Komisijas Lēmuma 2001/881/EK (2001. gada 7. decembris), ar ko izstrādā to robežkontroles punktu sarakstu, kas ir apstiprināti veterinārajai kontrolei attiecībā uz dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem no trešām valstīm, un atjaunina sīki izstrādātos noteikumus attiecībā uz pārbaudēm, kas jāveic Komisijas ekspertiem, pielikumā sniegts dalībvalstu robežkontroles punktu saraksts, kuros veic veterinārās pārbaudes dzīviem dzīvniekiem. |
| --- | --- |

1.

Lai piemērotu Direktīvas 91/496/EEK 6. pantu, Komisijas Lēmuma 2001/881/EK (2001. gada 7. decembris), ar ko izstrādā to robežkontroles punktu sarakstu, kas ir apstiprināti veterinārajai kontrolei attiecībā uz dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem no trešām valstīm, un atjaunina sīki izstrādātos noteikumus attiecībā uz pārbaudēm, kas jāveic Komisijas ekspertiem, pielikumā sniegts dalībvalstu robežkontroles punktu saraksts, kuros veic veterinārās pārbaudes dzīviem dzīvniekiem.

| 2. | Piemērojot Direktīvas 91/496/EEK 6. pantu, Šveicei ir šādi robežkontroles punkti:









  Nosaukums | TRACES kods | Tips | Pārbaužu centrs | Akreditācijas veids |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cīrihes lidosta | CHZRH4 | A | Centrs 3 | O – Citi dzīvnieki (to skaitā zooloģisko dārzu dzīvnieki) (3) |
| Geneva Airport | CHGVA4 | A | Centrs 2 | O – Citi dzīvnieki (to skaitā zooloģisko dārzu dzīvnieki) (3) |

2.

Piemērojot Direktīvas 91/496/EEK 6. pantu, Šveicei ir šādi robežkontroles punkti:

Nosaukums

TRACES kods

Tips

Pārbaužu centrs

Akreditācijas veids

Cīrihes lidosta

CHZRH4

A

Centrs 3

O – Citi dzīvnieki (to skaitā zooloģisko dārzu dzīvnieki) (3)

Geneva Airport

CHGVA4

A

Centrs 2

O – Citi dzīvnieki (to skaitā zooloģisko dārzu dzīvnieki) (3)

Apvienotā veterinārijas komiteja veic turpmākas robežkontroles punktu, to pārbaužu centru saraksta un akreditācijas veida izmaiņas.

Apvienotā veterinārā komiteja atbild par kontroles īstenošanu uz vietas, jo īpaši pamatojoties uz Direktīvas 91/496/EEK 19. pantu, un Likuma par epizootijām 57. pantu.

| 3. | Federālais veterinārijas birojs vienlaicīgi ar Kopienas dalībvalstīm piemēro importa nosacījumus šā pielikuma 3. papildinājumā un īstenošanas pasākumus.
  Federālais veterinārais birojs var piemērot stingrākus pasākumus un pieprasīt papildu garantijas. Šādos gadījumos Apvienotajā veterinārijas komitejā jānotiek konsultācijām, lai atrastu piemērotus risinājumus.
  Federālais veterinārais birojs un Kopienas dalībvalstis savstarpēji apmainās ar informāciju par īpašiem importa nosacījumiem, kas noteikti divpusēji un uz kuriem Kopienas mērogā neattiecas saskaņošana. |
| --- | --- |

3.

Federālais veterinārijas birojs vienlaicīgi ar Kopienas dalībvalstīm piemēro importa nosacījumus šā pielikuma 3. papildinājumā un īstenošanas pasākumus.

Federālais veterinārais birojs var piemērot stingrākus pasākumus un pieprasīt papildu garantijas. Šādos gadījumos Apvienotajā veterinārijas komitejā jānotiek konsultācijām, lai atrastu piemērotus risinājumus.

Federālais veterinārais birojs un Kopienas dalībvalstis savstarpēji apmainās ar informāciju par īpašiem importa nosacījumiem, kas noteikti divpusēji un uz kuriem Kopienas mērogā neattiecas saskaņošana.

| 4. | Dalībvalstu robežkontroles punkti, kas minēti 1. punktā, pārbauda importu Šveicē no trešām valstīm saskaņā ar šā papildinājuma IV nodaļas A punktu. |
| --- | --- |

4.

Dalībvalstu robežkontroles punkti, kas minēti 1. punktā, pārbauda importu Šveicē no trešām valstīm saskaņā ar šā papildinājuma IV nodaļas A punktu.

| 5. | Šveices robežkontroles punkti, kas minēti 2. punktā, pārbauda importu no trešām valstīm Kopienas dalībvalstīs saskaņā ar šā papildinājuma IV nodaļas A punktu. |
| --- | --- |

5.

Šveices robežkontroles punkti, kas minēti 2. punktā, pārbauda importu no trešām valstīm Kopienas dalībvalstīs saskaņā ar šā papildinājuma IV nodaļas A punktu.

V   NODAĻA

Īpaši noteikumi

A.   DZĪVNIEKU IDENTIFIKĀCIJA

1.   TIESĪBU AKTI
   (4)

| Kopiena | Šveice |
| --- | --- |
| 1. | Padomes Direktīva 92/102/EEK (1992. gada 27. novembris) par dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu (OV L 355, 5.12.1992., 32. lpp.). |

Kopiena

Šveice

1.

Padomes Direktīva 92/102/EEK (1992. gada 27. novembris) par dzīvnieku identificēšanu un reģistrēšanu (OV L 355, 5.12.1992., 32. lpp.).

| 2. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1760/2000 (2000. gada 17. jūlijs), ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97 (OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp.). |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1760/2000 (2000. gada 17. jūlijs), ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97 (OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp.).

| 1. | Valdības 1995. gada 27. jūnija rīkojums par epizootijām (OFE) (RS 916.401) un jo īpaši tā 7. līdz 20. pants (reģistrācija un identifikācija). |
| --- | --- |

1.

Valdības 1995. gada 27. jūnija rīkojums par epizootijām (OFE) (RS 916.401) un jo īpaši tā 7. līdz 20. pants (reģistrācija un identifikācija).

| 2. | Valdības 2005. gada 23. novembra rīkojums par nelegālās tirdzniecības ar dzīvniekiem datu bāzi (RS 916.404). |
| --- | --- |

2.

Valdības 2005. gada 23. novembra rīkojums par nelegālās tirdzniecības ar dzīvniekiem datu bāzi (RS 916.404).

2.   ĪPAŠI PIEMĒROŠANAS PASĀKUMI

| a. | Apvienotā veterinārijas komiteja ir atbildīga par Direktīvas 92/102/EEK 3. panta 2. punkta, 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta piektās daļas un 4. panta 2. punkta piemērošanu. |
| --- | --- |

a.

Apvienotā veterinārijas komiteja ir atbildīga par Direktīvas 92/102/EEK 3. panta 2. punkta, 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta piektās daļas un 4. panta 2. punkta piemērošanu.

| b. | Attiecībā uz cūku, aitu un kazu pārvietošanu Šveices teritorijā datums, kas jāņem vērā, piemērojot 5. panta 3. punktu, ir 1999. gada 1. jūlijs. |
| --- | --- |

b.

Attiecībā uz cūku, aitu un kazu pārvietošanu Šveices teritorijā datums, kas jāņem vērā, piemērojot 5. panta 3. punktu, ir 1999. gada 1. jūlijs.

| c. | Saskaņā ar Direktīvas 92/102/EEK 10. pantu Apvienotā veterinārijas komiteja ir atbildīga par elektroniskās identifikācijas sistēmas iespējamās uzstādīšanas koordināciju. |
| --- | --- |

c.

Saskaņā ar Direktīvas 92/102/EEK 10. pantu Apvienotā veterinārijas komiteja ir atbildīga par elektroniskās identifikācijas sistēmas iespējamās uzstādīšanas koordināciju.

B.   DZĪVNIEKU AIZSARDZĪBA

1.   TIESĪBU AKTI
   (4)

| Kopiena | Šveice |
| --- | --- |
| 1. | Padomes Regula (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 22. decembris) par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.). |

Kopiena

Šveice

1.

Padomes Regula (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 22. decembris) par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EK un Regulā (EK) Nr. 1255/97 (OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.).

| 2. | Padomes Regula (EK) Nr. 1255/97 (1997. gada 25. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas kritērijus pieturvietai, kā arī groza pārvadājuma plānu, kas minēts Direktīvas 91/628/EEK pielikumā (OV L 174, 2.7.1997., 1. lpp.). |
| --- | --- |

2.

Padomes Regula (EK) Nr. 1255/97 (1997. gada 25. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas kritērijus pieturvietai, kā arī groza pārvadājuma plānu, kas minēts Direktīvas 91/628/EEK pielikumā (OV L 174, 2.7.1997., 1. lpp.).

Valdības 2008. gada 23. aprīļa rīkojums par dzīvnieku aizsardzību (OPAn) (RS 455.1) un jo īpaši tā 169. līdz 176. pants.

2.   ĪPAŠI PIEMĒROŠANAS PASĀKUMI

| a) | Šveices iestādes apņemas ievērot prasības, kas attiecībā uz tirdzniecību starp Šveici un Kopienu un importu no trešām valstīm noteiktas Regulā (EK) Nr. 1/2005. |
| --- | --- |

a)

Šveices iestādes apņemas ievērot prasības, kas attiecībā uz tirdzniecību starp Šveici un Kopienu un importu no trešām valstīm noteiktas Regulā (EK) Nr. 1/2005.

| b) | Gadījumos, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1/2005 26. pantā, galamērķa valsts kompetentās iestādes nekavējoši sazinās ar nosūtītājas valsts kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

b)

Gadījumos, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1/2005 26. pantā, galamērķa valsts kompetentās iestādes nekavējoši sazinās ar nosūtītājas valsts kompetentajām iestādēm.

| c) | Par Direktīvas 89/608/EEK 10., 11. un 16. pantā paredzēto noteikumu īstenošanu ir atbildīga Apvienotā veterinārijas komiteja. |
| --- | --- |

c)

Par Direktīvas 89/608/EEK 10., 11. un 16. pantā paredzēto noteikumu īstenošanu ir atbildīga Apvienotā veterinārijas komiteja.

| d) | Apvienotā veterinārijas komiteja īsteno pārbaudes uz vietas, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1/2005 28. pantu un Valdības 2008. gada 23. aprīļa rīkojuma par dzīvnieku aizsardzību (OPAn) (RS 455.1) 208. pantu. |
| --- | --- |

d)

Apvienotā veterinārijas komiteja īsteno pārbaudes uz vietas, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1/2005 28. pantu un Valdības 2008. gada 23. aprīļa rīkojuma par dzīvnieku aizsardzību (OPAn) (RS 455.1) 208. pantu.

| e) | Saskaņā ar Valdības 2008. gada 23. aprīļa rīkojuma par dzīvnieku aizsardzību (OPAn) (RS 455.1) 175. pantu liellopu, aitu, kazu un cūku tranzīts caur Šveici var notikt, vienīgi izmantojot dzelzceļa vai gaisa transportu. Šo jautājumu izskatīs Apvienotā veterinārijas komiteja. |
| --- | --- |

e)

Saskaņā ar Valdības 2008. gada 23. aprīļa rīkojuma par dzīvnieku aizsardzību (OPAn) (RS 455.1) 175. pantu liellopu, aitu, kazu un cūku tranzīts caur Šveici var notikt, vienīgi izmantojot dzelzceļa vai gaisa transportu. Šo jautājumu izskatīs Apvienotā veterinārijas komiteja.

C.   NODEVAS

| 1. | Par veterinārajām pārbaudēm, kas veiktas tirdzniecībā starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici, nodevas netiek iekasētas. |
| --- | --- |

1.

Par veterinārajām pārbaudēm, kas veiktas tirdzniecībā starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici, nodevas netiek iekasētas.

| 2. | Par veterinārajām pārbaudēm, ko piemēro importam no trešām valstīm, Šveices iestādes apņemas iekasēt nodevas par oficiālajām pārbaudēm, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).” |
| --- | --- |

2.

Par veterinārajām pārbaudēm, ko piemēro importam no trešām valstīm, Šveices iestādes apņemas iekasēt nodevas par oficiālajām pārbaudēm, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).”

---

(1)  Ja vien nav noteikts citādi, jebkura atsauce uz tiesību aktu jāsaprot kā atsauce uz šo aktu ar grozījumiem, kas tajā izdarīti līdz 2008. gada 30. jūnijam.

1

(2)  Ja vien nav noteikts citādi, jebkura atsauce uz tiesību aktu jāsaprot kā atsauce uz šo aktu ar grozījumiem, kas tajā izdarīti līdz 2008. gada 30. jūnijam.

2

(3)  Saskaņā ar Komisijas Lēmumā 2001/881/EK noteiktajām apstiprinātajām kategorijām

3

(4)  Ja vien nav noteikts citādi, jebkura atsauce uz tiesību aktu jāsaprot kā atsauce uz šo aktu ar grozījumiem, kas tajā izdarīti līdz 2008. gada 30. jūnijam.

4

---

V PIELIKUMS

| A. | Īpašos nosacījumus attiecībā uz lietošanai pārtikā paredzētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti 11. pielikuma 6. papildinājumā, papildina šādi.






  “(11) | Līdz Kopienas un Šveices tiesību aktu saskaņošanai attiecībā uz eksportu uz Kopienu Šveice apņemas ievērot turpmāk minētos tiesību aktus un to īstenošanas noteikumus:






  — | Padomes Direktīva 88/344/EEK (1988. gada 13. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā (OV L 157, 24.6.1988., 28. lpp.) |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Īpašos nosacījumus attiecībā uz lietošanai pārtikā paredzētiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti 11. pielikuma 6. papildinājumā, papildina šādi.

“(11)

Līdz Kopienas un Šveices tiesību aktu saskaņošanai attiecībā uz eksportu uz Kopienu Šveice apņemas ievērot turpmāk minētos tiesību aktus un to īstenošanas noteikumus:

—

Padomes Direktīva 88/344/EEK (1988. gada 13. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā (OV L 157, 24.6.1988., 28. lpp.)

| — | Padomes Direktīva 88/388/EEK (1988. gada 22. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aromatizētājiem, ko izmanto pārtikā un izejmateriālos to ražošanai (OV L 184, 15.7.1988., 61. lpp.) |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 88/388/EEK (1988. gada 22. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aromatizētājiem, ko izmanto pārtikā un izejmateriālos to ražošanai (OV L 184, 15.7.1988., 61. lpp.)

| — | Padomes Direktīva 89/107/EEK (1988. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā (OV L 40, 11.2.1989., 27. lpp.) |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 89/107/EEK (1988. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā (OV L 40, 11.2.1989., 27. lpp.)

| — | Padomes Regula (EEK) Nr. 2377/90 (1990. gada 26. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos (OV L 224, 18.8.1990., 1. lpp.) |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EEK) Nr. 2377/90 (1990. gada 26. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos (OV L 224, 18.8.1990., 1. lpp.)

| — | Padomes Regula (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.) |
| --- | --- |

—

Padomes Regula (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.)

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/35/EK (1994. gada 30. jūnijs) par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (OV L 237, 10.9.1994., 3. lpp.) |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/35/EK (1994. gada 30. jūnijs) par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (OV L 237, 10.9.1994., 3. lpp.)

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/36/EK (1994. gada 30. jūnijs) par krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (OV L 237, 10.9.1994., 13. lpp.) |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/36/EK (1994. gada 30. jūnijs) par krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (OV L 237, 10.9.1994., 13. lpp.)

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/2/EK (1995. gada 20. februāris) par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp.) |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/2/EK (1995. gada 20. februāris) par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp.)

| — | Komisijas Direktīva 95/31/EK (1995. gada 5. jūlijs) par pārtikas produktos lietojamo saldinātāju noteiktajiem tīrības kritērijiem (OV L 178, 28.7.1995., 1. lpp.) |
| --- | --- |

—

Komisijas Direktīva 95/31/EK (1995. gada 5. jūlijs) par pārtikas produktos lietojamo saldinātāju noteiktajiem tīrības kritērijiem (OV L 178, 28.7.1995., 1. lpp.)

| — | Komisijas Direktīva 95/45/EK (1995. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (OV L 226, 22.9.1995., 1. lpp.) |
| --- | --- |

—

Komisijas Direktīva 95/45/EK (1995. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (OV L 226, 22.9.1995., 1. lpp.)

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2232/96 (1996. gada 28. oktobris), ar ko nosaka Kopienas procedūru attiecībā uz garšvielām, kuras lieto vai kuras paredzētas lietošanai pārtikas produktu sastāvā vai to dekorēšanai (OV L 299, 23.11.1996., 1. lpp.) |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2232/96 (1996. gada 28. oktobris), ar ko nosaka Kopienas procedūru attiecībā uz garšvielām, kuras lieto vai kuras paredzētas lietošanai pārtikas produktu sastāvā vai to dekorēšanai (OV L 299, 23.11.1996., 1. lpp.)

| — | Padomes Direktīva 96/22/EK (1996. gada 29. aprīlis) par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā un par Direktīvu 81/602/EEK, 88/146/EEK un 88/299/EEK atcelšanu (OV L 125, 23.5.1996., 3. lpp.) |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 96/22/EK (1996. gada 29. aprīlis) par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā un par Direktīvu 81/602/EEK, 88/146/EEK un 88/299/EEK atcelšanu (OV L 125, 23.5.1996., 3. lpp.)

| — | Padomes Direktīva 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.) |
| --- | --- |

—

Padomes Direktīva 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.)

| — | Komisijas Direktīva 96/77/EK (1996. gada 2. decembris) par noteiktajiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājus (OV L 339, 30.12.1996., 1. lpp.) |
| --- | --- |

—

Komisijas Direktīva 96/77/EK (1996. gada 2. decembris) par noteiktajiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājus (OV L 339, 30.12.1996., 1. lpp.)

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 99/2/EK (1999. gada 22. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtiku un pārtikas sastāvdaļām, kas ir apstrādātas ar jonizējošo radiāciju (OV L 66, 13.3.1999., 16. lpp.) |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 99/2/EK (1999. gada 22. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtiku un pārtikas sastāvdaļām, kas ir apstrādātas ar jonizējošo radiāciju (OV L 66, 13.3.1999., 16. lpp.)

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/3/EK (1999. gada 22. februāris) par Kopienas pārtikas produktu un sastāvdaļu, ko apstrādā ar jonizējošo starojumu, saraksta izveidi (OV L 66, 13.3.1999., 24. lpp.) |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/3/EK (1999. gada 22. februāris) par Kopienas pārtikas produktu un sastāvdaļu, ko apstrādā ar jonizējošo starojumu, saraksta izveidi (OV L 66, 13.3.1999., 24. lpp.)

| — | Komisijas Lēmums 99/217/EK (1999. gada 23. februāris), ar ko pieņem pārtikas produktos vai uz tiem lietojamo aromatizējošo vielu reģistru, kurš sagatavots, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2232/96 (1996. gada 28. oktobris) (OV L 84, 27.3.1999., 1. lpp.) |
| --- | --- |

—

Komisijas Lēmums 99/217/EK (1999. gada 23. februāris), ar ko pieņem pārtikas produktos vai uz tiem lietojamo aromatizējošo vielu reģistru, kurš sagatavots, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2232/96 (1996. gada 28. oktobris) (OV L 84, 27.3.1999., 1. lpp.)

| — | Komisijas Lēmums 2002/840/EK (2002. gada 23. oktobris), ar ko pieņem sarakstu attiecībā uz apstiprinātām iekārtām pārtikas produktu apstarošanai trešās valstīs (OV L 287, 25.10.2002., 40. lpp.) |
| --- | --- |

—

Komisijas Lēmums 2002/840/EK (2002. gada 23. oktobris), ar ko pieņem sarakstu attiecībā uz apstiprinātām iekārtām pārtikas produktu apstarošanai trešās valstīs (OV L 287, 25.10.2002., 40. lpp.)

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2065/2003 (2003. gada 10. novembris) par kūpināšanas aromatizētājiem, ko izmanto vai kas ir paredzēti izmantošanai pārtikas produktos vai uz tiem (OV L 309, 26.11.2003., 1. lpp.) |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2065/2003 (2003. gada 10. novembris) par kūpināšanas aromatizētājiem, ko izmanto vai kas ir paredzēti izmantošanai pārtikas produktos vai uz tiem (OV L 309, 26.11.2003., 1. lpp.)

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.) |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.)

| — | Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.) |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.)

| — | Komisijas Regula (EK) Nr. 884/2007 (2007. gada 26. jūlijs) par ārkārtas pasākumiem, ar kuriem aptur krāsvielas E 128 Sarkanā 2G izmantošanu pārtikas produktos (OV L 195, 27.7.2007., 8. lpp.)” |
| --- | --- |

—

Komisijas Regula (EK) Nr. 884/2007 (2007. gada 26. jūlijs) par ārkārtas pasākumiem, ar kuriem aptur krāsvielas E 128 Sarkanā 2G izmantošanu pārtikas produktos (OV L 195, 27.7.2007., 8. lpp.)”

| B. | 11. pielikuma 6. papildinājumā daļu, kas attiecas uz dzīvnieku blakusproduktiem, kuri nav paredzēti lietošanai pārtikā, aizstāj ar šādu daļu.
  “Dzīvnieku blakusprodukti, kuri nav paredzēti lietošanai pārtikā







  Kopienas eksports uz Šveici un Šveices eksports uz Kopienu |
| --- | --- |
| Tirdzniecības nosacījumi | Atbilstība |
| EK standarti (1) | Šveices standarti (1) |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001 (2001. gada 22. maijs), ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1774/2002 (2002. gada 3. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp.). | Valdības 2005. gada 23. novembra rīkojums attiecībā uz dzīvnieku kaušanu un gaļas kontroli (OAbCV) (RS 817.190).

  DFE2005. gada 23. novembra rīkojums attiecībā uz higiēnas noteikumu ievērošanu dzīvnieku kaušanā (OHyAb) (RS 817.190.1).
  Valdības 1995. gada 27. jūnija rīkojums par epizootijām (OFE) (RS 916.401).
  Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu, importu, tranzītu un eksportu (OITE) (RS 916.443.10).
  Valdības 2004. gada 23. jūnija rīkojums par dzīvnieku blakusproduktu likvidēšanu (OESPA) (RS 916.441.22). | Jā, ar īpašiem nosacījumiem |

B.

11. pielikuma 6. papildinājumā daļu, kas attiecas uz dzīvnieku blakusproduktiem, kuri nav paredzēti lietošanai pārtikā, aizstāj ar šādu daļu.

“Dzīvnieku blakusprodukti, kuri nav paredzēti lietošanai pārtikā

Kopienas eksports uz Šveici un Šveices eksports uz Kopienu

Tirdzniecības nosacījumi

Atbilstība

EK standarti (1)

Šveices standarti (1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001 (2001. gada 22. maijs), ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1774/2002 (2002. gada 3. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp.).

Valdības 2005. gada 23. novembra rīkojums attiecībā uz dzīvnieku kaušanu un gaļas kontroli (OAbCV) (RS 817.190).

DFE2005. gada 23. novembra rīkojums attiecībā uz higiēnas noteikumu ievērošanu dzīvnieku kaušanā (OHyAb) (RS 817.190.1).

Valdības 1995. gada 27. jūnija rīkojums par epizootijām (OFE) (RS 916.401).

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu, importu, tranzītu un eksportu (OITE) (RS 916.443.10).

Valdības 2004. gada 23. jūnija rīkojums par dzīvnieku blakusproduktu likvidēšanu (OESPA) (RS 916.441.22).

Jā, ar īpašiem nosacījumiem

Īpaši nosacījumi

Importēšanai Šveice piemēro tādus pašus noteikumus, kā VII pielikumā, VIII pielikumā, X pielikumā (sertifikāti) un XI pielikumā (valstis) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1774/2002 29. pantu.

Tirdzniecība ar 1. un 2. kategorijas vielām notiek saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1774/2002 8. panta 2. līdz 6. punktu.

Veicot tirdzniecību starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici ar 3. kategorijas vielām, tām jāpievieno II pielikuma III nodaļā noteiktie tirdzniecības dokumenti un veselības sertifikāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1774/2002 7. un 8. pantu.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1774/2002 III nodaļu Šveice sastāda sarakstu ar atbilstīgiem uzņēmumiem.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1774/2002 III nodaļu, Šveicē ir aizliegts līdz 2011. gada 1. jūlijam cūku nobarošanā izmanot ēdināšanas uzņēmumu pārtikas atkritumus. Šo jautājumu izskatīs Apvienotā veterinārijas komiteja.”

---

(1)  Ja vien nav noteikts citādi, jebkura atsauce uz tiesību aktu jāsaprot kā atsauce uz šo aktu ar grozījumiem, kas tajā izdarīti līdz 2008. gada 30. jūnijam.

---

VI PIELIKUMS

11. pielikuma 10. papildinājumu aizstāj ar šādu papildinājumu.

“10. papildinājums

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI: ROBEŽKONTROLE UN PĀRBAUDES NODEVAS

I   NODAĻA

Vispārēji noteikumi

A.   TIESĪBU AKTI (1)

| Kopiena | Šveice |
| --- | --- |
| Komisijas Lēmums 2004/292/EK (2004. gada 30. marts) par TRACES sistēmas ieviešanu, ar ko groza Lēmumu 92/486/EEK (OV L 094, 31.3.2004., 63. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.). | 1. | 1966. gada 1. jūlija Likums par epizootijām (LFE) (RS 916.40) un jo īpaši tā 57. pants. |

Kopiena

Šveice

Komisijas Lēmums 2004/292/EK (2004. gada 30. marts) par TRACES sistēmas ieviešanu, ar ko groza Lēmumu 92/486/EEK (OV L 094, 31.3.2004., 63. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

1.

1966. gada 1. jūlija Likums par epizootijām (LFE) (RS 916.40) un jo īpaši tā 57. pants.

| 2. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, tranzītu un eksportu (OITE), (RS 916.443.10). |
| --- | --- |

2.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, tranzītu un eksportu (OITE), (RS 916.443.10).

| 3. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITE) (RS 916.443.13). |
| --- | --- |

3.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITE) (RS 916.443.13).

| 4. | DFE2007. gada 16. maija rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importa un tranzīta kontroli (Rīkojums par OITE kontrolēm) (RS 916.443.106). |
| --- | --- |

4.

DFE2007. gada 16. maija rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importa un tranzīta kontroli (Rīkojums par OITE kontrolēm) (RS 916.443.106).

| 5. | Valdības 1985. gada 30. oktobra rīkojums par Federālā veterinārā biroja iekasētajiem nodokļiem (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

5.

Valdības 1985. gada 30. oktobra rīkojums par Federālā veterinārā biroja iekasētajiem nodokļiem (OEVET) (RS 916.472).

B.   PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI

1.   Komisija sadarbībā ar Federālo veterināro biroju iekļauj Šveici datorsistēmā TRACES saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2004/292/EK.

2.   Komisija sadarbībā ar Federālo veterināro biroju un Federālo sabiedrības veselības biroju iekļauj Šveici ātrās reaģēšanas sistēmā, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 178/2002 50. pantā saistībā ar dzīvnieku izcelsmes produktu neielaišanu uz robežas.

Ja kompetentā iestāde Kopienas robežkontroles punktā noraida kādu partiju, konteineru vai kravu, tad Komisija to tūlīt paziņo Šveicei.

Šveice nekavējoties paziņo Komisijai par katru kompetentas iestādes Šveices robežkontroles punktā noraidītu pārtikas vai dzīvnieku barības partiju, konteineru vai kravu, kas var radīt tiešu vai netiešu apdraudējumu cilvēku veselībai, un ievēro Regulas (EK) Nr. 178/2002 52. pantā paredzētos konfidencialitātes noteikumus.

Apvienotā veterinārijas komiteja nosaka īpašos pasākumus saistībā ar šo dalību.

II   NODAĻA

Veterinārās pārbaudes, kas piemērojamas tirdzniecībā starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici

A.   TIESĪBU AKTI (2)

Veterinārās pārbaudes, kuras piemēro tirdzniecībā starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici, tiek veiktas saskaņā ar turpmāk norādītajiem aktiem.

| Kopiena | Šveice |
| --- | --- |
| 1. | Padomes Direktīva 89/608/EEK (1989. gada 21. novembris) par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpējo palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu pareizu tiesību aktu piemērošanu veterinārijas un zootehnikas jomā (OV L 351, 2.12.1989., 34. lpp.). |

Kopiena

Šveice

1.

Padomes Direktīva 89/608/EEK (1989. gada 21. novembris) par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpējo palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu pareizu tiesību aktu piemērošanu veterinārijas un zootehnikas jomā (OV L 351, 2.12.1989., 34. lpp.).

| 2. | Padomes Direktīva 89/662/EEK (1989. gada 11. decembris) par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.). |
| --- | --- |

2.

Padomes Direktīva 89/662/EEK (1989. gada 11. decembris) par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.).

| 3. | Padomes Direktīva 2002/99/EK (2002. gada 16. decembris), ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ieviešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (OV L 018, 23.1.2003., 11. lpp.). |
| --- | --- |

3.

Padomes Direktīva 2002/99/EK (2002. gada 16. decembris), ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ieviešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (OV L 018, 23.1.2003., 11. lpp.).

| 1. | 1966. gada 1. jūlija Likums par epizootijām (LFE) (RS 916.40) un jo īpaši tā 57. pants. |
| --- | --- |

1.

1966. gada 1. jūlija Likums par epizootijām (LFE) (RS 916.40) un jo īpaši tā 57. pants.

| 2. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, tranzītu un eksportu (OITE), (RS 916.443.10). |
| --- | --- |

2.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, tranzītu un eksportu (OITE), (RS 916.443.10).

| 3. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITE) (RS 916.443.13). |
| --- | --- |

3.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITE) (RS 916.443.13).

| 4. | DFE2007. gada 16. maija rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importa un tranzīta kontroli (Rīkojums par OITE kontrolēm) (RS 916.443.106). |
| --- | --- |

4.

DFE2007. gada 16. maija rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importa un tranzīta kontroli (Rīkojums par OITE kontrolēm) (RS 916.443.106).

| 5. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par lolojumdzīvnieku importu (OIAC) (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

5.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par lolojumdzīvnieku importu (OIAC) (RS 916.443.14).

| 6. | Valdības 1985. gada 30. oktobra rīkojums par Federālā veterinārā biroja iekasētajiem nodokļiem (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

6.

Valdības 1985. gada 30. oktobra rīkojums par Federālā veterinārā biroja iekasētajiem nodokļiem (OEVET) (RS 916.472).

B.   PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI

Gadījumos, kas paredzēti Direktīvas 89/662/EEK 8. pantā, galamērķa vietas kompetentās iestādes nekavējoties sazinās ar nosūtīšanas vietas kompetentajām iestādēm. Tās veic visus vajadzīgos pasākumus un informē nosūtīšanas vietas kompetento iestādi un Komisiju par veikto pārbaužu raksturu, pieņemtajiem lēmumiem un šādu lēmumu pamatojumu.

Apvienotā veterinārijas komiteja veic Direktīvas 89/608/EEK 10., 11. un 16. panta un Direktīvas 89/662/EEK 9. un 16. panta īstenošanu.

III   NODAĻA

Veterinārās pārbaudes importam no trešām valstīm

A.   TIESĪBU AKTI (3)

Pārbaudes importam no trešām valstīm tiek veiktas saskaņā ar turpmāk norādītajiem aktiem.

| Kopiena | Šveice |
| --- | --- |
| 1. | Komisijas Regula (EK) Nr. 136/2004 (2004. gada 22. janvāris), ar ko nosaka procedūras veterinārajām pārbaudēm Kopienas robežkontroles punktos attiecībā uz produktiem, ko importē no trešām valstīm (OV L 021, 28.1.2004., 11. lpp.). |

Kopiena

Šveice

1.

Komisijas Regula (EK) Nr. 136/2004 (2004. gada 22. janvāris), ar ko nosaka procedūras veterinārajām pārbaudēm Kopienas robežkontroles punktos attiecībā uz produktiem, ko importē no trešām valstīm (OV L 021, 28.1.2004., 11. lpp.).

| 2. | Komisijas Regula (EK) Nr. 745/2004 (2004. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz pašu patēriņam paredzēto dzīvnieku izcelsmes produktu ievedumiem (OV L 122, 26.4.2004., 1. lpp.). |
| --- | --- |

2.

Komisijas Regula (EK) Nr. 745/2004 (2004. gada 16. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz pašu patēriņam paredzēto dzīvnieku izcelsmes produktu ievedumiem (OV L 122, 26.4.2004., 1. lpp.).

| 3. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 854/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.). |
| --- | --- |

3.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 854/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.).

| 4. | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.). |
| --- | --- |

4.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

| 5. | Padomes Direktīva 89/608/EEK (1989. gada 21. novembris) par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpējo palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu pareizu tiesību aktu piemērošanu veterinārijas un zootehnikas jomā (OV L 351, 2.12.1989., 34. lpp.). |
| --- | --- |

5.

Padomes Direktīva 89/608/EEK (1989. gada 21. novembris) par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpējo palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu pareizu tiesību aktu piemērošanu veterinārijas un zootehnikas jomā (OV L 351, 2.12.1989., 34. lpp.).

| 6. | Padomes Direktīva 96/22/EK (1996. gada 29. aprīlis) par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā un par Direktīvu 81/602/EEK, 88/146/EEK un 88/299/EEK atcelšanu (OV L 125, 23.5.1996., 3. lpp.). |
| --- | --- |

6.

Padomes Direktīva 96/22/EK (1996. gada 29. aprīlis) par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā un par Direktīvu 81/602/EEK, 88/146/EEK un 88/299/EEK atcelšanu (OV L 125, 23.5.1996., 3. lpp.).

| 7. | Padomes Direktīva 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.). |
| --- | --- |

7.

Padomes Direktīva 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.).

| 8. | Padomes Direktīva 97/78/EK (1997. gada 18. decembris), ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.). |
| --- | --- |

8.

Padomes Direktīva 97/78/EK (1997. gada 18. decembris), ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp.).

| 9. | Komisijas Lēmums 2002/657/EK (2002. gada 12. augusts), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 96/23/EK par analīzes metožu veiktspēju un rezultātu interpretēšanu (OV L 221, 17.8.2002., 8. lpp.). |
| --- | --- |

9.

Komisijas Lēmums 2002/657/EK (2002. gada 12. augusts), ar ko īsteno Padomes Direktīvu 96/23/EK par analīzes metožu veiktspēju un rezultātu interpretēšanu (OV L 221, 17.8.2002., 8. lpp.).

| 10. | Padomes Direktīva 2002/99/EK (2002. gada 16. decembris), ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ieviešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (OV L 018, 23.1.2003., 11. lpp.). |
| --- | --- |

10.

Padomes Direktīva 2002/99/EK (2002. gada 16. decembris), ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ieviešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (OV L 018, 23.1.2003., 11. lpp.).

| 11. | Komisijas Lēmums 2005/34/EK (2005. gada 11. janvāris), ar ko ievieš saskaņotus standartus, nosakot atsevišķas atliekas dzīvnieku izcelsmes produktos, kas ievesti no trešām valstīm (OV L 16, 20.1.2005., 61. lpp.). |
| --- | --- |

11.

Komisijas Lēmums 2005/34/EK (2005. gada 11. janvāris), ar ko ievieš saskaņotus standartus, nosakot atsevišķas atliekas dzīvnieku izcelsmes produktos, kas ievesti no trešām valstīm (OV L 16, 20.1.2005., 61. lpp.).

| 1. | 1966. gada 1. jūlija Likums par epizootijām (LFE) (RS 916.40) un jo īpaši tā 57. pants. |
| --- | --- |

1.

1966. gada 1. jūlija Likums par epizootijām (LFE) (RS 916.40) un jo īpaši tā 57. pants.

| 2. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, tranzītu un eksportu (OITE), (RS 916.443.10). |
| --- | --- |

2.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importu, tranzītu un eksportu (OITE), (RS 916.443.10).

| 3. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITE) (RS 916.443.13). |
| --- | --- |

3.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITE) (RS 916.443.13).

| 4. | DFE2007. gada 16. maija rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importa un tranzīta kontroli (Rīkojums par OITE kontrolēm) (RS 916.443.106). |
| --- | --- |

4.

DFE2007. gada 16. maija rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu importa un tranzīta kontroli (Rīkojums par OITE kontrolēm) (RS 916.443.106).

| 5. | Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par lolojumdzīvnieku importu (OIAC) (RS 916.443.14). |
| --- | --- |

5.

Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par lolojumdzīvnieku importu (OIAC) (RS 916.443.14).

| 6. | Valdības 1985. gada 30. oktobra rīkojums par Federālā veterinārā biroja iekasētajiem nodokļiem (OEVET) (RS 916.472). |
| --- | --- |

6.

Valdības 1985. gada 30. oktobra rīkojums par Federālā veterinārā biroja iekasētajiem nodokļiem (OEVET) (RS 916.472).

| 7. | 1992. gada 9. oktobra Pārtikas produktu likums (LDAl) (RS 817.0). |
| --- | --- |

7.

1992. gada 9. oktobra Pārtikas produktu likums (LDAl) (RS 817.0).

| 8. | Valdības 2005. gada 23. novembra rīkojums par pārtikas produktiem un patēriņa precēm (ODAlOUs) (RS 817.02). |
| --- | --- |

8.

Valdības 2005. gada 23. novembra rīkojums par pārtikas produktiem un patēriņa precēm (ODAlOUs) (RS 817.02).

| 9. | Valdības 2005. gada 23. novembra par tiesību aktu izpildi attiecībā uz pārtikas produktiem (RS 817.025.21). |
| --- | --- |

9.

Valdības 2005. gada 23. novembra par tiesību aktu izpildi attiecībā uz pārtikas produktiem (RS 817.025.21).

| 10. | DFI1995. gada 26. jūnija rīkojums par pārtikas piemaisījumiem un sastāvdaļām (OSEC) (RS 817.021.23). |
| --- | --- |

10.

DFI1995. gada 26. jūnija rīkojums par pārtikas piemaisījumiem un sastāvdaļām (OSEC) (RS 817.021.23).

B.   PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI

1.   Piemērojot Direktīvas 91/496/EEK 6. pantu, Kopienas dalībvalstu robežkontroles punkti ir šādi: Komisijas Lēmuma 2001/881/EK (2001. gada 7. decembris), ar ko izstrādā to robežkontroles punktu sarakstu, kas ir apstiprināti veterinārajai kontrolei attiecībā uz dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem no trešām valstīm, un atjaunina sīki izstrādātos noteikumus attiecībā uz pārbaudēm, kas jāveic Komisijas ekspertiem, pielikumā sniegts apstiprinātu robežkontroles punktu saraksts, kuros veic veterinārās pārbaudes dzīvnieku izcelsmes produktiem.

2.   Piemērojot Direktīvas 91/496/EEK 6. pantu, Šveices robežkontroles punkti ir šādi.

| Nosaukums | TRACES kods | Tips | Pārbaužu centrs | Akreditācijas veids |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cīrihes lidosta | CHZRH4 | A | Centrs 1 | NHC (4) |
| Centrs 2 | HC(2) (4) |
| Ženēvas lidosta | CHGVA4 | A | Centrs 1 | HC(2), NHC (4) |

Nosaukums

TRACES kods

Tips

Pārbaužu centrs

Akreditācijas veids

Cīrihes lidosta

CHZRH4

A

Centrs 1

NHC (4)

Centrs 2

HC(2) (4)

Ženēvas lidosta

CHGVA4

A

Centrs 1

HC(2), NHC (4)

Apvienotā veterinārijas komiteja veic turpmākas robežkontroles punktu, to pārbaužu centru saraksta un akreditācijas veida izmaiņas.

Apvienotā veterinārijas komiteja veic pārbaudes uz vietas, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 882/2004 45. pantu un Likuma par epizootijām 57. pantu.

IV   NODAĻA

Prasības veselības aizsardzībai un kontrolei tirdzniecībā starp Kopienu un Šveici

Nozarēs, kuru atbilstība ir abpusēji atzīta, dzīvnieku izcelsmes produkti, ar kuriem notiek tirdzniecība starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici, ir apritē atbilstīgi tādiem pašiem noteikumiem, kādi piemērojami šo produktu tirdzniecībai starp Kopienas dalībvalstīm. Vajadzības gadījumā šiem produktiem pievieno veselības sertifikātus, kas paredzēti tirdzniecībai Kopienas dalībvalstu starpā vai ir noteikti šajā pielikumā un ir pieejami sistēmā TRACES.

Attiecībā uz citām nozarēm joprojām piemēro 6. papildinājuma II nodaļā noteiktās veselības prasības.

V   NODAĻA

Prasības veselības aizsardzībai un kontrolei attiecībā uz importu no trešām valstīm

1.   Kopiena – Tiesību akti
   (5)

A.   NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ SABIEDRĪBAS VESELĪBU

1.   Padomes Direktīva 88/344/EEK (1988. gada 13. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz ekstrakcijas šķīdinātājiem, ko izmanto pārtikas produktu un pārtikas sastāvdaļu ražošanā (OV L 157, 24.6.1988., 28. lpp.).

2.   Padomes Direktīva 88/388/EEK (1988. gada 22. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aromatizētājiem, ko izmanto pārtikā un izejmateriālos to ražošanai (OV L 184, 15.7.1988., 61. lpp.).

3.   Padomes Direktīva 89/107/EEK (1988. gada 21. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas piedevām, ko atļauts izmantot cilvēku uzturā (OV L 40, 11.2.1989., 27. lpp.).

4.   Padomes Regula (EEK) Nr. 2377/90 (1990. gada 26. jūnijs), ar ko nosaka Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos (OV L 224, 18.8.1990., 1. lpp.).

5.   Padomes Regula (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.).

6.   Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/35/EK (1994. gada 30. jūnijs) par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (OV L 237, 10.9.1994., 3. lpp.).

7.   Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/36/EK (1994. gada 30. jūnijs) par krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (OV L 237, 10.9.1994., 13. lpp.).

8.   Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/2/EK (1995. gada 20. februāris) par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji (OV L 61, 18.3.1995., 1. lpp.).

9.   Komisijas Direktīva 95/31/EK (1995. gada 5. jūlijs) par pārtikas produktos lietojamo saldinātāju noteiktajiem tīrības kritērijiem (OV L 178, 28.7.1995., 1. lpp.).

10.   Komisijas Direktīva 95/45/EK (1995. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka īpašus tīrības kritērijus krāsvielām, kuras lieto pārtikas produktos (OV L 226, 22.9.1995., 1. lpp.).

11.   Padomes Direktīva 96/22/EK (1996. gada 29. aprīlis) par noteiktu hormonālas vai tireostatiskas iedarbības vielu un beta-agonistu lietošanas aizliegumu lopkopībā un par Direktīvu 81/602/EEK, 88/146/EEK un 88/299/EEK atcelšanu (OV L 125, 23.5.1996., 3. lpp.).

12.   Padomes Direktīva 96/23/EK (1996. gada 29. aprīlis), ar ko paredz pasākumus, lai kontrolētu noteiktas vielas un to atliekas dzīvos dzīvniekos un dzīvnieku izcelsmes produktos, un ar ko atceļ Direktīvu 85/358/EEK un Direktīvu 86/469/EEK, kā arī Lēmumu 89/187/EEK un Lēmumu 91/664/EEK (OV L 125, 23.5.1996., 10. lpp.).

13.   Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2232/96 (1996. gada 28. oktobris), ar ko nosaka Kopienas procedūru attiecībā uz garšvielām, kuras lieto vai kuras paredzētas lietošanai pārtikas produktu sastāvā vai to dekorēšanai (OV L 299, 23.11.1996., 1. lpp.).

14.   Komisijas Direktīva 96/77/EK (1996. gada 2. decembris) par noteiktajiem tīrības kritērijiem pārtikas piedevām, izņemot krāsvielas un saldinātājus (OV L 339, 30.12.1996., 1. lpp.).

15.   Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/2/EK (1999. gada 22. februāris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtiku un pārtikas sastāvdaļām, kas ir apstrādātas ar jonizējošo radiāciju (OV L 66, 13.3.1999., 16. lpp.).

16.   Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/3/EK (1999. gada 22. februāris) par Kopienas pārtikas produktu un sastāvdaļu, ko apstrādā ar jonizējošo starojumu, saraksta izveidi (OV L 66, 13.3.1999., 24. lpp.).

17.   Komisijas Lēmums 1999/217/EK (1999. gada 23. februāris), ar ko pieņem pārtikas produktos vai uz tiem lietojamo aromatizējošo vielu reģistru, kurš sagatavots, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2232/96 (1996. gada 28. oktobris) (OV L 84, 27.3.1999., 1. lpp.).

18.   Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001 (2001. gada 22. maijs), ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.).

19.   Komisijas Lēmums 2002/840/EK (2002. gada 23. oktobris), ar ko pieņem sarakstu attiecībā uz apstiprinātām iekārtām pārtikas produktu apstarošanai trešās valstīs (OV L 287, 25.10.2002., 40. lpp.).

20.   Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2160/2003 (2003. gada 17. novembris) par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp.).

21.   Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2065/2003 (2003. gada 10. novembris) par kūpināšanas aromatizētājiem, ko izmanto vai kas ir paredzēti izmantošanai pārtikas produktos vai uz tiem (OV L 309, 26.11.2003., 1. lpp.).

22.   Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/41/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko atceļ dažas direktīvas par pārtikas higiēnu un dzīvnieku veselības nosacījumiem attiecībā uz dažu lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu un laišanu tirgū un groza Padomes Direktīvas 89/622/EEK un 92/118/EEK un Padomes Lēmumu 95/408/EEK (OV L 157, 30.4.2004., 33. lpp.).

23.   Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 853/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko paredz īpašus higiēnas noteikumus dzīvnieku izcelsmes pārtikai (OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.).

24.   Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 854/2004 (2004. gada 29. aprīlis), ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.).

25.   Komisijas Lēmums 2005/34/EK (2005. gada 11. janvāris), ar ko ievieš saskaņotus standartus, nosakot atsevišķas atliekas dzīvnieku izcelsmes produktos, kas ievesti no trešām valstīm (OV L 16, 20.1.2005., 61. lpp.).

26.   Komisijas Regula (EK) Nr. 401/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikotoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos (OV L 70, 9.3.2006., 12. lpp.).

27.   Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

28.   Komisijas Regula (EK) Nr. 1883/2006 (2006. gada 19. decembris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes dioksīnu un dioksīniem līdzīgu PCB koncentrācijas oficiālai kontrolei noteiktos pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 32. lpp.).

29.   Komisijas Regula (EK) Nr. 333/2007 (2007. gada 28. marts), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes svina, kadmija, dzīvsudraba, neorganiskās alvas, 3-MHPD un benzopirēna koncentrācijas oficiālajai kontrolei pārtikas produktos (OV L 88, 29.3.2007., 29. lpp.).

30.   Komisijas Regula (EK) Nr. 884/2007 (2007. gada 26. jūlijs) par ārkārtas pasākumiem, ar kuriem aptur krāsvielas E 128 Sarkanā 2G izmantošanu pārtikas produktos (OV L 195, 27.7.2007., 8. lpp.).

B.   DZĪVNIEKU VESELĪBAS NOTEIKUMI

1.   Padomes Direktīva 92/118/EEK (1992. gada 17. decembris), ar ko paredz dzīvnieku veselības un sabiedrības veselības prasības attiecībā uz tādu produktu tirdzniecību un ievešanu Kopienā, uz kuriem neattiecas šādas prasības, kas paredzētas īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvas 89/662/EEK A pielikuma I daļā, un – attiecībā uz slimību izraisītājiem – īpašos Kopienas noteikumos, kuri minēti Direktīvā 90/425/EEK (OV L 62, 15.3.1993., 49. lpp.).

2.   Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001 (2001. gada 22. maijs), ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.).

3.   Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1774/2002 (2002. gada 3. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam (OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp.).

4.   Padomes Direktīva 2002/99/EK (2002. gada 16. decembris), ar ko paredz dzīvnieku veselības noteikumus, kuri reglamentē tādu dzīvnieku izcelsmes produktu ražošanu, pārstrādi, izplatīšanu un ieviešanu, kas paredzēti lietošanai pārtikā (OV L 018, 23.1.2003., 11. lpp.).

5.   Padomes Direktīva 2006/88/EK (2006. gada 24. oktobris) par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.).

C.   CITI ĪPAŠI PASĀKUMI (6)

1.   Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un muitas savienību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Sanmarīno Republiku – Kopīgā deklarācija – Kopienas deklarācija (OV L 359, 9.12.1992., 14. lpp.).

2.   Padomes un Komisijas Lēmums 94/1/EK (1993. gada 13. decembris) par Eiropas Ekonomiskās zonas līguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, tās dalībvalstīm un Austrijas Republiku, Somijas Republiku, Islandes Republiku, Lihtenšteinas Grāfisti, Norvēģijas Karalisti, Zviedrijas Karalisti un Šveices Konfederāciju (OV L 1, 3.1.1994., 1. lpp.).

3.   Padomes Lēmums 97/132/EK (1996. gada 17. decembris) par Nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi attiecībā uz tirdzniecību ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem piemērojamajiem sanitārajiem pasākumiem (OV L 57, 26.2.1997., 4. lpp.).

4.   Padomes Lēmums 97/345/EK (1997. gada 17. februāris) attiecībā uz protokola par veterinārajiem jautājumiem noslēgšanu, kas papildina vienošanos vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Andoras Firstisti (OV L 148, 6.6.1997., 15. lpp.).

5.   Padomes Lēmums 98/258/EK (1998. gada 16. marts) par Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu vienošanās noslēgšanu par sanitārajiem pasākumiem, lai aizsargātu sabiedrības un dzīvnieku veselību tirdzniecībā ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku produktiem (OV L 118, 21.4.1998., 1. lpp.)

6.   Padomes Lēmums 98/504/EK (1998. gada 29. jūnijs) par Pagaidu nolīguma noslēgšanu par tirdzniecību un ar to saistītajiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (OV L 226, 13.8.1998., 24. lpp.).

7.   Padomes Lēmums 1999/201/EK (1998. gada 14. decembris) par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību par sanitārajiem pasākumiem, lai aizsargātu sabiedrības veselību un dzīvnieku veselību, ņemot vērā tirdzniecību ar dzīviem dzīvniekiem un dzīvnieku produktiem (OV L 71, 18.3.1999., 1. lpp.).

8.   Padomes Lēmums 1999/778/EK (1999. gada 15. novembris) par Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses, papildinošā Protokola par veterinārajiem jautājumiem noslēgšanu (OV L 305, 30.11.1999., 25. lpp.).

9.   Protokols 1999/1130/EK par veterinārajiem jautājumiem, ar ko papildina Nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses (OV L 305, 30.11.1999., 26. lpp.).

10.   Padomes Lēmums 2002/979/EK (2002. gada 18. novembris) par tā Nolīguma dažu noteikumu parakstīšanu un pagaidu piemērošanu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses (OV L 352, 30.12.2002., 1. lpp.).

2.   Šveice – Tiesību akti
   (7)

A.   Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu, importu, tranzītu un eksportu (OITE);

B.   Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojums par trešo valstu dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITPA);

3.   Īstenošanas noteikumi

A.   Federālais veterinārais birojs vienlaicīgi ar Kopienas dalībvalstīm piemēro importa nosacījumus šā papildinājuma I punktā minētajos tiesību aktos, īstenošanas noteikumus un to iestāžu sarakstus, no kurām attiecīgais imports ir atļauts. Tas attiecas uz visiem attiecīgajiem tiesību aktiem, neatkarīgi no to pieņemšanas datuma.

Federālais veterinārais birojs var piemērot stingrākus pasākumus un pieprasīt papildu garantijas. Šādos gadījumos Apvienotajā veterinārijas komitejā jānotiek konsultācijām, lai atrastu piemērotus risinājumus.

Federālais veterinārais birojs un Kopienas dalībvalstis savstarpēji apmainās ar informāciju par īpašiem importa nosacījumiem, kas noteikti divpusēji un uz kuriem Kopienas mērogā neattiecas saskaņošana.

B.   Šā papildinājuma III nodaļas B.1) punktā minētie dalībvalstu robežkontroles punkti pārbauda importu Šveicē no trešām valstīm saskaņā ar šā papildinājuma III nodaļas A punktu.

C.   Šā papildinājuma III nodaļas B.2) punktā minētie Šveices robežkontroles punkti pārbauda importu Kopienas dalībvalstīs no trešām valstīm saskaņā ar šā papildinājuma III nodaļas A punktu.

D.   Piemērojot Valdības 2007. gada 18. aprīļa rīkojumu par trešo valstu dzīvnieku izcelsmes produktu importu un tranzītu ar gaisa transportu (OITPA) (RS 916.443.13), Šveice saglabā iespēju importēt liellopu gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuri, iespējams, saņēmuši augšanas stimulēšanas hormonus. Šīs gaļas eksports uz Kopienu ir aizliegts. Turklāt Šveice

| — | atļauj šādas gaļas izmantošanu tikai tiešai nodošanai patērētājam ar mazumtirdzniecības uzņēmuma starpniecību, gaļu atbilstīgi marķējot; |
| --- | --- |

—

atļauj šādas gaļas izmantošanu tikai tiešai nodošanai patērētājam ar mazumtirdzniecības uzņēmuma starpniecību, gaļu atbilstīgi marķējot;

| — | atļauj šīs gaļas importu tikai caur Šveices robežkontroles punktiem un |
| --- | --- |

—

atļauj šīs gaļas importu tikai caur Šveices robežkontroles punktiem un

| — | saglabā atbilstīgas izsekojamības un izplatīšanas sistēmas, kas domātas, lai novērstu jebkādu iespēju to vēlākai nokļūšanai Kopienas dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

—

saglabā atbilstīgas izsekojamības un izplatīšanas sistēmas, kas domātas, lai novērstu jebkādu iespēju to vēlākai nokļūšanai Kopienas dalībvalstu teritorijā;

| — | iesniedz Komisijai divreiz gadā ziņojumu par importa izcelsmi un tā galasaņēmējiem, kā arī par veiktajām pārbaudēm, lai pārliecinātos par iepriekšējos ievilkumos uzskaitīto nosacījumu ievērošanu; |
| --- | --- |

—

iesniedz Komisijai divreiz gadā ziņojumu par importa izcelsmi un tā galasaņēmējiem, kā arī par veiktajām pārbaudēm, lai pārliecinātos par iepriekšējos ievilkumos uzskaitīto nosacījumu ievērošanu;

| — | nopietnu bažu gadījumā šos noteikumus izskata Apvienotā veterinārijas komiteja. |
| --- | --- |

—

nopietnu bažu gadījumā šos noteikumus izskata Apvienotā veterinārijas komiteja.

VI   NODAĻA

Nodevas

1.   Par veterinārajām pārbaudēm, ko piemēro tirdzniecībā starp Kopienas dalībvalstīm un Šveici, nodevas netiek iekasētas.

2.   Par veterinārajām pārbaudēm, ko piemēro importam no trešām valstīm, Šveices iestādes apņemas iekasēt nodevas par oficiālajām pārbaudēm, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 882/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.)”.

---

(1)  Ja vien nav noteikts citādi, jebkura atsauce uz tiesību aktu jāsaprot kā atsauce uz šo aktu ar grozījumiem, kas tajā izdarīti līdz 2008. gada 30. jūnijam.

1

(2)  Ja vien nav noteikts citādi, jebkura atsauce uz tiesību aktu jāsaprot kā atsauce uz šo aktu ar grozījumiem, kas tajā izdarīti līdz 2008. gada 30. jūnijam.

2

(3)  Ja vien nav noteikts citādi, jebkura atsauce uz tiesību aktu jāsaprot kā atsauce uz šo aktu ar grozījumiem, kas tajā izdarīti līdz 2008. gada 30. jūnijam.

3

(4)  Saskaņā ar Komisijas Lēmumā 2001/881/EK noteiktajām apstiprinātajām kategorijām.

4

(5)  Ja vien nav noteikts citādi, jebkura atsauce uz tiesību aktu jāsaprot kā atsauce uz šo aktu ar grozījumiem, kas tajā izdarīti līdz 2008. gada 30. jūnijam.

5

(6)  Ja vien nav noteikts citādi, jebkura atsauce uz tiesību aktu jāsaprot kā atsauce uz šo aktu ar grozījumiem, kas tajā izdarīti līdz 2008. gada 30. jūnijam.

6

(7)  Ja vien nav noteikts citādi, jebkura atsauce uz tiesību aktu jāsaprot kā atsauce uz šo aktu ar grozījumiem, kas tajā izdarīti līdz 2008. gada 30. jūnijam.

7

---

Labojums

| 10.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 6/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 6/117

---

Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 1077/2008 (2008. gada 3. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1966/2006 par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem, un atceļ Regulu (EK) Nr. 1566/2007

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 295, 2008. gada 4. novembris
  )

8. lappusē 19. pantā:

tekstu:

“Šī regula stājas spēkā 2008. gada 1. janvārī.”

lasīt šādi:

“Šī regula stājas spēkā 2009. gada 1. janvārī.”

---

10.1.2009

| 10.1.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 6/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 6/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---