# Úřední věstník L 30/2009

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 30 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5231. ledna 2009 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 30

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5231. ledna 2009

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 72/2009 ze dne 19. ledna 2009 o úpravách společné zemědělské politiky změnou nařízení (ES) č. 247/2006, (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1405/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. 479/2008 a zrušením nařízení (EHS) č. 1883/78, (EHS) č. 1254/89, (EHS) č. 2247/89, (EHS) č. 2055/93, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 2596/97, (ES) č. 1182/2005 a (ES) č. 315/2007 | 1 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 | 16 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 74/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) | 100 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 72/2009 ze dne 19. ledna 2009 o úpravách společné zemědělské politiky změnou nařízení (ES) č. 247/2006, (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1405/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. 479/2008 a zrušením nařízení (EHS) č. 1883/78, (EHS) č. 1254/89, (EHS) č. 2247/89, (EHS) č. 2055/93, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 2596/97, (ES) č. 1182/2005 a (ES) č. 315/2007

1

*

Nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003

16

*

Nařízení Rady (ES) č. 74/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)

100

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Rada |
| | | 2009/61/ES |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 19. ledna 2009, kterým se mění rozhodnutí 2006/144/ES o strategických směrech Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007 až 2013) | 112 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

2009/61/ES

*

Rozhodnutí Rady ze dne 19. ledna 2009, kterým se mění rozhodnutí 2006/144/ES o strategických směrech Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007 až 2013)

112

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Poznámka pro čtenáře(pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

*

Poznámka pro čtenáře(pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 31.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 30/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 72/2009

ze dne 19. ledna 2009

o úpravách společné zemědělské politiky změnou nařízení (ES) č. 247/2006, (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1405/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. 479/2008 a zrušením nařízení (EHS) č. 1883/78, (EHS) č. 1254/89, (EHS) č. 2247/89, (EHS) č. 2055/93, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 2596/97, (ES) č. 1182/2005 a (ES) č. 315/2007

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

po konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem (2),

po konzultaci s Výborem regionů (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Reformy společné zemědělské politiky schválené v roce 2003/2004 zahrnovaly ustanovení o předkládání zpráv s cílem zhodnotit jejich účinnost, a zejména posoudit jejich vliv z hlediska stanovených cílů a analyzovat jejich účinky na příslušné trhy. Komise v této souvislosti předložila dne 20. listopadu 2007 Evropskému parlamentu a Radě sdělení s názvem „Příprava na kontrolu stavu reformy SZP“. Toto sdělení a následná projednání jeho hlavních bodů Evropským parlamentem, Radou, Hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů, jakož i četné příspěvky, které vzešly z veřejné konzultace, by měly být zohledněny. |
| --- | --- |

(1)

Reformy společné zemědělské politiky schválené v roce 2003/2004 zahrnovaly ustanovení o předkládání zpráv s cílem zhodnotit jejich účinnost, a zejména posoudit jejich vliv z hlediska stanovených cílů a analyzovat jejich účinky na příslušné trhy. Komise v této souvislosti předložila dne 20. listopadu 2007 Evropskému parlamentu a Radě sdělení s názvem „Příprava na kontrolu stavu reformy SZP“. Toto sdělení a následná projednání jeho hlavních bodů Evropským parlamentem, Radou, Hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů, jakož i četné příspěvky, které vzešly z veřejné konzultace, by měly být zohledněny.

| (2) | V zájmu dosažení harmonizovaného přístupu by rozšířením nabídkového řízení měla být co nejvíce zjednodušena a sblížena ustanovení o společné zemědělské politice týkající se veřejné intervence. Zejména v zájmu dodržení maximálních množství a množstevních omezení pro obiloviny, máslo a sušené odstředěné mléko by mohlo být zapotřebí rychlého jednání. To by mělo být právně upraveno, a jelikož s ukončením nákupu za stanovenou cenu, přijetím koeficientů přidělení a u pšenice obecné přechodem na nabídkové řízení není spojen výkon pravomoci, měla by mít Komise možnost tak učinit bez zapojení výboru. |
| --- | --- |

(2)

V zájmu dosažení harmonizovaného přístupu by rozšířením nabídkového řízení měla být co nejvíce zjednodušena a sblížena ustanovení o společné zemědělské politice týkající se veřejné intervence. Zejména v zájmu dodržení maximálních množství a množstevních omezení pro obiloviny, máslo a sušené odstředěné mléko by mohlo být zapotřebí rychlého jednání. To by mělo být právně upraveno, a jelikož s ukončením nákupu za stanovenou cenu, přijetím koeficientů přidělení a u pšenice obecné přechodem na nabídkové řízení není spojen výkon pravomoci, měla by mít Komise možnost tak učinit bez zapojení výboru.

| (3) | Pokud jde o intervence v oblasti obilovin, měl by být systém upraven tak, aby tomuto odvětví zajišťoval konkurenceschopnost a tržní orientaci a současně zachovával úlohu intervence jako záchranné sítě v případě narušení trhu a usnadňoval zemědělcům reagovat na podmínky trhu. Poté, co Rada přijala nařízení (ES) č. 735/2007 (4), které reformuje intervenční systému pro kukuřici, se Komise zavázala, že přezkoumá intervenční systém pro obiloviny, a to na základě analýzy, z níž vyplynulo, že v situaci, kdy jsou nízké ceny, existuje v případě dodatečné intervence pro ječmen jistá míra rizika. Současná prognóza pro obiloviny se však od té doby výrazně změnila a je charakterizována příznivými cenami na světovém trhu, které jsou způsobeny rostoucí poptávkou ve světě a nízkými světovými zásobami obilovin. V této souvislosti by míra intervence pro ostatní krmné obiloviny měla být stanovena na nulu. To by umožnilo intervenci bez negativních důsledků pro trh s obilovinami jako celek. Příznivá prognóza pro odvětví obilovin platí rovněž pro pšenici tvrdou. To znamená, že intervenční nákup pšenice tvrdé pozbyl v současné době svého významu, neboť ceny na trhu jsou výrazně vyšší než cena intervenční. Intervenční nákup proto není v současné době nezbytný a míra intervence by měla být stanovena na nulu. Vzhledem k tomu, že intervence u obilovin by měla být spíše záchrannou sítí než prvkem, který ovlivňuje tvorbu cen, rozdíly mezi jednotlivými členskými státy ve sklizňových obdobích, které v podstatě znamenají začátek hospodářského roku, již nemají nadále opodstatnění, protože systém již nebude stanovovat ceny odrážející míru intervence plus měsíční zvýšení. V zájmu zjednodušení by proto měla být data pro intervenci u obilovin v celém Společenství harmonizována. |
| --- | --- |

(3)

Pokud jde o intervence v oblasti obilovin, měl by být systém upraven tak, aby tomuto odvětví zajišťoval konkurenceschopnost a tržní orientaci a současně zachovával úlohu intervence jako záchranné sítě v případě narušení trhu a usnadňoval zemědělcům reagovat na podmínky trhu. Poté, co Rada přijala nařízení (ES) č. 735/2007 (4), které reformuje intervenční systému pro kukuřici, se Komise zavázala, že přezkoumá intervenční systém pro obiloviny, a to na základě analýzy, z níž vyplynulo, že v situaci, kdy jsou nízké ceny, existuje v případě dodatečné intervence pro ječmen jistá míra rizika. Současná prognóza pro obiloviny se však od té doby výrazně změnila a je charakterizována příznivými cenami na světovém trhu, které jsou způsobeny rostoucí poptávkou ve světě a nízkými světovými zásobami obilovin. V této souvislosti by míra intervence pro ostatní krmné obiloviny měla být stanovena na nulu. To by umožnilo intervenci bez negativních důsledků pro trh s obilovinami jako celek. Příznivá prognóza pro odvětví obilovin platí rovněž pro pšenici tvrdou. To znamená, že intervenční nákup pšenice tvrdé pozbyl v současné době svého významu, neboť ceny na trhu jsou výrazně vyšší než cena intervenční. Intervenční nákup proto není v současné době nezbytný a míra intervence by měla být stanovena na nulu. Vzhledem k tomu, že intervence u obilovin by měla být spíše záchrannou sítí než prvkem, který ovlivňuje tvorbu cen, rozdíly mezi jednotlivými členskými státy ve sklizňových obdobích, které v podstatě znamenají začátek hospodářského roku, již nemají nadále opodstatnění, protože systém již nebude stanovovat ceny odrážející míru intervence plus měsíční zvýšení. V zájmu zjednodušení by proto měla být data pro intervenci u obilovin v celém Společenství harmonizována.

| (4) | Od zahájení reformy společné zemědělské politiky v roce 2003 se zvýšila konkurenceschopnost v odvětví rýže, stabilizovala se produkce, vzhledem k rostoucí poptávce jak na trhu Společenství, tak na světovém trhu se snížily zásoby a očekávaná cena je výrazně nad cenou intervenční. Intervenční nákup proto není v současné době nezbytný a míra intervence by měla být stanovena na nulu. |
| --- | --- |

(4)

Od zahájení reformy společné zemědělské politiky v roce 2003 se zvýšila konkurenceschopnost v odvětví rýže, stabilizovala se produkce, vzhledem k rostoucí poptávce jak na trhu Společenství, tak na světovém trhu se snížily zásoby a očekávaná cena je výrazně nad cenou intervenční. Intervenční nákup proto není v současné době nezbytný a míra intervence by měla být stanovena na nulu.

| (5) | Produkce a spotřeba vepřového masa by se měly ve střednědobém horizontu zvýšit, i když pomaleji než v uplynulém desetiletí v důsledku konkurence ze strany drůbežího masa a vyšších cen krmiv. Očekává se, že ceny vepřového masa zůstanou výrazně vyšší, než je intervenční cena. U vepřového masa nebyl intervenční nákup po mnoho let využit a vzhledem k situaci na trhu a k jejím výhledům by možnost intervenčního nákupu měla být zrušena. |
| --- | --- |

(5)

Produkce a spotřeba vepřového masa by se měly ve střednědobém horizontu zvýšit, i když pomaleji než v uplynulém desetiletí v důsledku konkurence ze strany drůbežího masa a vyšších cen krmiv. Očekává se, že ceny vepřového masa zůstanou výrazně vyšší, než je intervenční cena. U vepřového masa nebyl intervenční nákup po mnoho let využit a vzhledem k situaci na trhu a k jejím výhledům by možnost intervenčního nákupu měla být zrušena.

| (6) | Vzhledem k tomu, že současná situace na trhu a výhledy naznačují, že v roce 2009 by se intervence v žádném případě nepoužila u vepřového masa, pšenice tvrdé a rýže, mělo by u těchto produktů dojít ke změnám nebo ke zrušení intervence od hospodářského roku 2009/2010. U ostatních obilovin by k těmto změnám mělo dojít až od hospodářského roku 2010/2011, aby se zemědělci mohli přizpůsobit. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že současná situace na trhu a výhledy naznačují, že v roce 2009 by se intervence v žádném případě nepoužila u vepřového masa, pšenice tvrdé a rýže, mělo by u těchto produktů dojít ke změnám nebo ke zrušení intervence od hospodářského roku 2009/2010. U ostatních obilovin by k těmto změnám mělo dojít až od hospodářského roku 2010/2011, aby se zemědělci mohli přizpůsobit.

| (7) | Střednědobé vyhlídky pro odvětví mléka a mléčných výrobků jsou ve Společenství charakterizovány pokračujícím nárůstem poptávky po produktech s vysokou přidanou hodnotou, značným rozšířením celosvětové poptávky po mléčných výrobcích vyplývajícím z růstu příjmů i počtu obyvatel v mnohých oblastech světa a změnami ve spotřebitelských preferencích směrem k mléčným výrobkům. |
| --- | --- |

(7)

Střednědobé vyhlídky pro odvětví mléka a mléčných výrobků jsou ve Společenství charakterizovány pokračujícím nárůstem poptávky po produktech s vysokou přidanou hodnotou, značným rozšířením celosvětové poptávky po mléčných výrobcích vyplývajícím z růstu příjmů i počtu obyvatel v mnohých oblastech světa a změnami ve spotřebitelských preferencích směrem k mléčným výrobkům.

| (8) | Celková produkce mléka ve Společenství je omezena mléčnými kvótami a ve střednědobém horizontu by u ní mělo dojít k postupnému, i když mírnému poklesu, protože pokračující restrukturalizace v členských státech, které nebyly členy Společenství před 1. květnem 2004, povede k poklesu soběstačnosti v produkci mléka, zatímco růst produkce zůstává kvůli existenci kvót omezen. Současně se očekává, že množství mléka dodávaného mlékárnám ke zpracování se bude nadále během daného období zvyšovat. S ohledem na silnou vnitřní i vnější poptávku tedy režim mléčných kvót brání rozšíření produkce, na rozdíl od situace, na niž zavedení kvót reagovalo, totiž nadměrné produkce. Za této situace na trhu snižují kvóty možnost orientovat se na trhu, protože narušují reakci zemědělců na cenové signály, a brání zvýšení efektivity v odvětví, protože zpomalují restrukturalizaci. Podle plánu má být systém kvót ukončen v roce 2015. Příslušné úpravy by měly být provedeny postupně s cílem umožnit hladký přechod a zamezit rozsáhlým úpravám po ukončení systému kvót. Na období od hospodářského roku 2009/2010 až do roku 2013/2014 je proto třeba stanovit postupné ukončení kvót na mléko každoročním zvýšením o 1 % za každý hospodářský rok. Ze stejných důvodů by rovněž měly být provedeny další změny umožňující větší pružnost režimu kvót na mléko, pokud jde o úpravu tuku, zrušením úpravy stanovené v čl. 80 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (5), a pokud jde o pravidla týkající se nečinnosti, zvýšením procentního podílu uvedeného v čl. 72 odst. 2 zmíněného nařízení, který by měl producent využít během dvanáctiměsíčního období, a tedy usnadněním opětovného přidělení nevyužité kvóty. V souvislosti s restrukturalizací odvětví by mělo být členským státům umožněno, aby do 31. března 2014 poskytovaly dodatečnou vnitrostátní podporu v určitých mezích. Zvýšení kvót stanovené nařízením Rady (ES) č. 248/2008 ze dne 17. března 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1234/2007, pokud jde o vnitrostátní kvóty pro mléko (6), a každoroční 1 % zvýšení spolu s dalšími změnami, které snižují pravděpodobnost vzniku dávky z přebytku, znamená, že pouze u Itálie by vzniklo riziko dávky na základě stávajících způsobů produkce, pokud by se každoroční 1 % zvýšení použilo v období hospodářských roků 2009/2010 až 2013/2014. S ohledem na stávající způsoby produkce ve všech členských státech a za účelem vyloučení tohoto rizika by se proto zvyšování kvóty mělo v Itálii uplatnit dříve. Aby se zajistilo, že zvyšování kóty povede ve všech členských státech ke kontrolovanému a hladkému přechodu, je v následujících dvou letech třeba posílit režim dávek z přebytku a stanovit jej v náležitě odrazující výši. Dodatečná dávka by se však měla stanovit v případech, kdy by zvýšení dodávek značně přesáhlo úroveň kvót v hospodářském roce 2008/2009. |
| --- | --- |

(8)

Celková produkce mléka ve Společenství je omezena mléčnými kvótami a ve střednědobém horizontu by u ní mělo dojít k postupnému, i když mírnému poklesu, protože pokračující restrukturalizace v členských státech, které nebyly členy Společenství před 1. květnem 2004, povede k poklesu soběstačnosti v produkci mléka, zatímco růst produkce zůstává kvůli existenci kvót omezen. Současně se očekává, že množství mléka dodávaného mlékárnám ke zpracování se bude nadále během daného období zvyšovat. S ohledem na silnou vnitřní i vnější poptávku tedy režim mléčných kvót brání rozšíření produkce, na rozdíl od situace, na niž zavedení kvót reagovalo, totiž nadměrné produkce. Za této situace na trhu snižují kvóty možnost orientovat se na trhu, protože narušují reakci zemědělců na cenové signály, a brání zvýšení efektivity v odvětví, protože zpomalují restrukturalizaci. Podle plánu má být systém kvót ukončen v roce 2015. Příslušné úpravy by měly být provedeny postupně s cílem umožnit hladký přechod a zamezit rozsáhlým úpravám po ukončení systému kvót. Na období od hospodářského roku 2009/2010 až do roku 2013/2014 je proto třeba stanovit postupné ukončení kvót na mléko každoročním zvýšením o 1 % za každý hospodářský rok. Ze stejných důvodů by rovněž měly být provedeny další změny umožňující větší pružnost režimu kvót na mléko, pokud jde o úpravu tuku, zrušením úpravy stanovené v čl. 80 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (5), a pokud jde o pravidla týkající se nečinnosti, zvýšením procentního podílu uvedeného v čl. 72 odst. 2 zmíněného nařízení, který by měl producent využít během dvanáctiměsíčního období, a tedy usnadněním opětovného přidělení nevyužité kvóty. V souvislosti s restrukturalizací odvětví by mělo být členským státům umožněno, aby do 31. března 2014 poskytovaly dodatečnou vnitrostátní podporu v určitých mezích. Zvýšení kvót stanovené nařízením Rady (ES) č. 248/2008 ze dne 17. března 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1234/2007, pokud jde o vnitrostátní kvóty pro mléko (6), a každoroční 1 % zvýšení spolu s dalšími změnami, které snižují pravděpodobnost vzniku dávky z přebytku, znamená, že pouze u Itálie by vzniklo riziko dávky na základě stávajících způsobů produkce, pokud by se každoroční 1 % zvýšení použilo v období hospodářských roků 2009/2010 až 2013/2014. S ohledem na stávající způsoby produkce ve všech členských státech a za účelem vyloučení tohoto rizika by se proto zvyšování kvóty mělo v Itálii uplatnit dříve. Aby se zajistilo, že zvyšování kóty povede ve všech členských státech ke kontrolovanému a hladkému přechodu, je v následujících dvou letech třeba posílit režim dávek z přebytku a stanovit jej v náležitě odrazující výši. Dodatečná dávka by se však měla stanovit v případech, kdy by zvýšení dodávek značně přesáhlo úroveň kvót v hospodářském roce 2008/2009.

| (9) | Trh se sýry se trvale rozšiřuje díky zvyšující se poptávce ve Společenství i mimo ně. Obecně proto ceny sýrů zůstaly po určitou dobu stálé a nebyly výrazně ovlivněny snížením úředních cen volně ložených, nebalených produktů (másla a sušeného odstředěného mléka). Jak z hlediska ekonomického, tak z hlediska řízení trhu není nadále odůvodněna stálá a nepovinná podpora pro soukromé skladování výrobku, jako je sýr, jenž má vysokou hodnotu a podléhá zákonům trhu, a měla by proto být zrušena. |
| --- | --- |

(9)

Trh se sýry se trvale rozšiřuje díky zvyšující se poptávce ve Společenství i mimo ně. Obecně proto ceny sýrů zůstaly po určitou dobu stálé a nebyly výrazně ovlivněny snížením úředních cen volně ložených, nebalených produktů (másla a sušeného odstředěného mléka). Jak z hlediska ekonomického, tak z hlediska řízení trhu není nadále odůvodněna stálá a nepovinná podpora pro soukromé skladování výrobku, jako je sýr, jenž má vysokou hodnotu a podléhá zákonům trhu, a měla by proto být zrušena.

| (10) | V souvislosti s reformou v odvětví mléka a současnou situací na trhu není v současné době zapotřebí podpora pro sušené odstředěné mléko používané jako krmivo a pro odtučněné mléko určené pro výrobu kaseinu. V případě, že vzniknou nebo budou hrozit vzniknout přebytky mléčných výrobků, které by způsobily nebo mohly způsobit závažnou nerovnováhu na trhu, by však stále mohla hrát určitou úlohu. Avšak Komise by příslušné rozhodnutí měla přijímat spíše na základě důkladné analýzy trhu než povinnosti zahájit každý rok režim. Proto by se tento režim měl stát nepovinným. V případě použití by podpora měla být určena předem nebo prostřednictvím nabídkového řízení. |
| --- | --- |

(10)

V souvislosti s reformou v odvětví mléka a současnou situací na trhu není v současné době zapotřebí podpora pro sušené odstředěné mléko používané jako krmivo a pro odtučněné mléko určené pro výrobu kaseinu. V případě, že vzniknou nebo budou hrozit vzniknout přebytky mléčných výrobků, které by způsobily nebo mohly způsobit závažnou nerovnováhu na trhu, by však stále mohla hrát určitou úlohu. Avšak Komise by příslušné rozhodnutí měla přijímat spíše na základě důkladné analýzy trhu než povinnosti zahájit každý rok režim. Proto by se tento režim měl stát nepovinným. V případě použití by podpora měla být určena předem nebo prostřednictvím nabídkového řízení.

| (11) | Podpora odbytu u másla určeného pro pekařské výrobky a zmrzlinu a k přímé spotřebě byla snížena v souladu se snížením intervenční ceny másla od roku 2004 a následně dosáhla nulové hodnoty před tím, než byla vzhledem k příznivé situaci na trhu pozastavena nabídková řízení. Režimy podpory odbytu již nejsou potřeba pro podporu trhu na úrovni intervenční ceny, a měly by být proto zrušeny. |
| --- | --- |

(11)

Podpora odbytu u másla určeného pro pekařské výrobky a zmrzlinu a k přímé spotřebě byla snížena v souladu se snížením intervenční ceny másla od roku 2004 a následně dosáhla nulové hodnoty před tím, než byla vzhledem k příznivé situaci na trhu pozastavena nabídková řízení. Režimy podpory odbytu již nejsou potřeba pro podporu trhu na úrovni intervenční ceny, a měly by být proto zrušeny.

| (12) | Za účelem posílení konkurenceschopnosti zemědělství ve Společenství a podpory udržitelného zemědělství více orientovaného na trh je třeba, podobně jako tomu bylo v případě reformy společné zemědělské politiky z roku 2003, pokračovat v přechodu od podpory produkce k podpoře producentů zrušením stávajících podpor pro sušená krmiva, len, konopí a bramborový škrob podle jednotného nařízení o společné organizaci trhů a začleněním podpory pro tyto produkty do systému podpory příjmů oddělené od produkce pro každý zemědělský podnik. Podobně jako tomu bylo u reformy společné zemědělské politiky z roku 2003, i když oddělení podpory od produkce vyplácené zemědělcům nebude znamenat změnu skutečně vyplacených částek, výrazně to zvýší účinnost podpory příjmů. |
| --- | --- |

(12)

Za účelem posílení konkurenceschopnosti zemědělství ve Společenství a podpory udržitelného zemědělství více orientovaného na trh je třeba, podobně jako tomu bylo v případě reformy společné zemědělské politiky z roku 2003, pokračovat v přechodu od podpory produkce k podpoře producentů zrušením stávajících podpor pro sušená krmiva, len, konopí a bramborový škrob podle jednotného nařízení o společné organizaci trhů a začleněním podpory pro tyto produkty do systému podpory příjmů oddělené od produkce pro každý zemědělský podnik. Podobně jako tomu bylo u reformy společné zemědělské politiky z roku 2003, i když oddělení podpory od produkce vyplácené zemědělcům nebude znamenat změnu skutečně vyplacených částek, výrazně to zvýší účinnost podpory příjmů.

| (13) | Podpora pro lněná a konopná vlákna by nyní měla být oddělena od produkce. Aby se však odvětví lnu a konopí mohlo přizpůsobit, mělo by k začlenění této podpory do režimu jednotné platby dojít během přechodného období. Pro dlouhá lněná vlákna, krátká lněná vlákna a konopná vlákna by se však podpora měla poskytovat do 1. července 2012. Zachování podpory pro krátká lněná vlákna a konopná vlákna za účelem vyrovnání podpory v odvětví znamená, že podporu pro dlouhá lněná vlákna je třeba snížit. Toto snížení by se však mělo uplatnit až od hospodářského roku 2010/2011, aby se respektovala oprávněná očekávání pěstitelů. |
| --- | --- |

(13)

Podpora pro lněná a konopná vlákna by nyní měla být oddělena od produkce. Aby se však odvětví lnu a konopí mohlo přizpůsobit, mělo by k začlenění této podpory do režimu jednotné platby dojít během přechodného období. Pro dlouhá lněná vlákna, krátká lněná vlákna a konopná vlákna by se však podpora měla poskytovat do 1. července 2012. Zachování podpory pro krátká lněná vlákna a konopná vlákna za účelem vyrovnání podpory v odvětví znamená, že podporu pro dlouhá lněná vlákna je třeba snížit. Toto snížení by se však mělo uplatnit až od hospodářského roku 2010/2011, aby se respektovala oprávněná očekávání pěstitelů.

| (14) | U režimu sušených krmiv byla reforma uskutečněna v roce 2003, kdy byla část podpory poskytnuta danému odvětví a zbytek byl oddělen od produkce a integrován do režimu jednotné platby. V souvislosti s celkovým přechodem k většímu zaměření se na trh, současnými prognózami trhů s krmivy a bílkovinnými plodinami, a zejména s ohledem na nedávné zjištění, že produkce dehydrovaného krmiva má negativní dopad na životní prostředí, by měl být přechod k úplnému oddělení od produkce v celém odvětví ukončen oddělením zbývající podpory od produkce pro toto odvětví. Za účelem zmírnění dopadů ukončení vyplácení podpory odvětví by měly být učiněny vhodné úpravy cen vyplácených producentům surovin, kteří budou mít v důsledku oddělení podpory od produkce sami nárok na zvýšenou přímou podporu. Ačkoli toto odvětví prochází restrukturalizací od reformy z roku 2003, mělo by být umožněno přechodné období do 1. dubna 2012, aby se uvedené odvětví mohlo přizpůsobit. |
| --- | --- |

(14)

U režimu sušených krmiv byla reforma uskutečněna v roce 2003, kdy byla část podpory poskytnuta danému odvětví a zbytek byl oddělen od produkce a integrován do režimu jednotné platby. V souvislosti s celkovým přechodem k většímu zaměření se na trh, současnými prognózami trhů s krmivy a bílkovinnými plodinami, a zejména s ohledem na nedávné zjištění, že produkce dehydrovaného krmiva má negativní dopad na životní prostředí, by měl být přechod k úplnému oddělení od produkce v celém odvětví ukončen oddělením zbývající podpory od produkce pro toto odvětví. Za účelem zmírnění dopadů ukončení vyplácení podpory odvětví by měly být učiněny vhodné úpravy cen vyplácených producentům surovin, kteří budou mít v důsledku oddělení podpory od produkce sami nárok na zvýšenou přímou podporu. Ačkoli toto odvětví prochází restrukturalizací od reformy z roku 2003, mělo by být umožněno přechodné období do 1. dubna 2012, aby se uvedené odvětví mohlo přizpůsobit.

| (15) | Systém stanovený v nařízení Rady (ES) č. 1868/94 ze dne 27. července 1994, kterým se stanoví režim kvót pro výrobu bramborového škrobu (7), nebude nadále nezbytný, jakmile bude zrušena související podpora pro pěstitele brambor určených pro výrobu škrobu, stanovená v nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (8). Podpora producentům byla částečně oddělena od produkce v roce 2003 a měla by nyní být oddělena od produkce úplně, ačkoli by mělo být poskytnuto přechodné období do 1. července 2012 k tomu, aby zemědělci mohli přizpůsobit své závazky v oblasti dodávek přijaté v rámci režimu podpory pro bramborový škrob. Platnost s tím související minimální ceny by proto měla být rovněž prodloužena o stejné období. Po uvedeném dni by měl být zrušen režim kvót spojených s přímou platbou a souběžně by tato přímá platba měla být plně začleněna do režimu jednotné platby. V mezidobí by měla být příslušná ustanovení začleněna do jednotného nařízení o společné organizaci trhů, jako je tomu u jiných podpor a režimů kvót. |
| --- | --- |

(15)

Systém stanovený v nařízení Rady (ES) č. 1868/94 ze dne 27. července 1994, kterým se stanoví režim kvót pro výrobu bramborového škrobu (7), nebude nadále nezbytný, jakmile bude zrušena související podpora pro pěstitele brambor určených pro výrobu škrobu, stanovená v nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (8). Podpora producentům byla částečně oddělena od produkce v roce 2003 a měla by nyní být oddělena od produkce úplně, ačkoli by mělo být poskytnuto přechodné období do 1. července 2012 k tomu, aby zemědělci mohli přizpůsobit své závazky v oblasti dodávek přijaté v rámci režimu podpory pro bramborový škrob. Platnost s tím související minimální ceny by proto měla být rovněž prodloužena o stejné období. Po uvedeném dni by měl být zrušen režim kvót spojených s přímou platbou a souběžně by tato přímá platba měla být plně začleněna do režimu jednotné platby. V mezidobí by měla být příslušná ustanovení začleněna do jednotného nařízení o společné organizaci trhů, jako je tomu u jiných podpor a režimů kvót.

| (16) | Vývoj na domácích i zahraničních trzích s obilovinami a škrobem způsobuje, že produkční náhrada za škrob již pozbyla z hlediska původních cílů svého významu, a měla by být proto zrušena. Situace na trhu a výhledy jsou takové, že podpora byla po určitou dobu stanovena na nulu a stejný stav se očekává i do budoucna, takže ke zrušení může dojít rychle bez jakýchkoli nepříznivých účinků pro toto odvětví. |
| --- | --- |

(16)

Vývoj na domácích i zahraničních trzích s obilovinami a škrobem způsobuje, že produkční náhrada za škrob již pozbyla z hlediska původních cílů svého významu, a měla by být proto zrušena. Situace na trhu a výhledy jsou takové, že podpora byla po určitou dobu stanovena na nulu a stejný stav se očekává i do budoucna, takže ke zrušení může dojít rychle bez jakýchkoli nepříznivých účinků pro toto odvětví.

| (17) | Organizace producentů mohou plnit významnou úlohu při koncentraci nabídky v odvětvích, kde panuje nerovnováha v koncentraci producentů a odběratelů. Členské státy by proto měly mít možnost uznávat organizace producentů na úrovni Společenství ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(17)

Organizace producentů mohou plnit významnou úlohu při koncentraci nabídky v odvětvích, kde panuje nerovnováha v koncentraci producentů a odběratelů. Členské státy by proto měly mít možnost uznávat organizace producentů na úrovni Společenství ve všech odvětvích.

| (18) | Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (9) stanoví pro členské státy možnost ponechat si část složky vnitrostátních stropů odpovídající platbám pro chmel a využít ji zejména k financování určitých činností uznávaných organizací producentů. Uvedené nařízení se zrušuje a v nařízení (ES) č. 73/2009 jsou platby pro chmel odděleny od produkce od 1. ledna 2010, což znamená, že poslední platba organizacím producentů podle tohoto ustanovení bude provedena v roce 2010. S cílem umožnit organizacím producentů chmele, aby mohly pokračovat ve své činnosti, by mělo být přijato zvláštní ustanovení pro rovnocenné částky, jež budou využity v dotčených členských státech pro stejné činnosti s účinkem od 1. ledna 2011. |
| --- | --- |

(18)

Nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (9) stanoví pro členské státy možnost ponechat si část složky vnitrostátních stropů odpovídající platbám pro chmel a využít ji zejména k financování určitých činností uznávaných organizací producentů. Uvedené nařízení se zrušuje a v nařízení (ES) č. 73/2009 jsou platby pro chmel odděleny od produkce od 1. ledna 2010, což znamená, že poslední platba organizacím producentů podle tohoto ustanovení bude provedena v roce 2010. S cílem umožnit organizacím producentů chmele, aby mohly pokračovat ve své činnosti, by mělo být přijato zvláštní ustanovení pro rovnocenné částky, jež budou využity v dotčených členských státech pro stejné činnosti s účinkem od 1. ledna 2011.

| (19) | Jednotné nařízení o společné organizaci trhu stanoví možnost zadržení částek podpory pro olivové háje podle čl. 110i odst. 4 nařízení (ES) č. 1782/2003, aby tyto částky mohly být využity na financování pracovních programů organizací hospodářských subjektů. Nařízení (ES) č. 1782/2003 se zrušuje. V zájmu jasnosti a právní jistoty by mělo být přijato zvláštní ustanovení ke stanovení částek, jež mají být využity dotčenými členskými státy pro pracovní programy. |
| --- | --- |

(19)

Jednotné nařízení o společné organizaci trhu stanoví možnost zadržení částek podpory pro olivové háje podle čl. 110i odst. 4 nařízení (ES) č. 1782/2003, aby tyto částky mohly být využity na financování pracovních programů organizací hospodářských subjektů. Nařízení (ES) č. 1782/2003 se zrušuje. V zájmu jasnosti a právní jistoty by mělo být přijato zvláštní ustanovení ke stanovení částek, jež mají být využity dotčenými členskými státy pro pracovní programy.

| (20) | V zájmu právní jistoty a jednoduchosti je vhodné objasnit a harmonizovat ustanovení o nepoužití článků 87, 88 a 89 Smlouvy na platby uskutečněné členskými státy podle nařízení (ES) č. 1234/2007 či podle nařízení Rady (ES) č. 247/2006 ze dne 30. ledna 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie (10), nařízení Rady (ES) č. 320/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství (11), nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 ze dne 18. září 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři (12), nařízení Rady (ES) č. 3/2008 ze dne 17. prosince 2007 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích (13) a nařízení Rady (ES) č. 479/2008 ze dne 29. dubna 2008 o společné organizaci trhu s vínem (14). V této souvislosti by ustanovení uvedených nařízení, která by jinak za určitých okolností spadala nebo mohla spadat pod pojem státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, měla být vyloučena z použití pravidel o státní podpoře. Daná ustanovení obsahují příslušné podmínky pro poskytnutí podpory, aby se zabránilo nežádoucímu narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(20)

V zájmu právní jistoty a jednoduchosti je vhodné objasnit a harmonizovat ustanovení o nepoužití článků 87, 88 a 89 Smlouvy na platby uskutečněné členskými státy podle nařízení (ES) č. 1234/2007 či podle nařízení Rady (ES) č. 247/2006 ze dne 30. ledna 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie (10), nařízení Rady (ES) č. 320/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství (11), nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 ze dne 18. září 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři (12), nařízení Rady (ES) č. 3/2008 ze dne 17. prosince 2007 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích (13) a nařízení Rady (ES) č. 479/2008 ze dne 29. dubna 2008 o společné organizaci trhu s vínem (14). V této souvislosti by ustanovení uvedených nařízení, která by jinak za určitých okolností spadala nebo mohla spadat pod pojem státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy, měla být vyloučena z použití pravidel o státní podpoře. Daná ustanovení obsahují příslušné podmínky pro poskytnutí podpory, aby se zabránilo nežádoucímu narušení hospodářské soutěže.

| (21) | Nařízení (ES) č. 247/2006, (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1405/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. 479/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(21)

Nařízení (ES) č. 247/2006, (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1405/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. 479/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (22) | Následující akty pozbyly účinku, a proto by měly být v zájmu právní jistoty zrušeny: nařízení Rady (EHS) č. 1883/78 ze dne 2. srpna 1978 o obecných pravidlech pro financování intervencí záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (15), nařízení Rady (EHS) č. 1254/89 ze dne 3. května 1989, kterým se stanoví zejména některé ceny v odvětví cukru a standardní jakost cukrové řepy na hospodářský rok 1989/90 (16), nařízení Rady (EHS) č. 2247/89 ze dne 24. července 1989 o nouzovém opatření pro bezplatnou dodávku některých zemědělských produktů do Polska (17), nařízení Rady (EHS) č. 2055/93 ze dne 19. července 1993, kterým se některým producentům mléka a mléčných výrobků přiděluje zvláštní referenční množství (18), a nařízení Rady (ES) č. 1182/2005 ze dne 18. července 2005, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření k otevření celní kvóty Společenství pro dovoz živého skotu pocházejícího ze Švýcarska (19). Následující akty pozbudou účinku dne 1. května 2009, a proto by měly být k uvedenému dni zrušeny: nařízení Rady (ES) č. 2596/97 ze dne 18. prosince 1997, kterým se prodlužuje období stanovené v čl. 149 odst. 1 Aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska (20), a nařízení Rady (ES) č. 315/2007 ze dne 19. března 2007, kterým se stanoví přechodná opatření týkající se odchylky od nařízení (ES) č. 2597/97, pokud jde o konzumní mléko vyprodukované v Estonsku (21). |
| --- | --- |

(22)

Následující akty pozbyly účinku, a proto by měly být v zájmu právní jistoty zrušeny: nařízení Rady (EHS) č. 1883/78 ze dne 2. srpna 1978 o obecných pravidlech pro financování intervencí záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (15), nařízení Rady (EHS) č. 1254/89 ze dne 3. května 1989, kterým se stanoví zejména některé ceny v odvětví cukru a standardní jakost cukrové řepy na hospodářský rok 1989/90 (16), nařízení Rady (EHS) č. 2247/89 ze dne 24. července 1989 o nouzovém opatření pro bezplatnou dodávku některých zemědělských produktů do Polska (17), nařízení Rady (EHS) č. 2055/93 ze dne 19. července 1993, kterým se některým producentům mléka a mléčných výrobků přiděluje zvláštní referenční množství (18), a nařízení Rady (ES) č. 1182/2005 ze dne 18. července 2005, kterým se přijímají autonomní a přechodná opatření k otevření celní kvóty Společenství pro dovoz živého skotu pocházejícího ze Švýcarska (19). Následující akty pozbudou účinku dne 1. května 2009, a proto by měly být k uvedenému dni zrušeny: nařízení Rady (ES) č. 2596/97 ze dne 18. prosince 1997, kterým se prodlužuje období stanovené v čl. 149 odst. 1 Aktu o přistoupení Rakouska, Finska a Švédska (20), a nařízení Rady (ES) č. 315/2007 ze dne 19. března 2007, kterým se stanoví přechodná opatření týkající se odchylky od nařízení (ES) č. 2597/97, pokud jde o konzumní mléko vyprodukované v Estonsku (21).

| (23) | Toto nařízení by se mělo obecně použít ode dne vstupu v platnost. Aby však bylo zajištěno, že ustanovení tohoto nařízení nenaruší některé podpory splatné pro hospodářské roky 2008/2009 nebo 2009/2010, měl by být stanoven pozdější začátek použitelnosti pro ta ustanovení, která přímo ovlivňují fungování režimů v odvětvích, ve kterých se počítá s hospodářskými roky. Toto nařízení by se mělo v takových případech použít pouze od počátku pozdějších hospodářských roků, |
| --- | --- |

(23)

Toto nařízení by se mělo obecně použít ode dne vstupu v platnost. Aby však bylo zajištěno, že ustanovení tohoto nařízení nenaruší některé podpory splatné pro hospodářské roky 2008/2009 nebo 2009/2010, měl by být stanoven pozdější začátek použitelnosti pro ta ustanovení, která přímo ovlivňují fungování režimů v odvětvích, ve kterých se počítá s hospodářskými roky. Toto nařízení by se mělo v takových případech použít pouze od počátku pozdějších hospodářských roků,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (ES) č. 247/2006

Článek 16 nařízení (ES) č. 247/2006 se mění takto:

| 1) | V odstavci 3 se zrušuje druhý pododstavec. |
| --- | --- |

1)

V odstavci 3 se zrušuje druhý pododstavec.

| 2) | Doplňuje se nový odstavec, který zní:
  „4.   Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2 tohoto článku, a odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007 (22) a článku 3 nařízení (ES) č. 1184/2006 (23) se na platby uskutečněné členskými státy podle hlavy III, odstavce 3 tohoto článku a článků 17 a 21 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením nepoužijí články 87, 88 a 89 Smlouvy. |
| --- | --- |

2)

Doplňuje se nový odstavec, který zní:

„4.   Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2 tohoto článku, a odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007 (22) a článku 3 nařízení (ES) č. 1184/2006 (23) se na platby uskutečněné členskými státy podle hlavy III, odstavce 3 tohoto článku a článků 17 a 21 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením nepoužijí články 87, 88 a 89 Smlouvy.

Článek 2

Změny nařízení (ES) č. 320/2006

Nařízení (ES) č. 320/2006 se mění takto:

| 1) | V článku 6 se odstavec 6 nahrazuje tímto:
  „6.   Členské státy neposkytují vnitrostátní podporu ve vztahu k diverzifikačním opatřením stanoveným v tomto článku. Pokud však stropy uvedené v odst. 4 třetím pododstavci umožní poskytnutí diverzifikační podpory ve výši 100 %, poskytne daný členský stát příspěvek ve výši nejméně 20 % způsobilých výdajů.“ |
| --- | --- |

1)

V článku 6 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

„6.   Členské státy neposkytují vnitrostátní podporu ve vztahu k diverzifikačním opatřením stanoveným v tomto článku. Pokud však stropy uvedené v odst. 4 třetím pododstavci umožní poskytnutí diverzifikační podpory ve výši 100 %, poskytne daný členský stát příspěvek ve výši nejméně 20 % způsobilých výdajů.“

| 2) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 13a

  Státní podpory
  Aniž je dotčen čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení, a odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007 (22) a článku 3 nařízení (ES) č. 1184/2006 (23) se na platby uskutečněné členskými státy podle článků 3, 6, 7, 8, 9 a 11 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením nepoužijí články 87, 88 a 89 Smlouvy. |
| --- | --- |

2)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 13a

Státní podpory

Aniž je dotčen čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení, a odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007 (22) a článku 3 nařízení (ES) č. 1184/2006 (23) se na platby uskutečněné členskými státy podle článků 3, 6, 7, 8, 9 a 11 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením nepoužijí články 87, 88 a 89 Smlouvy.

Článek 3

Změna nařízení (ES) č. 1405/2006

V článku 11 nařízení (ES) č. 1405/2006 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2 tohoto článku, a odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007 (22) a článku 3 nařízení (ES) č. 1184/2006 (23) se na platby uskutečněné členskými státy podle článků 4 a 7 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením nepoužijí články 87, 88 a 89 Smlouvy.

Článek 4

Změny nařízení (ES) č. 1234/2007

Nařízení (ES) č. 1234/2007 se mění takto:

| 1) | V čl. 8 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | pro odvětví obilovin 101,31 EUR za tunu;“. |
| --- | --- | --- |

1)

V čl. 8 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

pro odvětví obilovin 101,31 EUR za tunu;“.

| 2) | V článku 10 se zrušuje odstavec 2. |
| --- | --- |

2)

V článku 10 se zrušuje odstavec 2.

| 3) | V části II hlavě I kapitole I oddíle II se pododdíl II nahrazuje tímto:
  „Pododdíl II
  Zahájení nákupu
  Článek 11
  Období veřejné intervence
  Veřejnou intervenci lze použít:






  a) | u obilovin od 1. listopadu do 31. května; |
| --- | --- | --- |

3)

V části II hlavě I kapitole I oddíle II se pododdíl II nahrazuje tímto:

„Pododdíl II

Zahájení nákupu

Článek 11

Období veřejné intervence

Veřejnou intervenci lze použít:

a)

u obilovin od 1. listopadu do 31. května;

| b) | u neloupané rýže od 1. dubna do 31. července; |
| --- | --- |

b)

u neloupané rýže od 1. dubna do 31. července;

| c) | u cukru během hospodářských roků 2008/2009 a 2009/2010; |
| --- | --- |

c)

u cukru během hospodářských roků 2008/2009 a 2009/2010;

| d) | u hovězího a telecího masa během kteréhokoli hospodářského roku; |
| --- | --- |

d)

u hovězího a telecího masa během kteréhokoli hospodářského roku;

| e) | u másla a sušeného odstředěného mléka od 1. března do 31. srpna. |
| --- | --- |

e)

u másla a sušeného odstředěného mléka od 1. března do 31. srpna.

Článek 12

Zahájení veřejné intervence

1.   Během období uvedených v článku 11

| a) | se veřejná intervence zahajuje pro pšenici obecnou; |
| --- | --- |

a)

se veřejná intervence zahajuje pro pšenici obecnou;

| b) | se veřejná intervence zahajuje pro pšenici tvrdou, ječmen, kukuřici, čirok, neloupanou rýži, cukr, máslo a sušené odstředěné mléko až do intervenčních limitů uvedených v čl. 13 odst. 1; |
| --- | --- |

b)

se veřejná intervence zahajuje pro pšenici tvrdou, ječmen, kukuřici, čirok, neloupanou rýži, cukr, máslo a sušené odstředěné mléko až do intervenčních limitů uvedených v čl. 13 odst. 1;

| c) | zahájí Komise, bez zapojení výboru podle čl. 195 odst. 1, veřejnou intervenci pro hovězí a telecí maso, pokud je průměrná tržní cena hovězího a telecího masa v některém členském státě nebo některém regionu členského státu, zjištěná na základě klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla podle čl. 42 odst. 1, během reprezentativního období nižší než 1 560 EUR za tunu. |
| --- | --- |

c)

zahájí Komise, bez zapojení výboru podle čl. 195 odst. 1, veřejnou intervenci pro hovězí a telecí maso, pokud je průměrná tržní cena hovězího a telecího masa v některém členském státě nebo některém regionu členského státu, zjištěná na základě klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla podle čl. 42 odst. 1, během reprezentativního období nižší než 1 560 EUR za tunu.

2.   Komise bez zapojení výboru podle čl. 195 odst. 1 ukončí veřejnou intervenci pro hovězí a telecí maso podle odst. 1 písm. c), pokud po určité reprezentativní období již nejsou splněny podmínky stanovené v uvedeném písmenu.

Článek 13

Intervenční limity

1.   Nákup v rámci veřejné intervence se provádí pouze v těchto limitech:

| a) | u pšenice tvrdé, ječmene, kukuřice, čiroku a neloupané rýže 0 tun pro období uvedená v čl. 11 písm. a) a b); |
| --- | --- |

a)

u pšenice tvrdé, ječmene, kukuřice, čiroku a neloupané rýže 0 tun pro období uvedená v čl. 11 písm. a) a b);

| b) | u cukru 600 000 tun, vyjádřeno jako bílý cukr, pro každý hospodářský rok; |
| --- | --- |

b)

u cukru 600 000 tun, vyjádřeno jako bílý cukr, pro každý hospodářský rok;

| c) | u másla 30 000 tun pro každé období uvedené v čl. 11 písm. e); |
| --- | --- |

c)

u másla 30 000 tun pro každé období uvedené v čl. 11 písm. e);

| d) | u sušeného odstředěného mléka 109 000 tun pro každé období uvedené v čl. 11 písm. e). |
| --- | --- |

d)

u sušeného odstředěného mléka 109 000 tun pro každé období uvedené v čl. 11 písm. e).

2.   Na cukr skladovaný podle odst. 1 písm. b) tohoto článku během hospodářského roku nesmějí být použita jiná skladovací opatření stanovená v článcích 32, 52 a 63.

3.   Odchylně od odstavce 1 může Komise u produktů uvedených v písmenech a), c) a d) uvedeného odstavce rozhodnout o pokračování veřejné intervence nad množství uvedená ve zmíněném odstavci, pokud to vyžaduje situace na trhu, a zejména vývoj tržních cen.“

| 4) | V části II hlavě I kapitole I oddíle II se pododdíl III nahrazuje tímto:
  „Pododdíl III
  Intervenční ceny
  Článek 18
  Intervenční ceny
  1.   Intervenční cena:






  a) | pšenice obecné se rovná referenční ceně pro maximální nabízené množství ve výši 3 milionů tun za období intervence stanovené v čl. 11 písm. a); |
| --- | --- | --- |

4)

V části II hlavě I kapitole I oddíle II se pododdíl III nahrazuje tímto:

„Pododdíl III

Intervenční ceny

Článek 18

Intervenční ceny

1.   Intervenční cena:

a)

pšenice obecné se rovná referenční ceně pro maximální nabízené množství ve výši 3 milionů tun za období intervence stanovené v čl. 11 písm. a);

| b) | másla se rovná 90 % referenční ceny pro množství nabízená v limitu stanoveném v čl. 13 odst. 1 písm. c); |
| --- | --- |

b)

másla se rovná 90 % referenční ceny pro množství nabízená v limitu stanoveném v čl. 13 odst. 1 písm. c);

| c) | sušeného odstředěného mléka se rovná referenční ceně pro množství nabízená v limitu stanoveném v čl. 13 odst. 1 písm. d). |
| --- | --- |

c)

sušeného odstředěného mléka se rovná referenční ceně pro množství nabízená v limitu stanoveném v čl. 13 odst. 1 písm. d).

2.   Komise prostřednictvím nabídkového řízení určuje intervenční ceny a množství k intervenci u těchto produktů:

| a) | pšenice obecné pro množství přesahující maximální nabízené množství 3 milionů tun za období intervence stanovené v čl. 11 písm. a); |
| --- | --- |

a)

pšenice obecné pro množství přesahující maximální nabízené množství 3 milionů tun za období intervence stanovené v čl. 11 písm. a);

| b) | pšenice tvrdé, ječmene, kukuřice, čiroku a neloupané rýže za použití čl. 13 odst. 3; |
| --- | --- |

b)

pšenice tvrdé, ječmene, kukuřice, čiroku a neloupané rýže za použití čl. 13 odst. 3;

| c) | hovězího a telecího masa; |
| --- | --- |

c)

hovězího a telecího masa;

| d) | másla pro nabízená množství, která přesahují limit stanovený v čl. 13 odst. 1 písm. c) za použití čl. 13 odst. 3; a |
| --- | --- |

d)

másla pro nabízená množství, která přesahují limit stanovený v čl. 13 odst. 1 písm. c) za použití čl. 13 odst. 3; a

| e) | sušeného odstředěného mléka pro nabízená množství, která přesahují limit stanovený v čl. 13 odst. 1 písm. d) za použití čl. 13 odst. 3. |
| --- | --- |

e)

sušeného odstředěného mléka pro nabízená množství, která přesahují limit stanovený v čl. 13 odst. 1 písm. d) za použití čl. 13 odst. 3.

Za zvláštních okolností mohou být nabídková řízení omezena členský stát nebo na region členského státu nebo intervenční ceny a množství k intervenci stanoveny pro členský stát nebo pro region členského státu na základě zjištěných průměrných tržních cen.

3.   Maximální nákupní cena stanovená v souladu s nabídkovými řízeními podle odstavce 2 nesmí být vyšší než

| a) | než příslušné referenční ceny v případě obilovin a neloupané rýže; |
| --- | --- |

a)

než příslušné referenční ceny v případě obilovin a neloupané rýže;

| b) | průměrná tržní cena zjištěná v členském státě nebo v regionu členského státu a zvýšená o částku, kterou stanoví na základě objektivních kritérií Komise, v případě hovězího a telecího masa; |
| --- | --- |

b)

průměrná tržní cena zjištěná v členském státě nebo v regionu členského státu a zvýšená o částku, kterou stanoví na základě objektivních kritérií Komise, v případě hovězího a telecího masa;

| c) | 90 % referenční ceny v případě másla; |
| --- | --- |

c)

90 % referenční ceny v případě másla;

| d) | referenční cena v případě sušeného odstředěného mléka. |
| --- | --- |

d)

referenční cena v případě sušeného odstředěného mléka.

4.   Intervenční ceny uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 se stanoví

| a) | u obilovin bez dotčení zvýšení nebo snížení ceny v závislosti na jakosti a |
| --- | --- |

a)

u obilovin bez dotčení zvýšení nebo snížení ceny v závislosti na jakosti a

| b) | u neloupané rýže zvýšené nebo snížené v závislosti na tom, zda se jakost produktů nabízených platební agentuře liší od standardní jakosti uvedené v části A přílohy IV. Zvýšení nebo snížení intervenční ceny kromě toho může stanovit Komise s cílem zajistit, aby byla produkce zaměřena na určité odrůdy. |
| --- | --- |

b)

u neloupané rýže zvýšené nebo snížené v závislosti na tom, zda se jakost produktů nabízených platební agentuře liší od standardní jakosti uvedené v části A přílohy IV. Zvýšení nebo snížení intervenční ceny kromě toho může stanovit Komise s cílem zajistit, aby byla produkce zaměřena na určité odrůdy.

5.   Intervenční cena cukru se rovná 80 % referenční ceny stanovené pro hospodářský rok následující po hospodářském roce, v jehož průběhu je podána nabídka. Jestliže se však jakost cukru nabídnutého platební agentuře liší od standardní jakosti vymezené v části B přílohy IV, pro niž je stanovena referenční cena, intervenční cena se odpovídajícím způsobem zvýší nebo sníží.“

| 5) | V článku 28 se zrušuje písmeno b). |
| --- | --- |

5)

V článku 28 se zrušuje písmeno b).

| 6) | Článek 30 se zrušuje. |
| --- | --- |

6)

Článek 30 se zrušuje.

| 7) | Článek 31 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se zrušuje písmeno e); |
| --- | --- | --- |

7)

Článek 31 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se zrušuje písmeno e);

| b) | v odstavci 2 se zrušuje druhý pododstavec. |
| --- | --- |

b)

v odstavci 2 se zrušuje druhý pododstavec.

| 8) | Článek 36 se zrušuje. |
| --- | --- |

8)

Článek 36 se zrušuje.

| 9) | Článek 43 se mění takto:






  a) | písmeno a) se nahrazuje tímto:






  „a) | pravidla a podmínky, které musí splňovat produkty pro nákup do veřejné intervence podle článku 10 nebo produkty, na které se poskytuje podpora soukromého skladování podle článků 28 a 31, zejména pokud jde o jakost, jakostní třídy, jakostní stupně, kategorie, množství, balení včetně označování, maximální stáří, uchovávání, stadium produktů, na něž se vztahuje intervenční cena, a dobu uskladnění v soukromém skladování;“ |
| --- | --- | --- | --- |

9)

Článek 43 se mění takto:

a)

písmeno a) se nahrazuje tímto:

„a)

pravidla a podmínky, které musí splňovat produkty pro nákup do veřejné intervence podle článku 10 nebo produkty, na které se poskytuje podpora soukromého skladování podle článků 28 a 31, zejména pokud jde o jakost, jakostní třídy, jakostní stupně, kategorie, množství, balení včetně označování, maximální stáří, uchovávání, stadium produktů, na něž se vztahuje intervenční cena, a dobu uskladnění v soukromém skladování;“

| b) | vkládá se nové písmeno, které zní:






  „aa) | dodržování maximálních množství a množstevních limitů stanovených v čl. 13 odst. 1 a v čl. 18 odst. 1 písm. a); v této souvislosti mohou prováděcí pravidla opravňovat Komisi, aby ukončila nákup za stanovenou cenu, přijala koeficienty přidělení a u pšenice obecné přešla na nabídkové řízení podle čl. 18 odst. 2 bez zapojení výboru podle čl. 195 odst. 1;“. |
| --- | --- | --- |

b)

vkládá se nové písmeno, které zní:

„aa)

dodržování maximálních množství a množstevních limitů stanovených v čl. 13 odst. 1 a v čl. 18 odst. 1 písm. a); v této souvislosti mohou prováděcí pravidla opravňovat Komisi, aby ukončila nákup za stanovenou cenu, přijala koeficienty přidělení a u pšenice obecné přešla na nabídkové řízení podle čl. 18 odst. 2 bez zapojení výboru podle čl. 195 odst. 1;“.

| 10) | V článku 46 se zrušuje odstavec 3. |
| --- | --- |

10)

V článku 46 se zrušuje odstavec 3.

| 11) | Článek 55 se nahrazuje tímto:
  „Článek 55
  Režim kvót
  1.   Režim kvót se vztahuje na tyto produkty:






  a) | mléko a jiné mléčné výrobky vymezené v čl. 65 písm. a) a b); |
| --- | --- | --- |

11)

Článek 55 se nahrazuje tímto:

„Článek 55

Režim kvót

1.   Režim kvót se vztahuje na tyto produkty:

a)

mléko a jiné mléčné výrobky vymezené v čl. 65 písm. a) a b);

| b) | cukr, isoglukózu a inulinový sirup; |
| --- | --- |

b)

cukr, isoglukózu a inulinový sirup;

| c) | bramborový škrob, který může využívat podpory Společenství. |
| --- | --- |

c)

bramborový škrob, který může využívat podpory Společenství.

2.   Jestliže v případě režimů kvót uvedených v odst. 1 písm. a) a b) tohoto článku překročí producent příslušnou kvótu a jestliže v případě cukru nevyužije přebytková množství způsoby stanovenými v článku 61, platí se z takového množství dávka z přebytku s výhradou podmínek uvedených v oddílech II a III.“

| 12) | V čl. 72 odst. 2 se podíl „70 %“ nahrazuje podílem „85 %“. |
| --- | --- |

12)

V čl. 72 odst. 2 se podíl „70 %“ nahrazuje podílem „85 %“.

| 13) | V čl. 78 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „Pro období dvanácti měsíců počínající dne 1. dubna 2009 a 1. dubna 2010 se však dávka z přebytku pro mléka dodané množství přesahujícím 106 % vnitrostátní kvóty pro dodávky použitelné pro období dvanácti měsíců počínající dne 1. dubna 2008 stanoví na 150 % dávky uvedené v druhém pododstavci.“ |
| --- | --- |

13)

V čl. 78 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pro období dvanácti měsíců počínající dne 1. dubna 2009 a 1. dubna 2010 se však dávka z přebytku pro mléka dodané množství přesahujícím 106 % vnitrostátní kvóty pro dodávky použitelné pro období dvanácti měsíců počínající dne 1. dubna 2008 stanoví na 150 % dávky uvedené v druhém pododstavci.“

| 14) | Článek 80 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „Dávka z přebytku se na celostátní úrovni vypočte na základě součtu dodávek upravených podle prvního pododstavce.“; |
| --- | --- | --- |

14)

Článek 80 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Dávka z přebytku se na celostátní úrovni vypočte na základě součtu dodávek upravených podle prvního pododstavce.“;

| b) | odstavec 2 se zrušuje; |
| --- | --- |

b)

odstavec 2 se zrušuje;

| c) | v odstavci 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „Členské státy při použití čl. 78 odst. 1 třetího pododstavce zajistí, že při stanovení příspěvku každého producenta na částku dávky, která se má uhradit v důsledku použití vyšší sazby uvedené ve zmíněném pododstavci, na tuto částku přispějí poměrně producenti odpovědní v souladu s objektivními kritérii, která stanoví členský stát.“ |
| --- | --- |

c)

v odstavci 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Členské státy při použití čl. 78 odst. 1 třetího pododstavce zajistí, že při stanovení příspěvku každého producenta na částku dávky, která se má uhradit v důsledku použití vyšší sazby uvedené ve zmíněném pododstavci, na tuto částku přispějí poměrně producenti odpovědní v souladu s objektivními kritérii, která stanoví členský stát.“

| 15) | V části II hlavě I kapitole II se vkládá nový oddíl, který zní:
  „Oddíl IIIa
  Kvóty na bramborový škrob
  Článek 84a
  Kvóty na bramborový škrob
  1.   Členským státům vyrábějícím bramborový škrob se přidělují kvóty pro hospodářský rok, během něhož se použije režim kvót v souladu s čl. 204 odst. 5 a s přílohou Xa.
  2.   Každý producentský členský stát uvedený v příloze Xa rozdělí svou kvótu mezi výrobce bramborového škrobu k využití v dotyčných hospodářských letech na základě subkvót, které byly jednotlivým výrobcům přiděleny v hospodářském roce 2007/2008.
  3.   Podnik vyrábějící bramborový škrob nesmí s producenty brambor uzavřít smlouvy o pěstování na množství brambor, z něhož by vyrobené množství škrobu přesáhlo kvótu uvedenou v odstavci 2.
  4.   Veškerý bramborový škrob vyrobený nad kvótu uvedenou odstavci 2 musí být vyvezen v nezměněném stavu ze Společenství před 1. lednem následujícím po konci daného hospodářského roku. Na tento vývoz se neposkytuje žádná vývozní náhrada.
  5.   Aniž je dotčen odstavec 4, může podnik vyrábějící bramborový škrob ve kterémkoli hospodářském roce kromě své kvóty pro daný rok využít navíc nejvýše 5 % své kvóty pro následující hospodářský rok. V takovém případě se kvóta pro následující hospodářský rok přiměřeně sníží.
  6.   Tento oddíl se nevztahuje na výrobu bramborového škrobu podniky, na které se nevztahuje odstavec 2 tohoto článku a které nakupují brambory, u nichž producenti nevyužívají platby uvedené v článku 77 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (24). |
| --- | --- |

15)

V části II hlavě I kapitole II se vkládá nový oddíl, který zní:

„Oddíl IIIa

Kvóty na bramborový škrob

Článek 84a

Kvóty na bramborový škrob

1.   Členským státům vyrábějícím bramborový škrob se přidělují kvóty pro hospodářský rok, během něhož se použije režim kvót v souladu s čl. 204 odst. 5 a s přílohou Xa.

2.   Každý producentský členský stát uvedený v příloze Xa rozdělí svou kvótu mezi výrobce bramborového škrobu k využití v dotyčných hospodářských letech na základě subkvót, které byly jednotlivým výrobcům přiděleny v hospodářském roce 2007/2008.

3.   Podnik vyrábějící bramborový škrob nesmí s producenty brambor uzavřít smlouvy o pěstování na množství brambor, z něhož by vyrobené množství škrobu přesáhlo kvótu uvedenou v odstavci 2.

4.   Veškerý bramborový škrob vyrobený nad kvótu uvedenou odstavci 2 musí být vyvezen v nezměněném stavu ze Společenství před 1. lednem následujícím po konci daného hospodářského roku. Na tento vývoz se neposkytuje žádná vývozní náhrada.

5.   Aniž je dotčen odstavec 4, může podnik vyrábějící bramborový škrob ve kterémkoli hospodářském roce kromě své kvóty pro daný rok využít navíc nejvýše 5 % své kvóty pro následující hospodářský rok. V takovém případě se kvóta pro následující hospodářský rok přiměřeně sníží.

6.   Tento oddíl se nevztahuje na výrobu bramborového škrobu podniky, na které se nevztahuje odstavec 2 tohoto článku a které nakupují brambory, u nichž producenti nevyužívají platby uvedené v článku 77 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (24).

24

| 16) | V článku 85 se doplňuje nové písmeno, které zní:






  „d) | oddílu IIIa, fúzí, změn vlastnictví a zahájení nebo ukončení činnosti výrobců bramborového škrobu.“ |
| --- | --- | --- |

16)

V článku 85 se doplňuje nové písmeno, které zní:

„d)

oddílu IIIa, fúzí, změn vlastnictví a zahájení nebo ukončení činnosti výrobců bramborového škrobu.“

| 17) | V části II hlavě I kapitole IV oddíle I se zrušuje pododdíl I. |
| --- | --- |

17)

V části II hlavě I kapitole IV oddíle I se zrušuje pododdíl I.

| 18) | V čl. 91 odst. 1 se první dva pododstavce nahrazují tímto:
  „Podpora pro zpracování stonků lnu pěstovaného na dlouhé vlákno, lnu pěstovaného na krátké vlákno a konopí pěstovaného na vlákno se pro hospodářské roky 2009/2010 až 2011/2012 poskytuje schválenému prvnímu zpracovateli v závislosti na množství vlákna, které bylo skutečně vyrobeno ze stonků, na něž byla uzavřena kupní smlouva se zemědělcem.“ |
| --- | --- |

18)

V čl. 91 odst. 1 se první dva pododstavce nahrazují tímto:

„Podpora pro zpracování stonků lnu pěstovaného na dlouhé vlákno, lnu pěstovaného na krátké vlákno a konopí pěstovaného na vlákno se pro hospodářské roky 2009/2010 až 2011/2012 poskytuje schválenému prvnímu zpracovateli v závislosti na množství vlákna, které bylo skutečně vyrobeno ze stonků, na něž byla uzavřena kupní smlouva se zemědělcem.“

| 19) | V čl. 92 odst. 1 se první pododstavec mění takto:






  a) | v písmenu a) se druhá odrážka nahrazuje tímto:






  „— | na 200 EUR/t pro hospodářský rok 2009/2010 a |
| --- | --- | --- | --- |

19)

V čl. 92 odst. 1 se první pododstavec mění takto:

a)

v písmenu a) se druhá odrážka nahrazuje tímto:

„—

na 200 EUR/t pro hospodářský rok 2009/2010 a

| — | na 160 EUR/t pro hospodářské roky 2010/2011 a 2011/2012.“; |
| --- | --- |

—

na 160 EUR/t pro hospodářské roky 2010/2011 a 2011/2012.“;

| b) | písmeno b) se nahrazuje tímto:






  „b) | pro krátká lněná vlákna a konopná vlákna neobsahující více než 7,5 % nečistot a pazdeří na 90 EUR/t pro hospodářské roky 2009/2010, 2010/2011 a 2011/2012.“ |
| --- | --- | --- |

b)

písmeno b) se nahrazuje tímto:

„b)

pro krátká lněná vlákna a konopná vlákna neobsahující více než 7,5 % nečistot a pazdeří na 90 EUR/t pro hospodářské roky 2009/2010, 2010/2011 a 2011/2012.“

| 20) | V článku 94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Pro dlouhá lněná vlákna, pro která může být poskytnuta podpora, se stanoví maximální zaručené množství ve výši 80 878 tun na každý hospodářský rok v rozmezí let 2009/2010 až 2011/2012. Toto množství se rozděluje mezi některé členské státy jako vnitrostátní zaručená množství podle části A.I přílohy XI.“ |
| --- | --- |

20)

V článku 94 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Pro dlouhá lněná vlákna, pro která může být poskytnuta podpora, se stanoví maximální zaručené množství ve výši 80 878 tun na každý hospodářský rok v rozmezí let 2009/2010 až 2011/2012. Toto množství se rozděluje mezi některé členské státy jako vnitrostátní zaručená množství podle části A.I přílohy XI.“

| 21) | V článku 94 se odstavec 1a nahrazuje tímto:
  „1a.   Pro krátká lněná vlákna a konopná vlákna, pro která může být poskytnuta podpora, se stanoví maximální zaručené množství ve výši 147 265 tun na každý hospodářský rok v rozmezí let 2009/2011 až 2011/2012. Toto množství se rozděluje mezi některé členské státy jako vnitrostátní zaručená množství podle části A.II přílohy XI.“ |
| --- | --- |

21)

V článku 94 se odstavec 1a nahrazuje tímto:

„1a.   Pro krátká lněná vlákna a konopná vlákna, pro která může být poskytnuta podpora, se stanoví maximální zaručené množství ve výši 147 265 tun na každý hospodářský rok v rozmezí let 2009/2011 až 2011/2012. Toto množství se rozděluje mezi některé členské státy jako vnitrostátní zaručená množství podle části A.II přílohy XI.“

| 22) | V části II hlavě I kapitole IV oddíle I se doplňuje nový pododdíl, který zní:
  „Pododdíl III
  Bramborový škrob
  Článek 95a
  Prémie na bramborový škrob
  1.   Výrobcům bramborového škrobu se pro hospodářské roky 2009/2010, 2010/2011 a 2011/2012 vyplatí prémie ve výši 22,25 EUR za tunu vyrobeného škrobu pro množství bramborového škrobu do maximální výše kvóty uvedené v čl. 84a odst. 2, za předpokladu, že zaplatili producentům brambor minimální cenu za všechny brambory potřebné k výrobě škrobu do dané maximální výše kvóty.
  2.   Minimální cena za brambory určené k výrobě bramborového škrobu se pro dotčené hospodářské roky stanoví na 178,31 EUR za tunu.
  Uvedená cena se vztahuje na množství brambor dodaných do závodu, jež je potřebné k výrobě jedné tuny škrobu.
  Minimální cena se upraví podle obsahu škrobu v bramborách.
  3.   Komise přijme k tomuto pododdílu prováděcí pravidla.“. |
| --- | --- |

22)

V části II hlavě I kapitole IV oddíle I se doplňuje nový pododdíl, který zní:

„Pododdíl III

Bramborový škrob

Článek 95a

Prémie na bramborový škrob

1.   Výrobcům bramborového škrobu se pro hospodářské roky 2009/2010, 2010/2011 a 2011/2012 vyplatí prémie ve výši 22,25 EUR za tunu vyrobeného škrobu pro množství bramborového škrobu do maximální výše kvóty uvedené v čl. 84a odst. 2, za předpokladu, že zaplatili producentům brambor minimální cenu za všechny brambory potřebné k výrobě škrobu do dané maximální výše kvóty.

2.   Minimální cena za brambory určené k výrobě bramborového škrobu se pro dotčené hospodářské roky stanoví na 178,31 EUR za tunu.

Uvedená cena se vztahuje na množství brambor dodaných do závodu, jež je potřebné k výrobě jedné tuny škrobu.

Minimální cena se upraví podle obsahu škrobu v bramborách.

3.   Komise přijme k tomuto pododdílu prováděcí pravidla.“.

| 23) | Článek 96 se zrušuje. |
| --- | --- |

23)

Článek 96 se zrušuje.

| 24) | Články 99 a 100 se nahrazují tímto:
  „Článek 99
  Podpora pro odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko ke krmným účelům
  1.   Jestliže vzniknou nebo hrozí vzniknout přebytky mléčných výrobků, které by způsobily nebo mohly způsobit závažnou nerovnováhu na trhu, může Komise rozhodnout o poskytnutí podpory na odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko vyrobené ve Společenství a určené ke krmným účelům, a to podle podmínek a norem pro tyto výrobky stanovených Komisí. Podpora může být stanovena předem nebo prostřednictvím nabídkových řízení.
  Pro účely tohoto článku se podmáslí a sušené podmáslí považuje za odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko.
  2.   Výši podpory stanoví Komise s přihlédnutím k referenční ceně stanovené v čl. 8 odst. 1 písm. e) bodě ii) pro sušené odstředěné mléko a k vývoji situace na trhu s odstředěným mlékem a sušeným odstředěným mlékem.
  Článek 100
  Podpora pro odstředěné mléko zpracované na kasein nebo kaseináty
  1.   V případě, že vzniknou nebo hrozí vzniknout přebytky mléčných výrobků, které by způsobily nebo mohly způsobit závažnou nerovnováhu na trhu, může Komise rozhodnout o poskytnutí podpory na odstředěné mléko vyrobené ve Společenství a zpracované na kasein nebo kaseináty, a to podle podmínek a norem pro výrobky z tohoto mléka a kasein nebo kaseináty z něho vyrobené stanovených Komisí. Podpora může být stanovena předem nebo prostřednictvím nabídkových řízení.
  2.   Výši podpory stanoví Komise s přihlédnutím k vývoji situace na trhu se sušeným odstředěným mlékem a k referenční ceně pro sušené odstředěné mléko stanovené v čl. 8 odst. 1 písm. e) bodě ii).
  Podpora se může lišit podle toho, zda je odstředěné mléko zpracováváno na kasein nebo kaseináty, a podle jakosti těchto výrobků.“. |
| --- | --- |

24)

Články 99 a 100 se nahrazují tímto:

„Článek 99

Podpora pro odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko ke krmným účelům

1.   Jestliže vzniknou nebo hrozí vzniknout přebytky mléčných výrobků, které by způsobily nebo mohly způsobit závažnou nerovnováhu na trhu, může Komise rozhodnout o poskytnutí podpory na odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko vyrobené ve Společenství a určené ke krmným účelům, a to podle podmínek a norem pro tyto výrobky stanovených Komisí. Podpora může být stanovena předem nebo prostřednictvím nabídkových řízení.

Pro účely tohoto článku se podmáslí a sušené podmáslí považuje za odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko.

2.   Výši podpory stanoví Komise s přihlédnutím k referenční ceně stanovené v čl. 8 odst. 1 písm. e) bodě ii) pro sušené odstředěné mléko a k vývoji situace na trhu s odstředěným mlékem a sušeným odstředěným mlékem.

Článek 100

Podpora pro odstředěné mléko zpracované na kasein nebo kaseináty

1.   V případě, že vzniknou nebo hrozí vzniknout přebytky mléčných výrobků, které by způsobily nebo mohly způsobit závažnou nerovnováhu na trhu, může Komise rozhodnout o poskytnutí podpory na odstředěné mléko vyrobené ve Společenství a zpracované na kasein nebo kaseináty, a to podle podmínek a norem pro výrobky z tohoto mléka a kasein nebo kaseináty z něho vyrobené stanovených Komisí. Podpora může být stanovena předem nebo prostřednictvím nabídkových řízení.

2.   Výši podpory stanoví Komise s přihlédnutím k vývoji situace na trhu se sušeným odstředěným mlékem a k referenční ceně pro sušené odstředěné mléko stanovené v čl. 8 odst. 1 písm. e) bodě ii).

Podpora se může lišit podle toho, zda je odstředěné mléko zpracováváno na kasein nebo kaseináty, a podle jakosti těchto výrobků.“.

| 25) | Článek 101 se zrušuje. |
| --- | --- |

25)

Článek 101 se zrušuje.

| 26) | V článku 102 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Členské státy mohou kromě podpory Společenství poskytovat vnitrostátní podporu pro výrobky uvedené v odstavci 1 dodávané žákům do škol. Členské státy mohou svou vnitrostátní podporu financovat prostřednictvím dávky vybírané v odvětví mléka a mléčných výrobků nebo jakéhokoli jiného příspěvku poskytnutého tímto odvětvím.“. |
| --- | --- |

26)

V článku 102 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Členské státy mohou kromě podpory Společenství poskytovat vnitrostátní podporu pro výrobky uvedené v odstavci 1 dodávané žákům do škol. Členské státy mohou svou vnitrostátní podporu financovat prostřednictvím dávky vybírané v odvětví mléka a mléčných výrobků nebo jakéhokoli jiného příspěvku poskytnutého tímto odvětvím.“.

| 27) | V části II hlavě I kapitole IV se vkládá nový oddíl, který zní:
  „Oddíl IIIa
  Podpory v odvětví chmele
  Článek 102a
  Podpory organizacím producentů
  1.   Společenství poskytuje finanční příspěvek na platbu organizacím producentů v odvětví chmele uznaným podle článku 122 určenou k financování cílů uvedených v daném článku.
  2.   Roční částka finančního příspěvku Společenství na platby organizacím producentů činí pro Německo 2 277 000 EUR.
  3.   Komise přijme k tomuto oddílu podrobná prováděcí pravidla.“. |
| --- | --- |

27)

V části II hlavě I kapitole IV se vkládá nový oddíl, který zní:

„Oddíl IIIa

Podpory v odvětví chmele

Článek 102a

Podpory organizacím producentů

1.   Společenství poskytuje finanční příspěvek na platbu organizacím producentů v odvětví chmele uznaným podle článku 122 určenou k financování cílů uvedených v daném článku.

2.   Roční částka finančního příspěvku Společenství na platby organizacím producentů činí pro Německo 2 277 000 EUR.

3.   Komise přijme k tomuto oddílu podrobná prováděcí pravidla.“.

| 28) | Článek 103 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se návětí nahrazuje tímto:
  „1.   Společenství financuje tříleté pracovní programy vypracované organizacemi hospodářských subjektů podle článku 125 v jedné nebo více z těchto oblastí:“; |
| --- | --- | --- |

28)

Článek 103 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se návětí nahrazuje tímto:

„1.   Společenství financuje tříleté pracovní programy vypracované organizacemi hospodářských subjektů podle článku 125 v jedné nebo více z těchto oblastí:“;

| b) | vkládá se nový odstavec, který zní:
  „1a.   Roční finanční příspěvek Společenství na pracovní programy činí:






  a) | 11 089 000 EUR pro Řecko, |
| --- | --- | --- |

b)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„1a.   Roční finanční příspěvek Společenství na pracovní programy činí:

a)

11 089 000 EUR pro Řecko,

| b) | 576 000 EUR pro Francii a |
| --- | --- |

b)

576 000 EUR pro Francii a

| c) | 35 991 000 EUR pro Itálii.“. |
| --- | --- |

c)

35 991 000 EUR pro Itálii.“.

| 29) | V článku 103e se zrušuje odstavec 2. |
| --- | --- |

29)

V článku 103e se zrušuje odstavec 2.

| 30) | V článku 105 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Členské státy mohou vyplácet zvláštní vnitrostátní podpory na ochranu včelínů znevýhodněných strukturálními nebo přírodními podmínkami nebo v rámci programů hospodářského rozvoje, s výjimkou těch, které jsou přiděleny na produkci nebo obchod. Tyto podpory oznamují členské státy Komisi spolu s ohlášením včelařského programu podle článku 109.“. |
| --- | --- |

30)

V článku 105 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Členské státy mohou vyplácet zvláštní vnitrostátní podpory na ochranu včelínů znevýhodněných strukturálními nebo přírodními podmínkami nebo v rámci programů hospodářského rozvoje, s výjimkou těch, které jsou přiděleny na produkci nebo obchod. Tyto podpory oznamují členské státy Komisi spolu s ohlášením včelařského programu podle článku 109.“.

| 31) | Článek 119 se nahrazuje tímto:
  „Článek 119
  Použití kaseinu a kaseinátů při výrobě sýrů
  Pokud se vyplácí podpora podle článku 100, může Komise použití kaseinu a kaseinátů při výrobě sýrů podmínit předchozím povolením, které se vydá pouze tehdy, je-li jejich použití nezbytnou podmínkou pro výrobu daných výrobků.“. |
| --- | --- |

31)

Článek 119 se nahrazuje tímto:

„Článek 119

Použití kaseinu a kaseinátů při výrobě sýrů

Pokud se vyplácí podpora podle článku 100, může Komise použití kaseinu a kaseinátů při výrobě sýrů podmínit předchozím povolením, které se vydá pouze tehdy, je-li jejich použití nezbytnou podmínkou pro výrobu daných výrobků.“.

| 32) | V článku 122 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „Členské státy mohou rovněž uznat organizace producentů založené producenty v kterémkoli odvětví uvedeném v článku 1, avšak neuvedeném v odst. 1 písm. a) tohoto článku, za podmínek stanovených v písmenech b) a c) uvedeného odstavce.“. |
| --- | --- |

32)

V článku 122 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Členské státy mohou rovněž uznat organizace producentů založené producenty v kterémkoli odvětví uvedeném v článku 1, avšak neuvedeném v odst. 1 písm. a) tohoto článku, za podmínek stanovených v písmenech b) a c) uvedeného odstavce.“.

| 33) | V článku 124 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Článek 122 a čl. 123 odst. 1 se použijí, aniž je dotčeno uznání organizací producentů nebo mezioborových organizací, o němž rozhodují členské státy na základě vnitrostátního práva a v souladu s právem Společenství, v kterémkoli odvětví uvedeném v článku 1 a neuvedeném v čl. 122 prvním pododstavci písm. a) ani v čl. 123 odst. 1.“. |
| --- | --- |

33)

V článku 124 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Článek 122 a čl. 123 odst. 1 se použijí, aniž je dotčeno uznání organizací producentů nebo mezioborových organizací, o němž rozhodují členské státy na základě vnitrostátního práva a v souladu s právem Společenství, v kterémkoli odvětví uvedeném v článku 1 a neuvedeném v čl. 122 prvním pododstavci písm. a) ani v čl. 123 odst. 1.“.

| 34) | Článek 180 se nahrazuje tímto:
  „Článek 180
  Použití článků 87, 88 a 89 Smlouvy
  Články 87, 88 a 89 Smlouvy se použijí na produkci produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) až k) a písm. m) až u) a odst. 3 tohoto nařízení a na obchodování s nimi.
  Články 87, 88 a 89 Smlouvy se však nepoužijí na platby uskutečněné členskými státy podle článků 44, 45, 46, 47, 48, 102, 102a, 103, 103a, 103b, 103e, 103ga, 104, 105 a 182 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením.“. |
| --- | --- |

34)

Článek 180 se nahrazuje tímto:

„Článek 180

Použití článků 87, 88 a 89 Smlouvy

Články 87, 88 a 89 Smlouvy se použijí na produkci produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. a) až k) a písm. m) až u) a odst. 3 tohoto nařízení a na obchodování s nimi.

Články 87, 88 a 89 Smlouvy se však nepoužijí na platby uskutečněné členskými státy podle článků 44, 45, 46, 47, 48, 102, 102a, 103, 103a, 103b, 103e, 103ga, 104, 105 a 182 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením.“.

| 35) | V článku 182 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „7.   Členské státy mohou do 31. března 2014 poskytovat zemědělcům v odvětví mléka a mléčných výrobků státní podporu v celkové roční výši dosahující až 55 % stropu stanoveného v čl. 69 odst. 4 a 5 nařízení (ES) č. 73/2009 jako doplněk podpory Společenství poskytované podle čl. 69 odst. 1 uvedeného nařízení. V žádném případě však celková částka podpory Společenství poskytovaná v souladu s opatřeními podle čl. 68 odst. 4 uvedeného nařízení a státní podpory nepřesáhne strop uvedený v čl. 68 odst. 4.“. |
| --- | --- |

35)

V článku 182 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„7.   Členské státy mohou do 31. března 2014 poskytovat zemědělcům v odvětví mléka a mléčných výrobků státní podporu v celkové roční výši dosahující až 55 % stropu stanoveného v čl. 69 odst. 4 a 5 nařízení (ES) č. 73/2009 jako doplněk podpory Společenství poskytované podle čl. 69 odst. 1 uvedeného nařízení. V žádném případě však celková částka podpory Společenství poskytovaná v souladu s opatřeními podle čl. 68 odst. 4 uvedeného nařízení a státní podpory nepřesáhne strop uvedený v čl. 68 odst. 4.“.

| 36) | V článku 184 se doplňuje nový bod, který zní:






  „6) | do 31. prosince 2010 a do 31. prosince 2012 Evropskému parlamentu a Radě o vývoji situace na trhu a následných podmínkách pro hladké postupné ukončení režimu kvót na mléko, případně s vhodnými návrhy. Kromě toho bude vypracována zpráva zabývající se následky pro výrobce sýrů s chráněným označením původu podle nařízení (ES) č. 510/2006.“ |
| --- | --- | --- |

36)

V článku 184 se doplňuje nový bod, který zní:

„6)

do 31. prosince 2010 a do 31. prosince 2012 Evropskému parlamentu a Radě o vývoji situace na trhu a následných podmínkách pro hladké postupné ukončení režimu kvót na mléko, případně s vhodnými návrhy. Kromě toho bude vypracována zpráva zabývající se následky pro výrobce sýrů s chráněným označením původu podle nařízení (ES) č. 510/2006.“

| 37) | V článku 204 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „5.   V odvětví bramborového škrobu se oddíl IIIa kapitoly III hlavy I části II použije do konce hospodářského roku 2011/2012 pro bramborový škrob.“. |
| --- | --- |

37)

V článku 204 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„5.   V odvětví bramborového škrobu se oddíl IIIa kapitoly III hlavy I části II použije do konce hospodářského roku 2011/2012 pro bramborový škrob.“.

| 38) | Bod 1 přílohy IX se nahrazuje zněním přílohy I tohoto nařízení. |
| --- | --- |

38)

Bod 1 přílohy IX se nahrazuje zněním přílohy I tohoto nařízení.

| 39) | Znění přílohy II tohoto nařízení se vkládá jako příloha Xa. |
| --- | --- |

39)

Znění přílohy II tohoto nařízení se vkládá jako příloha Xa.

| 40) | Znění přílohy III tohoto nařízení se vkládá do přílohy XXII jako bod 20a. |
| --- | --- |

40)

Znění přílohy III tohoto nařízení se vkládá do přílohy XXII jako bod 20a.

Článek 5

Změna nařízení (ES) č. 3/2008

V článku 13 nařízení (ES) č. 3/2008 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

„6.   Odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007 (22) a článku 3 nařízení (ES) č. 1184/2006 (23) se na platby uskutečněné členskými státy, včetně jejich finančních příspěvků, ani na finanční příspěvky z odvodů či povinných příspěvků poskytnutých členskými státy nebo navrhujícími organizacemi na programy, na něž je poskytována podpora Společenství v rámci článku 36 Smlouvy a které Komise vybrala v souladu s čl. 8 odst. 1 tohoto nařízení, nepoužijí články 87, 88 a 89 Smlouvy.

Článek 6

Změna nařízení (ES) č. 479/2008

V článku 127 nařízení (ES) č. 479/2008 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Aniž je dotčena maximální míra podpory uvedená v čl. 8 odst. 4 druhém pododstavci tohoto nařízení, nepoužijí se na platby uskutečněné členskými státy podle hlavy II, kapitoly III hlavy V a článku 119 tohoto nařízení v souladu s tímto nařízením články 87, 88 a 89 Smlouvy.“.

Článek 7

Zrušení

1.   Zrušují se nařízení (EHS) č. 1883/78, (EHS) č. 1254/89, (EHS) č. 2247/89, (EHS) č. 2055/93 a (ES) č. 1182/2005.

2.   Nařízení (ES) č. 2596/97 a (ES) č. 315/2007 se zrušují s účinkem ode dne 1. května 2009.

3.   Nařízení (ES) č. 1868/94 se zrušuje s účinkem ode dne 1. července 2009.

Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na nařízení (ES) č. 1234/2007 v souladu s příslušnou srovnávací tabulkou uvedenou v příloze XXII uvedeného nařízení.

Článek 8

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Avšak:

| a) | čl. 4 body 5 až 8, 12, 13, 14 a 38 se použijí ode dne 1. dubna 2009; |
| --- | --- |

a)

čl. 4 body 5 až 8, 12, 13, 14 a 38 se použijí ode dne 1. dubna 2009;

| b) | čl. 4 body 11, 15, 16, 18 až 25, 31, 37 a 39 se použijí ode dne 1. července 2009; |
| --- | --- |

b)

čl. 4 body 11, 15, 16, 18 až 25, 31, 37 a 39 se použijí ode dne 1. července 2009;

| c) | čl. 4 body 1, 3 a 4 a bod 9 písm. b) se použijí od dne






  i) | 1. července 2009 pro pšenici tvrdou, |
| --- | --- | --- |

c)

čl. 4 body 1, 3 a 4 a bod 9 písm. b) se použijí od dne

i)

1. července 2009 pro pšenici tvrdou,

| ii) | 1. září 2009 pro odvětví rýže, |
| --- | --- |

ii)

1. září 2009 pro odvětví rýže,

| iii) | 1. října 2009 pro odvětví cukru, |
| --- | --- |

iii)

1. října 2009 pro odvětví cukru,

| iv) | 1. července 2010 pro pšenici obecnou, ječmen, kukuřici a čirok; |
| --- | --- |

iv)

1. července 2010 pro pšenici obecnou, ječmen, kukuřici a čirok;

| d) | čl. 4 bod 27 se použije ode dne 1. ledna 2011; |
| --- | --- |

d)

čl. 4 bod 27 se použije ode dne 1. ledna 2011;

| e) | čl. 4 bod 17 se použije ode dne 1. dubna 2012. |
| --- | --- |

e)

čl. 4 bod 17 se použije ode dne 1. dubna 2012.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. ledna 2009.

Za Radu

předseda

P. GANDALOVIČ

---

(1)  Stanovisko ze dne 19. listopadu 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Stanovisko ze dne 23. října 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Stanovisko vydané po nepovinné konzultaci.

2

(3)  Stanovisko ze dne 8. října 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Stanovisko vydané po nepovinné konzultaci.

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 735/2007 ze dne 11. července 2007, kterým se mění nařízení (ES) č. 1784/2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (Úř. věst. L 169, 29.6.2007, s. 6).

4

(5)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 76, 19.3.2008, s. 6.

6

(7)  Úř. věst. L 197, 30.7.1994, s. 4.

7

(8)  Viz strana 16 v tomto čísle Úředního věstníku.

8

(9)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 42, 14.2.2006, s. 1.

10

(11)  Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 42.

11

(12)  Úř. věst. L 265, 26.9.2006, s. 1.

12

(13)  Úř. věst. L 3, 5.1.2008, s. 1.

13

(14)  Úř. věst. L 148, 6.6.2008, s. 1.

14

(15)  Úř. věst. L 216, 5.8.1978, s. 1.

15

(16)  Úř. věst. L 126, 9.5.1989, s. 1.

16

(17)  Úř. věst. L 216, 27.7.1989, s. 5.

17

(18)  Úř. věst. L 187, 29.7.1993, s. 8.

18

(19)  Úř. věst. L 190, 22.7.2005, s. 1.

19

(20)  Úř. věst. L 351, 23.12.1997, s. 12.

20

(21)  Úř. věst. L 84, 24.3.2007, s. 1.

21

(22)  Nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1).

22

(23)  Nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 ze dne 24. července 2006 o použití určitých pravidel hospodářské soutěže na produkci zemědělských produktů a obchod s nimi (Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 7).“.

23

(24)  Viz strana 16 v tomto čísle Úředního věstníku.“

24

---

PŘÍLOHA I

„1.   Vnitrostátní kvóty: množství (v tunách) pro dvanáctiměsíční období na členský stát:

| Členský stát | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 | 2012/13 | 2013/14 | 2014/15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgie | 3 427 288,740 | 3 461 561,627 | 3 496 177,244 | 3 531 139,016 | 3 566 450,406 | 3 602 114,910 | 3 602 114,910 |
| Bulharsko | 998 580,000 | 1 008 565,800 | 1 018 651,458 | 1 028 837,973 | 1 039 126,352 | 1 049 517,616 | 1 049 517,616 |
| Česká republika | 2 792 689,620 | 2 820 616,516 | 2 848 822,681 | 2 877 310,908 | 2 906 084,017 | 2 935 144,857 | 2 935 144,857 |
| Dánsko | 4 612 619,520 | 4 658 745,715 | 4 705 333,172 | 4 752 386,504 | 4 799 910,369 | 4 847 909,473 | 4 847 909,473 |
| Německo | 28 847 420,391 | 29 135 894,595 | 29 427 253,541 | 29 721 526,076 | 30 018 741,337 | 30 318 928,750 | 30 318 928,750 |
| Estonsko | 659 295,360 | 665 888,314 | 672 547,197 | 679 272,669 | 686 065,395 | 692 926,049 | 692 926,049 |
| Irsko | 5 503 679,280 | 5 558 716,073 | 5 614 303,234 | 5 670 446,266 | 5 727 150,729 | 5 784 422,236 | 5 784 422,236 |
| Řecko | 836 923,260 | 845 292,493 | 853 745,418 | 862 282,872 | 870 905,700 | 879 614,757 | 879 614,757 |
| Španělsko | 6 239 289,000 | 6 301 681,890 | 6 364 698,709 | 6 428 345,696 | 6 492 629,153 | 6 557 555,445 | 6 557 555,445 |
| Francie | 25 091 321,700 | 25 342 234,917 | 25 595 657,266 | 25 851 613,839 | 26 110 129,977 | 26 371 231,277 | 26 371 231,277 |
| Itálie | 10 740 661,200 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 |
| Kypr | 148 104,000 | 149 585,040 | 151 080,890 | 152 591,699 | 154 117,616 | 155 658,792 | 155 658,792 |
| Lotyšsko | 743 220,960 | 750 653,170 | 758 159,701 | 765 741,298 | 773 398,711 | 781 132,698 | 781 132,698 |
| Litva | 1 738 935,780 | 1 756 325,138 | 1 773 888,389 | 1 791 627,273 | 1 809 543,546 | 1 827 638,981 | 1 827 638,981 |
| Lucembursko | 278 545,680 | 281 331,137 | 284 144,448 | 286 985,893 | 289 855,752 | 292 754,310 | 292 754,310 |
| Maďarsko | 2 029 861,200 | 2 050 159,812 | 2 070 661,410 | 2 091 368,024 | 2 112 281,704 | 2 133 404,521 | 2 133 404,521 |
| Malta | 49 671,960 | 50 168,680 | 50 670,366 | 51 177,070 | 51 688,841 | 52 205,729 | 52 205,729 |
| Nizozemsko | 11 465 630,280 | 11 580 286,583 | 11 696 089,449 | 11 813 050,343 | 11 931 180,847 | 12 050 492,655 | 12 050 492,655 |
| Rakousko | 2 847 478,469 | 2 875 953,254 | 2 904 712,786 | 2 933 759,914 | 2 963 097,513 | 2 992 728,488 | 2 992 728,488 |
| Polsko | 9 567 745,860 | 9 663 423,319 | 9 760 057,552 | 9 857 658,127 | 9 956 234,709 | 10 055 797,056 | 10 055 797,056 |
| Portugalsko | 1 987 521,000 | 2 007 396,210 | 2 027 470,172 | 2 047 744,874 | 2 068 222,323 | 2 088 904,546 | 2 088 904,546 |
| Rumunsko | 3 118 140,000 | 3 149 321,400 | 3 180 814,614 | 3 212 622,760 | 3 244 748,988 | 3 277 196,478 | 3 277 196,478 |
| Slovinsko | 588 170,760 | 594 052,468 | 599 992,992 | 605 992,922 | 612 052,851 | 618 173,380 | 618 173,380 |
| Slovensko | 1 061 603,760 | 1 072 219,798 | 1 082 941,996 | 1 093 771,416 | 1 104 709,130 | 1 115 756,221 | 1 115 756,221 |
| Finsko | 2 491 930,710 | 2 516 850,017 | 2 542 018,517 | 2 567 438,702 | 2 593 113,089 | 2 619 044,220 | 2 619 044,220 |
| Švédsko | 3 419 595,900 | 3 453 791,859 | 3 488 329,778 | 3 523 213,075 | 3 558 445,206 | 3 594 029,658 | 3 594 029,658 |
| Spojené království | 15 125 168,940 | 15 276 420,629 | 15 429 184,836 | 15 583 476,684 | 15 739 311,451 | 15 896 704,566 | 15 896 704,566“ |

Členský stát

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

2012/13

2013/14

2014/15

Belgie

3 427 288,740

3 461 561,627

3 496 177,244

3 531 139,016

3 566 450,406

3 602 114,910

3 602 114,910

Bulharsko

998 580,000

1 008 565,800

1 018 651,458

1 028 837,973

1 039 126,352

1 049 517,616

1 049 517,616

Česká republika

2 792 689,620

2 820 616,516

2 848 822,681

2 877 310,908

2 906 084,017

2 935 144,857

2 935 144,857

Dánsko

4 612 619,520

4 658 745,715

4 705 333,172

4 752 386,504

4 799 910,369

4 847 909,473

4 847 909,473

Německo

28 847 420,391

29 135 894,595

29 427 253,541

29 721 526,076

30 018 741,337

30 318 928,750

30 318 928,750

Estonsko

659 295,360

665 888,314

672 547,197

679 272,669

686 065,395

692 926,049

692 926,049

Irsko

5 503 679,280

5 558 716,073

5 614 303,234

5 670 446,266

5 727 150,729

5 784 422,236

5 784 422,236

Řecko

836 923,260

845 292,493

853 745,418

862 282,872

870 905,700

879 614,757

879 614,757

Španělsko

6 239 289,000

6 301 681,890

6 364 698,709

6 428 345,696

6 492 629,153

6 557 555,445

6 557 555,445

Francie

25 091 321,700

25 342 234,917

25 595 657,266

25 851 613,839

26 110 129,977

26 371 231,277

26 371 231,277

Itálie

10 740 661,200

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

Kypr

148 104,000

149 585,040

151 080,890

152 591,699

154 117,616

155 658,792

155 658,792

Lotyšsko

743 220,960

750 653,170

758 159,701

765 741,298

773 398,711

781 132,698

781 132,698

Litva

1 738 935,780

1 756 325,138

1 773 888,389

1 791 627,273

1 809 543,546

1 827 638,981

1 827 638,981

Lucembursko

278 545,680

281 331,137

284 144,448

286 985,893

289 855,752

292 754,310

292 754,310

Maďarsko

2 029 861,200

2 050 159,812

2 070 661,410

2 091 368,024

2 112 281,704

2 133 404,521

2 133 404,521

Malta

49 671,960

50 168,680

50 670,366

51 177,070

51 688,841

52 205,729

52 205,729

Nizozemsko

11 465 630,280

11 580 286,583

11 696 089,449

11 813 050,343

11 931 180,847

12 050 492,655

12 050 492,655

Rakousko

2 847 478,469

2 875 953,254

2 904 712,786

2 933 759,914

2 963 097,513

2 992 728,488

2 992 728,488

Polsko

9 567 745,860

9 663 423,319

9 760 057,552

9 857 658,127

9 956 234,709

10 055 797,056

10 055 797,056

Portugalsko

1 987 521,000

2 007 396,210

2 027 470,172

2 047 744,874

2 068 222,323

2 088 904,546

2 088 904,546

Rumunsko

3 118 140,000

3 149 321,400

3 180 814,614

3 212 622,760

3 244 748,988

3 277 196,478

3 277 196,478

Slovinsko

588 170,760

594 052,468

599 992,992

605 992,922

612 052,851

618 173,380

618 173,380

Slovensko

1 061 603,760

1 072 219,798

1 082 941,996

1 093 771,416

1 104 709,130

1 115 756,221

1 115 756,221

Finsko

2 491 930,710

2 516 850,017

2 542 018,517

2 567 438,702

2 593 113,089

2 619 044,220

2 619 044,220

Švédsko

3 419 595,900

3 453 791,859

3 488 329,778

3 523 213,075

3 558 445,206

3 594 029,658

3 594 029,658

Spojené království

15 125 168,940

15 276 420,629

15 429 184,836

15 583 476,684

15 739 311,451

15 896 704,566

15 896 704,566“

---

PŘÍLOHA II

„PŘÍLOHA Xa

Kvóty pro bramborový škrob na hospodářský rok podle článku 84a

| Členský stát | (v tunách) |
| --- | --- |
| Česká republika | 33 660 |
| Dánsko | 168 215 |
| Německo | 656 298 |
| Estonsko | 250 |
| Španělsko | 1 943 |
| Francie | 265 354 |
| Lotyšsko | 5 778 |
| Litva | 1 211 |
| Nizozemsko | 507 403 |
| Rakousko | 47 691 |
| Polsko | 144 985 |
| Slovensko | 729 |
| Finsko | 53 178 |
| Švédsko | 62 066 |
| CELKEM | 1 948 761“ |

Členský stát

(v tunách)

Česká republika

33 660

Dánsko

168 215

Německo

656 298

Estonsko

250

Španělsko

1 943

Francie

265 354

Lotyšsko

5 778

Litva

1 211

Nizozemsko

507 403

Rakousko

47 691

Polsko

144 985

Slovensko

729

Finsko

53 178

Švédsko

62 066

CELKEM

1 948 761“

---

PŘÍLOHA III

„20a.   Nařízení (EHS) č. 1868/94

| Nařízení (EHS) č. 1868/94 | Toto nařízení |
| --- | --- |
| Článek 1 | Čl. 55 odst. 1 písm. c) |
| Čl. 2 odst. 1 a odst. 2 první pododstavec | Čl. 84a odst. 1 a 2 |
| Článek 4 | Čl. 84a odst. 3 |
| Článek 4a | Čl. 95a odst. 2 |
| Článek 5 | Čl. 95a odst. 1 |
| Článek 6 | Čl. 84a odst. 4 a 5 |
| Článek 7 | Čl. 84a odst. 6 |
| Článek 8 | Čl. 85 písm. d) a čl. 95a odst. 3“ |

Nařízení (EHS) č. 1868/94

Toto nařízení

Článek 1

Čl. 55 odst. 1 písm. c)

Čl. 2 odst. 1 a odst. 2 první pododstavec

Čl. 84a odst. 1 a 2

Článek 4

Čl. 84a odst. 3

Článek 4a

Čl. 95a odst. 2

Článek 5

Čl. 95a odst. 1

Článek 6

Čl. 84a odst. 4 a 5

Článek 7

Čl. 84a odst. 6

Článek 8

Čl. 85 písm. d) a čl. 95a odst. 3“

---

| 31.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 30/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 30/16

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 73/2009

ze dne 19. ledna 2009,

kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 36 a 37 a čl. 299 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na akt o přistoupení z roku 1979, a zejména na odstavec 6 protokolu č. 4 o bavlně připojeného k tomuto aktu,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

po konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem (2),

po konzultaci s Výborem regionů (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Reformy společné zemědělské politiky (SZP) schválené v letech 2003 a 2004 zahrnovaly ustanovení o zhodnocení jejich účinnosti. Komise v této souvislosti předložila dne 20. listopadu 2008 Evropskému parlamentu a Radě sdělení nazvané „Příprava na kontrolu stavu reformy SZP“. Toto sdělení a následná projednání jeho hlavních bodů Evropským parlamentem, Radou, Hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů, jakož i četné příspěvky, které vyplynuly z veřejných konzultací, by měly být zohledněny. |
| --- | --- |

(1)

Reformy společné zemědělské politiky (SZP) schválené v letech 2003 a 2004 zahrnovaly ustanovení o zhodnocení jejich účinnosti. Komise v této souvislosti předložila dne 20. listopadu 2008 Evropskému parlamentu a Radě sdělení nazvané „Příprava na kontrolu stavu reformy SZP“. Toto sdělení a následná projednání jeho hlavních bodů Evropským parlamentem, Radou, Hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů, jakož i četné příspěvky, které vyplynuly z veřejných konzultací, by měly být zohledněny.

| (2) | Zkušenosti s prováděním nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (4), zejména ukazují, že je třeba upravit určité prvky mechanismu podpor. Zejména by mělo být rozšířeno oddělení přímé podpory od produkce a zjednodušeno fungování režimu jednotné platby. Nařízení (ES) č. 1782/2003 bylo navíc několikrát podstatně pozměněno. V důsledku základě tohoto vývoje a v zájmu jasnosti by mělo být zrušeno a nahrazeno tímto nařízením. |
| --- | --- |

(2)

Zkušenosti s prováděním nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (4), zejména ukazují, že je třeba upravit určité prvky mechanismu podpor. Zejména by mělo být rozšířeno oddělení přímé podpory od produkce a zjednodušeno fungování režimu jednotné platby. Nařízení (ES) č. 1782/2003 bylo navíc několikrát podstatně pozměněno. V důsledku základě tohoto vývoje a v zájmu jasnosti by mělo být zrušeno a nahrazeno tímto nařízením.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovilo zásadu, že zemědělci, kteří nesplňují některé požadavky v oblasti veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat, podléhají snížení přímé podpory nebo jsou z ní vyloučeni. Tento systém „podmíněnosti“ tvoří nedílnou součást podpory Společenství v rámci přímých plateb, a měl by proto být zachován. Ze zkušeností však vyplývá, že řada požadavků z oblasti působnosti podmíněnosti není dostatečně relevantní pro zemědělskou činnost či zemědělskou půdu nebo se týká spíše vnitrostátních orgánů než zemědělců. Proto je třeba upravit oblast působnosti podmíněnosti. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovilo zásadu, že zemědělci, kteří nesplňují některé požadavky v oblasti veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat, podléhají snížení přímé podpory nebo jsou z ní vyloučeni. Tento systém „podmíněnosti“ tvoří nedílnou součást podpory Společenství v rámci přímých plateb, a měl by proto být zachován. Ze zkušeností však vyplývá, že řada požadavků z oblasti působnosti podmíněnosti není dostatečně relevantní pro zemědělskou činnost či zemědělskou půdu nebo se týká spíše vnitrostátních orgánů než zemědělců. Proto je třeba upravit oblast působnosti podmíněnosti.

| (4) | Aby zároveň nedocházelo k opouštění zemědělské půdy a bylo zajištěno, že půda je udržována v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, stanovilo nařízení (ES) č. 1782/2003 rámec Společenství, v němž členské státy přijímají standardy beroucí v úvahu zvláštní charakteristiky daných oblastí, zejména půdní a klimatické podmínky, jakož i stávající způsoby hospodaření, využití půdy, střídání plodin, zemědělské praktiky a strukturu zemědělských podniků. Tento rámec by měl být zachován. Ze zkušeností však vyplývá, že význam a prospěšnost určitých standardů nejsou dostatečné k tomu, aby bylo odůvodněno jejich provádění všemi členskými státy. Takové standardy by proto měly být pro členské státy dobrovolné. V zájmu zajištění co nejsoudržnějšího rámce by však určitý standard neměl být dobrovolný, pokud dotčený členský stát na základě takového standardu stanovil minimální požadavek již před rokem 2009 nebo pokud existují vnitrostátní předpisy, které takový standard upravují. |
| --- | --- |

(4)

Aby zároveň nedocházelo k opouštění zemědělské půdy a bylo zajištěno, že půda je udržována v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, stanovilo nařízení (ES) č. 1782/2003 rámec Společenství, v němž členské státy přijímají standardy beroucí v úvahu zvláštní charakteristiky daných oblastí, zejména půdní a klimatické podmínky, jakož i stávající způsoby hospodaření, využití půdy, střídání plodin, zemědělské praktiky a strukturu zemědělských podniků. Tento rámec by měl být zachován. Ze zkušeností však vyplývá, že význam a prospěšnost určitých standardů nejsou dostatečné k tomu, aby bylo odůvodněno jejich provádění všemi členskými státy. Takové standardy by proto měly být pro členské státy dobrovolné. V zájmu zajištění co nejsoudržnějšího rámce by však určitý standard neměl být dobrovolný, pokud dotčený členský stát na základě takového standardu stanovil minimální požadavek již před rokem 2009 nebo pokud existují vnitrostátní předpisy, které takový standard upravují.

| (5) | Zrušení povinného vynětí půdy z produkce v rámci režimu jednotné platby v souladu s tímto nařízením může mít v některých případech nepříznivý vliv na životní prostředí, zejména pokud jde o některé krajinné prvky. Je proto třeba zpřísnit předpisy Společenství zaměřené na ochranu konkrétních krajinných prvků. V konkrétních situacích by členský stát měl mít rovněž možnost vytvoření nebo zachování stanovišť. |
| --- | --- |

(5)

Zrušení povinného vynětí půdy z produkce v rámci režimu jednotné platby v souladu s tímto nařízením může mít v některých případech nepříznivý vliv na životní prostředí, zejména pokud jde o některé krajinné prvky. Je proto třeba zpřísnit předpisy Společenství zaměřené na ochranu konkrétních krajinných prvků. V konkrétních situacích by členský stát měl mít rovněž možnost vytvoření nebo zachování stanovišť.

| (6) | V některých oblastech představuje ochrana vody a hospodaření s ní v souvislosti se zemědělskou činností stále větší problém. Stávající rámec Společenství pro dobrý zemědělský a environmentální stav by proto měl být rovněž posílen a to za účelem ochrany vody před znečišťováním, pro zabránění jejímu povrchovému stékání a v zájmu řízení využívání vody. |
| --- | --- |

(6)

V některých oblastech představuje ochrana vody a hospodaření s ní v souvislosti se zemědělskou činností stále větší problém. Stávající rámec Společenství pro dobrý zemědělský a environmentální stav by proto měl být rovněž posílen a to za účelem ochrany vody před znečišťováním, pro zabránění jejímu povrchovému stékání a v zájmu řízení využívání vody.

| (7) | V nařízení (ES) č. 1782/2003 byl uznán kladný vliv stálých pastvin na životní prostředí. Opatření přijatá v uvedeném nařízení na podporu zachování stávajících stálých pastvin, aby se zabránilo hromadné přeměně na ornou půdu, by měla být zachována. |
| --- | --- |

(7)

V nařízení (ES) č. 1782/2003 byl uznán kladný vliv stálých pastvin na životní prostředí. Opatření přijatá v uvedeném nařízení na podporu zachování stávajících stálých pastvin, aby se zabránilo hromadné přeměně na ornou půdu, by měla být zachována.

| (8) | Aby se dosáhlo lepší rovnováhy mezi politickými nástroji určenými k propagaci udržitelného zemědělství a nástroji určenými k podpoře rozvoje venkova, byl nařízením (ES) č. 1782/2003 zaveden systém povinného postupného snižování přímých plateb („modulace“). Tento systém by měl být zachován a měl by zahrnovat osvobození přímých plateb do výše 5 000 EUR. |
| --- | --- |

(8)

Aby se dosáhlo lepší rovnováhy mezi politickými nástroji určenými k propagaci udržitelného zemědělství a nástroji určenými k podpoře rozvoje venkova, byl nařízením (ES) č. 1782/2003 zaveden systém povinného postupného snižování přímých plateb („modulace“). Tento systém by měl být zachován a měl by zahrnovat osvobození přímých plateb do výše 5 000 EUR.

| (9) | Úspory vzniklé díky modulaci se použijí na financování opatření v rámci politiky rozvoje venkova. Od přijetí nařízení (ES) č. 1782/2003 se odvětví zemědělství potýká s řadou nových a závažných problémů, jako jsou změna klimatu a narůstající význam bioenergie, jakož i potřeba lepšího hospodaření s vodou a účinnější ochrany biologické rozmanitosti. Společenství bylo jako smluvní strana Kjótského protokolu (5) vyzváno, aby upravilo své politiky na základě aspektů spojených se změnou klimatu. Rada navíc v návaznosti na vážné problémy související s nedostatkem vody a se suchem vyjádřila v závěrech o nedostatku vody a suchu ze dne 30. října 2007 potřebu dalšího řešení otázek týkajících se hospodaření s vodou v zemědělství (6). V závěrech o zastavení úbytku biologické rozmanitosti ze dne 18. prosince 2006 dále zdůraznila, že ochrana biologické rozmanitosti zůstává hlavním úkolem a i když došlo k výraznému pokroku, bude dosažení cíle Evropského společenství pro rok 2010 v oblasti biologické rozmanitosti vyžadovat další úsilí (7). Jelikož zejména inovace mohou přispět k rozvoji nových technologií, produktů a postupů, je třeba podpořit úsilí zaměřené na řešení těchto nových úkolů. Ukončení režimu mléčných kvót v roce 2015 v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (8), bude od části producentů mléka vyžadovat zvláštní úsilí, aby se přizpůsobili měnícím se podmínkám, zejména ve znevýhodněných regionech. Je proto vhodné, aby se tato konkrétní situace rovněž označila za novou výzvu, kterou by se členské státy měly zabývat s cílem zajistit plynulé přizpůsobení svých odvětví mléka a mléčných výrobků. |
| --- | --- |

(9)

Úspory vzniklé díky modulaci se použijí na financování opatření v rámci politiky rozvoje venkova. Od přijetí nařízení (ES) č. 1782/2003 se odvětví zemědělství potýká s řadou nových a závažných problémů, jako jsou změna klimatu a narůstající význam bioenergie, jakož i potřeba lepšího hospodaření s vodou a účinnější ochrany biologické rozmanitosti. Společenství bylo jako smluvní strana Kjótského protokolu (5) vyzváno, aby upravilo své politiky na základě aspektů spojených se změnou klimatu. Rada navíc v návaznosti na vážné problémy související s nedostatkem vody a se suchem vyjádřila v závěrech o nedostatku vody a suchu ze dne 30. října 2007 potřebu dalšího řešení otázek týkajících se hospodaření s vodou v zemědělství (6). V závěrech o zastavení úbytku biologické rozmanitosti ze dne 18. prosince 2006 dále zdůraznila, že ochrana biologické rozmanitosti zůstává hlavním úkolem a i když došlo k výraznému pokroku, bude dosažení cíle Evropského společenství pro rok 2010 v oblasti biologické rozmanitosti vyžadovat další úsilí (7). Jelikož zejména inovace mohou přispět k rozvoji nových technologií, produktů a postupů, je třeba podpořit úsilí zaměřené na řešení těchto nových úkolů. Ukončení režimu mléčných kvót v roce 2015 v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (8), bude od části producentů mléka vyžadovat zvláštní úsilí, aby se přizpůsobili měnícím se podmínkám, zejména ve znevýhodněných regionech. Je proto vhodné, aby se tato konkrétní situace rovněž označila za novou výzvu, kterou by se členské státy měly zabývat s cílem zajistit plynulé přizpůsobení svých odvětví mléka a mléčných výrobků.

| (10) | Společenství uznává, že musí v rámci svých politik tyto nové problémy řešit. Vhodný nástroj pro jejich řešení v oblasti zemědělství představují programy pro rozvoj venkova přijaté podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (9). Aby mohly členské státy v souladu s tím revidovat své programy pro rozvoj venkova a nemusely omezovat své stávající činnosti v oblasti rozvoje venkova v jiných oblastech, je třeba, aby měly k dispozici dodatečné finanční prostředky. Finanční výhled pro období let 2007 až 2013 však nepočítá s finančními prostředky na potřebné posílení politiky Společenství v oblasti rozvoje venkova. Za těchto okolností je třeba zmobilizovat velkou část potřebných finančních zdrojů pomocí postupně většího snižování přímých plateb prostřednictvím modulace. |
| --- | --- |

(10)

Společenství uznává, že musí v rámci svých politik tyto nové problémy řešit. Vhodný nástroj pro jejich řešení v oblasti zemědělství představují programy pro rozvoj venkova přijaté podle nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (9). Aby mohly členské státy v souladu s tím revidovat své programy pro rozvoj venkova a nemusely omezovat své stávající činnosti v oblasti rozvoje venkova v jiných oblastech, je třeba, aby měly k dispozici dodatečné finanční prostředky. Finanční výhled pro období let 2007 až 2013 však nepočítá s finančními prostředky na potřebné posílení politiky Společenství v oblasti rozvoje venkova. Za těchto okolností je třeba zmobilizovat velkou část potřebných finančních zdrojů pomocí postupně většího snižování přímých plateb prostřednictvím modulace.

| (11) | Pro rozdělování přímé podpory příjmů mezi zemědělce je charakteristické přidělování velkého množství plateb spíše malému počtu větších příjemců této podpory. Je zřejmé, že větší příjemci nepotřebují stejnou míru jednotné podpory, aby mohli účinně dosáhnout cíle, kterým je podpora příjmů. Navíc větší příjemci mohou díky svému potenciálu přizpůsobit se fungovat s nižší mírou jednotné podpory. Od zemědělců, kteří dostávají vysoké částky podpor, je tedy spravedlivé očekávat zvláštní příspěvek na financování těch opatření pro rozvoj venkova, která budou řešit nové problémy. Proto je vhodné zavést mechanismus, který by stanovil větší snížení vyšších plateb, přičemž z toho plynoucí zisk by měl být použit realizaci nových výzev v rámci rozvoje venkova. |
| --- | --- |

(11)

Pro rozdělování přímé podpory příjmů mezi zemědělce je charakteristické přidělování velkého množství plateb spíše malému počtu větších příjemců této podpory. Je zřejmé, že větší příjemci nepotřebují stejnou míru jednotné podpory, aby mohli účinně dosáhnout cíle, kterým je podpora příjmů. Navíc větší příjemci mohou díky svému potenciálu přizpůsobit se fungovat s nižší mírou jednotné podpory. Od zemědělců, kteří dostávají vysoké částky podpor, je tedy spravedlivé očekávat zvláštní příspěvek na financování těch opatření pro rozvoj venkova, která budou řešit nové problémy. Proto je vhodné zavést mechanismus, který by stanovil větší snížení vyšších plateb, přičemž z toho plynoucí zisk by měl být použit realizaci nových výzev v rámci rozvoje venkova.

| (12) | Specifická zeměpisná poloha nejvzdálenějších regionů a rovněž jejich izolovanost, malá rozloha, hornatost a klima představují pro jejich zemědělská odvětví další zátěž. Aby se tato zátěž a omezení zmírnily, měla by být v případě zemědělců v nejvzdálenějších regionech stanovena výjimka z povinnosti uplatňovat snižování plateb prostřednictvím modulace. |
| --- | --- |

(12)

Specifická zeměpisná poloha nejvzdálenějších regionů a rovněž jejich izolovanost, malá rozloha, hornatost a klima představují pro jejich zemědělská odvětví další zátěž. Aby se tato zátěž a omezení zmírnily, měla by být v případě zemědělců v nejvzdálenějších regionech stanovena výjimka z povinnosti uplatňovat snižování plateb prostřednictvím modulace.

| (13) | Je třeba, aby ty členské státy, které se rozhodly uplatňovat systém dobrovolné modulace, zohlednily zvýšené sazby povinné modulace. Nařízení Rady (ES) č. 378/2007 ze dne 27. března 2007 o pravidlech pro dobrovolné odlišení přímých plateb podle nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (10), by mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(13)

Je třeba, aby ty členské státy, které se rozhodly uplatňovat systém dobrovolné modulace, zohlednily zvýšené sazby povinné modulace. Nařízení Rady (ES) č. 378/2007 ze dne 27. března 2007 o pravidlech pro dobrovolné odlišení přímých plateb podle nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (10), by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (14) | Částky vyplývající z použití 5 procentních bodů odpovídajících snížením v rámci modulace stanoveným v nařízení (ES) č. 1782/2003, by měly být rozděleny mezi členské státy podle stejných kritérií určených tímto nařízením, tedy podle objektivních kritérií a zároveň by se mělo stanovit, že určité procento částek má zůstat v členských státech, ve kterých byly tyto částky vytvořeny. S ohledem na strukturální úpravy vyplývající ze zrušení intervence ve prospěch žita by se pro některé regiony produkující žito měla zachovat konkrétní opatření, financovaná částí částek vytvořených modulací. Částky získané uplatněním jakéhokoli dalšího snížení v rámci modulace by navíc měly být dány k dispozici těm členským státům, ve kterých byly vytvořeny. |
| --- | --- |

(14)

Částky vyplývající z použití 5 procentních bodů odpovídajících snížením v rámci modulace stanoveným v nařízení (ES) č. 1782/2003, by měly být rozděleny mezi členské státy podle stejných kritérií určených tímto nařízením, tedy podle objektivních kritérií a zároveň by se mělo stanovit, že určité procento částek má zůstat v členských státech, ve kterých byly tyto částky vytvořeny. S ohledem na strukturální úpravy vyplývající ze zrušení intervence ve prospěch žita by se pro některé regiony produkující žito měla zachovat konkrétní opatření, financovaná částí částek vytvořených modulací. Částky získané uplatněním jakéhokoli dalšího snížení v rámci modulace by navíc měly být dány k dispozici těm členským státům, ve kterých byly vytvořeny.

| (15) | V zájmu snazšího fungování modulace, zejména pokud jde o postupy poskytování přímých plateb zemědělcům, a přesunů do programů rozvoje venkova, je třeba pro každý členský stát stanovit stropy netto, za účelem omezení plateb zemědělcům po uplatnění modulace. Aby se zohlednily zvláštnosti podpory poskytované v rámci společné zemědělské politiky nejvzdálenějších regionům a skutečnost, že na přímé platby se nevztahuje modulace, neměl by čistý strop pro dotčené členské státy zahrnovat přímé platby v těchto regionech. Nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (11) by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(15)

V zájmu snazšího fungování modulace, zejména pokud jde o postupy poskytování přímých plateb zemědělcům, a přesunů do programů rozvoje venkova, je třeba pro každý členský stát stanovit stropy netto, za účelem omezení plateb zemědělcům po uplatnění modulace. Aby se zohlednily zvláštnosti podpory poskytované v rámci společné zemědělské politiky nejvzdálenějších regionům a skutečnost, že na přímé platby se nevztahuje modulace, neměl by čistý strop pro dotčené členské státy zahrnovat přímé platby v těchto regionech. Nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 ze dne 21. června 2005 o financování společné zemědělské politiky (11) by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (16) | Zemědělci v nových členských státech, které přistoupily k Evropské unii pod 1. květnu 2004, dostávají přímé platby na základě mechanismu postupného zavádění stanoveného v jejich aktech o přistoupení. Aby se dosáhlo náležité rovnováhy mezi nástroji politiky určenými na podporu udržitelného zemědělství a nástroji politiky určenými na podporu rozvoje venkova, neměl by se systém modulace uplatňovat na zemědělce v nových členských státech, dokud se úroveň přímých plateb použitelná v uvedených členských státech nevyrovná úrovni použitelné v jiných než nových členských státech. |
| --- | --- |

(16)

Zemědělci v nových členských státech, které přistoupily k Evropské unii pod 1. květnu 2004, dostávají přímé platby na základě mechanismu postupného zavádění stanoveného v jejich aktech o přistoupení. Aby se dosáhlo náležité rovnováhy mezi nástroji politiky určenými na podporu udržitelného zemědělství a nástroji politiky určenými na podporu rozvoje venkova, neměl by se systém modulace uplatňovat na zemědělce v nových členských státech, dokud se úroveň přímých plateb použitelná v uvedených členských státech nevyrovná úrovni použitelné v jiných než nových členských státech.

| (17) | Modulace by neměla snížit částku netto vyplácenou zemědělci v novém členském státě tak, aby byla nižší než částka, která by byla vyplacena obdobnému zemědělci v jiných než nových členských státech. Jakmile se tedy modulace začne vztahovat na zemědělce v nových členských státech, měla by být sazba snížení omezena na rozdíl mezi úrovní podle plánu postupného zavádění a úrovní v jiných než nových členských státech po uplatnění modulace. Modulace by se navíc měla zohlednit při poskytování doplňkových vnitrostátních přímých plateb zemědělcům v nových členských státech, na něž se vztahuje modulace. |
| --- | --- |

(17)

Modulace by neměla snížit částku netto vyplácenou zemědělci v novém členském státě tak, aby byla nižší než částka, která by byla vyplacena obdobnému zemědělci v jiných než nových členských státech. Jakmile se tedy modulace začne vztahovat na zemědělce v nových členských státech, měla by být sazba snížení omezena na rozdíl mezi úrovní podle plánu postupného zavádění a úrovní v jiných než nových členských státech po uplatnění modulace. Modulace by se navíc měla zohlednit při poskytování doplňkových vnitrostátních přímých plateb zemědělcům v nových členských státech, na něž se vztahuje modulace.

| (18) | S cílem zajistit, aby částky určené k financování SZP byly v souladu s ročními stropy určenými ve finančním výhledu, by se měl zachovat finanční mechanismus podle nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým je upravena výše přímé podpory, pokud odhady uvádějí, že podlimit okruhu 2 s bezpečným rozpětím 300 milionů EUR je v daném rozpočtovém roce překročen. S ohledem na úrovně přímých plateb zemědělcům v nových členských státech dosažené v důsledku jejich postupného zavádění a v rámci použití mechanismu postupného zavádění na všechny přímé platby poskytované v nových členských státech by se v uvedených členských státech neměl tento nástroj finanční kázně používat, dokud úroveň přímých plateb použitelná v těchto členských státech nedosáhne alespoň úrovně použitelné v jiných než nových členských státech. S ohledem na zvláštní váhu, kterou má v souhrnném rozpočtu Evropských společenství zdroj uvedený v čl. 2 odst. 1 písm. c) rozhodnutí Rady 2007/436/ES ze dne 7. července 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (12), je třeba výjimečně stanovit, aby Rada přijala nezbytné rozhodnutí o použití nástroje finanční kázně na návrh Komise. |
| --- | --- |

(18)

S cílem zajistit, aby částky určené k financování SZP byly v souladu s ročními stropy určenými ve finančním výhledu, by se měl zachovat finanční mechanismus podle nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým je upravena výše přímé podpory, pokud odhady uvádějí, že podlimit okruhu 2 s bezpečným rozpětím 300 milionů EUR je v daném rozpočtovém roce překročen. S ohledem na úrovně přímých plateb zemědělcům v nových členských státech dosažené v důsledku jejich postupného zavádění a v rámci použití mechanismu postupného zavádění na všechny přímé platby poskytované v nových členských státech by se v uvedených členských státech neměl tento nástroj finanční kázně používat, dokud úroveň přímých plateb použitelná v těchto členských státech nedosáhne alespoň úrovně použitelné v jiných než nových členských státech. S ohledem na zvláštní váhu, kterou má v souhrnném rozpočtu Evropských společenství zdroj uvedený v čl. 2 odst. 1 písm. c) rozhodnutí Rady 2007/436/ES ze dne 7. července 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (12), je třeba výjimečně stanovit, aby Rada přijala nezbytné rozhodnutí o použití nástroje finanční kázně na návrh Komise.

| (19) | Za účelem pomoci zemědělcům ke splnění standardů moderního a vysoce kvalitního zemědělství, je nutné, aby členské státy pro zemědělské podniky i nadále používaly komplexní poradenský systém podle nařízení (ES) č. 1782/2003. Uvedený zemědělský poradenský systém by měl napomoci k tomu, aby si zemědělci více uvědomili vztahy existující mezi toky surovin a zemědělskými procesy na jedné straně a standardy týkajícími se životního prostředí, bezpečnosti potravin, zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat na straně druhé, aniž by jakýmkoli způsobem ovlivňoval jejich povinnosti a odpovědnost v souvislosti s dodržováním uvedených standardů. |
| --- | --- |

(19)

Za účelem pomoci zemědělcům ke splnění standardů moderního a vysoce kvalitního zemědělství, je nutné, aby členské státy pro zemědělské podniky i nadále používaly komplexní poradenský systém podle nařízení (ES) č. 1782/2003. Uvedený zemědělský poradenský systém by měl napomoci k tomu, aby si zemědělci více uvědomili vztahy existující mezi toky surovin a zemědělskými procesy na jedné straně a standardy týkajícími se životního prostředí, bezpečnosti potravin, zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat na straně druhé, aniž by jakýmkoli způsobem ovlivňoval jejich povinnosti a odpovědnost v souvislosti s dodržováním uvedených standardů.

| (20) | Nařízení (ES) č. 1290/2005 stanoví, že členské státy musí přijmout opatření nezbytná k zajištění toho, aby transakce financované Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) byly skutečně a řádně prováděny, aby se předcházelo nesrovnalostem a nesrovnalosti se postihovaly. Za tím účelem by měly zavést integrovaný administrativní a kontrolní systém pro přímé platby. V zájmu zvýšení účinnosti a kontroly podpor Společenství by členské státy měly být oprávněny využívat integrovaného systému také v případě režimů Společenství, na které se toto nařízení nevztahuje. |
| --- | --- |

(20)

Nařízení (ES) č. 1290/2005 stanoví, že členské státy musí přijmout opatření nezbytná k zajištění toho, aby transakce financované Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) byly skutečně a řádně prováděny, aby se předcházelo nesrovnalostem a nesrovnalosti se postihovaly. Za tím účelem by měly zavést integrovaný administrativní a kontrolní systém pro přímé platby. V zájmu zvýšení účinnosti a kontroly podpor Společenství by členské státy měly být oprávněny využívat integrovaného systému také v případě režimů Společenství, na které se toto nařízení nevztahuje.

| (21) | Měly by být zachovány hlavní prvky integrovaného administrativního a kontrolního systému, a zejména ustanovení týkající se počítačové databáze, systému identifikace zemědělských pozemků, žádostí zemědělců o podpory, harmonizovaného kontrolního systému a, pokud jde o režim jednotné platby, systému identifikace a evidence platebních nároků. |
| --- | --- |

(21)

Měly by být zachovány hlavní prvky integrovaného administrativního a kontrolního systému, a zejména ustanovení týkající se počítačové databáze, systému identifikace zemědělských pozemků, žádostí zemědělců o podpory, harmonizovaného kontrolního systému a, pokud jde o režim jednotné platby, systému identifikace a evidence platebních nároků.

| (22) | Správa nízkých částek je pro příslušné orgány členských států zatěžující. V zájmu snížení přílišné administrativní zátěže by členské státy měly obecně přestat poskytovat přímé platby v případech, kdy by platba byla nižší než 100 EUR nebo kdy by plocha zemědělského podniku žádajícího o podporu, na kterou lze poskytnout podporu, byla menší než jeden hektar. Nicméně jelikož se struktury zemědělských ekonomik členských států značně liší a mohou se výrazně odchylovat od průměrné struktury zemědělských podniků Společenství, mělo by být vypracováno zvláštní ustanovení s cílem umožnit členským státům uplatňování minimálních prahových hodnot odpovídajících jejich konkrétní situaci. Vzhledem k velmi specifické struktuře zemědělských podniků v nejvzdálenějších regionech a na ostrovech v Egejském moři by na tyto regiony neměly být uplatňovány žádné minimální prahové hodnoty. Kromě toho by členské státy měly mít možnost rozhodnout se pro provádění jednoho ze dvou druhů minimálních prahových hodnot s přihlédnutím ke zvláštnostem struktury svých zemědělských odvětví. Vzhledem k tomu, že zemědělcům s tzv. zemědělskými podniky „bez půdy“ byly přiznány zvláštní platební nároky, nebylo by použití prahové hodnoty založené na hektarech účinné. Na tyto zemědělce by se proto měla vztahovat minimální částka související s průměrnou podporou. V zájmu zajištění rovného zacházení se zemědělci, jejichž přímé platby podléhají postupnému zavádění, by minimální prahové hodnoty měly vycházet z konečných částek, které mají být poskytovány na konci tohoto procesu. |
| --- | --- |

(22)

Správa nízkých částek je pro příslušné orgány členských států zatěžující. V zájmu snížení přílišné administrativní zátěže by členské státy měly obecně přestat poskytovat přímé platby v případech, kdy by platba byla nižší než 100 EUR nebo kdy by plocha zemědělského podniku žádajícího o podporu, na kterou lze poskytnout podporu, byla menší než jeden hektar. Nicméně jelikož se struktury zemědělských ekonomik členských států značně liší a mohou se výrazně odchylovat od průměrné struktury zemědělských podniků Společenství, mělo by být vypracováno zvláštní ustanovení s cílem umožnit členským státům uplatňování minimálních prahových hodnot odpovídajících jejich konkrétní situaci. Vzhledem k velmi specifické struktuře zemědělských podniků v nejvzdálenějších regionech a na ostrovech v Egejském moři by na tyto regiony neměly být uplatňovány žádné minimální prahové hodnoty. Kromě toho by členské státy měly mít možnost rozhodnout se pro provádění jednoho ze dvou druhů minimálních prahových hodnot s přihlédnutím ke zvláštnostem struktury svých zemědělských odvětví. Vzhledem k tomu, že zemědělcům s tzv. zemědělskými podniky „bez půdy“ byly přiznány zvláštní platební nároky, nebylo by použití prahové hodnoty založené na hektarech účinné. Na tyto zemědělce by se proto měla vztahovat minimální částka související s průměrnou podporou. V zájmu zajištění rovného zacházení se zemědělci, jejichž přímé platby podléhají postupnému zavádění, by minimální prahové hodnoty měly vycházet z konečných částek, které mají být poskytovány na konci tohoto procesu.

| (23) | Zkušenosti s používáním režimu jednotné platby ukazují, že podpora příjmů oddělená od produkce byla v řadě případů poskytnuta příjemcům, jejichž zemědělská činnost tvořila pouze zanedbatelnou část jejich celkové hospodářské činnosti, nebo jejichž podnikatelská činnost se nezaměřovala na zemědělskou činnost nebo se na ni zaměřovala pouze okrajově. Aby se zabránilo poskytování podpory příjmů v odvětví zemědělství takovýmto příjemcům a s cílem zajistit, aby podpora Společenství byla využita výhradně na zabezpečení přiměřené životní úrovně zemědělského obyvatelstva, je třeba dát těm členským státům, ve kterých k takovému přidělování podpory dochází, možnost ukončit vyplácení přímých plateb podle tohoto nařízení takovým fyzickým a právnickým osobám. |
| --- | --- |

(23)

Zkušenosti s používáním režimu jednotné platby ukazují, že podpora příjmů oddělená od produkce byla v řadě případů poskytnuta příjemcům, jejichž zemědělská činnost tvořila pouze zanedbatelnou část jejich celkové hospodářské činnosti, nebo jejichž podnikatelská činnost se nezaměřovala na zemědělskou činnost nebo se na ni zaměřovala pouze okrajově. Aby se zabránilo poskytování podpory příjmů v odvětví zemědělství takovýmto příjemcům a s cílem zajistit, aby podpora Společenství byla využita výhradně na zabezpečení přiměřené životní úrovně zemědělského obyvatelstva, je třeba dát těm členským státům, ve kterých k takovému přidělování podpory dochází, možnost ukončit vyplácení přímých plateb podle tohoto nařízení takovým fyzickým a právnickým osobám.

| (24) | Příslušné vnitrostátní orgány by měly příjemcům poskytovat platby v rámci režimů podpor Společenství v plné výši, s výhradou snížení stanovených v tomto nařízení, a ve stanovených lhůtách. V zájmu zvýšení pružnosti řízení přímých plateb by členské státy měly mít možnost vyplácet přímé platby až ve dvou splátkách za rok. |
| --- | --- |

(24)

Příslušné vnitrostátní orgány by měly příjemcům poskytovat platby v rámci režimů podpor Společenství v plné výši, s výhradou snížení stanovených v tomto nařízení, a ve stanovených lhůtách. V zájmu zvýšení pružnosti řízení přímých plateb by členské státy měly mít možnost vyplácet přímé platby až ve dvou splátkách za rok.

| (25) | Režimy podpor, na něž se vztahuje SZP, umožňují přímou podporu příjmů, zejména s cílem zajistit zemědělskému obyvatelstvu přiměřenou životní úroveň. Tento cíl je úzce spjat se zachováním venkovských oblastí. Aby se zabránilo jakémukoli nepatřičnému přidělení zdrojů Společenství, je třeba, aby žádná podpora nebyla vyplacena ve prospěch zemědělců, kteří uměle vytvořili podmínky vyžadované pro získání těchto plateb. |
| --- | --- |

(25)

Režimy podpor, na něž se vztahuje SZP, umožňují přímou podporu příjmů, zejména s cílem zajistit zemědělskému obyvatelstvu přiměřenou životní úroveň. Tento cíl je úzce spjat se zachováním venkovských oblastí. Aby se zabránilo jakémukoli nepatřičnému přidělení zdrojů Společenství, je třeba, aby žádná podpora nebyla vyplacena ve prospěch zemědělců, kteří uměle vytvořili podmínky vyžadované pro získání těchto plateb.

| (26) | V zájmu dosažení cílů SZP je třeba přizpůsobovat společné režimy podpor okolnostem, případně i v krátkých lhůtách. Příjemci tudíž nemohou počítat s neměnností podmínek pro poskytování podpor a měli by být připraveni na možnost přezkumu režimů zejména s ohledem na hospodářský vývoj nebo stav rozpočtu. |
| --- | --- |

(26)

V zájmu dosažení cílů SZP je třeba přizpůsobovat společné režimy podpor okolnostem, případně i v krátkých lhůtách. Příjemci tudíž nemohou počítat s neměnností podmínek pro poskytování podpor a měli by být připraveni na možnost přezkumu režimů zejména s ohledem na hospodářský vývoj nebo stav rozpočtu.

| (27) | Nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovilo režim jednotné platby, který spojuje stávající různé mechanismy podpor do jednotného režimu přímých plateb oddělených od produkce. Ze zkušeností s používáním režimu jednotné platby vyplývá, že některé z jeho prvků je možné zjednodušit ku prospěchu zemědělců i správních orgánů. Navíc vzhledem k tomu, že režim jednotné platby mezitím provedly všech členské státy, které tak měly učinit, řada ustanovení, která byla spojena s jeho počátečním prováděním, zastarala a měla by být proto upravena. V této souvislosti bylo v některých případech zjištěno, že značné množství platebních nároků není využíváno. Aby k této situaci nedocházelo a s ohledem na skutečnost, že zemědělci jsou již obeznámeni s fungováním režimu jednotné platby, by období původně stanovené pro vracení nevyužitých platebních nároků do vnitrostátní rezervy mělo být zkráceno na dva roky. |
| --- | --- |

(27)

Nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovilo režim jednotné platby, který spojuje stávající různé mechanismy podpor do jednotného režimu přímých plateb oddělených od produkce. Ze zkušeností s používáním režimu jednotné platby vyplývá, že některé z jeho prvků je možné zjednodušit ku prospěchu zemědělců i správních orgánů. Navíc vzhledem k tomu, že režim jednotné platby mezitím provedly všech členské státy, které tak měly učinit, řada ustanovení, která byla spojena s jeho počátečním prováděním, zastarala a měla by být proto upravena. V této souvislosti bylo v některých případech zjištěno, že značné množství platebních nároků není využíváno. Aby k této situaci nedocházelo a s ohledem na skutečnost, že zemědělci jsou již obeznámeni s fungováním režimu jednotné platby, by období původně stanovené pro vracení nevyužitých platebních nároků do vnitrostátní rezervy mělo být zkráceno na dva roky.

| (28) | Hlavní prvky režimu jednotné platby by měly být zachovány. Zejména stanovení vnitrostátních stropů by mělo zaručit, že celková úroveň podpory a nároků nepřesáhne současná rozpočtová omezení. Členské státy by rovněž měly spravovat vnitrostátní rezervu, kterou je možno využívat pro usnadnění účasti nových zemědělců v režimu nebo pro zohlednění konkrétních potřeb určitých regionů. Aby se zabránilo spekulativním převodům a hromadění platebních nároků, které neodpovídají zemědělské skutečnosti, je třeba stanovit pravidla týkající se převodu a využívání platebních nároků. |
| --- | --- |

(28)

Hlavní prvky režimu jednotné platby by měly být zachovány. Zejména stanovení vnitrostátních stropů by mělo zaručit, že celková úroveň podpory a nároků nepřesáhne současná rozpočtová omezení. Členské státy by rovněž měly spravovat vnitrostátní rezervu, kterou je možno využívat pro usnadnění účasti nových zemědělců v režimu nebo pro zohlednění konkrétních potřeb určitých regionů. Aby se zabránilo spekulativním převodům a hromadění platebních nároků, které neodpovídají zemědělské skutečnosti, je třeba stanovit pravidla týkající se převodu a využívání platebních nároků.

| (29) | Vzhledem k postupnému začleňování dalších odvětví do režimu jednotné platby je nezbytné přezkoumat definici půdy, na kterou lze poskytnout podporu v rámci režimu nebo pro kterou lze aktivovat platební nároky. Je však třeba umožnit vyloučení z podpory ploch, na nichž se pěstuje ovoce a zelenina, v případech, kdy se členské státy rozhodly odložit začlenění tohoto odvětví do režimu jednotné platby. Kromě toho je třeba stanovit zvláštní opatření pro konopí, aby se zabránilo poskytování podpory na nelegálně pěstované plodiny. |
| --- | --- |

(29)

Vzhledem k postupnému začleňování dalších odvětví do režimu jednotné platby je nezbytné přezkoumat definici půdy, na kterou lze poskytnout podporu v rámci režimu nebo pro kterou lze aktivovat platební nároky. Je však třeba umožnit vyloučení z podpory ploch, na nichž se pěstuje ovoce a zelenina, v případech, kdy se členské státy rozhodly odložit začlenění tohoto odvětví do režimu jednotné platby. Kromě toho je třeba stanovit zvláštní opatření pro konopí, aby se zabránilo poskytování podpory na nelegálně pěstované plodiny.

| (30) | Povinné vynětí orné půdy z produkce bylo zavedeno jako mechanismus řízení nabídky. Vývoj na trzích v odvětví plodin na orné půdě spolu ze zavedením podpor oddělených od produkce již nadále neodůvodňuje nutnost zachovat tento nástroj, a proto by měl být zrušen. Nároky při vynětí půdy z produkce stanovené v souladu s nařízením (ES) č. 1782/2003 by proto měly být aktivovány podle hektarů za stejných podmínek pro poskytování podpory jako u jakýchkoli jiných nároků. Zrušení povinnosti vynětí půdy z produkce může vést k tomu, že na půdu, na niž bylo možné poskytnout podporu za účelem aktivace nároků při vynětí půdy z produkce, již nelze tuto podporu nadále poskytovat. V zájmu zachování možnosti poskytnout podporu na takovou půdu by mělo být stanoveno, že na určité zalesněné plochy, včetně ploch, které byly zalesněny v rámci vnitrostátních režimů v souladu s příslušnými pravidly nařízení (ES) č. 1698/2005, nebo na plochy, které podléhají určitým závazkům přijatým v oblasti životního prostředí, lze poskytnout podporu v rámci režimu jednotné platby. |
| --- | --- |

(30)

Povinné vynětí orné půdy z produkce bylo zavedeno jako mechanismus řízení nabídky. Vývoj na trzích v odvětví plodin na orné půdě spolu ze zavedením podpor oddělených od produkce již nadále neodůvodňuje nutnost zachovat tento nástroj, a proto by měl být zrušen. Nároky při vynětí půdy z produkce stanovené v souladu s nařízením (ES) č. 1782/2003 by proto měly být aktivovány podle hektarů za stejných podmínek pro poskytování podpory jako u jakýchkoli jiných nároků. Zrušení povinnosti vynětí půdy z produkce může vést k tomu, že na půdu, na niž bylo možné poskytnout podporu za účelem aktivace nároků při vynětí půdy z produkce, již nelze tuto podporu nadále poskytovat. V zájmu zachování možnosti poskytnout podporu na takovou půdu by mělo být stanoveno, že na určité zalesněné plochy, včetně ploch, které byly zalesněny v rámci vnitrostátních režimů v souladu s příslušnými pravidly nařízení (ES) č. 1698/2005, nebo na plochy, které podléhají určitým závazkům přijatým v oblasti životního prostředí, lze poskytnout podporu v rámci režimu jednotné platby.

| (31) | Pokud jde o začlenění podpory trhu dříve vázané na produkci do režimu jednotné platby, vycházela hodnota platebních nároků v členských státech, které se rozhodly pro provádění historického modelu, z individuální úrovně podpory v minulosti. Vzhledem k době, která uplynula od zavedení režimu jednotné platby, a v důsledku postupného začlenění dalších odvětví do tohoto režimu je stále obtížnější obhájit legitimitu výrazných individuálních rozdílů v úrovni podpory, které se zakládají pouze na podpoře v minulosti. Z tohoto důvodu by členské státy, které zvolily historický model provádění, měly mít možnost za určitých podmínek přezkoumat přiznané platební nároky s ohledem na sblížení jejich jednotkové hodnoty, při současném dodržování obecných zásad práva Společenství a cílů SZP. V této souvislosti mohou členské státy při stanovování bližších hodnot vzít do úvahy zvláštnosti zeměpisných oblastí. K vyrovnání platebních nároků by mělo dojít během příslušného přechodného období a snížení by měla být omezena, aby se zemědělci mohli přiměřeně přizpůsobit měnícím se úrovním podpory. |
| --- | --- |

(31)

Pokud jde o začlenění podpory trhu dříve vázané na produkci do režimu jednotné platby, vycházela hodnota platebních nároků v členských státech, které se rozhodly pro provádění historického modelu, z individuální úrovně podpory v minulosti. Vzhledem k době, která uplynula od zavedení režimu jednotné platby, a v důsledku postupného začlenění dalších odvětví do tohoto režimu je stále obtížnější obhájit legitimitu výrazných individuálních rozdílů v úrovni podpory, které se zakládají pouze na podpoře v minulosti. Z tohoto důvodu by členské státy, které zvolily historický model provádění, měly mít možnost za určitých podmínek přezkoumat přiznané platební nároky s ohledem na sblížení jejich jednotkové hodnoty, při současném dodržování obecných zásad práva Společenství a cílů SZP. V této souvislosti mohou členské státy při stanovování bližších hodnot vzít do úvahy zvláštnosti zeměpisných oblastí. K vyrovnání platebních nároků by mělo dojít během příslušného přechodného období a snížení by měla být omezena, aby se zemědělci mohli přiměřeně přizpůsobit měnícím se úrovním podpory.

| (32) | Podle nařízení (ES) č. 1782/2003 měly členské státy možnost provádět režim jednotné platby na historickém nebo regionálním základě. Od té doby měly příležitost zhodnotit účinky své volby z hlediska přiměřenosti v hospodářském i administrativním smyslu. Členské státy by proto měly mít příležitost přezkoumat svoji původní volbu na základě svých zkušeností. Z tohoto důvodu by se členským státům, které použily historický model, měl kromě možnosti vyrovnání hodnoty platebních nároků rovněž umožnit přechod na regionální uplatňování režimu jednotné platby v souladu s možnostmi, které jsou již stanoveny v nařízení (ES) č. 1782/2003. Členským státům by se zejména mělo umožnit, aby upravily teritoriální rozdělování přímé podpory tím, že by provedly postupné přerozdělení mezi regiony. Tato možnost by členským státům poskytla větší pružnost při zaměřování přímé podpory nejvhodnějším způsobem na základě cílů stanovených v článku 33 Smlouvy a na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, jako jsou zemědělský potenciál a environmentální kritéria. Členské státy, které zvolily regionální model, by navíc měly mít možnost za určitých podmínek přezkoumat svá rozhodnutí za účelem sbližování hodnot platebních nároků podle předem stanovených ročních kroků, při současném dodržování obecných zásad práva Společenství a cílů SZP. K těmto změnám by mělo dojít během příslušného přechodného období a rozsah snížení by měl být omezen, aby se zemědělci mohli přiměřeně přizpůsobit měnícím se úrovním podpory. |
| --- | --- |

(32)

Podle nařízení (ES) č. 1782/2003 měly členské státy možnost provádět režim jednotné platby na historickém nebo regionálním základě. Od té doby měly příležitost zhodnotit účinky své volby z hlediska přiměřenosti v hospodářském i administrativním smyslu. Členské státy by proto měly mít příležitost přezkoumat svoji původní volbu na základě svých zkušeností. Z tohoto důvodu by se členským státům, které použily historický model, měl kromě možnosti vyrovnání hodnoty platebních nároků rovněž umožnit přechod na regionální uplatňování režimu jednotné platby v souladu s možnostmi, které jsou již stanoveny v nařízení (ES) č. 1782/2003. Členským státům by se zejména mělo umožnit, aby upravily teritoriální rozdělování přímé podpory tím, že by provedly postupné přerozdělení mezi regiony. Tato možnost by členským státům poskytla větší pružnost při zaměřování přímé podpory nejvhodnějším způsobem na základě cílů stanovených v článku 33 Smlouvy a na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, jako jsou zemědělský potenciál a environmentální kritéria. Členské státy, které zvolily regionální model, by navíc měly mít možnost za určitých podmínek přezkoumat svá rozhodnutí za účelem sbližování hodnot platebních nároků podle předem stanovených ročních kroků, při současném dodržování obecných zásad práva Společenství a cílů SZP. K těmto změnám by mělo dojít během příslušného přechodného období a rozsah snížení by měl být omezen, aby se zemědělci mohli přiměřeně přizpůsobit měnícím se úrovním podpory.

| (33) | Nařízení (ES) č. 1782/2003 zavedlo režim jednotné platby oddělené od produkce a zároveň členským státům umožnilo z uvedeného režimu některé platby zcela nebo zčásti vyloučit. Uvedené nařízení rovněž stanovilo přezkum a případnou revizi této možnosti v souvislosti s tržním a strukturálním vývojem. Analýzou příslušných zkušeností se zjistilo, že oddělení plateb od produkce umožňuje producentům pružnost při výběru produktů, na které se zaměří, což jim umožňuje, aby při svých rozhodnutích týkajících se produkce vycházeli ze ziskovosti a reakce trhu. To se zejména týká odvětví plodin na orné půdě a odvětví chmele a do určité míry i odvětví hovězího a telecího masa a osiv. V odvětví plodin na orné půdě a v odvětví chmele by proto platby částečně vázané na produkci měly být od roku 2010 začleněny do režimu jednotné platby. Pokud jde o chmel, nařízení (ES) č. 1782/2003 umožnilo členským státům poskytnout část plateb na plochu pro chmel uznávaným seskupením producentů. S cílem umožnit seskupením producentů pokračovat v jejich činnostech jako dosud, nařízení (ES) č. 1234/2007 ve znění nařízení (ES) č. 72/2009 ze dne 19. ledna 2009 o úpravách společné zemědělské politiky (13) stanoví, že pro stejné činnosti mají být v dotčených členských státech používány rovnocenné částky. Tyto částky by proto měly být odečteny od vnitrostátních stropů stanovených v tomto nařízení pro daný členský stát. Aby se mohli zemědělci v odvětví hovězího a telecího masa a v odvětví osiv přizpůsobit novému uspořádání podpor, je třeba stanovit, že začlenění plateb na hovězí a telecí maso a podpory pro osivo by mělo být provedeno do roku 2012. Jelikož v odvětví ovoce a zeleniny byly platby částečně vázané na produkci zavedeny teprve nedávno a pouze jako přechodné opatření, mělo by se umožnit, aby tyto platby byly i nadále vyloučeny z režimu jednotné platby, zatímco členským státům by měl být umožněn přezkum jejich rozhodnutí s ohledem na zvyšující se stupeň oddělení podpory od produkce. |
| --- | --- |

(33)

Nařízení (ES) č. 1782/2003 zavedlo režim jednotné platby oddělené od produkce a zároveň členským státům umožnilo z uvedeného režimu některé platby zcela nebo zčásti vyloučit. Uvedené nařízení rovněž stanovilo přezkum a případnou revizi této možnosti v souvislosti s tržním a strukturálním vývojem. Analýzou příslušných zkušeností se zjistilo, že oddělení plateb od produkce umožňuje producentům pružnost při výběru produktů, na které se zaměří, což jim umožňuje, aby při svých rozhodnutích týkajících se produkce vycházeli ze ziskovosti a reakce trhu. To se zejména týká odvětví plodin na orné půdě a odvětví chmele a do určité míry i odvětví hovězího a telecího masa a osiv. V odvětví plodin na orné půdě a v odvětví chmele by proto platby částečně vázané na produkci měly být od roku 2010 začleněny do režimu jednotné platby. Pokud jde o chmel, nařízení (ES) č. 1782/2003 umožnilo členským státům poskytnout část plateb na plochu pro chmel uznávaným seskupením producentů. S cílem umožnit seskupením producentů pokračovat v jejich činnostech jako dosud, nařízení (ES) č. 1234/2007 ve znění nařízení (ES) č. 72/2009 ze dne 19. ledna 2009 o úpravách společné zemědělské politiky (13) stanoví, že pro stejné činnosti mají být v dotčených členských státech používány rovnocenné částky. Tyto částky by proto měly být odečteny od vnitrostátních stropů stanovených v tomto nařízení pro daný členský stát. Aby se mohli zemědělci v odvětví hovězího a telecího masa a v odvětví osiv přizpůsobit novému uspořádání podpor, je třeba stanovit, že začlenění plateb na hovězí a telecí maso a podpory pro osivo by mělo být provedeno do roku 2012. Jelikož v odvětví ovoce a zeleniny byly platby částečně vázané na produkci zavedeny teprve nedávno a pouze jako přechodné opatření, mělo by se umožnit, aby tyto platby byly i nadále vyloučeny z režimu jednotné platby, zatímco členským státům by měl být umožněn přezkum jejich rozhodnutí s ohledem na zvyšující se stupeň oddělení podpory od produkce.

| (34) | Pokud však jde o odvětví krav bez tržní produkce mléka a odvětví skopového a kozího masa, zdá se, že pro zemědělské hospodářství v určitých regionech a zejména tam, kde zemědělci nemohou využít jiné ekonomické alternativy, bude zachování minimální úrovně zemědělské produkce i nadále nezbytné. Na základě těchto skutečností by měly mít členské státy možnost zachovat podporu vázanou na produkci buď na současné úrovni, nebo na úrovni nižší. V takovém případě je třeba vypracovat zvláštní ustanovení pro dodržování požadavků na identifikaci a evidenci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, a označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa (14) a nařízení Rady (ES) č. 21/2004 ze dne 17. prosince 2003 o stanovení systému identifikace a evidence ovcí a koz (15), zejména s cílem zajistit vysledovatelnost zvířat. |
| --- | --- |

(34)

Pokud však jde o odvětví krav bez tržní produkce mléka a odvětví skopového a kozího masa, zdá se, že pro zemědělské hospodářství v určitých regionech a zejména tam, kde zemědělci nemohou využít jiné ekonomické alternativy, bude zachování minimální úrovně zemědělské produkce i nadále nezbytné. Na základě těchto skutečností by měly mít členské státy možnost zachovat podporu vázanou na produkci buď na současné úrovni, nebo na úrovni nižší. V takovém případě je třeba vypracovat zvláštní ustanovení pro dodržování požadavků na identifikaci a evidenci podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, a označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa (14) a nařízení Rady (ES) č. 21/2004 ze dne 17. prosince 2003 o stanovení systému identifikace a evidence ovcí a koz (15), zejména s cílem zajistit vysledovatelnost zvířat.

| (35) | Členské státy by měly mít možnost využít pro poskytnutí zvláštní podpory v jasně vymezených případech až 10 % svých vnitrostátních stropů pro režim jednotné platby. Díky této podpoře by členské státy měly mít možnost řešit otázky životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat a zlepšovat jakost zemědělských produktů a jejich uvádění na trh. Zvláštní podpora by rovněž měla být k dispozici za účelem mírnění následků postupného ukončování mléčných kvót a oddělení podpory od produkce ve zvláště citlivých odvětvích. Vzhledem k rostoucímu významu účinného řízení rizik by členské státy měly mít možnost finančně přispívat na pojistné, které zemědělci platí za pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin, a rovněž na financování odškodnění za určité hospodářské ztráty v případě nákazy zvířat či choroby rostlin a ekologických katastrof. Vzhledem k tomu, že je třeba plnit mezinárodní závazky Společenství, by finanční prostředky, které by mohly být využity na jakoukoli podporu vázanou na produkci, měly být omezeny na vhodnou úroveň, jež by umožnila členským státům, které čelí mimořádným obtížím, aby přijaly přechodná opatření. V souladu s tím by měly být stanoveny podmínky uplatnitelné na finanční příspěvky na pojistné za pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin a na odškodnění týkající se nákaz zvířat a chorob rostlin a ekologických katastrof. Kromě toho by členským státům, které využily článek 69 nařízení (ES) č. 1782/2003, mělo být poskytnuto dostatečné přechodné období, aby se umožnil hladký přechod na nová pravidla pro konkrétní podporu. |
| --- | --- |

(35)

Členské státy by měly mít možnost využít pro poskytnutí zvláštní podpory v jasně vymezených případech až 10 % svých vnitrostátních stropů pro režim jednotné platby. Díky této podpoře by členské státy měly mít možnost řešit otázky životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat a zlepšovat jakost zemědělských produktů a jejich uvádění na trh. Zvláštní podpora by rovněž měla být k dispozici za účelem mírnění následků postupného ukončování mléčných kvót a oddělení podpory od produkce ve zvláště citlivých odvětvích. Vzhledem k rostoucímu významu účinného řízení rizik by členské státy měly mít možnost finančně přispívat na pojistné, které zemědělci platí za pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin, a rovněž na financování odškodnění za určité hospodářské ztráty v případě nákazy zvířat či choroby rostlin a ekologických katastrof. Vzhledem k tomu, že je třeba plnit mezinárodní závazky Společenství, by finanční prostředky, které by mohly být využity na jakoukoli podporu vázanou na produkci, měly být omezeny na vhodnou úroveň, jež by umožnila členským státům, které čelí mimořádným obtížím, aby přijaly přechodná opatření. V souladu s tím by měly být stanoveny podmínky uplatnitelné na finanční příspěvky na pojistné za pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin a na odškodnění týkající se nákaz zvířat a chorob rostlin a ekologických katastrof. Kromě toho by členským státům, které využily článek 69 nařízení (ES) č. 1782/2003, mělo být poskytnuto dostatečné přechodné období, aby se umožnil hladký přechod na nová pravidla pro konkrétní podporu.

| (36) | Ze zkušeností vyplývá, že členské státy v současné době nevyužívají v celkové výši finanční prostředky dostupné v rámci vnitrostátních stropů pro režim jednotné platby, zejména pokud nebyly aktivovány platební nároky. V zájmu usnadnění účinnějšího využívání finančních prostředků je vhodné členským státům umožnit poskytování podpory nad rámec jejich vnitrostátních stropů, a to až do částky, jejíž výše by měla zajistit, že zůstane v rozpětí nevyčerpaných prostředků v rámci vnitrostátního stropu. Tato částka by se měla vypočítat na základě nevyčerpání rozpočtu v posledním roce, pro který jsou k dispozici aktuální údaje, a neměla by narušit dodržení celkového stropu netto pro přímé platby na členský stát. Z tohoto důvodu a s cílem zajistit, aby zemědělci nebyli vystaveni nepředvídaným snížením plateb, by výpočet měl být proveden v rámci určitého bezpečného rozpětí. Dané částky by se měly rovněž použít na financování zvláštní podpory nebo by měly být převedeny do EZFRV. |
| --- | --- |

(36)

Ze zkušeností vyplývá, že členské státy v současné době nevyužívají v celkové výši finanční prostředky dostupné v rámci vnitrostátních stropů pro režim jednotné platby, zejména pokud nebyly aktivovány platební nároky. V zájmu usnadnění účinnějšího využívání finančních prostředků je vhodné členským státům umožnit poskytování podpory nad rámec jejich vnitrostátních stropů, a to až do částky, jejíž výše by měla zajistit, že zůstane v rozpětí nevyčerpaných prostředků v rámci vnitrostátního stropu. Tato částka by se měla vypočítat na základě nevyčerpání rozpočtu v posledním roce, pro který jsou k dispozici aktuální údaje, a neměla by narušit dodržení celkového stropu netto pro přímé platby na členský stát. Z tohoto důvodu a s cílem zajistit, aby zemědělci nebyli vystaveni nepředvídaným snížením plateb, by výpočet měl být proveden v rámci určitého bezpečného rozpětí. Dané částky by se měly rovněž použít na financování zvláštní podpory nebo by měly být převedeny do EZFRV.

| (37) | Přímé platby v rámci režimu jednotné platby vycházely z referenčních částek přímých plateb, které zemědělci obdrželi v minulosti, nebo z částek na hektar vyplácených na regionálním základě. Zemědělci v nových členských státech nepobírali přímé platby Společenství a neměli k dispozici historické referenční údaje za kalendářní roky 2000, 2001 a 2002. Proto byl nařízením (ES) č. 1782/2003 v nových členských státech zaveden režim jednotné platby založený na částkách na hektar vyplácených na regionálním základě. Nicméně několik let po přistoupení nových členských států ke Společenství by se mohlo zvážit použití referenčních období u těch nových členských států, které dosud nepřešly na režim jednotné platby. Za účelem usnadnění přechodu na režim jednotné platby a zejména proto, aby nedocházelo ke spekulativním žádostem, by měly být nové členské státy oprávněny, aby při výpočtu platebních nároků v rámci režimu jednotné platby zohlednily plochy, u nichž byla na historickém základě poskytována podpora v rámci režimu jednotné platby. |
| --- | --- |

(37)

Přímé platby v rámci režimu jednotné platby vycházely z referenčních částek přímých plateb, které zemědělci obdrželi v minulosti, nebo z částek na hektar vyplácených na regionálním základě. Zemědělci v nových členských státech nepobírali přímé platby Společenství a neměli k dispozici historické referenční údaje za kalendářní roky 2000, 2001 a 2002. Proto byl nařízením (ES) č. 1782/2003 v nových členských státech zaveden režim jednotné platby založený na částkách na hektar vyplácených na regionálním základě. Nicméně několik let po přistoupení nových členských států ke Společenství by se mohlo zvážit použití referenčních období u těch nových členských států, které dosud nepřešly na režim jednotné platby. Za účelem usnadnění přechodu na režim jednotné platby a zejména proto, aby nedocházelo ke spekulativním žádostem, by měly být nové členské státy oprávněny, aby při výpočtu platebních nároků v rámci režimu jednotné platby zohlednily plochy, u nichž byla na historickém základě poskytována podpora v rámci režimu jednotné platby.

| (38) | V rámci regionální volby u režimu jednotné platby by měly mít nové členské státy možnost přizpůsobit hodnotu platebních nároků na hektar na základě objektivních kritérií, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a zabránilo se narušení trhu. |
| --- | --- |

(38)

V rámci regionální volby u režimu jednotné platby by měly mít nové členské státy možnost přizpůsobit hodnotu platebních nároků na hektar na základě objektivních kritérií, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a zabránilo se narušení trhu.

| (39) | Nové členské státy by měly mít stejně jako ostatní členské státy možnost provádět režim jednotné platby částečně. |
| --- | --- |

(39)

Nové členské státy by měly mít stejně jako ostatní členské státy možnost provádět režim jednotné platby částečně.

| (40) | Oddělení přímé podpory od produkce a zavedení režimu jednotné platby byly základními prvky v procesu reformy SZP. V roce 2003 však pro zachování zvláštní podpory u řady plodin hovořilo několik důvodů. Zkušenosti s uplatňováním nařízení (ES) č. 1782/2003 spolu s vývojem situace na trhu naznačují, že režimy, které v roce 2003 zůstaly mimo režim jednotné platby, lze nyní do uvedeného režimu začlenit, a podpořit tak udržitelné zemědělství, které se bude více orientovat na trh. To se týká zejména odvětví olivového oleje, kde podpora vázaná na produkci byla použita pouze marginálně, jakož i plateb u pšenice tvrdé, bílkovinných plodin, rýže, bramborového škrobu a skořápkového ovoce, kde klesající účinnost zbývajících plateb vázaných na produkci podporuje volbu podpory oddělené od produkce. V případě lnu a konopí, sušených krmiv a bramborového škrobu by mělo dojít k oddělení u podpory pro zpracování a příslušné částky by měly být začleněny do režimu jednotné platby. Pokud jde o bílkovinné plodiny, rýži, bramborový škrob, skořápkové ovoce a len a konopí, je vhodné, aby v zájmu poskytnutí možnosti přizpůsobení producentům se podpory v těchto odvětvích od roku 2012 začlenily do režimu jednotné platby a zároveň se členským státům umožnilo, aby s výjimkou podpor pro zpracování, které jsou upraveny nařízením (ES) č. 1234/2007, rozhodly o dřívějším datu pro jejich začlenění. Pokud jde o skořápkové ovoce, členské státy by měly mít možnost pokračovat ve vyplácení vnitrostátní části podpory způsobem vázaným na produkci, aby se zmírnily účinky oddělení podpory od produkce. |
| --- | --- |

(40)

Oddělení přímé podpory od produkce a zavedení režimu jednotné platby byly základními prvky v procesu reformy SZP. V roce 2003 však pro zachování zvláštní podpory u řady plodin hovořilo několik důvodů. Zkušenosti s uplatňováním nařízení (ES) č. 1782/2003 spolu s vývojem situace na trhu naznačují, že režimy, které v roce 2003 zůstaly mimo režim jednotné platby, lze nyní do uvedeného režimu začlenit, a podpořit tak udržitelné zemědělství, které se bude více orientovat na trh. To se týká zejména odvětví olivového oleje, kde podpora vázaná na produkci byla použita pouze marginálně, jakož i plateb u pšenice tvrdé, bílkovinných plodin, rýže, bramborového škrobu a skořápkového ovoce, kde klesající účinnost zbývajících plateb vázaných na produkci podporuje volbu podpory oddělené od produkce. V případě lnu a konopí, sušených krmiv a bramborového škrobu by mělo dojít k oddělení u podpory pro zpracování a příslušné částky by měly být začleněny do režimu jednotné platby. Pokud jde o bílkovinné plodiny, rýži, bramborový škrob, skořápkové ovoce a len a konopí, je vhodné, aby v zájmu poskytnutí možnosti přizpůsobení producentům se podpory v těchto odvětvích od roku 2012 začlenily do režimu jednotné platby a zároveň se členským státům umožnilo, aby s výjimkou podpor pro zpracování, které jsou upraveny nařízením (ES) č. 1234/2007, rozhodly o dřívějším datu pro jejich začlenění. Pokud jde o skořápkové ovoce, členské státy by měly mít možnost pokračovat ve vyplácení vnitrostátní části podpory způsobem vázaným na produkci, aby se zmírnily účinky oddělení podpory od produkce.

| (41) | V důsledku začlenění dalších odvětví do režimu jednotné platby je třeba stanovit výpočet nové úrovně podpory individuálních příjmů v rámci uvedeného režimu. V případě skořápkového ovoce, bramborového škrobu, lnu a konopí a sušených krmiv by mělo ke zvýšení dojít na základě podpory, kterou zemědělci obdrželi v posledních letech. V případě začlenění plateb, které byly z režimu jednotné platby částečně vyloučeny, by však členské státy měly mít možnost rozhodnout se, že použijí původní referenční období. Pokud jde o bramborový škrob, částky pro distribuci v Německu a Nizozemsku by měly zohlednit přeshraniční dodávky bramborového škrobu vyprodukovaného v jednom z těchto členských států za účelem jeho zpracování ve státě druhém. Členské státy by dále měly mít možnost, aby v zájmu pokrytí konkrétních potřeb svých zemědělských odvětví a zajištění toho, že podpora, kterou zemědělci v minulosti obdrželi nebude prudce snížena, použily v určitém rozsahu finanční prostředky, které mají být začleněny do režimu jednotné platby, na podporu zemědělců, kteří vykonávali určité zemědělské činnosti v jiných odvětvích v průběhu stejných let, jako využívání travních porostů nebo chov zvířat. |
| --- | --- |

(41)

V důsledku začlenění dalších odvětví do režimu jednotné platby je třeba stanovit výpočet nové úrovně podpory individuálních příjmů v rámci uvedeného režimu. V případě skořápkového ovoce, bramborového škrobu, lnu a konopí a sušených krmiv by mělo ke zvýšení dojít na základě podpory, kterou zemědělci obdrželi v posledních letech. V případě začlenění plateb, které byly z režimu jednotné platby částečně vyloučeny, by však členské státy měly mít možnost rozhodnout se, že použijí původní referenční období. Pokud jde o bramborový škrob, částky pro distribuci v Německu a Nizozemsku by měly zohlednit přeshraniční dodávky bramborového škrobu vyprodukovaného v jednom z těchto členských států za účelem jeho zpracování ve státě druhém. Členské státy by dále měly mít možnost, aby v zájmu pokrytí konkrétních potřeb svých zemědělských odvětví a zajištění toho, že podpora, kterou zemědělci v minulosti obdrželi nebude prudce snížena, použily v určitém rozsahu finanční prostředky, které mají být začleněny do režimu jednotné platby, na podporu zemědělců, kteří vykonávali určité zemědělské činnosti v jiných odvětvích v průběhu stejných let, jako využívání travních porostů nebo chov zvířat.

| (42) | Nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovilo zvláštní podporu pro energetické plodiny s cílem napomoci rozvoji daného odvětví. Díky nejnovějšímu vývoji v odvětví bioenergie, a zejména díky značné poptávce po těchto produktech na mezinárodních trzích a zavedení závazných cílů ohledně podílu bioenergie na celkové spotřebě paliv do roku 2020, již neexistuje dostatečný důvod pro poskytování zvláštní podpory pro energetické plodiny. |
| --- | --- |

(42)

Nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovilo zvláštní podporu pro energetické plodiny s cílem napomoci rozvoji daného odvětví. Díky nejnovějšímu vývoji v odvětví bioenergie, a zejména díky značné poptávce po těchto produktech na mezinárodních trzích a zavedení závazných cílů ohledně podílu bioenergie na celkové spotřebě paliv do roku 2020, již neexistuje dostatečný důvod pro poskytování zvláštní podpory pro energetické plodiny.

| (43) | Při začlenění odvětví bavlny do režimu jednotné platby se považovalo za nezbytné ponechat možnost spojení části podpory s pěstováním bavlny prostřednictvím zvláštní podpory na hektar, na který lze poskytnout podporu, aby se zabránilo jakémukoli riziku narušení organizace produkce v regionech s produkcí bavlny. Tato možnost by měla být zachována v souladu s cíli stanovenými v protokolu č. 4 o bavlně připojeném k aktu o přistoupení z roku 1979. |
| --- | --- |

(43)

Při začlenění odvětví bavlny do režimu jednotné platby se považovalo za nezbytné ponechat možnost spojení části podpory s pěstováním bavlny prostřednictvím zvláštní podpory na hektar, na který lze poskytnout podporu, aby se zabránilo jakémukoli riziku narušení organizace produkce v regionech s produkcí bavlny. Tato možnost by měla být zachována v souladu s cíli stanovenými v protokolu č. 4 o bavlně připojeném k aktu o přistoupení z roku 1979.

| (44) | Aby se zmírnily účinky restrukturalizačního procesu v členských státech, které poskytly restrukturalizační podporu podle nařízení Rady (ES) č. 320/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství (16), měla by zůstat zachována podpora stanovená pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny pro maximálně pět po sobě následujících let. |
| --- | --- |

(44)

Aby se zmírnily účinky restrukturalizačního procesu v členských státech, které poskytly restrukturalizační podporu podle nařízení Rady (ES) č. 320/2006 ze dne 20. února 2006, kterým se zavádí dočasný režim restrukturalizace cukrovarnického průmyslu ve Společenství (16), měla by zůstat zachována podpora stanovená pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny pro maximálně pět po sobě následujících let.

| (45) | Při začlenění odvětví ovoce a zeleniny do režimu jednotné platby byla pro jahody a maliny stanovena dočasná podpora na plochu vázaná na produkci. Je vhodné, aby poskytování této podpory bylo prodlouženo nad její původní časový rámec a zároveň se stanovilo oddělení této podpory od produkce. V zájmu zohlednění těchto skutečností je třeba upravit vnitrostátní stropy. |
| --- | --- |

(45)

Při začlenění odvětví ovoce a zeleniny do režimu jednotné platby byla pro jahody a maliny stanovena dočasná podpora na plochu vázaná na produkci. Je vhodné, aby poskytování této podpory bylo prodlouženo nad její původní časový rámec a zároveň se stanovilo oddělení této podpory od produkce. V zájmu zohlednění těchto skutečností je třeba upravit vnitrostátní stropy.

| (46) | Režim jednotné platby na plochu, který je přechodným zjednodušeným režimem podpory pro poskytování přímých plateb v nových členských státech na základě plochy, prokázal, že je účinným a jednoduchým režimem pro poskytování podpory příjmů zemědělcům v nových členských státech. V zájmu zjednodušení by nové členské státy, které se rozhodly tento režim uplatňovat, měly mít možnost jej až do konce roku 2013 nadále využívat. |
| --- | --- |

(46)

Režim jednotné platby na plochu, který je přechodným zjednodušeným režimem podpory pro poskytování přímých plateb v nových členských státech na základě plochy, prokázal, že je účinným a jednoduchým režimem pro poskytování podpory příjmů zemědělcům v nových členských státech. V zájmu zjednodušení by nové členské státy, které se rozhodly tento režim uplatňovat, měly mít možnost jej až do konce roku 2013 nadále využívat.

| (47) | Pokud jde o reformy v odvětví cukru a v odvětví ovoce a zeleniny a jejich začlenění do režimu jednotné platby, měly by mít ty členské státy, které zvolily uplatňování režimu jednotné platby na plochu, možnost poskytovat pěstitelům cukrové řepy, třtiny a čekanky a pěstitelům některého ovoce a zeleniny podporu příjmů ve formě oddělených plateb. Podobně by měly mít tyto členské státy možnost vyplácet oddělenou zvláštní podporu za podobných podmínek, jaké se používají v ostatních členských státech. |
| --- | --- |

(47)

Pokud jde o reformy v odvětví cukru a v odvětví ovoce a zeleniny a jejich začlenění do režimu jednotné platby, měly by mít ty členské státy, které zvolily uplatňování režimu jednotné platby na plochu, možnost poskytovat pěstitelům cukrové řepy, třtiny a čekanky a pěstitelům některého ovoce a zeleniny podporu příjmů ve formě oddělených plateb. Podobně by měly mít tyto členské státy možnost vyplácet oddělenou zvláštní podporu za podobných podmínek, jaké se používají v ostatních členských státech.

| (48) | V důsledku postupného zavádění přímých plateb v nových členských státech by mělo být novým členským státům umožněno, aby poskytovaly doplňkové vnitrostátní přímé platby. Měly by být zachovány podmínky pro poskytování těchto plateb. |
| --- | --- |

(48)

V důsledku postupného zavádění přímých plateb v nových členských státech by mělo být novým členským státům umožněno, aby poskytovaly doplňkové vnitrostátní přímé platby. Měly by být zachovány podmínky pro poskytování těchto plateb.

| (49) | Některé chyby v počátečním přiznávání platebních nároků členskými státy vedly k vyplácení značně vysokých částek zemědělcům. Tento nesoulad se až do přijetí nápravných opatření obvykle řeší finanční opravou. Pro členské státy by však nezbytná oprava, vzhledem k času, který od přiznání prvních platebních nároků uplynul, znamenala nepřiměřenou právní a správní překážku. V zájmu právní jistoty je proto třeba uvést přiznání těchto plateb do souladu s právními předpisy. |
| --- | --- |

(49)

Některé chyby v počátečním přiznávání platebních nároků členskými státy vedly k vyplácení značně vysokých částek zemědělcům. Tento nesoulad se až do přijetí nápravných opatření obvykle řeší finanční opravou. Pro členské státy by však nezbytná oprava, vzhledem k času, který od přiznání prvních platebních nároků uplynul, znamenala nepřiměřenou právní a správní překážku. V zájmu právní jistoty je proto třeba uvést přiznání těchto plateb do souladu s právními předpisy.

| (50) | V souladu s nařízením (ES) č. 1782/2003 se Španělsko, Francie a Portugalsko rozhodly vyloučit z režimu jednotné platby přímé platby poskytované ve francouzských zámořských departementech, na Azorách a Madeiře a na Kanárských ostrovech a poskytnout je za podmínek stanovených v hlavě IV uvedeného nařízení. Část podpory uvedená v dané hlavě byla zcela začleněna do režimu jednotné platby. V zájmu zjednodušení a zohlednění zvláštní situace nejvzdálenějších regionů by poskytování takovéto podpory mělo být spravováno v rámci podpůrných programů podle nařízení (ES) č. 247/2006 ze dne 30. ledna 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie (17). Za tím účelem by měly být příslušné finanční prostředky převedeny z vnitrostátních stropů pro přímé platby na finanční částku uvedenou v daném nařízení. Tyto převody by se měly uskutečnit až v roce 2010, aby měly dotčené členské státy možnost přizpůsobit programy podpory. Do té doby se budou přímé platby uplatňovat v nejvzdálenějších regionech za podmínek stanovených v nařízení (ES) č. 1782/2003. Nařízení (ES) č. 247/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(50)

V souladu s nařízením (ES) č. 1782/2003 se Španělsko, Francie a Portugalsko rozhodly vyloučit z režimu jednotné platby přímé platby poskytované ve francouzských zámořských departementech, na Azorách a Madeiře a na Kanárských ostrovech a poskytnout je za podmínek stanovených v hlavě IV uvedeného nařízení. Část podpory uvedená v dané hlavě byla zcela začleněna do režimu jednotné platby. V zájmu zjednodušení a zohlednění zvláštní situace nejvzdálenějších regionů by poskytování takovéto podpory mělo být spravováno v rámci podpůrných programů podle nařízení (ES) č. 247/2006 ze dne 30. ledna 2006, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie (17). Za tím účelem by měly být příslušné finanční prostředky převedeny z vnitrostátních stropů pro přímé platby na finanční částku uvedenou v daném nařízení. Tyto převody by se měly uskutečnit až v roce 2010, aby měly dotčené členské státy možnost přizpůsobit programy podpory. Do té doby se budou přímé platby uplatňovat v nejvzdálenějších regionech za podmínek stanovených v nařízení (ES) č. 1782/2003. Nařízení (ES) č. 247/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (51) | Je třeba stanovit, že se na ustanovení tohoto nařízení, která by mohla vést k případnému poskytnutí státní podpory ze strany členského státu, nevztahují pravidla o státní podpoře, pokud v tomto nařízení není stanoveno jinak, za předpokladu, že dotčená ustanovení obsahují příslušné podmínky pro poskytnutí podpory nebo počítají se stanovením těchto podmínek Komisí za účelem zabránění nežádoucímu narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(51)

Je třeba stanovit, že se na ustanovení tohoto nařízení, která by mohla vést k případnému poskytnutí státní podpory ze strany členského státu, nevztahují pravidla o státní podpoře, pokud v tomto nařízení není stanoveno jinak, za předpokladu, že dotčená ustanovení obsahují příslušné podmínky pro poskytnutí podpory nebo počítají se stanovením těchto podmínek Komisí za účelem zabránění nežádoucímu narušení hospodářské soutěže.

| (52) | Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijímána v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES (18) ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi. |
| --- | --- |

(52)

Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijímána v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES (18) ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi.

| (53) | Aby mohly mechanismy zjednodušení zavedené tímto nařízením a zejména zrušení povinného vyjímání půdy z produkce přinést užitek jak členským státům, tak i zemědělcům, mělo by se toto nařízení uplatňovat od 1. ledna 2009. Nicméně ustanovení, která mohou omezit práva zemědělců nebo zavést nové povinnosti, mimo jiné povinnosti související s podmíněností, které zemědělci musí v průběhu celého roku dodržovat, měly by nové povinnosti začít platit až od roku 2010 a v případě standardu o zřízení ochranných pásem podél vodních toků až ode dne 1. ledna 2012. Členské státy by měly mít dále dostatek času na provedení ustanovení umožňujících další oddělování přímých plateb od produkce a ustanovení umožňujících jim přezkoumat rozhodnutí přijatá v souvislosti s reformou z roku 2003. Z toho důvodu by se měla příslušná ustanovení tohoto nařízení použít až od roku 2010 a zrušené nařízení (ES) č. 1782/2003 by se mělo v průběhu roku 2009 uplatňovat pouze na ty režimy podpor, které budou do režimu jednotné platby začleněny od roku 2010, |
| --- | --- |

(53)

Aby mohly mechanismy zjednodušení zavedené tímto nařízením a zejména zrušení povinného vyjímání půdy z produkce přinést užitek jak členským státům, tak i zemědělcům, mělo by se toto nařízení uplatňovat od 1. ledna 2009. Nicméně ustanovení, která mohou omezit práva zemědělců nebo zavést nové povinnosti, mimo jiné povinnosti související s podmíněností, které zemědělci musí v průběhu celého roku dodržovat, měly by nové povinnosti začít platit až od roku 2010 a v případě standardu o zřízení ochranných pásem podél vodních toků až ode dne 1. ledna 2012. Členské státy by měly mít dále dostatek času na provedení ustanovení umožňujících další oddělování přímých plateb od produkce a ustanovení umožňujících jim přezkoumat rozhodnutí přijatá v souvislosti s reformou z roku 2003. Z toho důvodu by se měla příslušná ustanovení tohoto nařízení použít až od roku 2010 a zrušené nařízení (ES) č. 1782/2003 by se mělo v průběhu roku 2009 uplatňovat pouze na ty režimy podpor, které budou do režimu jednotné platby začleněny od roku 2010,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

HLAVA I

OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Oblast působnosti

Toto nařízení stanoví:

| a) | společná pravidla pro přímé platby; |
| --- | --- |

a)

společná pravidla pro přímé platby;

| b) | režim podpory příjmů pro zemědělce (dále jen „režim jednotné platby“); |
| --- | --- |

b)

režim podpory příjmů pro zemědělce (dále jen „režim jednotné platby“);

| c) | přechodný zjednodušený režim podpory příjmů pro zemědělce v nových členských státech vymezených v čl. 2 písm. g) (dále jen „režim jednotné platby na plochu“); |
| --- | --- |

c)

přechodný zjednodušený režim podpory příjmů pro zemědělce v nových členských státech vymezených v čl. 2 písm. g) (dále jen „režim jednotné platby na plochu“);

| d) | režimy podpory pro zemědělce, kteří produkují rýži, brambory určené pro výrobu škrobu, bílkovinné plodiny, skořápkové ovoce, osivo, bavlnu, cukr, ovoce a zeleninu, skopové a kozí maso a hovězí a telecí maso; |
| --- | --- |

d)

režimy podpory pro zemědělce, kteří produkují rýži, brambory určené pro výrobu škrobu, bílkovinné plodiny, skořápkové ovoce, osivo, bavlnu, cukr, ovoce a zeleninu, skopové a kozí maso a hovězí a telecí maso;

| e) | rámec umožňující novým členským státům vymezeným v čl. 2 písm. g) doplňovat přímé platby. |
| --- | --- |

e)

rámec umožňující novým členským státům vymezeným v čl. 2 písm. g) doplňovat přímé platby.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se:

| a) | „zemědělcem“ rozumí fyzická nebo právnická osoba či skupina fyzických nebo právnických osob, nehledě na právní formu skupiny a jejích členů podle vnitrostátních právních předpisů jednotlivých členských států, jejíž zemědělský podnik se nachází na území Společenství podle článku 299 Smlouvy a která vykonává zemědělskou činnost; |
| --- | --- |

a)

„zemědělcem“ rozumí fyzická nebo právnická osoba či skupina fyzických nebo právnických osob, nehledě na právní formu skupiny a jejích členů podle vnitrostátních právních předpisů jednotlivých členských států, jejíž zemědělský podnik se nachází na území Společenství podle článku 299 Smlouvy a která vykonává zemědělskou činnost;

| b) | „zemědělským podnikem“ rozumí soubor všech produkčních jednotek spravovaných zemědělcem, které se nacházejí na území stejného členského státu; |
| --- | --- |

b)

„zemědělským podnikem“ rozumí soubor všech produkčních jednotek spravovaných zemědělcem, které se nacházejí na území stejného členského státu;

| c) | „zemědělskou činností“ rozumí produkce, chov zvířat nebo pěstování zemědělských produktů, včetně sklizně, dojení, plemenářské činnosti a chovu zvířat pro zemědělské účely nebo udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu podle článku 6; |
| --- | --- |

c)

„zemědělskou činností“ rozumí produkce, chov zvířat nebo pěstování zemědělských produktů, včetně sklizně, dojení, plemenářské činnosti a chovu zvířat pro zemědělské účely nebo udržování půdy v dobrém zemědělském a environmentálním stavu podle článku 6;

| d) | „přímou platbou“ rozumí platba poskytnutá přímo zemědělcům v rámci jednoho z režimů podpory uvedených v příloze I; |
| --- | --- |

d)

„přímou platbou“ rozumí platba poskytnutá přímo zemědělcům v rámci jednoho z režimů podpory uvedených v příloze I;

| e) | „platbami za daný kalendářní rok“ nebo „platbami během reprezentativního období“ rozumějí platby, které byly poskytnuty nebo mají být poskytnuty za dotyčný rok/dotyčná léta, včetně všech plateb, které mají být poskytnuty za jiná období začínající v daném kalendářním roce/daných kalendářních letech; |
| --- | --- |

e)

„platbami za daný kalendářní rok“ nebo „platbami během reprezentativního období“ rozumějí platby, které byly poskytnuty nebo mají být poskytnuty za dotyčný rok/dotyčná léta, včetně všech plateb, které mají být poskytnuty za jiná období začínající v daném kalendářním roce/daných kalendářních letech;

| f) | „zemědělskými produkty“ rozumějí produkty uvedené v příloze I Smlouvy, avšak s výjimkou produktů rybolovu, jakož i bavlna; |
| --- | --- |

f)

„zemědělskými produkty“ rozumějí produkty uvedené v příloze I Smlouvy, avšak s výjimkou produktů rybolovu, jakož i bavlna;

| g) | „novými členskými státy“ rozumějí Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko; |
| --- | --- |

g)

„novými členskými státy“ rozumějí Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko;

| h) | „zemědělskou plochou“ rozumí jakákoli plocha orné půdy, stálých pastvin nebo trvalých kultur. |
| --- | --- |

h)

„zemědělskou plochou“ rozumí jakákoli plocha orné půdy, stálých pastvin nebo trvalých kultur.

Článek 3

Financování přímých plateb

Režimy podpor uvedené v příloze I tohoto nařízení jsou financovány v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1290/2005.

HLAVA II

OBECNÁ USTANOVENÍ O PŘÍMÝCH PLATBÁCH

KAPITOLA 1

Podmíněnost

Článek 4

Hlavní požadavky

1.   Zemědělec, který dostává přímé platby, splňuje povinné požadavky na hospodaření uvedené v příloze II, jakož i požadavky týkající se dobrého zemědělského a environmentálního stavu podle článku 6.

Povinnosti uvedené v prvním pododstavci se použijí, pouze pokud se týkají zemědělské činnosti zemědělce nebo zemědělské plochy zemědělského podniku.

2.   Příslušný vnitrostátní orgán poskytne zemědělci, mimo jiné elektronickou cestou, seznam povinných požadavků na hospodaření a požadavky týkající se dobrého zemědělského a environmentálního stavu, které mají být dodrženy.

Článek 5

Povinné požadavky na hospodaření

1.   Povinné požadavky na hospodaření uvedené v příloze II, jsou stanoveny právními předpisy Společenství v těchto oblastech:

| a) | veřejné zdraví, zdraví zvířat a rostlin; |
| --- | --- |

a)

veřejné zdraví, zdraví zvířat a rostlin;

| b) | životní prostředí; |
| --- | --- |

b)

životní prostředí;

| c) | dobré životní podmínky zvířat. |
| --- | --- |

c)

dobré životní podmínky zvířat.

2.   Ustanovení uvedená v příloze II se použijí v platném znění a v případě směrnic ve znění provedeném členskými státy.

Článek 6

Dobrý zemědělský a environmentální stav

1.   Členské státy dbají na to, aby veškerá zemědělská půda, a zejména půda, která se již nevyužívá pro účely produkce, byla udržována v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. Na základě rámce stanoveného v příloze III stanoví členské státy na vnitrostátní nebo regionální úrovni minimální požadavky týkající se dobrého zemědělského a environmentálního stavu, které zohledňují charakteristiky dotyčných oblastí, zejména půdní a klimatické podmínky, stávající způsoby hospodaření, využití půdy, střídání plodin, zemědělské praktiky a strukturu zemědělských podniků. Členské státy nesmí stanovit minimální požadavky, které nejsou uvedeny v tomto rámci.

Standardy uvedené ve třetím sloupci přílohy III nejsou povinné, s výjimkou případů, kdy:

| a) | členský stát před 1. lednem 2009 určil pro takovýto standard minimální požadavek pro dobrý zemědělský a environmentální stav, nebo |
| --- | --- |

a)

členský stát před 1. lednem 2009 určil pro takovýto standard minimální požadavek pro dobrý zemědělský a environmentální stav, nebo

| b) | jsou v daném členském státě uplatňovány vnitrostátní předpisy upravující tento standard. |
| --- | --- |

b)

jsou v daném členském státě uplatňovány vnitrostátní předpisy upravující tento standard.

2.   Jiné členské státy než nové členské státy zajistí, aby půda využívaná jako stálé pastviny ke dni stanovenému pro žádosti o podporu na plochu pro rok 2003 zůstala vyčleněna pro toto využití. Nové členské státy, jiné než Bulharsko a Rumunsko, zajistí, aby půda využívaná jako stálé pastviny k 1. květnu 2004 zůstala vyčleněna pro toto využití. Bulharsko a Rumunsko zajistí, aby půda využívaná jako stálé pastviny k 1. lednu 2007 zůstala vyčleněna pro toto využití.

V řádně odůvodněných případech se však členský stát může odchýlit od prvního pododstavce pod podmínkou, že přijme opatření s cílem zabránit značnému snížení své celkové plochy stálých pastvin.

První pododstavec se nepoužije na půdu využívanou jako stálé pastviny určené k zalesnění, pokud je takové zalesnění slučitelné se životním prostředím, s výjimkou pěstování vánočních stromků a rychle rostoucích dřevin.

KAPITOLA 2

Modulace a finanční kázeň

Článek 7

Modulace

1.   Veškeré částky přímých plateb, které mají být zemědělci poskytnuty v daném kalendářním roce, převyšující částku 5 000 EUR, se až do roku 2012 každý rok snižují o tato procenta:

| a) | 7 % v roce 2009, |
| --- | --- |

a)

7 % v roce 2009,

| b) | 8 % v roce 2010, |
| --- | --- |

b)

8 % v roce 2010,

| c) | 9 % v roce 2011, |
| --- | --- |

c)

9 % v roce 2011,

| d) | 10 % v roce 2012. |
| --- | --- |

d)

10 % v roce 2012.

2.   Snížení uvedená v odstavci 1 se zvyšují o 4 procentní body pro částky vyšší než 300 000 EUR.

3.   Odstavce 1 a 2 se nepoužijí na přímé platby poskytované zemědělcům ve francouzských zámořských departementech, na Azorách a Madeiře a na Kanárských ostrovech a ostrovech v Egejském moři.

Článek 8

Stropy netto

1.   Aniž je dotčen článek 11 tohoto nařízení, nesmí být celkové netto částky přímých plateb, které mohou být v daném členském státě poskytnuty na kalendářní rok po použití článků 7 a 10 tohoto nařízení a článku 1 nařízení (ES) č. 378/2007 a s výjimkou přímých plateb poskytovaných podle nařízení (ES) č. 247/2006 a (ES) č. 1405/2006, vyšší než stropy stanovené v příloze IV tohoto nařízení. Členské státy popřípadě v zájmu dodržení stropů stanovených v této příloze přikročí k lineárnímu snížení částek přímých plateb, na něž se vztahuje snížení podle článků 7 a 10 tohoto nařízení a článku 1 nařízení (ES) č. 378/2007.

2.   Komise postupem podle čl. 141 odst. 2 tohoto nařízení přezkoumá stropy stanovené v příloze IV tohoto nařízení, aby se zohlednily:

| a) | úpravy celkové maximální výše přímých plateb, které mohou být poskytnuty; |
| --- | --- |

a)

úpravy celkové maximální výše přímých plateb, které mohou být poskytnuty;

| b) | úpravy systému dobrovolné modulace podle nařízení (ES) č. 378/2007; |
| --- | --- |

b)

úpravy systému dobrovolné modulace podle nařízení (ES) č. 378/2007;

| c) | strukturální změny zemědělských podniků; |
| --- | --- |

c)

strukturální změny zemědělských podniků;

| d) | převody do Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) podle článku 136 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

d)

převody do Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) podle článku 136 tohoto nařízení.

Článek 9

Částky vyplývající z modulace

1.   Částky vyplývající z uplatnění snížení podle článku 7 tohoto nařízení v jiných než nových členských státech jsou k dispozici jako doplňková podpora Společenství pro opatření v rámci programů rozvoje venkova financovaných z EZFRV, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1698/2005, v souladu s podmínkami uvedenými v tomto článku.

2.   Částky odpovídající jednomu procentnímu bodu jsou přiděleny členským státům, kde byly odpovídající částky vytvořeny. Částky odpovídající snížení o 4 procentní body jsou rozděleny mezi dotyčné členské státy postupem podle čl. 141 odst. 2 na základě těchto kritérií:

| a) | zemědělská plocha; |
| --- | --- |

a)

zemědělská plocha;

| b) | zaměstnanost v zemědělství; |
| --- | --- |

b)

zaměstnanost v zemědělství;

| c) | hrubý domácí produkt (HDP) na obyvatele v paritě kupní síly. |
| --- | --- |

c)

hrubý domácí produkt (HDP) na obyvatele v paritě kupní síly.

Každý z dotyčných členských států však obdrží alespoň 80 % celkových částek uvedených v prvním pododstavci vytvořených v tomto členském státě.

3.   Odchylně od odst. 2 druhého pododstavce, pokud v členském státě přesáhne podíl žita na jeho celkové produkci obilovin v průměru 5 % za období let 2000–2002 a jeho produkce představuje ve stejném období více než 50 % celkové produkce žita Společenství, je nejméně 90 % částek vytvořených v dotyčném členském státě modulací znovu vyčleněno pro tento členský stát, a to až do roku 2013 včetně.

V tomto případě, aniž jsou dotčeny možnosti stanovené v článku 68, je alespoň 10 % částky přidělené dotyčnému členskému státu vyčleněno na opatření podle odstavce 1 tohoto článku v regionech produkujících žito.

Pro účely tohoto odstavce se „obilovinami“ rozumějí produkty uvedené v příloze V.

4.   Zbývající částka vyplývající z použití čl. 7 odst. 1 a částky vyplývající z použití čl. 7 odst. 2 se postupem podle čl. 141 odst. 2 přidělí členskému státu, v němž byly odpovídající částky vytvořeny. Použijí se v souladu s čl. 69 odst. 5a nařízení (ES) č. 1698/2005.

Článek 10

Zvláštní pravidla pro modulaci v nových členských státech

1.   Článek 7 se vztahuje na zemědělce v novém členském státě v daném kalendářním roce, pouze pokud úroveň přímých plateb použitelná v uvedeném členském státě pro uvedený kalendářní rok podle článku 121 je přinejmenším rovna úrovni v jiných než nových členských státech, s přihlédnutím ke snížením uplatněným podle čl. 7 odst. 1.

2.   Jestliže se článek 7 vztahuje na zemědělce v novém členském státě, omezí se procenta použitelná podle čl. 7 odst. 1 na rozdíl mezi úrovní přímých plateb použitelnou na přímé platby podle článku 121 a úrovní v jiných než nových členských státech, s přihlédnutím ke snížením uplatněným podle čl. 7 odst. 1.

3.   Jakákoli částka vyplývající z použití čl. 7 odst. 1 a 2 se postupem podle čl. 141 odst. 2 přidělí novému členskému státu, v němž byly odpovídající částky vytvořeny. Použijí se v souladu s čl. 69 odst. 5a nařízení (ES) č. 1698/2005.

Článek 11

Finanční kázeň

1.   S cílem zajistit, aby částky určené k financování výdajů souvisejících s trhem a přímé platby SZP, které se v současné době nacházejí pod okruhem 2 přílohy I interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (19), respektovaly roční stropy stanovené v rozhodnutí zástupců vlád členských států, zasedajících v Radě 2002/929/ES ze dne 18. listopadu 2002, o závěrech Evropské rady zasedající ve dnech 24. a 25. října 2002 v Bruselu (20), se úprava přímých plateb stanoví v případě, že odhady financování výše uvedených opatření pod okruhem 2 pro daný rozpočtový rok zvýšené o částky uvedené v článcích 134 a 135 tohoto nařízení a před uplatněním modulace podle článků 7 a 10 tohoto nařízení a čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 378/2007, ukazují, že při zohlednění rozpětí 300 000 000 EUR pod výše uvedeným stropem bude tento strop překročen.

2.   Rada jednající na základě návrhu předloženého Komisí nejpozději do 31. března kalendářního roku, pro který se použijí úpravy uvedené v odstavci 1, stanoví tyto úpravy nejpozději 30. června téhož kalendářního roku.

3.   V rámci použití plánu zvýšení podle článku 121 na všechny přímé platby poskytované v nových členských státech se odstavec 1 tohoto článku nepoužije na nové členské státy do začátku kalendářního roku, ve kterém je úroveň přímých plateb použitelná v nových členských státech alespoň rovna aktuálně použitelné úrovni těchto plateb v jiných než nových členských státech.

KAPITOLA 3

Zemědělský poradenský systém

Článek 12

Zemědělský poradenský systém

1.   Členské státy zavedou poradenský systém pro zemědělce v oblasti obhospodařování půdy a řízení zemědělských podniků (dále jen „zemědělský poradenský systém“) provozovaný jedním či několika určenými orgány nebo soukromými subjekty.

2.   Zemědělský poradenský systém zahrnuje přinejmenším povinné požadavky na hospodaření a požadavky týkající se dobrého zemědělského a environmentálního stavu podle kapitoly 1.

3.   Zemědělci se mohou účastnit zemědělského poradenského systému dobrovolně.

Členské státy mohou podle objektivních kritérií určit prioritní kategorie zemědělců, kteří mají přístup k zemědělskému poradenskému systému.

4.   Do dne 31. prosince 2010 Komise předloží Radě zprávu o používání zemědělského poradenského systému, k níž jsou v případě potřeby přiloženy odpovídající návrhy.

Článek 13

Povinnosti určených orgánů a soukromých subjektů

Aniž jsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy týkající se přístupu veřejnosti k dokumentům, dbají členské státy na to, aby určené orgány a soukromé subjekty podle čl. 12 odst. 1 nesdělovaly žádné osobní nebo jednotlivé informace či údaje, které získají v rámci své poradenské činnosti, jiným osobám, než je zemědělec, který spravuje daný zemědělský podnik, s výjimkou případů nesrovnalosti či porušení zjištěných v rámci této poradenské činnosti, pro které vnitrostátní právní předpisy nebo právní předpisy Společenství stanoví povinnost informovat veřejný orgán, zvláště v případě trestného činu.

KAPITOLA 4

Integrovaný administrativní a kontrolní systém

Článek 14

Oblast působnosti

Každý členský stát zavede a provozuje integrovaný administrativní a kontrolní systém (dále jen „integrovaný systém“).

Integrovaný systém se použije pro režimy podpor uvedené v příloze I.

V nezbytné míře se rovněž použije na správu a kontrolu pravidel stanovených v kapitolách 1 a 2 této hlavy.

Článek 15

Prvky integrovaného systému

1.   Integrovaný systém zahrnuje tyto prvky:

| a) | počítačovou databázi; |
| --- | --- |

a)

počítačovou databázi;

| b) | systém identifikace zemědělských pozemků; |
| --- | --- |

b)

systém identifikace zemědělských pozemků;

| c) | systém identifikace a evidence platebních nároků; |
| --- | --- |

c)

systém identifikace a evidence platebních nároků;

| d) | žádosti o podporu; |
| --- | --- |

d)

žádosti o podporu;

| e) | integrovaný kontrolní systém; |
| --- | --- |

e)

integrovaný kontrolní systém;

| f) | jednotný systém identifikace každého zemědělce předkládajícího žádost o podporu. |
| --- | --- |

f)

jednotný systém identifikace každého zemědělce předkládajícího žádost o podporu.

2.   Integrovaný systém zahrnuje v případě použití článků 52 a 53 tohoto nařízení systém pro identifikaci a evidenci zvířat zavedený v souladu s nařízením (ES) č. 1760/2000 a nařízením (ES) č. 21/2004.

3.   Členské státy mohou do systému identifikace zemědělských pozemků případně zahrnout zeměpisný informační systém pro pěstování oliv.

Článek 16

Počítačová databáze

1.   Do počítačové databáze se pro každý zemědělský podnik zaznamenávají údaje získané ze žádostí o podporu.

Tato databáze zejména umožní přístup prostřednictvím příslušného orgánu členského státu k údajům za kalendářní nebo hospodářské roky od roku 2000. Rovněž umožní přímý a bezprostřední přístup k údajům za čtyři předchozí roky.

2.   Členské státy mohou vytvářet decentralizované databáze pod podmínkou, že tyto databáze, jakož i administrativní postupy pro evidenci a zpřístupňování údajů budou upraveny stejně pro celé území členského státu a budou vzájemně slučitelné, aby bylo možné provádět křížové kontroly.

Článek 17

Systém identifikace zemědělských pozemků

Systém identifikace zemědělských pozemků je vytvořen na základě map a dokumentů evidence pozemků nebo dalších kartografických údajů. Využívá se postupů počítačového zeměpisného informačního systému zahrnujících nejlépe letecké nebo družicové snímky se stejnými standardy, které zaručují přesnost rovnající se alespoň přesnosti kartografie v měřítku 1:10 000.

Článek 18

Systém identifikace a evidence platebních nároků

1.   Systém identifikace a evidence platebních nároků je zaveden tak, aby umožnil ověřování nároků a křížové kontroly s žádostmi o podporu a systémem identifikace zemědělských pozemků.

2.   Systém uvedený v odstavci 1 musí prostřednictvím příslušného orgánu členského státu umožnit přímý a bezprostřední přístup k údajům přinejmenším za poslední čtyři po sobě následující kalendářní roky.

Článek 19

Žádosti o podporu

1.   Zemědělec předkládá každý rok žádost o přímé platby, v níž jsou popřípadě uvedeny:

| a) | všechny zemědělské pozemky zemědělského podniku a v případě, že členský stát použije čl. 15 odst. 3, počet olivovníků a jejich rozmístění na pozemku; |
| --- | --- |

a)

všechny zemědělské pozemky zemědělského podniku a v případě, že členský stát použije čl. 15 odst. 3, počet olivovníků a jejich rozmístění na pozemku;

| b) | platební nároky ohlášené k aktivaci; |
| --- | --- |

b)

platební nároky ohlášené k aktivaci;

| c) | jakékoli další informace stanovené tímto nařízením nebo dotyčným členským státem. |
| --- | --- |

c)

jakékoli další informace stanovené tímto nařízením nebo dotyčným členským státem.

2.   Členské státy poskytnou, mimo jiné elektronickou cestou, předem stanovené tiskopisy na základě ploch určených v předcházejícím roce, jakož i grafické dokumenty uvádějící polohu těchto ploch a případně umístění olivovníků. Členský stát může rozhodnout, že žádost o podporu má obsahovat pouze změny ve vztahu k žádosti o podporu podané v předcházejícím roce.

3.   Členský stát může rozhodnout, že jednotná žádost o podporu zahrnuje několik režimů podpor nebo všechny režimy podpor, které jsou uvedeny v příloze I, nebo jiné režimy podpor.

Článek 20

Ověřování podmínek pro poskytnutí podpory

1.   Členské státy provádějí administrativní kontroly žádostí o podporu, aby ověřily podmínky pro poskytnutí podpory.

2.   Administrativní kontroly doplňuje systém kontrol na místě za účelem ověření podmínek pro poskytnutí podpory. Za tím účelem stanoví členské státy plán výběru zemědělských podniků.

Členské státy mohou pro provádění kontroly zemědělských pozemků na místě využívat techniky dálkového průzkumu Země a globální družicový navigační systém (GNSS).

3.   Každý členský stát určí orgán zodpovědný za koordinaci kontrol uvedených v této kapitole.

Pokud členský stát svěří specializovaným agenturám nebo podnikům některé dílčí práce, jež mají být podle této kapitoly provedeny, bude mít určený orgán nadále dohled nad jejich prováděním a odpovědnost za jejich plnění.

Článek 21

Snížení a vyloučení v případě nedodržení pravidel pro poskytnutí podpory

1.   Aniž je dotčeno jakékoli snížení a vyloučení uvedené v článku 23, pokud se zjistí, že zemědělec nesplňuje podmínky pro poskytnutí podpory stanovené tímto nařízením, je platba nebo část platby, která byla poskytnuta nebo má být poskytnuta a pro kterou byly tyto podmínky splněny, předmětem snížení a vyloučení stanovených postupem podle čl. 141 odst. 2.

2.   Procento snížení závisí na závažnosti, rozsahu, trvání a opakování zjištěného nesplnění podmínek a může vést až k úplnému vyloučení z jednoho nebo více režimů podpory na jeden kalendářní rok nebo na více kalendářních let.

Článek 22

Kontroly podmíněnosti

1.   Členské státy provádějí kontroly na místě, aby ověřily, zda zemědělec dodržuje povinnosti podle kapitoly 1.

2.   Členské státy mohou využít svých stávajících administrativních a kontrolních systémů, aby zajistily dodržování povinných požadavků na hospodaření a požadavků týkajících se dobrého zemědělského a environmentálního stavu.

Tyto systémy, a zejména systém identifikace a evidence zvířat zavedený v souladu se směrnicí Rady 2008/71/ES ze dne 15. července 2008 o identifikaci a evidování prasat (21) a nařízeními (ES) č. 1760/2000 a (ES) č. 21/2004, musí být ve smyslu čl. 26 odst. 1 tohoto nařízení slučitelné s integrovaným systémem.

Článek 23

Snížení nebo vyloučení z plateb v případě nedodržení pravidel podmíněnosti

1.   Pokud nejsou povinné požadavky na hospodaření nebo požadavky týkající se dobrého zemědělského a environmentálního stavu kdykoli v průběhu daného kalendářního roku (dále jen „daný kalendářní rok“) dodrženy a důvodem je jednání nebo opomenutí přičitatelné zemědělci, který předložil žádost o podporu v daném kalendářním roce, je po použití článků 7, 10 a 11 celková výše přímých plateb, které byly nebo mají být dotyčnému zemědělci poskytnuty, snížena nebo vyloučena v souladu s prováděcími pravidly stanovenými v článku 24.

První pododstavec se použije také v případech, kdy dané nedodržení požadavků je důsledkem určitého jednání nebo opomenutí, jež může být přímo přičítáno osobě, na kterou je zemědělská půda převáděna nebo od které je zemědělská půda převáděna.

Pro účely tohoto odstavce se „převodem“ rozumí jakýkoli druh transakce, při níž převodce přestává disponovat příslušnou zemědělskou půdou.

Odchylně od druhého pododstavce, pokud osoba, které lze toto jednání nebo opomenutí přímo přičíst, podala žádost o podporu v daném kalendářním roce, uplatní se od roku 2010 uvedené snížení nebo vyloučení na celkové částky přímých plateb, které byly nebo mají být této osobě poskytnuty.

2.   Bez ohledu na odstavec 1 a v souladu s podmínkami stanovenými v prováděcích pravidlech podle čl. 24 odst. 1 tohoto nařízení, se mohou členské státy rozhodnout neuplatnit na zemědělce a na kalendářní rok snížení nebo vyloučení do výše maximálně 100 EUR.

Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti podle prvního pododstavce, přijme příslušný orgán v následujícím roce opatření nezbytná pro zajištění toho, že zemědělec odstraní zjištěné nedostatky v dodržování povinných požadavků na hospodaření nebo týkajících se dobrého zemědělského a environmentálního stavu. Zjištěné nedostatky a povinnost učinit nápravná opatření se oznámí zemědělci.

Článek 24

Prováděcí pravidla týkající se snížení a vyloučení v případě nedodržení pravidel podmíněnosti

1.   Prováděcí pravidla týkající se snížení a vyloučení podle článku 23 se stanoví postupem podle čl. 141 odst. 2. V této souvislosti je třeba vzít v úvahu závažnost, rozsah, trvalost a opakování zjištěného nedodržení, jakož i kritéria stanovená v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku.

2.   V případě nedbalosti nesmí míra snížení přesáhnout 5 % a v případě opakovaného nedodržení 15 %.

V řádně odůvodněných případech mohou členské státy rozhodnout o tom, že se snížení nepoužije, pokud je případ nedodržení požadavků s ohledem na svou závažnost, rozsah a trvalost považován za méně závažný. Za méně závažné však nelze pokládat případy nedodržení požadavků, jež představují přímé nebezpečí pro lidské zdraví nebo zdraví zvířat.

Pokud zemědělec neučiní okamžitá nápravná opatření a nezačne opět požadavky dodržovat, přijme příslušný orgán nezbytná opatření, která mohou být v případě potřeby omezena na administrativní kontrolu, jejímž cílem je zajistit, aby zemědělec odstranil zjištěné nedostatky v dodržování požadavků. Zjištění méně závažného nedodržení požadavků a povinnost přijmout nápravná opatření se oznámí zemědělci.

3.   V případě úmyslného nedodržení nesmí být míra snížení v zásadě nižší než 20 % a může sahat až k úplnému vyloučení z jednoho či více režimů podpory a lze ji uplatnit na jeden kalendářní rok či na více kalendářních let.

4.   V žádném případě není celková výše snížení a vyloučení za jeden kalendářní rok větší než celková částka podle čl. 23 odst. 1.

Článek 25

Částky vyplývající z podmíněnosti

Částky vyplývající z uplatňování snížení a vyloučení v případě nedodržení požadavků podle kapitoly 1 jsou připsány ve prospěch EZZF. Členské státy mohou zadržet 25 % uvedených částek.

Článek 26

Slučitelnost režimů podpory s integrovaným systémem

1.   Pro účely použití režimů podpory uvedených v příloze VI zajistí členské státy, aby administrativní a kontrolní postupy uplatňované pro tyto režimy byly slučitelné s integrovaným systémem, pokud jde o tyto záležitosti:

| a) | počítačová databáze; |
| --- | --- |

a)

počítačová databáze;

| b) | systémy identifikace zemědělských pozemků; |
| --- | --- |

b)

systémy identifikace zemědělských pozemků;

| c) | administrativní kontroly. |
| --- | --- |

c)

administrativní kontroly.

Za tímto účelem musí být databáze, systémy a kontroly uvedení v písmenech a), b) a c) tohoto pododstavce nastaveny tak, aby mohly fungovat společně nebo aby umožňovaly bezproblémovou a bezkonfliktní vzájemnou výměnu údajů.

2.   Za účelem použití jiných režimů podpory Společenství nebo vnitrostátních režimů podpory, než jsou režimy uvedené v příloze VI, mohou členské státy do svých administrativních a kontrolních postupů začlenit jednu nebo více složek integrovaného systému.

Článek 27

Informace a kontrola

1.   Komise je pravidelně informována o uplatňování integrovaného systému.

Organizuje k tomu výměny názorů s členskými státy.

2.   Zplnomocnění zástupci jmenovaní Komisí mohou poté, co o tom ve vhodnou dobu uvědomí příslušné orgány a v souladu s článkem 37 nařízení (ES) č. 1290/2005, provádět:

| a) | jakékoli posouzení nebo kontrolu týkající se opatření přijatých k vytvoření a zavedení integrovaného systému; |
| --- | --- |

a)

jakékoli posouzení nebo kontrolu týkající se opatření přijatých k vytvoření a zavedení integrovaného systému;

| b) | kontroly ve specializovaných agenturách a podnicích uvedených v čl. 20 odst. 3. |
| --- | --- |

b)

kontroly ve specializovaných agenturách a podnicích uvedených v čl. 20 odst. 3.

3.   Aniž je dotčena odpovědnost členských států za zavedení a používání integrovaného systému, může Komise využít služeb specializovaných osob nebo organizací, aby napomohla zavedení, sledování a využívání integrovaného systému, zejména s cílem poskytnout technické rady příslušným orgánům členských států na jejich žádost.

KAPITOLA 5

Ostatní obecná ustanovení

Článek 28

Minimální požadavky na obdržení přímých plateb

1.   Od roku 2010 neposkytnou členské státy zemědělci přímé platby v jednom z těchto případů:

| a) | pokud celková částka přímých plateb, o kterou bylo zažádáno nebo která má být poskytnuta před uplatněním snížení a vyloučení podle článků 21 a 23 v daném kalendářním roce, je nižší než 100 EUR; nebo |
| --- | --- |

a)

pokud celková částka přímých plateb, o kterou bylo zažádáno nebo která má být poskytnuta před uplatněním snížení a vyloučení podle článků 21 a 23 v daném kalendářním roce, je nižší než 100 EUR; nebo

| b) | pokud plocha zemědělského podniku, na kterou lze poskytnout podporu, u níž bylo zažádáno o přímé platby nebo u níž mají být přímé platby poskytnuty před uplatněním snížení a vyloučení podle článku 21, je nižší než jeden hektar. |
| --- | --- |

b)

pokud plocha zemědělského podniku, na kterou lze poskytnout podporu, u níž bylo zažádáno o přímé platby nebo u níž mají být přímé platby poskytnuty před uplatněním snížení a vyloučení podle článku 21, je nižší než jeden hektar.

Členské státy mohou upravit prahové hodnoty uvedené v prvním pododstavci písm. a) a b) tohoto odstavce v rámci hranic stanovených v příloze VII, aby se zohlednila struktura jejich zemědělské ekonomiky.

Na zemědělce se zvláštními nároky podle čl. 44 odst. 1 se vztahuje podmínka podle prvního pododstavce písm. a) tohoto odstavce.

Příslušné členské státy mohou rozhodnout, že tento odstavec nepoužijí ve francouzských zámořských departamentech, na Azorách a Madeiře a na Kanárských ostrovech a ostrovech v Egejském moři.

Pokud se vyplacená částka sníží v důsledku postupného zavádění přímých plateb podle článku 121 tohoto nařízení, bodu K přílohy VII nařízení (ES) č. 1782/2003 nebo bodu C přílohy IX tohoto nařízení, částka, o kterou bylo zažádáno nebo která má být poskytnuta, se vypočítá na základě konečné částky podpory, kterou má zemědělec obdržet.

2.   Členské státy mohou od roku 2010 stanovit vhodná objektivní a nediskriminační kritéria pro zajištění toho, že se přímé platby neposkytnou fyzické nebo právnické osobě:

| a) | jejíž zemědělské činnosti tvoří pouze nepatrnou část jejích celkových hospodářských činností; nebo |
| --- | --- |

a)

jejíž zemědělské činnosti tvoří pouze nepatrnou část jejích celkových hospodářských činností; nebo

| b) | jejíž hlavním obchodním nebo podnikatelským cílem není zemědělská činnost. |
| --- | --- |

b)

jejíž hlavním obchodním nebo podnikatelským cílem není zemědělská činnost.

3.   Platební nároky neopravňující k platbám během dvou po sobě následujících let v důsledku uplatnění odstavců 1 a 2 se převedou do vnitrostátní rezervy.

Článek 29

Platební podmínky

1.   Nestanoví-li toto nařízení jinak, jsou platby v rámci režimů podpor uvedených v příloze I vyplaceny příjemcům v plné výši.

2.   Platby se provádějí nejvýše ve dvou splátkách za rok během období, které začíná dne 1. prosince a končí dne 30. června následujícího kalendářního roku.

3.   Platby v rámci režimů podpor uvedených v příloze I se neuskuteční, dokud nebude dokončeno ověření podmínek požadovaných pro poskytnutí podpory, které podle článku 20 provádí členský stát.

4.   Odchylně od odstavce 2 tohoto článku může Komise postupem podle čl. 141 odst. 2:

| a) | stanovit zálohy; |
| --- | --- |

a)

stanovit zálohy;

| b) | oprávnit členské státy, aby s ohledem na stav rozpočtu vyplatily před 1. prosincem zálohy v regionech, kde zemědělci z důvodu mimořádných podmínek čelí vážným finančním obtížím:






  i) | až do výše 50 % plateb,
  nebo |
| --- | --- | --- |

b)

oprávnit členské státy, aby s ohledem na stav rozpočtu vyplatily před 1. prosincem zálohy v regionech, kde zemědělci z důvodu mimořádných podmínek čelí vážným finančním obtížím:

i)

až do výše 50 % plateb,

nebo

| ii) | až do výše 80 % plateb, pokud již byly zálohy stanoveny. |
| --- | --- |

ii)

až do výše 80 % plateb, pokud již byly zálohy stanoveny.

Článek 30

Doložka o obcházení

Aniž jsou dotčena jakákoli zvláštní ustanovení v jednotlivých režimech podpory, nebude žádná platba vyplacena příjemcům, u nichž je zjištěno, že uměle vytvořili podmínky požadované pro poskytnutí takových plateb s cílem získat výhodu, která není v souladu s cíli dotyčného režimu podpory.

Článek 31

Vyšší moc nebo mimořádné okolnosti

Pro účely tohoto nařízení jsou vyšší moc nebo mimořádné okolnosti uznány příslušným orgánem v případech, jako je:

| a) | úmrtí zemědělce; |
| --- | --- |

a)

úmrtí zemědělce;

| b) | dlouhodobá pracovní neschopnost zemědělce; |
| --- | --- |

b)

dlouhodobá pracovní neschopnost zemědělce;

| c) | vážná přírodní katastrofa významně zasahující zemědělskou půdu zemědělského podniku; |
| --- | --- |

c)

vážná přírodní katastrofa významně zasahující zemědělskou půdu zemědělského podniku;

| d) | náhodné zničení budov zemědělského podniku určených k chovu zvířat; |
| --- | --- |

d)

náhodné zničení budov zemědělského podniku určených k chovu zvířat;

| e) | epizootie postihující část nebo všechna hospodářská zvířata zemědělce. |
| --- | --- |

e)

epizootie postihující část nebo všechna hospodářská zvířata zemědělce.

Článek 32

Přezkum

Režimy podpor uvedené v příloze I se uplatňují, aniž je dotčen případný přezkum, který se provádí kdykoli s ohledem na hospodářský vývoj a stav rozpočtu.

HLAVA III

REŽIM JEDNOTNÉ PLATBY

KAPITOLA 1

Obecné provádění

Článek 33

Platební nároky

1.   Podpora v rámci režimu jednotné platby se zemědělcům poskytne, pokud:

| a) | jsou držiteli platebních nároků, které získali v souladu s nařízením (ES) č. 1782/2003; |
| --- | --- |

a)

jsou držiteli platebních nároků, které získali v souladu s nařízením (ES) č. 1782/2003;

| b) | získají platební nároky podle tohoto nařízení:






  i) | převodem, |
| --- | --- | --- |

b)

získají platební nároky podle tohoto nařízení:

i)

převodem,

| ii) | z vnitrostátní rezervy, |
| --- | --- |

ii)

z vnitrostátní rezervy,

| iii) | podle přílohy IX, |
| --- | --- |

iii)

podle přílohy IX,

| iv) | podle čl. 47 odst. 2, článku 59, čl. 64 odst. 2 třetího pododstavce, článku 65 a čl. 68 odst. 4 písm. c). |
| --- | --- |

iv)

podle čl. 47 odst. 2, článku 59, čl. 64 odst. 2 třetího pododstavce, článku 65 a čl. 68 odst. 4 písm. c).

2.   Pro účely čl. 47 odst. 2, čl. 57 odst. 6, čl. 64 odst. 2 a článku 65 se má za to, že zemědělec je držitelem platebních nároků, pokud platební nároky byly tomuto zemědělci přiznány nebo na něj byly trvale převedeny.

3.   Na platební nároky při vynětí půdy z produkce stanovené v souladu s čl. 53 odst. 2, čl. 63 odst. 2 a článku 71j nařízení (ES) č. 1782/2003 se nevztahuje předchozí povinné vyjímání půdy z produkce.

Článek 34

Aktivace platebních nároků na hektar, na který lze poskytnout podporu

1.   Podpora v rámci režimu jednotné platby se poskytne zemědělcům po aktivaci platebních nároků na hektar, na který lze poskytnout podporu. Aktivované platební nároky opravňují k vyplacení stanovených částek.

2.   Pro účely této hlavy se „hektarem, na který lze poskytnout podporu“ rozumí:

| a) | jakákoli zemědělská plocha zemědělského podniku, jakož i jakákoli plocha osázená rychle rostoucími dřevinami pěstovanými ve výmladkových plantážích (kód KN ex 0602 90 41), která je využívána k zemědělské činnosti, nebo, pokud je plocha využívána rovněž k nezemědělské činnosti, která je převážně využívána k zemědělské činnosti, a |
| --- | --- |

a)

jakákoli zemědělská plocha zemědělského podniku, jakož i jakákoli plocha osázená rychle rostoucími dřevinami pěstovanými ve výmladkových plantážích (kód KN ex 0602 90 41), která je využívána k zemědělské činnosti, nebo, pokud je plocha využívána rovněž k nezemědělské činnosti, která je převážně využívána k zemědělské činnosti, a

| b) | jakákoli plocha, která opravňovala k poskytování plateb v rámci režimu jednotné platby nebo režimu jednotné platby na plochu v roce 2008, a která






  i) | již nesplňuje definici „plochy, na kterou lze poskytnout podporu“ v důsledku provedení směrnice Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (22) a směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (23) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (24) nebo |
| --- | --- | --- |

b)

jakákoli plocha, která opravňovala k poskytování plateb v rámci režimu jednotné platby nebo režimu jednotné platby na plochu v roce 2008, a která

i)

již nesplňuje definici „plochy, na kterou lze poskytnout podporu“ v důsledku provedení směrnice Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (22) a směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (23) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (24) nebo

| ii) | je po dobu trvání příslušného závazku jednotlivého zemědělce zalesněná podle článku 31 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOF) (25) nebo článku 43 nařízení (ES) č. 1698/2005; nebo podle vnitrostátního režimu, jehož podmínky jsou v souladu s čl. 43 odst. 1, 2 a 3 uvedeného nařízení, nebo |
| --- | --- |

ii)

je po dobu trvání příslušného závazku jednotlivého zemědělce zalesněná podle článku 31 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOF) (25) nebo článku 43 nařízení (ES) č. 1698/2005; nebo podle vnitrostátního režimu, jehož podmínky jsou v souladu s čl. 43 odst. 1, 2 a 3 uvedeného nařízení, nebo

| iii) | je po dobu trvání příslušného závazku jednotlivého zemědělce plochou vyňatou z produkce podle článků 22, 23 a 24 nařízení (ES) č. 1257/1999 nebo článku 39 nařízení (ES) č. 1698/2005. |
| --- | --- |

iii)

je po dobu trvání příslušného závazku jednotlivého zemědělce plochou vyňatou z produkce podle článků 22, 23 a 24 nařízení (ES) č. 1257/1999 nebo článku 39 nařízení (ES) č. 1698/2005.

Komise stanoví postupem podle čl. 141 odst. 2 prováděcí pravidla ohledně využívání hektarů, na které lze poskytnout podporu, k nezemědělské činnosti.

S výjimkou případů vyšší moci nebo mimořádných okolností musí hektary splňovat podmínku pro poskytnutí podpory v průběhu celého kalendářního roku.

Článek 35

Ohlášení hektarů, na které lze poskytnout podporu

1.   Zemědělec ohlásí pozemky odpovídající ploše hektarů, na které lze poskytnout podporu a k nimž se váže platební nárok. S výjimkou případu vyšší moci nebo mimořádných okolností musí zemědělec těmito pozemky disponovat ke dni stanovenému členským státem a toto datum nesmí být pozdější než datum stanovené v uvedeném členském státě pro změnu žádosti o podporu.

2.   Členské státy mohou v řádně odůvodněných případech oprávnit zemědělce k úpravě jeho ohlášení pod podmínkou, že dodrží počet hektarů odpovídající jeho platebním nárokům a podmínky stanovené pro poskytnutí jednotné platby na dotyčnou plochu.

Článek 36

Úprava platebních nároků

Platební nároky na hektar se neupravují, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.

Komise stanoví postupem podle čl. 141 odst. 2 prováděcí pravidla k úpravám platebních nároků od roku 2010, zejména v případě částí nároků.

Článek 37

Kumulace podpor

Plocha, odpovídající počtu hektarů, na něž lze poskytnout podporu, a na kterou byla podána žádost o jednotnou platbu, může být předmětem žádosti o jakoukoli jinou přímou platbu i o jakoukoli jinou podporu, na kterou se toto nařízení nevztahuje, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.

Článek 38

Využití půdy v případě odloženého začlenění odvětví ovoce a zeleniny

Pokud se členský stát rozhodl pro možnost podle čl. 51 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1782/2003 (dále jen „odložené začlenění“), nelze až do dne 31. prosince 2010 poskytnout podporu na pozemky v regionech dotčených rozhodnutím, jestliže jsou využívány pro:

| a) | produkci ovoce a zeleniny; |
| --- | --- |

a)

produkci ovoce a zeleniny;

| b) | produkci konzumních brambor; nebo |
| --- | --- |

b)

produkci konzumních brambor; nebo

| c) | školky. |
| --- | --- |

c)

školky.

V případě odloženého začlenění mohou členské státy rozhodnout, že povolí pěstování vedlejších plodin na hektarech, na něž lze poskytnout podporu, během období nejvýše tří měsíců, které začíná každý rok dne 15. srpna. Na žádost členského státu však může být toto datum postupem podle čl. 141 odst. 2 změněno pro regiony, v nichž se obiloviny z důvodů podnebných podmínek obvykle sklízejí dříve.

Článek 39

Využití půdy k produkci konopí

1.   Na plochy využívané k produkci konopí lze poskytnout podporu pouze tehdy, pokud je obsah tetrahydrokanabinolu v použitých odrůdách nejvýše 0,2 %. Členské státy zřídí systém umožňující ověřit obsah tetrahydrokanabinolu v plodinách pěstovaných na nejméně 30 % ploch osázených konopím. Pokud však členský stát zavede systém předběžného schválení pro uvedené pěstování, činí toto minimum 20 %.

2.   V souladu s postupem podle čl. 141 odst. 2 je poskytnutí platby závislé na použití certifikovaných osiv určitých odrůd.

Článek 40

Vnitrostátní stropy

1.   Pro každý členský stát a každý rok nesmí být celková hodnota všech přiznaných platebních nároků a stropů stanovených podle čl. 51 odst. 2 a čl. 69 odst. 3 tohoto nařízení nebo pro rok 2009 podle čl. 64 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003 vyšší než příslušný vnitrostátní strop stanovený v příloze VIII tohoto nařízení.

V případě přiznání platebních nároků pěstitelům vína Komise upraví s přihlédnutím k nejnovějším údajům, které Komisi poskytly členské státy v souladu s článkem 9 a čl. 102 odst. 6 nařízení Rady (ES) č. 479/2008 ze dne 29. dubna 2008 o společné organizaci trhu s vínem (26), postupem podle čl. 141 odst. 2 tohoto nařízení vnitrostátní stropy uvedené v příloze VIII tohoto nařízení. Členské státy oznámí Komisi do 1. prosince roku předcházejícího úpravě vnitrostátních stropů regionální průměr hodnoty nároků podle bodu B přílohy IX tohoto nařízení.

2.   Členský stát popřípadě použije lineární snížení hodnoty platebních nároků, aby zajistil dodržování stropu uvedeného v příloze VIII.

Článek 41

Vnitrostátní rezerva

1.   Každý členský stát spravuje vnitrostátní rezervu, která zahrnuje rozdíl mezi:

| a) | stropy stanovenými v příloze VIII tohoto nařízení; a |
| --- | --- |

a)

stropy stanovenými v příloze VIII tohoto nařízení; a

| b) | celkovou hodnotou všech přiznaných platebních nároků a stropů stanovených podle čl. 51 odst. 2 a čl. 69 odst. 3 tohoto nařízení nebo, pro rok 2009, stropů stanovených podle čl. 64 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003. |
| --- | --- |

b)

celkovou hodnotou všech přiznaných platebních nároků a stropů stanovených podle čl. 51 odst. 2 a čl. 69 odst. 3 tohoto nařízení nebo, pro rok 2009, stropů stanovených podle čl. 64 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003.

2.   Členské státy mohou použít vnitrostátní rezervu, aby přednostně přiznaly platební nároky zemědělcům, kteří zahajují zemědělskou činnost, přičemž toto přiznání proběhne podle objektivních kritérií a takovým způsobem, aby bylo mezi zemědělci zajištěno rovné zacházení a zabránilo se narušení trhu a hospodářské soutěže.

3.   Členské státy, které nepoužijí čl. 68 odst. 1 písm. c), mohou použít vnitrostátní rezervu ke stanovení platebních nároků pro zemědělce v oblastech podléhajících programům restrukturalizace a rozvoje týkajících se té či oné formy veřejné intervence, s cílem zabránit tomu, aby zemědělská půda byla opuštěna, a vynahradit zemědělcům zvláštní nevýhody uvedených oblastí, přičemž toto stanovení proběhne podle objektivních kritérií a takovým způsobem, aby bylo zajištěno rovné zacházení mezi zemědělci a zabránilo se narušení trhu a hospodářské soutěže.

4.   Členské státy použijí vnitrostátní rezervu k přiznání platebních nároků pro zemědělce, kteří se nacházejí ve zvláštní situaci určené Komisí postupem podle čl. 141 odst. 2, přičemž toto přiznání proběhne podle objektivních kritérií a takovým způsobem, aby bylo zajištěno rovné zacházení mezi zemědělci a zabránilo se narušení trhu a hospodářské soutěže.

5.   Při použití tohoto článku mohou členské státy zvýšit jednotkovou hodnotu a počet platebních nároků přiznaných zemědělcům.

Článek 42

Nevyužité platební nároky

Platební nárok, který nebude aktivován v souladu s článkem 34 po dobu dvou let, se začlení do vnitrostátní rezervy, s výjimkou případů vyšší moci nebo mimořádných okolností. Pokud však jde o rok 2009, platební nároky, které nebyly aktivovány během dvouletého období 2007 až 2008, se do vnitrostátní rezervy nezačlení v případě, že byly aktivovány v roce 2006, a pokud jde o rok 2010, platební nároky, které nebyly aktivovány během dvouletého období 2008 až 2009, se do vnitrostátní rezervy nezačlení v případě, že byly aktivovány v roce 2007.

Článek 43

Převod platebních nároků

1.   Platební nároky mohou být převáděny pouze na zemědělce ze stejného členského státu, kromě případu převodu dědictví nebo předpokládaného dědictví.

I v případě dědictví nebo předpokládaného dědictví se však mohou platební nároky využít pouze v členském státě, kde byly stanoveny.

Členský stát může rozhodnout, že se platební nároky mohou převést nebo využít pouze v rámci jednoho a téhož regionu.

2.   Převody platebních nároků se mohou provádět prodejem nebo jakýmkoli jiným konečným převodem s půdou nebo bez půdy. Naopak pronájem nebo jakákoli podobná transakce jsou povoleny pod podmínkou, že převod platebních nároků je provázen převodem odpovídajícího počtu hektarů, na něž lze poskytnout podporu.

3.   Pokud jsou platební nároky prodávány s půdou nebo bez půdy, mohou členské státy v souladu s obecnými zásadami práva Společenství rozhodnout, že se část prodaných platebních nároků navrátí do vnitrostátní rezervy nebo že se jejich jednotková hodnota sníží ve prospěch vnitrostátní rezervy podle kritérií, která určí Komise postupem podle čl. 141 odst. 2.

Článek 44

Podmínky týkající se zvláštních nároků

1.   Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, vztahují se na platební nároky stanovené podle oddílu 2 kapitoly 3 hlavy III a článku 71m nařízení (ES) č. 1782/2003 jakož i článku 60 a čl. 65 čtvrtého pododstavce tohoto nařízení (dále jen „zvláštní nároky“) podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3 tohoto článku.

2.   Odchylně od čl. 34 odst. 1 dovolí členský stát zemědělci se zvláštními nároky odchýlit se od požadavku aktivovat své platební nároky na odpovídající počet hektarů, na něž lze poskytnout podporu, za předpokladu, že zachová alespoň:

| a) | 50 % zemědělské činnosti vykonávané v referenčním období uvedeném v nařízení (ES) č. 1782/2003 vyjádřené ve velkých dobytčích jednotkách; nebo |
| --- | --- |

a)

50 % zemědělské činnosti vykonávané v referenčním období uvedeném v nařízení (ES) č. 1782/2003 vyjádřené ve velkých dobytčích jednotkách; nebo

| b) | v případě zvláštních nároků stanovených podle článku 60, 50 % zemědělské činnosti vykonávané před přechodem k režimu jednotné platby vyjádřené ve velkých dobytčích jednotkách; nebo |
| --- | --- |

b)

v případě zvláštních nároků stanovených podle článku 60, 50 % zemědělské činnosti vykonávané před přechodem k režimu jednotné platby vyjádřené ve velkých dobytčích jednotkách; nebo

| c) | v případě článku 65, 50 % zemědělské činnosti vykonávané během uplatňování článků 67 a 68 nařízení (ES) č. 1782/2003 vyjádřené ve velkých dobytčích jednotkách. |
| --- | --- |

c)

v případě článku 65, 50 % zemědělské činnosti vykonávané během uplatňování článků 67 a 68 nařízení (ES) č. 1782/2003 vyjádřené ve velkých dobytčích jednotkách.

Pokud však byly zemědělci přiznány zvláštní nároky jak podle nařízení (ES) č. 1782/2003, tak i podle tohoto nařízení, zachová alespoň 50 % nejvyšší úrovně činnosti uvedené v prvním pododstavci.

Podmínka uvedená v prvním pododstavci se nevztahuje na Maltu.

3.   V případě převodu zvláštních nároků v letech 2009, 2010 a 2011 může nabyvatel využít odchylky uvedené v odstavci 2, pouze pokud byly převedeny všechny zvláštní nároky. Od roku 2012 nemůže nabyvatel této odchylky využít, s výjimkou případu dědictví nebo předpokládaného dědictví.

První pododstavec se nevztahuje na Maltu.

Článek 45

Revize platebních nároků

1.   V řádně odůvodněných případech mohou členské státy, které zavedly režim jednotné platby, v souladu s kapitolami 1 až 4 hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003 a v souladu s obecnými zásadami práva Společenství rozhodnout, že v roce 2010 nebo po něm přejdou ke sbližování hodnot platebních nároků.

Má-li se rozhodnutí použít od roku 2010, přijme se do 1. srpna 2009. V ostatních případech se přijme do 1. srpna 2010.

2.   Pro účely odst. 1 prvního pododstavce mohou platební nároky podléhat každoročním postupným úpravám v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii. Pokud taková úprava vede ke snížení hodnoty platebních nároků, učiní se prostřednictvím alespoň tří předem stanovených ročních kroků.

V žádném z těchto ročních kroků uvedených v prvním pododstavci nepřekročí snížení hodnoty jakéhokoli platebního nároku 50 % rozdílu mezi jeho počáteční a konečnou hodnotou. Pokud je snížení hodnoty menší než 10 % počáteční hodnoty, mohou členské státy použít méně než tři kroky.

3.   Členské státy mohou rozhodnout, že použijí tento článek:

| a) | na vhodné zeměpisné úrovni, která se stanoví podle objektivních a nediskriminačních kritérií, jakými jsou jejich institucionální nebo správní struktura nebo zemědělský potenciál. nebo |
| --- | --- |

a)

na vhodné zeměpisné úrovni, která se stanoví podle objektivních a nediskriminačních kritérií, jakými jsou jejich institucionální nebo správní struktura nebo zemědělský potenciál. nebo

| b) | v případě uplatnění čl. 46 odst. 4 v regionu určeném v souladu s čl. 46 odst. 2. |
| --- | --- |

b)

v případě uplatnění čl. 46 odst. 4 v regionu určeném v souladu s čl. 46 odst. 2.

KAPITOLA 2

Regionální a částečné provádění

Oddíl 1

Regionální provádění

Článek 46

Přidělení vnitrostátního stropu uvedeného v článku 40 na regionální úrovni

1.   Členský stát, který zavedl režim jednotné platby v souladu s kapitolami 1 až 4 hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003, může rozhodnout, že za podmínek stanovených v tomto oddíle použije režim jednotné platby na regionální úrovni v roce 2010 nebo po něm.

Má-li se toto rozhodnutí použít od roku 2010, musí být přijato do 1. srpna 2009. V ostatních případech se přijme do 1. srpna 2010.

2.   Členské státy určí regiony podle objektivních a nediskriminačních kritérií, jakými jsou jejich institucionální a správní struktura a regionální zemědělský potenciál.

Členské státy mohou za jediný region považovat celé své území.

3.   Členské státy rozdělí vnitrostátní strop uvedený v článku 40 mezi regiony podle objektivních a nediskriminačních kritérií. Mohou rozhodnout o podrobení těchto regionálních stropů postupným ročním úpravám v souladu s maximálně třemi předem stanovenými ročními kroky a objektivními a nediskriminačními kritérii, jako jsou zemědělský potenciál a environmentální kritéria.

4.   Pokud se členský stát uplatňující odstavce 1, 2 a 3 tohoto článku rozhodne nepoužít článek 47, upraví hodnotu platebních nároků v každém ze svých regionů do míry nezbytně nutné pro respektování platných regionálních stropů. Za tímto účelem jsou platební nároky předmětem lineárních snížení nebo zvýšení jejich hodnoty. Celkové snížení hodnoty platebních nároků podle tohoto odstavce je omezeno do 10 % jejich původní hodnoty.

5.   Pokud se členský stát rozhodne uplatňovat článek 45 i tento článek, jsou snížení hodnoty platebních nároků uvedená v odstavci 4 tohoto článku zohledněna při výpočtu mezních hodnot stanovených v čl. 45 odst. 2 druhém pododstavci.

Článek 47

Regionalizace režimu jednotné platby

1.   V řádně odůvodněných případech mohou členské státy rozdělit maximálně 50 % regionálního stropu stanoveného v souladu s článkem 46 mezi všechny zemědělce, jejichž zemědělské podniky jsou umístěny v dotyčném regionu, včetně zemědělců, kteří nejsou držiteli platebních nároků.

2.   Zemědělci obdrží platební nároky, jejichž jednotková hodnota se vypočítá vydělením odpovídající části regionálního stropu stanoveného v souladu s článkem 46 počtem hektarů, na něž lze poskytnout podporu, stanovených na regionální úrovni.

Hodnota těchto platebních nároků se zvýší v případech, kdy před použitím tohoto článku je zemědělec držitelem platebních nároků. Za tím účelem se regionální jednotková hodnota každého z platebních nároků zemědělce zvýší o částku vypočtenou na základě celkové hodnoty platebních nároků, které zemědělec držel k datu stanovenému dotčeným členským státem. Tato zvýšení se vypočítají v rámci zbývající části regionálního stropu po použití odstavce 1 tohoto článku.

3.   Počet platebních nároků na zemědělce se musí rovnat počtu hektarů, které zemědělec ohlásí v roce použití režimu jednotné platby na regionální úrovni podle čl. 46 odst. 1 v souladu s čl. 34 odst. 2, s výjimkou případu vyšší moci nebo mimořádných okolností.

4.   Platební nároky, které zemědělci nedrželi před rozdělením podle odstavců 1 a 2, se zrušují a nahrazují novými nároky podle odstavce 3.

Článek 48

Revize platebních nároků

1.   V řádně odůvodněných případech mohou členské státy, které uplatňují článek 47, v souladu s obecnými zásadami práva Společenství rozhodnout, že v roce následujícím po uplatnění režimu jednotné platby na regionální úrovni podle čl. 46 odst. 1 přejdou ke sbližování hodnot platebních nároků podle tohoto oddílu.

Má-li se toto rozhodnutí použít od roku 2010, musí být přijato do 1. srpna 2009. V ostatních případech se přijme do 1. srpna 2010.

Pro účely prvního pododstavce mohou být tyto platební nároky předmětem postupných ročních úprav podle objektivních a nediskriminačních kritérií. Pokud v důsledku úpravy dojde ke snížení hodnoty platebních nároků, provede se tato úprava prostřednictvím alespoň dvou předem stanovených ročních kroků.

2.   V řádně odůvodněných případech mohou členské státy, které v souladu s oddílem 1 kapitoly 5 nebo s kapitolou 6 hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003 zavedly režim jednotné platby, v souladu s obecnými zásadami práva Společenství rozhodnout, že v roce 2010 nebo po něm přejdou ke sbližování hodnot platebních nároků.

Má-li se toto rozhodnutí použít od roku 2010, přijme se do 1. srpna 2009. V ostatních případech se přijme do 1. srpna 2010.

Pro účely prvního pododstavce jsou tyto platební nároky předmětem postupných ročních úprav podle objektivních a nediskriminačních kritérií. Pokud v důsledku úpravy dojde ke snížení hodnoty platebních nároků, provede se tato úprava prostřednictvím alespoň tří předem stanovených ročních kroků

První pododstavec se použije, aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá členskými státy na základě čl. 63 odst. 3 nařízení (ES) č. 1782/2003. Dotyčné členské státy se mohou odchýlit od minimálního počtu kroků stanovených v prvním pododstavci a od limitů stanovených v odstavci 3 tohoto článku.

3.   V žádném z těchto ročních kroků uvedených v odstavcích 1 a 2 nepřekročí snížení hodnoty jakéhokoli platebního nároku 50 % rozdílu mezi svou počáteční a konečnou hodnotou. Pokud je snížení hodnoty nižší než 10 % počáteční hodnoty, mohou členské státy použít méně než tři kroky.

4.   Členské státy mohou rozhodnout, že použijí odstavce 1, 2 a 3 na vhodné zeměpisné úrovni, která se stanoví podle objektivních a nediskriminačních kritérií, jakými jsou jejich institucionální nebo správní struktura nebo zemědělský potenciál.

Článek 49

Travní porosty

Při použití článku 47 mohou členské státy v mezích regionálního stropu stanoveného podle článku 46 nebo jeho části na základě objektivních a nediskriminačních kritérií stanovit různé jednotkové hodnoty platebních nároků, které mají být přiznány zemědělcům podle čl. 47 odst. 1:

| a) | pro hektary travních porostů ke dni stanovenému pro podání žádostí o podporu na plochu pro rok 2008 a pro jakýkoli jiný hektar, na který lze poskytnout podporu; nebo |
| --- | --- |

a)

pro hektary travních porostů ke dni stanovenému pro podání žádostí o podporu na plochu pro rok 2008 a pro jakýkoli jiný hektar, na který lze poskytnout podporu; nebo

| b) | pro hektary stálých pastvin ke dni stanovenému pro podání žádostí o podporu na plochu pro rok 2008 a pro jakýkoli jiný hektar, na který lze poskytnout podporu. |
| --- | --- |

b)

pro hektary stálých pastvin ke dni stanovenému pro podání žádostí o podporu na plochu pro rok 2008 a pro jakýkoli jiný hektar, na který lze poskytnout podporu.

Článek 50

Podmínky týkající se platebních nároků stanovených podle tohoto oddílu

1.   Platební nároky stanovené v souladu s tímto oddílem, s oddílem 1 kapitoly 5 nebo s kapitolou 6 hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003 se mohou převést nebo využít ve stejném regionu nebo mezi regiony pouze tehdy, je-li hodnota platebních nároků na hektar stejná.

2.   Nestanoví-li tento oddíl jinak, použijí se ostatní ustanovení této hlavy.

Oddíl 2

Částečné provádění

Článek 51

Obecná ustanovení

1.   Členské státy, které podle oddílu 2 kapitoly 5 hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003 poskytly platby v odvětví skopového a kozího masa nebo platby na hovězí a telecí maso, mohou do 1. srpna 2009 rozhodnout, že budou tyto platby podle podmínek stanovených v tomto oddíle nadále poskytovat. Mohou rovněž rozhodnout, že část složky jejich vnitrostátních stropů, která má být použita na poskytování těchto plateb, bude stanovena na nižší úrovni, než jak bylo rozhodnuto podle čl. 64 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003. Nepřijme-li členský stát toto rozhodnutí, budou platby od roku 2010 v souladu s článkem 66 tohoto nařízení začleněny do režimu jednotné platby.

V případě plateb na hovězí a telecí maso podle čl. 53 odst. 2 tohoto nařízení mohou členské státy rovněž do 1. srpna 2010 rozhodnout, že tyto platby neposkytnou, a od roku 2011 je v souladu s článkem 66 tohoto nařízení začlenit do režimu jednotné platby.

Pokud členský stát vyloučil všechny platby na ovoce a zeleninu nebo část těchto plateb z režimu jednotné platby podle článku 68b nařízení (ES) č. 1782/2003, může:

| a) | od roku 2010 poskytovat platby na ovoce a zeleninu za podmínek stanovených v tomto oddíle a v souladu s rozhodnutím přijatými na základě čl. 68b odst. 1 a 2 nebo čl. 143bc odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1782/2003; nebo |
| --- | --- |

a)

od roku 2010 poskytovat platby na ovoce a zeleninu za podmínek stanovených v tomto oddíle a v souladu s rozhodnutím přijatými na základě čl. 68b odst. 1 a 2 nebo čl. 143bc odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1782/2003; nebo

| b) | do 1. srpna 2009 rozhodnout o začlenění plateb pro ovoce a zeleninu vyloučených z režimu jednotné platby podle článku 68b nařízení (ES) č. 1782/2003 do režimu jednotné platby v souladu s článkem 66 tohoto nařízení; nebo |
| --- | --- |

b)

do 1. srpna 2009 rozhodnout o začlenění plateb pro ovoce a zeleninu vyloučených z režimu jednotné platby podle článku 68b nařízení (ES) č. 1782/2003 do režimu jednotné platby v souladu s článkem 66 tohoto nařízení; nebo

| c) | do 1. srpna 2009 rozhodnout o poskytnutí přechodné platby na ovoce a zeleninu za podmínek stanovených v tomto oddíle a na nižší úrovni, než je úroveň, o níž bylo rozhodnuto při použití článku 68b nařízení (ES) č. 1782/2003. |
| --- | --- |

c)

do 1. srpna 2009 rozhodnout o poskytnutí přechodné platby na ovoce a zeleninu za podmínek stanovených v tomto oddíle a na nižší úrovni, než je úroveň, o níž bylo rozhodnuto při použití článku 68b nařízení (ES) č. 1782/2003.

Nové členské státy, které používaly režim jednotné platby na plochu, mohou při zavádění režimu jednotné platby rozhodnout, že poskytnou platby uvedené v prvním odstavci podle podmínek stanovených v tomto oddíle. V případě přechodné platby na ovoce a zeleninu nepoužijí nové členské státy, které nepoužily článek 143bc nařízení (ES) č. 1782/2003, článek 54 tohoto nařízení. Pokud jde o přechodnou platbu na ovoce a zeleninu, nové členské státy dále případně zohlední čl. 128 odst. 3 tohoto nařízení.

2.   Komise na základě volby každého členského státu stanoví postupem podle čl. 141 odst. 2 strop pro každou z přímých plateb uvedených v článcích 52, 53 a 54.

Tento strop se rovná složce každého typu přímé platby ve vnitrostátních stropech uvedených v článku 40, vynásobené procenty snížení uplatněnými členskými státy v souladu s články 52, 53 a 54.

Článek 52

Platby na skopové a kozí maso

Členské státy mohou zadržet až 50 % složky vnitrostátních stropů uvedených v článku 40 tohoto nařízení, která odpovídá platbám v odvětvích skopového a kozího masa uvedeným v příloze VI nařízení (ES) č. 1782/2003. V tomto případě vyplácejí zemědělcům dodatečnou platbu na ročním základě.

Dodatečná platba se poskytuje zemědělcům, kteří chovají ovce a kozy, za podmínek stanovených v oddíle 10 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení a v rámci stropu stanoveného podle čl. 51 odst. 2 tohoto nařízení.

Článek 53

Platby na hovězí a telecí maso

1.   Členské státy, které použily čl. 68 odst. 2 písm. a) bod i) nařízení (ES) č. 1782/2003 a nové členské státy, které použily režim jednotné platby na plochu, mohou zadržet část složky nebo celou složku vnitrostátních stropů uvedených v článku 40 tohoto nařízení, která odpovídá prémii na krávu bez tržní produkce mléka uvedené v příloze VI nařízení (ES) č. 1782/2003. V těchto případech vyplácejí zemědělcům dodatečnou platbu na ročním základě.

Dodatečná platba se poskytuje pro zachování stáda krav bez tržní produkce mléka za podmínek stanovených v oddíle 11 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení a v rámci stropu stanoveného podle čl. 51 odst. 2 tohoto nařízení.

2.   V letech 2010 a 2011 mohou členské státy, které použily čl. 68 odst. 1, čl. 68 odst. 2 písm. a) bod ii) nebo čl. 68 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1782/2003, a nové členské státy, které použily režim jednotné platby na plochu, zadržet část složky nebo celou složku vnitrostátních stropů uvedených v článku 40 tohoto nařízení, která odpovídá porážkové prémii na telata, porážkové prémii na skot jiný, než jsou telata, nebo zvláštní prémii na chov skotu samčího pohlaví. V těchto případech vyplácejí zemědělcům dodatečnou platbu. Dodatečné platby se poskytnou na porážku telat, na porážku skotu jiného, než jsou telata, a na chov skotu samčího pohlaví za podmínek stanovených v oddíle 11 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení a v rámci stropu stanoveného v souladu s čl. 51 odst. 2 tohoto nařízení.

Článek 54

Přechodné platby na ovoce a zeleninu

1.   Členské státy mohou do 31. prosince 2011 zadržet až 50 % složek vnitrostátních stropů uvedených v článku 40, které odpovídají podpoře pro produkci rajčat.

V tomto případě a v mezích stropu stanoveného v souladu s čl. 51 odst. 2 vyplatí dotyčný členský stát zemědělcům dodatečnou platbu na ročním základě.

Dodatečná platba se poskytuje zemědělcům, kteří produkují rajčata za podmínek stanovených v oddílu 8 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení.

2.   Členské státy mohou zadržet:

| a) | do 31. prosince 2010 až 100 % složky vnitrostátních stropů podle článku 40 tohoto nařízení odpovídající podpoře pro produkci ovoce a zeleniny, kromě jednoletých plodin uvedených v třetím pododstavci, které jsou dodávány ke zpracování a na něž lze poskytnout podporu v rámci režimů podpor stanovených v nařízeních (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 2202/96; a |
| --- | --- |

a)

do 31. prosince 2010 až 100 % složky vnitrostátních stropů podle článku 40 tohoto nařízení odpovídající podpoře pro produkci ovoce a zeleniny, kromě jednoletých plodin uvedených v třetím pododstavci, které jsou dodávány ke zpracování a na něž lze poskytnout podporu v rámci režimů podpor stanovených v nařízeních (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 2202/96; a

| b) | od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 až 75 % složky vnitrostátních stropů podle článku 40 tohoto nařízení odpovídající podpoře pro produkci ovoce a zeleniny, kromě jednoletých plodin uvedených v třetím pododstavci tohoto odstavce, které jsou dodávány ke zpracování a na něž lze poskytnout podporu v rámci režimů podpor stanovených v nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s produkty zpracovanými z ovoce a zeleniny (27) a nařízení Rady (ES) č. 2202/96 ze dne 28. října 1996, kterým se stanoví režim podpor Společenství pro producenty některých citrusových plodů (28). |
| --- | --- |

b)

od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 až 75 % složky vnitrostátních stropů podle článku 40 tohoto nařízení odpovídající podpoře pro produkci ovoce a zeleniny, kromě jednoletých plodin uvedených v třetím pododstavci tohoto odstavce, které jsou dodávány ke zpracování a na něž lze poskytnout podporu v rámci režimů podpor stanovených v nařízení Rady (ES) č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s produkty zpracovanými z ovoce a zeleniny (27) a nařízení Rady (ES) č. 2202/96 ze dne 28. října 1996, kterým se stanoví režim podpor Společenství pro producenty některých citrusových plodů (28).

V tomto případě a v rámci stropu stanoveného v souladu s čl. 51 odst. 2 tohoto nařízení vyplatí dotyčný členský stát zemědělcům dodatečnou platbu na ročním základě.

Dodatečná platba se poskytuje zemědělcům, kteří produkují jeden nebo více z následujících druhů ovoce a zeleniny, jak stanoví daný členský stát, za podmínek stanovených v oddíle 8 kapitoly 1 hlavy IV:

| a) | čerstvé fíky, |
| --- | --- |

a)

čerstvé fíky,

| b) | čerstvé citrusové plody, |
| --- | --- |

b)

čerstvé citrusové plody,

| c) | stolní hrozny, |
| --- | --- |

c)

stolní hrozny,

| d) | hrušky, |
| --- | --- |

d)

hrušky,

| e) | broskve a nektarinky a |
| --- | --- |

e)

broskve a nektarinky a

| f) | švestky odrůdy „d'Ente“. |
| --- | --- |

f)

švestky odrůdy „d'Ente“.

3.   Složky vnitrostátních stropů podle odstavců 1 a 2 jsou stanoveny v příloze X.

KAPITOLA 3

Provádění v nových členských státech, které používaly režim jednotné platby na plochu

Článek 55

Zavedení režimu jednotné platby v členských státech, které používaly režim jednotné platby na plochu

1.   Není-li v této kapitole stanoveno jinak, použije se tato hlava na nové členské státy, které používaly režim jednotné platby na plochu podle kapitoly 2 hlavy V.

Článek 41 a oddíl 1 kapitoly 2 se nepoužijí.

2.   Každý nový členský stát, který používal režim jednotné platby na plochu, přijme rozhodnutí uvedená v čl. 51 odst. 1 a čl. 69 odst. 1 do 1. srpna roku předcházejícího roku, ke kterému poprvé použije režim jednotné platby.

3.   Každý nový členský stát, s výjimkou Bulharska a Rumunska, který používal režim jednotné platby na plochu, může stanovit, že kromě podmínek pro poskytování podpory stanovených v čl. 34 odst. 2 se „hektarem, na který lze poskytnout podporu,“ rozumí jakákoli zemědělská plocha zemědělského podniku, která byla k 30. červnu 2003 udržována v dobrém zemědělském stavu, bez ohledu na to, zda byla k tomuto dni využívána k produkci.

Článek 56

Žádost o podporu

1.   Zemědělci zažádají o podporu v rámci režimu jednotné platby do určitého data, které stanoví nové členské státy, avšak nejpozději do 15. května.

2.   S výjimkou případu vyšší moci nebo mimořádných okolností se platební nároky přiznají pouze těm zemědělcům, kteří požádali o režim jednotné platby do 15. května prvního roku uplatňování režimu jednotné platby

Článek 57

Vnitrostátní rezerva

1.   Každý nový členský stát provede lineární procentní snížení svého vnitrostátního stropu uvedeného v článku 40 s cílem vytvořit vnitrostátní rezervu.

2.   Nové členské státy použijí vnitrostátní rezervu k přiznání platebních nároků zemědělcům, kteří se ocitli ve zvláštní situaci, již Komise určí postupem uvedeným v čl. 141 odst. 2., a toto přiznání proběhne podle objektivních kritérií a tak, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a zabránilo se narušení trhu a hospodářské soutěže.

3.   Během prvního roku používání režimu jednotné platby mohou nové členské státy použít vnitrostátní rezervu k přiznání platebních nároků zemědělcům v určitých odvětvích, kteří se ocitli ve zvláštní situaci v důsledku přechodu k režimu jednotné platby, a učiní tak podle objektivních kritérií a tak, aby bylo zajištěno rovné zacházení se zemědělci a zabránilo se narušení trhu a hospodářské soutěže.

4.   Nové členské státy mohou použít vnitrostátní rezervu k přiznání platebních nároků zemědělcům, kteří začali vykonávat zemědělskou činnost po 1. lednu prvního roku uplatňování režimu jednotné platby, a kteří neobdrželi v daném roce žádnou přímou platbu, a učiní tak podle objektivních kritérií a takovým způsobem, aby bylo zajištěno rovné zacházení mezi zemědělci a zabránilo se narušení trhu a hospodářské soutěže.

5.   Nové členské státy, které nepoužijí čl. 68 odst. 1 písm. c), mohou použít vnitrostátní rezervu ke stanovení platebních nároků pro zemědělce v oblastech podléhajících programům restrukturalizace a rozvoje, které se týkají té či oné formy veřejné intervence, s cílem zabránit opouštění zemědělské půdy a vyrovnat zemědělcům zvláštní nevýhody, jimž jsou vystaveni v uvedených oblastech, a učiní tak podle objektivních kritérií a takovým způsobem, aby bylo zajištěno rovné zacházení mezi zemědělci a zabránilo se narušení trhu a hospodářské soutěže.

6.   Pro účely odstavců 2 až 5 mohou členské státy zvýšit jednotkovou hodnotu platebních nároků, jejichž držitelem je dotyčný zemědělec, až do výše 5 000 EUR nebo mohou dotyčnému zemědělci přiznat nové platební nároky.

7.   Nové členské státy provedou lineární snížení platebních nároků, pokud jejich vnitrostátní rezerva není dostačující k pokrytí případů uvedených v odstavcích 2, 3 a 4.

Článek 58

Regionální rozdělení vnitrostátních stropů uvedených v článku 40

1.   Nové členské státy mohou použít režim jednotné platby na regionální úrovni.

2.   Nové členské státy určí regiony podle objektivních a nediskriminačních kritérií.

3.   Nový členský stát případně podle objektivních a nediskriminačních kritérií dále rozdělí mezi regiony částky vnitrostátního stropu podle článku 40 po snížení podle článku 57.

Článek 59

Stanovení platebních nároků

1.   Zemědělci obdrží platební nároky, jejichž jednotková hodnota se vypočítá vydělením částky příslušného stropu uvedeného v článku 40 po snížení stanoveném v článku 57 počtem platebních nároků stanovených na vnitrostátní úrovni v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.

2.   S výjimkou případů vyšší moci nebo mimořádných okolností se počet platebních nároků na jednoho zemědělce rovná počtu hektarů, které zemědělec ohlásí v souladu s čl. 35 odst. 1 za první rok používání režimu jednotné platby.

3.   S výjimkou případů vyšší moci nebo mimořádných okolností mohou nové členské státy odchylně od odstavce 2 rozhodnout, že počet platebních nároků na jednoho zemědělce se rovná ročnímu průměru všech hektarů, které v průběhu jednoho roku nebo více let reprezentativního období stanoveného členských státem, avšak nejpozději do roku 2008, založily nárok na jednotnou platbu na plochu.

Nicméně pokud zemědělec začal vykonávat zemědělskou činnost během reprezentativního období, vypočítá se průměrný počet hektarů na základě plateb poskytnutých v kalendářním roce nebo kalendářních letech, během nichž vykonával zemědělskou činnost.

Článek 60

Zemědělci s hektary, na něž nelze poskytnout podporu

Zemědělci, který vykonává činnost v odvětví hovězího a telecího masa, mléka a mléčných výrobků nebo v odvětví skopového a kozího masa, a jenž má nárok na obdržení platebních nároků podle čl. 57 odst. 3 a článku 59, pro které v prvním roce provádění režimu jednotné platby nemá hektary, na něž lze poskytnout podporu, se přidělí zvláštní nároky podle článku 44 nepřesahující 5 000 EUR na nárok.

Článek 61

Travní porosty

Nové členské státy rovněž mohou podle objektivních a nediskriminačních kritérií stanovit v mezích regionálního stropu podle článku 58 nebo jeho části různé jednotkové hodnoty platebních nároků, které mají být přiznány zemědělcům podle čl. 59 odst. 1:

| a) | pro hektary travních porostů stanovené ke dni 30. června 2008 a pro jakýkoli jiný hektar, na který lze poskytnout podporu; nebo |
| --- | --- |

a)

pro hektary travních porostů stanovené ke dni 30. června 2008 a pro jakýkoli jiný hektar, na který lze poskytnout podporu; nebo

| b) | pro hektary stálých pastvin stanovené ke dni 30. června 2008 a pro jakýkoli jiný hektar, na který lze poskytnout podporu. |
| --- | --- |

b)

pro hektary stálých pastvin stanovené ke dni 30. června 2008 a pro jakýkoli jiný hektar, na který lze poskytnout podporu.

Článek 62

Podmínky týkající se platebních nároků

1.   Platební nároky přiznané podle této kapitoly se mohou převést ve stejném regionu nebo mezi regiony pouze tehdy, jsou-li v nich nároky na hektar stejné.

2.   Nové členské státy mohou v souladu s obecnou zásadou práva Společenství rozhodnout, že sblíží hodnoty platebních nároků stanovených podle této kapitoly. Toto rozhodnutí se přijme do 1. srpna roku předcházejícího prvnímu roku použití režimu jednotné platby.

Za účelem použití prvního pododstavce podléhají platební nároky každoročním postupným úpravám podle objektivních a nediskriminačních kritérií a prostřednictvím předem stanovených ročních kroků.

3.   S výjimkou případu vyšší moci nebo mimořádných okolností může zemědělec převést své platební nároky bez půdy teprve poté, co ve smyslu článku 34 aktivoval alespoň 80 % svých platebních nároků během nejméně jednoho kalendářního roku nebo poté, co se dobrovolně vzdal všech platebních nároků, které nevyužil během prvního roku použití režimu jednotné platby, ve prospěch vnitrostátní rezervy.

KAPITOLA 4

Začlenění podpory vázané na produkci do režimu jednotné platby

Článek 63

Začlenění podpory vázané na produkci do režimu jednotné platby

1.   Od roku 2010 začlení členské státy podporu, která je k dispozici v rámci režimů podpory vázané na produkci uvedených v příloze XI, do režimu jednotné platby v souladu s pravidly stanovenými v článcích 64, 65, 66 a 67.

2.   Odchylně od odstavce 1:

| a) | členské státy, které zavedly režim jednotné platby podle kapitol 1 až 4 hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003, mohou rozhodnout o použití celé podpory nebo části podpory uvedené v odstavci 1 za účelem stanovení platebních nároků nebo zvýšení hodnoty platebních nároků na základě druhu zemědělských činností, které zemědělci vykonávali v průběhu jednoho roku nebo více let v období let 2005 až 2008 a v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii, jako jsou zemědělský potenciál nebo environmentální kritéria; |
| --- | --- |

a)

členské státy, které zavedly režim jednotné platby podle kapitol 1 až 4 hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003, mohou rozhodnout o použití celé podpory nebo části podpory uvedené v odstavci 1 za účelem stanovení platebních nároků nebo zvýšení hodnoty platebních nároků na základě druhu zemědělských činností, které zemědělci vykonávali v průběhu jednoho roku nebo více let v období let 2005 až 2008 a v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii, jako jsou zemědělský potenciál nebo environmentální kritéria;

| b) | členské státy, které zavedly režim jednotné platby v souladu s oddílem 1 kapitoly 5 nebo s kapitolou 6 hlavy III nařízení (ES) 1782/2003, nebo v případě, že využily možnosti stanovené v článku 47 tohoto nařízení, mohou rozhodnout o použití celé podpory nebo části podpory uvedené v odstavci 1 za účelem zvýšení hodnoty všech platebních nároků prostřednictvím doplňkové částky odpovídající zvýšení regionálního stropu vyděleného celkovým počtem platebních nároků.
  Členské státy mohou rovněž rozlišit zvýšení hodnoty platebních nároků tak, že vezmou v úvahu kritéria uvedená v čl. 64 odst. 1 tohoto nařízení nebo na základě druhu zemědělských činností, které zemědělci vykonávali v průběhu jednoho roku nebo více let v období let 2005 až 2008 a v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii, jako jsou zemědělský potenciál nebo environmentální kritéria. |
| --- | --- |

b)

členské státy, které zavedly režim jednotné platby v souladu s oddílem 1 kapitoly 5 nebo s kapitolou 6 hlavy III nařízení (ES) 1782/2003, nebo v případě, že využily možnosti stanovené v článku 47 tohoto nařízení, mohou rozhodnout o použití celé podpory nebo části podpory uvedené v odstavci 1 za účelem zvýšení hodnoty všech platebních nároků prostřednictvím doplňkové částky odpovídající zvýšení regionálního stropu vyděleného celkovým počtem platebních nároků.

Členské státy mohou rovněž rozlišit zvýšení hodnoty platebních nároků tak, že vezmou v úvahu kritéria uvedená v čl. 64 odst. 1 tohoto nařízení nebo na základě druhu zemědělských činností, které zemědělci vykonávali v průběhu jednoho roku nebo více let v období let 2005 až 2008 a v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii, jako jsou zemědělský potenciál nebo environmentální kritéria.

3.   Pokud členský stát využije odchylku podle odst. 2 písm. a), přijme odpovídající opatření s cílem zajistit, že zemědělci, kteří byli příjemci podpory podle odstavce 1 nejsou vyloučeni z režimu jednotné platby. Zejména zajistí, aby celková podpora, kterou zemědělec obdrží po začlenění režimů podpory vázané na produkci uvedených v odstavci 1 do režimu jednotné platby, nebyla nižší, než 75 % průměrné roční podpory, kterou zemědělec obdržel v rámci všech přímých plateb v průběhu příslušných referenčních období uvedených v článcích 64, 65 a 66.

Článek 64

Začlenění podpory vázané na produkci, která je vyloučena z režimu jednotné platby

1.   Částky uvedené v příloze XII, které byly k dispozici pro podporu vázanou na produkci v rámci režimů podle bodů 1 a 2 přílohy XI, rozdělí členské státy mezi zemědělce v dotčených odvětvích v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii zejména s přihlédnutím k podpoře, kterou uvedení zemědělci obdrželi přímo nebo nepřímo v rámci příslušných režimů podpory v průběhu jednoho roku nebo více let v období let 2005 až 2008. V případě režimů pro bramborový škrob uvedených v bodech 1 a 2 přílohy XI mohou členské státy v daném roce rozdělit částky dostupné v těchto režimech s přihlédnutím k množstvím brambor, na která se vztahují smlouvy o pěstování uzavřené mezi producentem brambor a podnikem vyrábějícím bramborový škrob v mezích kvót přidělených v daném roce takovému podniku, podle článku 84a nařízení (ES) č. 1234/2007.

2.   Členské státy zvýší hodnotu platebních nároků, jejichž držiteli jsou příslušní zemědělci, na základě částek vyplývajících z použití odstavce 1.

Zvýšení hodnoty jednotlivých nároků na jednoho zemědělce se vypočítá vydělením částek uvedených v prvním pododstavci počtem platebních nároků každého dotčeného zemědělce.

Pokud však zemědělec v dotyčném odvětví nedrží žádný platební nárok, jsou mu přiznány platební nároky:

| a) | jejichž počet se rovná počtu hektarů, které ohlásí v souladu s čl. 35 odst. 1 pro rok, kdy dojde k začlenění režimu podpory vázané na produkci do režimu jednotné platby; |
| --- | --- |

a)

jejichž počet se rovná počtu hektarů, které ohlásí v souladu s čl. 35 odst. 1 pro rok, kdy dojde k začlenění režimu podpory vázané na produkci do režimu jednotné platby;

| b) | jejichž hodnota se určí vydělením částky vyplývající z prvního pododstavce počtem hektarů stanoveným v souladu s písmenem a) tohoto pododstavce. |
| --- | --- |

b)

jejichž hodnota se určí vydělením částky vyplývající z prvního pododstavce počtem hektarů stanoveným v souladu s písmenem a) tohoto pododstavce.

3.   Pokud je však částka na režim podpory nižší než 250 000 EUR, může příslušný členský stát rozhodnout, že tyto částky nerozdělí a doplní je do vnitrostátní rezervy.

Článek 65

Začlenění podpory vázané na produkci, která je částečně vyloučena z režimu jednotné platby

Částky, které byly k dispozici pro podporu vázanou na produkci v rámci režimů podle bodu 3 přílohy XI, rozdělí členské státy mezi zemědělce v dotčených odvětvích úměrně k podpoře, kterou tito zemědělci obdrželi v rámci příslušných režimů podpory během příslušného referenčního období uvedeného v nařízení (ES)č. 1782/2003.

Členské státy mohou nicméně zvolit aktuálnější reprezentativní období v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii a v případě, že členský stát zavedl režim jednotné platby v souladu s oddílem 1 kapitoly 5 nebo s kapitolou 6 hlavy III nařízení (ES) č. 1782/2003 či využívá možnosti stanovené v článku 47 tohoto nařízení v souladu s čl. 63 odst. 2.

Členské státy zvýší hodnotu platebních nároků dotčených zemědělců nebo přiznají platební nároky v souladu s čl. 64 odst. 2 tohoto nařízení.

Pokud by zemědělec, který obdržel platby podle článků 67 a 68 nařízení (ES) č. 1782/2003, měl nárok na obdržení platebních nároků podle tohoto článku, pro které v roce začlenění režimu podpory vázané na produkci do režimu jednotné platby nemá hektary, na něž lze poskytnout podporu, nebo pokud jeho platební nárok na hektar přesahuje částku 5 000 EUR, přidělí se mu zvláštní nároky podle článku 44 nepřesahující 5 000 EUR na nárok.

Článek 66

Nepovinné začlenění podpory vázané na produkci, která je částečně vyloučena z režimu jednotné platby

Pokud členský stát:

| a) | nepřijme rozhodnutí podle čl. 51 odst. 1 prvního pododstavce; |
| --- | --- |

a)

nepřijme rozhodnutí podle čl. 51 odst. 1 prvního pododstavce;

| b) | rozhodne, že podle čl. 51 odst. 1 druhého pododstavce neposkytne od roku 2011 platby na hovězí a telecí maso podle čl. 53. odst. 2; nebo |
| --- | --- |

b)

rozhodne, že podle čl. 51 odst. 1 druhého pododstavce neposkytne od roku 2011 platby na hovězí a telecí maso podle čl. 53. odst. 2; nebo

| c) | rozhodne, že podle čl. 51 odst. 1 třetího pododstavce neposkytne platby na ovoce a zeleninu, |
| --- | --- |

c)

rozhodne, že podle čl. 51 odst. 1 třetího pododstavce neposkytne platby na ovoce a zeleninu,

začlení se částky, které byly k dispozici pro podporu vázanou na produkci v rámci režimů uvedených v bodě 4 přílohy XI, do režimu jednotné platby v souladu s článkem 65.

Článek 67

Pokročilé začlenění podpory vázané na produkci do režimu jednotné platby

Členské státy mohou do 1. srpna 2009 rozhodnout, že v roce 2010 nebo 2011 začlení podporu pro osivo podle oddílu 5 hlavy IV a režimy uvedené v bodě 1 přílohy XI do režimu jednotné platby, s výjimkou zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou. Komise pak postupem podle čl. 141 odst. 2 upraví vnitrostátní stropy uvedené v článku 40 tak, že pro příslušný režim podpory přičte částky z přílohy XII.

KAPITOLA 5

Zvláštní podpora

Článek 68

Obecná pravidla

1.   Členské státy mohou poskytnout zvláštní podporu zemědělcům za podmínek stanovených v této kapitole:

| a) | pro:






  i) | zvláštní druhy zemědělské činnosti, které jsou důležité pro ochranu či zlepšení životního prostředí, |
| --- | --- | --- |

a)

pro:

i)

zvláštní druhy zemědělské činnosti, které jsou důležité pro ochranu či zlepšení životního prostředí,

| ii) | zlepšení jakosti zemědělských produktů, |
| --- | --- |

ii)

zlepšení jakosti zemědělských produktů,

| iii) | zlepšení uvádění zemědělských produktů na trh, |
| --- | --- |

iii)

zlepšení uvádění zemědělských produktů na trh,

| iv) | používání vyšších standardů v oblasti dobrých životních podmínek zvířat, |
| --- | --- |

iv)

používání vyšších standardů v oblasti dobrých životních podmínek zvířat,

| v) | zvláštní zemědělské činnosti, z nichž vyplývají dodatečné agroenvironmentální výhody; |
| --- | --- |

v)

zvláštní zemědělské činnosti, z nichž vyplývají dodatečné agroenvironmentální výhody;

| b) | na vyrovnání zvláštních nevýhod, které ovlivňují zemědělce v odvětví mléka a mléčných výrobků, hovězího a telecího masa, skopového a kozího masa a v odvětví rýže v ekonomicky nebo ekologicky citlivých oblastech nebo v uvedených odvětvích pro ekonomicky citlivé druhy zemědělské činnosti; |
| --- | --- |

b)

na vyrovnání zvláštních nevýhod, které ovlivňují zemědělce v odvětví mléka a mléčných výrobků, hovězího a telecího masa, skopového a kozího masa a v odvětví rýže v ekonomicky nebo ekologicky citlivých oblastech nebo v uvedených odvětvích pro ekonomicky citlivé druhy zemědělské činnosti;

| c) | v oblastech podléhajících programům restrukturalizace a rozvoje, aby nedocházelo k opouštění půdy a aby se vyrovnaly zvláštní nevýhody zemědělců v těchto oblastech; |
| --- | --- |

c)

v oblastech podléhajících programům restrukturalizace a rozvoje, aby nedocházelo k opouštění půdy a aby se vyrovnaly zvláštní nevýhody zemědělců v těchto oblastech;

| d) | ve formě příspěvků na pojistné pro pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin v souladu s podmínkami stanovenými v článku 70; |
| --- | --- |

d)

ve formě příspěvků na pojistné pro pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin v souladu s podmínkami stanovenými v článku 70;

| e) | prostřednictvím vzájemných fondů pro nákazy zvířat a choroby rostlin a ekologické katastrofy v souladu s podmínkami stanovenými v článku 71. |
| --- | --- |

e)

prostřednictvím vzájemných fondů pro nákazy zvířat a choroby rostlin a ekologické katastrofy v souladu s podmínkami stanovenými v článku 71.

2.   Podpora podle odst. 1 písm. a) může být poskytnuta pouze pokud:

| a) | v případě zvláštních zemědělských činností podle odst. 1 písm. a) bodu v):






  i) | splňuje požadavky stanovené v čl. 39 odst. 3 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 1698/2005, a pouze na úhradu skutečně vzniklých dodatečných nákladů a ztráty příjmů za účelem splnění daného cíle; a |
| --- | --- | --- |

a)

v případě zvláštních zemědělských činností podle odst. 1 písm. a) bodu v):

i)

splňuje požadavky stanovené v čl. 39 odst. 3 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 1698/2005, a pouze na úhradu skutečně vzniklých dodatečných nákladů a ztráty příjmů za účelem splnění daného cíle; a

| ii) | byla schválena Komisí; |
| --- | --- |

ii)

byla schválena Komisí;

| b) | v případě zlepšení jakosti zemědělských produktů uvedené v odst. 1 písm. a) bodě ii) je v souladu s nařízením Rady (ES) č. 509/2006 ze dne 20. března 2006 o zemědělských produktech a potravinách, jež představují zaručené tradiční speciality (29), nařízením Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (30), nařízením Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů (31) a kapitolou 1 hlavy II části II nařízení (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007; |
| --- | --- |

b)

v případě zlepšení jakosti zemědělských produktů uvedené v odst. 1 písm. a) bodě ii) je v souladu s nařízením Rady (ES) č. 509/2006 ze dne 20. března 2006 o zemědělských produktech a potravinách, jež představují zaručené tradiční speciality (29), nařízením Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (30), nařízením Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů (31) a kapitolou 1 hlavy II části II nařízení (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007;

| c) | v případě zlepšení uvádění zemědělských produktů na trh uvedeného v odst. 1 písm. a) bodě iii) splňuje kritéria stanovená v článcích 2 až 5 nařízení Rady (ES) č. 3/2008 ze dne 17. prosince 2007 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích (32). |
| --- | --- |

c)

v případě zlepšení uvádění zemědělských produktů na trh uvedeného v odst. 1 písm. a) bodě iii) splňuje kritéria stanovená v článcích 2 až 5 nařízení Rady (ES) č. 3/2008 ze dne 17. prosince 2007 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích (32).

3.   Podporu podle odst. 1 písm. b) tohoto článku lze poskytnout pouze v míře nezbytné pro vytvoření motivace pro zachování současných úrovní produkce.

Pro odvětví skopového a kozího masa a odvětví hovězího a telecího masa, použije-li se tato podpora společně s podporou poskytnutou podle článků 52 a 53, nepřesáhne celková úroveň finanční rámec podpory získané po použití maximálního procentního zadržení podle článků 67 a 68 nařízení (ES) č. 1782/2003.

Pro odvětví rýže lze podporu uvedenou v odst. 1 písm. b) tohoto článku poskytnout až od kalendářního roku, ve kterém členský stát začlení zvláštní platbu pro rýži stanovenou v oddíle 1 kapitoly I hlavy IV do režimu jednotné platby.

4.   Podpora uvedená:

| a) | v odst. 1 písm. a) a d) tohoto článku má formu ročních dodatečných plateb; |
| --- | --- |

a)

v odst. 1 písm. a) a d) tohoto článku má formu ročních dodatečných plateb;

| b) | v odst. 1 písm. b) tohoto článku má formu ročních dodatečných plateb, např. plateb podle počtu zvířat nebo prémií na travní porosty; |
| --- | --- |

b)

v odst. 1 písm. b) tohoto článku má formu ročních dodatečných plateb, např. plateb podle počtu zvířat nebo prémií na travní porosty;

| c) | v odst. 1 písm. c) tohoto článku má formu zvýšení jednotkové hodnoty nebo počtu platebních nároků zemědělce; |
| --- | --- |

c)

v odst. 1 písm. c) tohoto článku má formu zvýšení jednotkové hodnoty nebo počtu platebních nároků zemědělce;

| d) | v odst. 1 písm. e) tohoto článku má formu vyrovnávacích plateb podle článku 71. |
| --- | --- |

d)

v odst. 1 písm. e) tohoto článku má formu vyrovnávacích plateb podle článku 71.

5.   Převod platebních nároků se zvýšenými jednotkovými hodnotami a převod dodatečných platebních nároků podle odst. 4 písm. c) může být povolen, pouze pokud převedené nároky doprovází převod odpovídajícího počtu hektarů.

6.   Veškerá podpora poskytnutá podle odstavce 1 musí být v souladu s dalšími opatřeními a politikami Společenství.

7.   Komise postupem podle čl. 141 odst. 2 stanoví podmínky pro souhlas Komise uvedený v odst. 2 písm. a) bodě ii) tohoto článku a podmínky pro poskytnutí podpory uvedené v tomto oddíle, zejména za účelem zajištění soudržnosti s jinými opatřeními a politikami Společenství a zabránění kumulaci podpor.

8.   Do 1. srpna 2011 mohou členské státy, které učinily rozhodnutí podle čl. 69 odst. 1, toto rozhodnutí přezkoumat a rozhodnout, že od roku 2012:

| a) | upraví částky pro financování podpory uvedené v této kapitole, a to v mezích článku 69; |
| --- | --- |

a)

upraví částky pro financování podpory uvedené v této kapitole, a to v mezích článku 69;

| b) | ukončí používání zvláštní podpory podle této kapitoly. |
| --- | --- |

b)

ukončí používání zvláštní podpory podle této kapitoly.

Komise postupem podle čl. 141 odst. 2 stanoví odpovídající strop pro tuto podporu v závislosti na rozhodnutí, které každý členský stát učiní podle prvního pododstavce tohoto odstavce.

Pokud se členský stát rozhodne ukončit uplatňování této kapitoly nebo pokud sníží částky používané na její financování, použije se čl. 72 odst. 2.

Článek 69

Finanční ustanovení pro zvláštní podporu

1.   Členské státy mohou do 1. srpna roku 2009, 1. srpna 2010 nebo 1. srpna 2011 rozhodnout, že od roku následujícího po tomto rozhodnutí využijí na zvláštní podporu podle čl. 68 odst. 1 až 10 % svých vnitrostátních stropů uvedených v článku 40, nebo v případě Malty částku 2 000 000 EUR.

2.   Členské státy mohou uplatnit 10 % zadržení na odvětvovém základě tak, že zadrží až 10 % složky svých vnitrostátních stropů uvedených v článku 41 nařízení (ES) č. 1782/2003 odpovídající jakémukoli odvětví uvedenému v příloze VI uvedeného nařízení. Zadržené finanční prostředky mohou být použity pouze k uplatnění podpory uvedené v čl. 68 odst. 1 tohoto nařízení v odvětvích, jichž se toto zadržení týká.

3.   Komise postupem podle čl. 141 odst. 2 stanoví odpovídající strop pro tuto podporu v závislosti na rozhodnutí, které každý členský stát učiní podle odstavce 1 v souvislosti s částkou vnitrostátního stropu, která má být použita.

Jedině pro účely zajištění souladu s vnitrostátními stropy podle čl. 40 odst. 2 se částky použité na poskytnutí podpory uvedené v čl. 68 odst. 1 písm. c) odečtou od vnitrostátního stropu uvedeného v čl. 40 odst. 1. Počítají se jako přidělené platební nároky.

4.   Podpora stanovená v čl. 68 odst. 1 písm. a) bodech i), ii), iii) a iv) a písm. b) a e) je omezena na 3,5 % vnitrostátních stropů uvedených v článku 40, nebo v případě Malty na částku 2 000 000 EUR podle čl. 69 odst. 1 tohoto nařízení za účelem využití zejména k financování opatření uvedených v čl. 68 odst. 1 písm. b) v odvětví mléka a mléčných výrobků.

Členské státy mohou stanovit další omezení na jednotlivá opatření.

5.   Odchylně od odstavce 4 se v průběhu kalendářních let 2010 až 2013 v těch členských státech, které poskytly podporu s ohledem na krávy bez tržní produkce mléka v souladu s článkem 69 nařízení (ES) č. 1782/2003, přičemž neuplatnily možnost stanovenou v čl. 68 odst. 2 písm. a) bodu i) uvedeného nařízení, se omezení uvedené v odstavci 4 stanoví ve výši 6 % jejich vnitrostátního stropu uvedeného v článku 40. V členských státech, v nichž je více než 60 % produkce mléka umístěno severně od 62. rovnoběžky, se toto omezení stanoví ve výši 10 % vnitrostátního stropu uvedeného v článku 40.

Avšak jakákoli podpora překračující 3,5 % vnitrostátního stropu uvedeného v článku 40 se využívá výhradně na financování opatření uvedených v čl. 68 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení v odvětví mléka a mlékárenských výrobků a v odvětvích hovězího a telecího masa.

Komise předloží Radě zprávu o uplatňování tohoto odstavce do 31. prosince 2013.

6.   Členské státy získají finanční prostředky potřebné pro podporu podle:

| a) | čl. 68 odst. 1 využitím částky, kterou vypočte Komise v souladu s odstavcem 7 tohoto článku a stanoví postupem podle čl. 141 odst. 2 nebo |
| --- | --- |

a)

čl. 68 odst. 1 využitím částky, kterou vypočte Komise v souladu s odstavcem 7 tohoto článku a stanoví postupem podle čl. 141 odst. 2 nebo

| b) | čl. 68 odst. 1 písm. a), b), c) a d) provedením lineárního snížení hodnot platebních nároků přiznaných zemědělcům nebo přímých plateb podle článků 52 a 53 nebo vnitrostátní rezervy; |
| --- | --- |

b)

čl. 68 odst. 1 písm. a), b), c) a d) provedením lineárního snížení hodnot platebních nároků přiznaných zemědělcům nebo přímých plateb podle článků 52 a 53 nebo vnitrostátní rezervy;

| c) | čl. 68 odst. 1 písm. e) případným provedením lineárního snížení hodnoty jedné nebo více plateb, které mají být poskytnuty příjemcům příslušných plateb v souladu s touto hlavou a v rámci omezení uvedených v odstavcích 1 a 4. |
| --- | --- |

c)

čl. 68 odst. 1 písm. e) případným provedením lineárního snížení hodnoty jedné nebo více plateb, které mají být poskytnuty příjemcům příslušných plateb v souladu s touto hlavou a v rámci omezení uvedených v odstavcích 1 a 4.

Jedině pro účely zajištění souladu s vnitrostátními stropy podle čl. 40 odst. 2, v případě, že členský stát využije možnosti stanovené v bodě a) prvním pododstavci tohoto odstavce, se uvedená částka nepočítá jako součást stropů určených podle odstavce 3 tohoto článku.

7.   Částky podle odst. 6 písm. a) tohoto článku se rovnají rozdílu mezi:

| a) | vnitrostátními stropy stanovenými v příloze VIII nebo příloze VIIIa nařízení (ES) č. 1782/2003 pro rok 2007 po použití čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení a čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 378/2007 a sníženými o 0,5 %; a |
| --- | --- |

a)

vnitrostátními stropy stanovenými v příloze VIII nebo příloze VIIIa nařízení (ES) č. 1782/2003 pro rok 2007 po použití čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení a čl. 4 odst. 1 nařízení (ES) č. 378/2007 a sníženými o 0,5 %; a

| b) | rozpočtovým čerpáním režimu jednotné platby pro rozpočtový rok 2008 a platbami uvedenými v hlavě III kapitole 5 oddílech 2 a 3 nařízení (ES) č. 1782/2003 s ohledem na platby v souvislosti se sníženým stropem pro rok 2007 uvedeným v písmenu a) tohoto pododstavce. |
| --- | --- |

b)

rozpočtovým čerpáním režimu jednotné platby pro rozpočtový rok 2008 a platbami uvedenými v hlavě III kapitole 5 oddílech 2 a 3 nařízení (ES) č. 1782/2003 s ohledem na platby v souvislosti se sníženým stropem pro rok 2007 uvedeným v písmenu a) tohoto pododstavce.

V žádném případě nesmí tato částka překročit 4 % stropu uvedeného v prvním pododstavci písm. a) tohoto odstavce.

Pro nové členské státy, které v roce 2007 uplatnily režim jednotné platby, se tato částka vynásobí koeficientem 1,75 v roce 2010, 2 v roce 2011, 2,25 v roce 2012 a 2,5 od roku 2013 dále.

Komise na žádost členského státu přezkoumá stanovené částky postupem podle čl. 141 odst. 2 tohoto nařízení a na základě prováděcích pravidel, která se stanoví stejným postupem.

Použitím těchto částek členskými státy není dotčeno uplatnění článku 8 tohoto nařízení.

8.   Rozhodnutí uvedené v odstavci 1 tohoto článku, v čl. 68 odst. 8 a čl. 131 odst. 1 stanoví opatření, která se použijí, a zahrne veškerá další prováděcí ujednání týkající se uplatnění této kapitoly včetně popisu podmínek požadovaných pro poskytnutí podpory pro opatření, která se mají uplatnit, danou částku a finanční prostředky, které je třeba získat.

9.   Nové členské státy mohou rozhodnout, že odstavce 1, 2, 4, 5 a 6 tohoto článku a čl. 131 odst. 1 použijí na základě svých vnitrostátních stropů:

| a) | stanovených pro rok 2016 v případě Bulharska a Rumunska; |
| --- | --- |

a)

stanovených pro rok 2016 v případě Bulharska a Rumunska;

| b) | stanovených pro rok 2013 v případě ostatních nových členských států. |
| --- | --- |

b)

stanovených pro rok 2013 v případě ostatních nových členských států.

V takovém případě se článek 132 nepoužije na opatření přijatá v souladu s tímto článkem.

Článek 70

Pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin

1.   Členské státy mohou poskytnout finanční příspěvky na pojistné pro pojištění úrody, hospodářských zvířat a plodin proti hospodářským ztrátám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy a nákazami zvířat nebo chorobami rostlin nebo napadením škůdci.

Pro účely tohoto článku se:

| a) | „nepříznivými klimatickými jevy“ rozumějí klimatické podmínky, které mohou být přirovnány k přírodní katastrofě, jako je mráz, krupobití, námraza, déšť nebo sucho; |
| --- | --- |

a)

„nepříznivými klimatickými jevy“ rozumějí klimatické podmínky, které mohou být přirovnány k přírodní katastrofě, jako je mráz, krupobití, námraza, déšť nebo sucho;

| b) | „nákazami zvířat“ rozumějí nákazy uvedené na seznamu nákaz zvířat vypracovaného Světovou organizací pro zdraví zvířat nebo v příloze rozhodnutí Rady 90/424/EHS; |
| --- | --- |

b)

„nákazami zvířat“ rozumějí nákazy uvedené na seznamu nákaz zvířat vypracovaného Světovou organizací pro zdraví zvířat nebo v příloze rozhodnutí Rady 90/424/EHS;

| c) | „hospodářskými ztrátami“ rozumějí jakékoli dodatečné náklady vzniklé zemědělci v důsledku výjimečných opatření, která přijal s cílem snížit dodávky na daný trh, nebo jakákoli značná ztráta v produkci; |
| --- | --- |

c)

„hospodářskými ztrátami“ rozumějí jakékoli dodatečné náklady vzniklé zemědělci v důsledku výjimečných opatření, která přijal s cílem snížit dodávky na daný trh, nebo jakákoli značná ztráta v produkci;

2.   Finanční příspěvek lze poskytnout pouze na ztráty způsobené nepříznivým klimatickým jevem, nákazou zvířat nebo chorobou rostlin či napadením škůdci, které zničí více než 30 % průměrné roční produkce zemědělce v předcházejícím tříletém období nebo dle tříletého průměru stanoveného na základě předcházejícího pětiletého období s vyloučením nejvyšší a nejnižší hodnoty.

3.   Finanční příspěvek poskytnutý na zemědělce nesmí být vyšší než 65 % požadovaného pojistného.

Členské státy mohou omezit částku pojistného, na které lze poskytnout finanční příspěvek, použitím příslušných stropů.

4.   Pojištění úrody nebo hospodářských zvířat nebo plodin je k dispozici pouze tehdy, pokud výskyt nepříznivého klimatického jevu nebo nákazy zvířat nebo choroby rostlin nebo napadení škůdci úředně uznal příslušný orgán dotyčného členského státu.

Členské mohou ve vhodných případech předem stanovit kritéria, na jejichž základě lze toto úřední uznání považovat za udělené.

5.   Pojistné plnění představuje náhradu maximálně za celkové náklady spojené s nahrazením ztrát podle odstavce 1 a nevyžaduje ani neurčuje druh nebo množství budoucí produkce.

6.   Veškeré finanční příspěvky se vyplácejí přímo dotyčnému zemědělci.

7.   Výdaje členských států na poskytnutí finančních příspěvků spolufinancuje Společenství z fondů uvedených v čl. 69 odst. 1 ve výši 75 % finančního příspěvku.

První pododstavec se nedotýká pravomocí členských států podílet se v plné míře nebo zčásti na financování finančních příspěvků a části pojistného hrazeného zemědělci prostřednictvím povinných systémů kolektivní odpovědnosti v dotčených odvětvích. Toto je možné bez ohledu na články 125l a 125n nařízení (ES) č. 1234/2007.

8.   Členské státy zajistí, aby za hospodářské ztráty, za něž je poskytováno odškodnění v souladu s jinými předpisy Společenství, včetně článku 44 nařízení (ES) č. 1234/2007, jakož i za jakákoli jiná hygienická a veterinární nebo rostlinolékařská opatření, nebylo nadále poskytováno odškodnění podle odst. 1 prvního pododstavce.

9.   Finanční příspěvek nepředstavuje překážku fungování vnitřního trhu v oblasti pojišťovacích služeb. Finanční příspěvek se neomezuje na pojištění poskytované jedinou pojišťovnou nebo skupinou společností ani nepodléhá podmínce, že se pojistná smlouva sjednává se společností usazenou v dotyčném členském státě.

Článek 71

Vzájemné fondy pro nákazy zvířat a choroby rostlin a ekologické katastrofy

1.   Členské státy mohou poskytnout zemědělcům finanční odškodnění za hospodářské ztráty způsobené ohniskem nákazy zvířat nebo ohniskem výskytu choroby rostlin nebo ekologickou katastrofou prostřednictvím finančních příspěvků do vzájemných fondů.

2.   Pro účely tohoto článku se:

| a) | „vzájemným fondem“ rozumí režim akreditovaný členským státem v souladu s vnitrostátním právem, který umožňuje zemědělcům, kteří jsou jeho členy, aby se pojistili, přičemž odškodnění se poskytuje těm zemědělcům, kteří byli postiženi hospodářskými ztrátami způsobenými ohniskem nákazy zvířat nebo ohniskem výskytu choroby rostlin nebo ekologickou katastrofou; |
| --- | --- |

a)

„vzájemným fondem“ rozumí režim akreditovaný členským státem v souladu s vnitrostátním právem, který umožňuje zemědělcům, kteří jsou jeho členy, aby se pojistili, přičemž odškodnění se poskytuje těm zemědělcům, kteří byli postiženi hospodářskými ztrátami způsobenými ohniskem nákazy zvířat nebo ohniskem výskytu choroby rostlin nebo ekologickou katastrofou;

| b) | „hospodářskými ztrátami“ rozumí jakékoli dodatečné náklady vzniklé zemědělci v důsledku výjimečných opatření, která přijal s cílem snížit dodávky na daný trh, nebo jakákoli značná ztráta v produkci; |
| --- | --- |

b)

„hospodářskými ztrátami“ rozumí jakékoli dodatečné náklady vzniklé zemědělci v důsledku výjimečných opatření, která přijal s cílem snížit dodávky na daný trh, nebo jakákoli značná ztráta v produkci;

| c) | „ekologickou katastrofou“ se rozumí zvláštní výskyt znečištění, kontaminace nebo snížení kvality životního prostředí související s konkrétní událostí, omezeného zeměpisného rozsahu. Nezahrnuje obecná environmentální rizika, jako je změna klimatu nebo kyselý déšť, která nejsou spojena s konkrétní událostí. |
| --- | --- |

c)

„ekologickou katastrofou“ se rozumí zvláštní výskyt znečištění, kontaminace nebo snížení kvality životního prostředí související s konkrétní událostí, omezeného zeměpisného rozsahu. Nezahrnuje obecná environmentální rizika, jako je změna klimatu nebo kyselý déšť, která nejsou spojena s konkrétní událostí.

3.   Pokud jde o nákazy zvířat, finanční odškodnění lze poskytnout pouze v případě nákaz uvedených na seznamu nákaz zvířat vypracovaném Světovou organizací pro zdraví zvířat nebo v příloze rozhodnutí 90/424/EHS.

4.   Členské státy zajistí, aby za hospodářské ztráty, za něž je poskytováno finanční odškodnění v souladu s jinými předpisy Společenství, včetně článku 44 nařízení (ES) č. 1234/2007, jakož i za jakákoli jiná hygienická a veterinární nebo rostlinolékařská opatření, nebylo nadále poskytováno odškodnění podle odstavce 1.

5.   Vzájemné fondy vyplácejí finanční odškodnění přímo zemědělcům, kteří jsou jejich členy a utrpěli hospodářské ztráty.

Prostředky na finanční odškodnění vyplácené ze vzájemných fondů pocházejí:

| a) | ze základního kapitálu, kterým do fondů přispěli zemědělci, ať již jsou jejich členy či nikoli, nebo jiné hospodářské subjekty v zemědělském řetězci nebo |
| --- | --- |

a)

ze základního kapitálu, kterým do fondů přispěli zemědělci, ať již jsou jejich členy či nikoli, nebo jiné hospodářské subjekty v zemědělském řetězci nebo

| b) | z půjček sjednaných fondy za obchodních podmínek a |
| --- | --- |

b)

z půjček sjednaných fondy za obchodních podmínek a

| c) | z jakýchkoli částek získaných podle odstavce 11. |
| --- | --- |

c)

z jakýchkoli částek získaných podle odstavce 11.

Do počátečního základního kapitálu se nesmí přispívat z veřejných prostředků.

6.   Finanční příspěvky uvedené v odstavci 1 se mohou vztahovat na:

| a) | správní náklady na zřízení vzájemného fondu rozložené na maximálně tři roky; |
| --- | --- |

a)

správní náklady na zřízení vzájemného fondu rozložené na maximálně tři roky;

| b) | splátku kapitálu a úroků z komerčních půjček sjednaných vzájemným fondem za účelem vyplacení finančního odškodnění zemědělcům; |
| --- | --- |

b)

splátku kapitálu a úroků z komerčních půjček sjednaných vzájemným fondem za účelem vyplacení finančního odškodnění zemědělcům;

| c) | částky vyplacené vzájemným fondem z jeho základního kapitálu jako finanční odškodnění zemědělcům. |
| --- | --- |

c)

částky vyplacené vzájemným fondem z jeho základního kapitálu jako finanční odškodnění zemědělcům.

Minimální a maximální dobu trvání komerční půjčky, na kterou lze poskytnout finanční příspěvek, stanoví Komise postupem podle čl. 141 odst. 2.

Pokud finanční odškodnění vyplácí fond v souladu s písmenem c) prvního pododstavce, sleduje příspěvek z veřejných zdrojů stejný režim jako příspěvek pro komerční půjčku s minimální dobou trvání.

7.   Finanční příspěvek nesmí překročit 65 % nákladů uvedených v odstavci 6. Náklady, na které se nevztahují finanční příspěvky, nesou členové fondu.

Členské státy mohou omezit náklady, na které lze poskytnout finanční příspěvek, použitím:

| a) | stropů pro každý fond, |
| --- | --- |

a)

stropů pro každý fond,

| b) | přiměřených stropů na jednotku. |
| --- | --- |

b)

přiměřených stropů na jednotku.

8.   Výdaje členských států na finanční příspěvky spolufinancuje Společenství z fondů uvedených v čl. 69 odst. 1 ve výši 75 %.

První pododstavec se nedotýká pravomocí členských států hradit v plné míře nebo zčásti svou účast nebo účast zemědělců, kteří jsou členy, na financování finančních příspěvků prostřednictvím povinných systémů kolektivní odpovědnosti v dotčených odvětvích. Toto je možné bez ohledu na články 125l a 125n nařízení (ES) č. 1234/2007.

9.   Členské státy stanoví pravidla pro zřízení a správu vzájemných fondů, zejména pro poskytování odškodnění zemědělcům v případě krize nebo pro dohled nad dodržováním těchto pravidel.

10.   Členské státy předloží Komisi výroční zprávu o provádění tohoto článku. Formu, obsah, harmonogram a lhůty týkající se zprávy stanoví Komise postupem podle čl. 141 odst. 2.

11.   Pokud je zemědělci přiznáno finanční odškodnění vzájemným fondem podle tohoto článku, veškeré právní nároky vůči třetí straně na náhradu škody za hospodářské ztráty, na něž bylo přiznáno odškodnění, které mohou zemědělci náležet podle jakéhokoli ustanovení právních předpisů Společenství nebo vnitrostátních právních předpisů, se převádějí vzájemnému fondu v souladu s pravidly, která stanoví daný členský stát.

Článek 72

Přechodná ustanovení

1.   Pokud členský stát uplatnil článek 69 nařízení (ES) č. 1782/2003, částky, které zadržel podle uvedeného článku, se začlení do režimu jednotné platby v souladu s článkem 65 tohoto nařízení.

2.   Odchylně od prvního odstavce, pokud se členský stát, jenž uplatnil článek 69 nařízení (ES) č. 1782/2003, rozhodne uplatnit zvláštní podporu stanovenou v této kapitole, může použít částky, které zadržel podle článku 69 nařízení (ES) č. 1782/2003, k pokrytí finančních potřeb uvedených v čl. 69 odst. 6 tohoto nařízení. Jsou-li finanční potřeby uvedené v čl. 69 odst. 6 nižší než částky, které členský stát zadržel podle článku 69 nařízení (ES) č. 1782/2003, začlení se výsledný rozdíl do režimu jednotné platby v souladu s článkem 65 tohoto nařízení.

3.   Pokud se členský stát, jenž uplatnil podle článku 69 nařízení (ES) č. 1782/2003 opatření s touto kapitolou neslučitelná, rozhodne uplatnit zvláštní podporu podle této kapitoly a zároveň, může do 1. srpna 2009 rozhodnout, že bude podle článku 68 tohoto nařízení v průběhu roku 2010, 2011 a 2012 uplatňovat opatření sdělená Komisi podle článku 69 nařízení (ES) č. 1782/2008 a jeho prováděcích pravidel. Odchylně od čl. 69 odst. 4 může být celková podpora v rámci opatření uvedených v čl. 68 odst. 1 písm. a), b) a e) omezena stropem stanoveným pro příslušný členský stát v souvislosti s použitím článku 69 nařízení Rady (ES) č. 1782/2003.

V tomto případě se členské státy mohou do 1. srpna 2009 rovněž rozhodnout každoročně přizpůsobit tato opatření tak, aby byla slučitelná s touto kapitolou. Pokud se členský stát rozhodne neučinit tato opatření slučitelnými, dotyčné částky se začlení do režimu jednotné platby v souladu s článkem 65 tohoto nařízení.

4.   Členské státy mohou poskytnout podporu stanovenou v této kapitole od roku 2009 za podmínky, že odchylně od čl. 69 odst. 6 tohoto nařízení budou financovat podporu uvedenou v čl. 68 odst. 1 pouze za použití částek z vnitrostátní rezervy a že vnitrostátní ustanovení budou zavedena ve lhůtě stanovené členským státem pro podání žádosti o podporu.

HLAVA IV

DALŠÍ REŽIMY PODPOR

KAPITOLA 1

Režimy podpor společenství

Oddíl 1

Zvláštní platba pro rýži

Článek 73

Oblast působnosti

Pro rok 2009, 2010 a 2011 se podpora poskytuje zemědělcům, kteří produkují rýži kódu KN 1006 10, v souladu s podmínkami stanovenými v tomto oddíle („zvláštní platba pro rýži“).

Článek 74

Podmínky a částka podpory

1.   Zvláštní platba pro rýži se poskytuje na hektar půdy oseté rýží, kde se plodina nechává alespoň až do začátku květu za běžných růstových podmínek.

Pro produkty pěstované na plochách, které jsou zcela osety a obdělávány v souladu s místními standardy, ale které nedosahují stadia květu z důvodu výjimečných klimatických podmínek uznaných dotyčným členským státem, lze však nadále poskytovat podporu pod podmínkou, že dotyčné plochy nejsou vyčleněny k jinému využití do uvedeného stadia růstu.

2.   Výše zvláštní platby pro rýži se stanovuje podle výnosů v dotyčných členských státech takto:

| Členský stát | EUR/ha |
| --- | --- |
| Bulharsko | 345,255 |
| Řecko | 561,00 |
| Španělsko | 476,25 |
| Francie |
| – | metropolitní území |

Členský stát

EUR/ha

Bulharsko

345,255

Řecko

561,00

Španělsko

476,25

Francie

–

metropolitní území

411,75

| – | Francouzská Guyana |
| --- | --- |

–

Francouzská Guyana

563,25

Itálie

453,00

Maďarsko

232,50

Portugalsko

453,75

Rumunsko

126,075

Článek 75

Plochy

Pro každý producentský členský stát se stanovují tyto základní plochy:

| Členský stát | základní plochy
  (ha) |
| --- | --- |
| Bulharsko | 4 166 |
| Řecko | 20 333 |
| Španělsko | 104 973 |
| Francie |
| – | metropolitní území |

Členský stát

základní plochy

(ha)

Bulharsko

4 166

Řecko

20 333

Španělsko

104 973

Francie

–

metropolitní území

19 050

| – | pouze pro rok 2009 – ve Francouzské Guyaně |
| --- | --- |

–

pouze pro rok 2009 – ve Francouzské Guyaně

4 190

Itálie

219 588

Maďarsko

3 222

Portugalsko

24 667

Rumunsko

500

Členský stát může podle objektivních a nediskriminačních kritérií svou základní plochu či plochy rozdělit na základní dílčí plochy.

Článek 76

Překročení ploch

1.   Pokud v členském státě plocha určená pro rýži během daného roku překročí základní plochu stanovenou v článku 75, je plocha na zemědělce, pro kterou je žádáno o zvláštní platbu pro rýži, poměrně snížena pro uvedený rok.

2.   Pokud členský stát rozdělí svou základní plochu nebo plochy na základní dílčí plochy, uplatní se snížení stanovené v odstavci 1 pouze na zemědělce na základních dílčích plochách, kde bylo omezení základní dílčí plochy překročeno. Takové snížení se použije tehdy, pokud plochy nacházející se v základních dílčích plochách, kde nebylo dosaženo stanoveného omezení, byly v dotyčném členském státě znovu rozděleny mezi základní dílčí plochy, u nichž byla tato omezení překročena.

Oddíl 2

Podpora pro pěstitele brambor určených pro výrobu škrobu

Článek 77

Rozsah a výše podpory

Pro hospodářské roky 2009/2010, 2010/2011 a 2011/2012 se podpora poskytne zemědělcům, kteří produkují brambory určené pro výrobu škrobu za podmínek stanovených v tomto oddíle (podpora pro pěstitele brambor určených pro výrobu škrobu).

Výše podpory na množství brambor, které je potřeba pro výrobu jedné tuny škrobu činí 66,32 EUR.

Výše podpory se upraví podle obsahu škrobu v bramborách.

Článek 78

Podmínky

Podpora pro pěstitele brambor určených pro výrobu škrobu se vyplácí pouze na množství brambor, na které se vztahuje pěstitelská smlouva mezi producentem brambor a výrobcem bramborového škrobu do výše kvóty přidělené tomuto výrobci bramborového škrobu v souladu s čl. 84a odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007.

Oddíl 3

Prémie na bílkovinné plodiny

Článek 79

Oblast působnosti

Pro roky 2009, 2010 a 2011 se poskytuje podpora zemědělcům, kteří produkují bílkovinné plodiny, za podmínek stanovených v tomto oddíle („prémie na bílkovinné plodiny“).

„Bílkovinné“ plodiny zahrnují:

| a) | hrách kódu KN 0713 10; |
| --- | --- |

a)

hrách kódu KN 0713 10;

| b) | boby a koňské boby kódu KN 0713 50; |
| --- | --- |

b)

boby a koňské boby kódu KN 0713 50;

| c) | semena sladkého vlčího bobu kódu KN ex 1209 29 50. |
| --- | --- |

c)

semena sladkého vlčího bobu kódu KN ex 1209 29 50.

Článek 80

Částka a způsobilost pro podporu

Prémie na bílkovinné plodiny činí 55,57 EUR na hektar bílkovinných plodin sklizených po stadiu mléčné zralosti.

Na plodiny pěstované na plochách, které jsou zcela osety a obdělávány v souladu s místními standardy, ale které nedosahují stadia mléčné zralosti z důvodu mimořádných klimatických podmínek uznaných dotyčným členským státem, lze však nadále poskytovat prémii na bílkovinné plodiny pod podmínkou, že dotyčné plochy nejsou využívány k jinému účelu až do uvedeného stadia růstu.

Článek 81

Plocha

1.   Stanovuje se maximální zaručená plocha 1 648 000 hektarů, na niž lze poskytnout prémii na bílkovinné plodiny.

2.   Pokud plocha, pro kterou je žádáno o prémii na bílkovinné plodiny, je větší než maximální zaručená plocha, je plocha na zemědělce, pro kterou je žádáno o prémii na bílkovinné plodiny, poměrně snížena pro příslušný rok postupem podle čl. 141 odst. 2.

3.   Pokud se podle článku 67 některý členský stát rozhodne začlenit prémii na bílkovinné plodiny podle tohoto oddílu do režimu jednotné platby, sníží Komise postupem podle čl. 141 odst. 2 maximální zaručenou plochu podle odstavce 1 tohoto článku poměrně k částce na bílkovinné plodiny uvedené pro daný členský stát v příloze XII.

Oddíl 4

Platba na plochu pro skořápkové ovoce

Článek 82

Platba na plochu pro skořápkové ovoce poskytovaná Společenstvím

1.   Pro roky 2009, 2010 a 2011 se zemědělcům, kteří produkují skořápkové ovoce, poskytuje podpora Společenství za podmínek stanovených v tomto oddíle („platba na plochu pro skořápkové ovoce“).

„Skořápkové ovoce“ zahrnuje:

| a) | mandle kódů KN 0802 11 a 0802 12; |
| --- | --- |

a)

mandle kódů KN 0802 11 a 0802 12;

| b) | lískové ořechy kódů KN 0802 21 a 0802 22; |
| --- | --- |

b)

lískové ořechy kódů KN 0802 21 a 0802 22;

| c) | vlašské ořechy kódů KN 0802 31 a 0802 32; |
| --- | --- |

c)

vlašské ořechy kódů KN 0802 31 a 0802 32;

| d) | pistácie kódu KN 0802 50; |
| --- | --- |

d)

pistácie kódu KN 0802 50;

| e) | svatojánský chléb kódu KN 1212 10 10. |
| --- | --- |

e)

svatojánský chléb kódu KN 1212 10 10.

2.   Členské státy mohou platbu na plochu pro skořápkové ovoce rozlišovat buď podle produktů, nebo zvýšením či snížením vnitrostátních zaručených ploch (dále jen „VZP“) stanovených v souladu s čl. 83 odst. 3. Nicméně v žádném členské státě nepřesáhne celková výše platby na plochu pro skořápkové ovoce poskytnuté během daného roku strop stanovený v čl. 83 odst. 4.

Článek 83

Plochy

1.   Členské státy poskytnou platbu na plochu pro skořápkové ovoce poskytovanou Společenstvím do výše stropu vypočteného vynásobením počtu hektarů své příslušné VZP stanovené v odstavci 3 průměrnou částkou 120,75 EUR.

2.   Stanovuje se maximální zaručená plocha 829 229 ha.

3.   Maximální zaručená plocha uvedená v odstavci 2 se rozdělí na tyto VZP:

| Členský stát | VZP
  (v hektarech) |
| --- | --- |
| Belgie | 100 |
| Bulharsko | 11 984 |
| Německo | 1 500 |
| Řecko | 41 100 |
| Španělsko | 568 200 |
| Francie | 17 300 |
| Itálie | 130 100 |
| Kypr | 5 100 |
| Lucembursko | 100 |
| Maďarsko | 2 900 |
| Nizozemsko | 100 |
| Rakousko | 100 |
| Polsko | 4 200 |
| Portugalsko | 41 300 |
| Rumunsko | 1 645 |
| Slovinsko | 300 |
| Slovensko | 3 100 |
| Spojené království | 100 |

Členský stát

VZP

(v hektarech)

Belgie

100

Bulharsko

11 984

Německo

1 500

Řecko

41 100

Španělsko

568 200

Francie

17 300

Itálie

130 100

Kypr

5 100

Lucembursko

100

Maďarsko

2 900

Nizozemsko

100

Rakousko

100

Polsko

4 200

Portugalsko

41 300

Rumunsko

1 645

Slovinsko

300

Slovensko

3 100

Spojené království

100

4.   Členské státy mohou své příslušné vnitrostátní zaručené plochy rozdělit podle objektivních kritérií na základní dílčí plochy, zejména na regionální úrovni nebo v závislosti na produkci.

Článek 84

Překročení základních dílčích ploch

Pokud členský stát rozdělí svou vnitrostátní zaručenou plochu na základní dílčí plochy a dojde-li k překročení omezení jedné nebo více základních dílčích ploch, je plocha na zemědělce, pro kterou je žádáno o platbu na plochu pro skořápkové ovoce, poměrně snížena pro příslušný rok, pokud jde o zemědělce na základních dílčích plochách, kde bylo omezení překročeno. Takové snížení se použije tehdy, pokud byly plochy nacházející se v základních dílčích plochách, kde nebyla dosažena stanovená omezení základních dílčích ploch, v dotyčném členském státě znovu rozděleny mezi základní dílčí plochy, v nichž byla tato omezení základních dílčích ploch překročena.

Článek 85

Podmínky, za nichž lze poskytnout podporu

1.   Výplata platby na plochu pro skořápkové ovoce je podmíněna zejména minimální velikostí pozemku a minimální hustotou výsadby.

2.   Členské státy mohou podmínit poskytnutí platby na plochu pro skořápkové ovoce zemědělcům jejich členstvím v organizaci producentů uznané podle článku 125b nařízení (ES) č. 1234/2007.

3.   Pokud se použije odstavec 2, mohou členské státy rozhodnout, že platba na plochu pro skořápkové ovoce se vyplatí organizaci producentů ve prospěch jejích členů. V tomto případě organizace producentů vyplácí získanou částku svým členům. Členské státy však mohou oprávnit organizaci producentů, aby jako náhradu za služby poskytované svým členům snížila platbu na plochu pro skořápkové ovoce nejvýše o 2 %.

Článek 86

Vnitrostátní podpora

1.   Členské státy mohou navíc k platbě na plochu pro skořápkové ovoce poskytnout vnitrostátní podporu až do výše 120,75 EUR na hektar a rok.

2.   Vnitrostátní podpora může být vyplacena pouze pro plochy, na které je poskytována platba na plochu pro skořápkové ovoce.

3.   Členské státy mohou podmínit poskytnutí vnitrostátní podpory zemědělcům jejich členstvím v organizaci producentů uznané v souladu s článkem 125b nařízení (ES) č. 1234/2007.

Oddíl 5

Podpora pro osivo

Článek 87

Podpora

1.   Pro roky 2009, 2010 a 2011 členské státy, které použily článek 70 nařízení (ES) č. 1782/2003 a nevyužily možnosti stanovené v článku 67 tohoto nařízení, poskytují pro roky 2009 až 2011 na ročním základě podpory stanovené v příloze XIII tohoto nařízení pro produkci základního osiva nebo certifikovaných osiv jednoho nebo více druhů uvedených v této příloze za podmínek stanovených v tomto oddíle („podpora pro osivo“).

2.   Pokud je pro plochu přijatou pro certifikaci, pro kterou je žádáno o podporu pro osivo, rovněž podána žádost o podporu v rámci režimu jednotné platby, sníží se výše podpory pro osivo, s výjimkou odrůd uvedených v příloze XIII bodech 1 a 2, o výši podpory, která má být v daném roce poskytnuta na dotyčnou plochu podle režimu jednotné platby, aniž by tato operace skončila s výsledkem menším než nula.

3.   Výše požadované podpory pro osivo nepřesáhne strop, který stanoví Komise postupem podle čl. 141 odst. 2 tohoto nařízení a který odpovídá složce podpory pro osivo pro dotyčné odrůdy ve vnitrostátním stropu uvedeném v článku 40 tohoto nařízení, stanoveném v souladu s čl. 64 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003 („strop podpory pro osivo“). V případě nových členských států však tento strop odpovídá částkám uvedeným v příloze XIV.

Pokud celková výše požadované podpory pro osivo překročí strop podpory pro osivo stanovený Komisí, podpora na zemědělce se v daném roce poměrným způsobem sníží.

4.   Odrůdy konopí (Cannabis sativa L.), na něž lze poskytnout podporu pro osivo stanovenou v tomto článku, se stanoví postupem podle čl. 141 odst. 2.

Oddíl 6

Zvláštní podpora pro bavlnu

Článek 88

Oblast působnosti

Podpora se poskytuje zemědělcům, kteří produkují bavlnu kódu KN 5201 00, za podmínek stanovených v tomto oddíle („zvláštní podpora pro bavlnu“).

Článek 89

Podmínky pro poskytování podpory

1.   Zvláštní podpora pro bavlnu se poskytuje na hektar plochy, na kterou lze poskytnout podporu, oseté bavlnou. K tomu, aby bylo možné na plochu poskytnout podporu, musí ležet na zemědělské půdě schválené členským státem pro produkci bavlny, být oseta povolenými odrůdami a skutečně sklizena za běžných růstových podmínek.

Zvláštní podpora pro bavlnu se vyplácí pro bavlnu řádné a uspokojivé obchodní jakosti.

2.   Členské státy schvalují půdu a povolují odrůdy uvedené v odstavci 1 tohoto článku v souladu s prováděcími pravidly a podmínkami přijatými postupem podle čl. 141 odst. 2.

Článek 90

Základní plochy, stanovené výnosy a referenční částky

1.   Tímto se stanoví vnitrostátní základní plochy, které činí:

| — | v Bulharsku: 3 342 ha, |
| --- | --- |

—

v Bulharsku: 3 342 ha,

| — | v Řecku: 250 000 ha, |
| --- | --- |

—

v Řecku: 250 000 ha,

| — | ve Španělsku: 48 000 ha, |
| --- | --- |

—

ve Španělsku: 48 000 ha,

| — | v Portugalsku: 360 ha. |
| --- | --- |

—

v Portugalsku: 360 ha.

2.   Tímto se stanoví výnosy v referenčním období, které činí:

| — | v Bulharsku: 1,2 tuny/ha, |
| --- | --- |

—

v Bulharsku: 1,2 tuny/ha,

| — | v Řecku: 3,2 tuny/ha, |
| --- | --- |

—

v Řecku: 3,2 tuny/ha,

| — | ve Španělsku: 3,5 tuny/ha, |
| --- | --- |

—

ve Španělsku: 3,5 tuny/ha,

| — | v Portugalsku: 2,2 tuny/ha. |
| --- | --- |

—

v Portugalsku: 2,2 tuny/ha.

3.   Částka podpory na hektar, na který lze poskytnout podporu, se stanoví tak, že se výnosy uvedené v odstavci 2 vynásobí těmito referenčními částkami:

| — | v Bulharsku: 671,33 EUR, |
| --- | --- |

—

v Bulharsku: 671,33 EUR,

| — | v Řecku: 251,75 EUR, |
| --- | --- |

—

v Řecku: 251,75 EUR,

| — | ve Španělsku: 400,00 EUR, |
| --- | --- |

—

ve Španělsku: 400,00 EUR,

| — | v Portugalsku: 252,73 EUR. |
| --- | --- |

—

v Portugalsku: 252,73 EUR.

4.   Pokud plocha, na kterou lze poskytnout podporu, osetá bavlnou přesáhne v daném členském státě a v daném roce základní plochu uvedenou v odstavci 1, sníží se podpora uvedená v odstavci 3 pro daný členský stát poměrně k překročení základní plochy.

5.   Prováděcí pravidla k tomuto článku se přijmou postupem podle čl. 141 odst. 2.

Článek 91

Schválené meziodvětvové organizace

1.   Pro účely tohoto oddílu se „schválenou meziodvětvovou organizací“ rozumí právní subjekt složený ze zemědělců produkujících bavlnu a nejméně jedné vyzrňovací stanice, provádějící činnosti jako:

| a) | pomoc při koordinaci lepšího způsobu uvádění bavlny na trh, zejména prostřednictvím výzkumných studií a průzkumů trhu, |
| --- | --- |

a)

pomoc při koordinaci lepšího způsobu uvádění bavlny na trh, zejména prostřednictvím výzkumných studií a průzkumů trhu,

| b) | vypracovávání vzorových smluv slučitelných s pravidly Společenství, |
| --- | --- |

b)

vypracovávání vzorových smluv slučitelných s pravidly Společenství,

| c) | orientace produkce na produkty, které jsou lépe přizpůsobeny potřebám trhu a poptávce spotřebitelů, zejména z hlediska jakosti a ochrany spotřebitele, |
| --- | --- |

c)

orientace produkce na produkty, které jsou lépe přizpůsobeny potřebám trhu a poptávce spotřebitelů, zejména z hlediska jakosti a ochrany spotřebitele,

| d) | aktualizace metod a prostředků zlepšování jakosti produktu, |
| --- | --- |

d)

aktualizace metod a prostředků zlepšování jakosti produktu,

| e) | rozvíjení marketingových strategií na podporu odvětví bavlny prostřednictvím systémů certifikace jakosti. |
| --- | --- |

e)

rozvíjení marketingových strategií na podporu odvětví bavlny prostřednictvím systémů certifikace jakosti.

2.   Členský stát, v němž jsou vyzrňovací stanice usazeny, schválí meziodvětvové organizace, které splňují kritéria, jež budou přijata postupem podle čl. 141 odst. 2.

Článek 92

Vyplácení podpory

1.   Zemědělcům se poskytuje zvláštní podpora pro bavlnu na hektar, na který lze poskytnout podporu podle článku 90.

2.   Zemědělcům, kteří jsou členy schválené meziodvětvové organizace, se poskytne zvláštní podpora pro bavlnu na hektar, na který lze poskytnout podporu, v rámci základní plochy stanovené v čl. 90 odst. 1, zvýšená o částku 2 EUR.

Oddíl 7

Podpora pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny

Článek 93

Oblast působnosti

1.   V členských státech, které poskytly restrukturalizační podporu podle článku 3 nařízení (ES) č. 320/2006 pro nejméně 50 % kvóty na cukr stanovené dne 20. února 2006 v příloze III nařízení Rady (ES) č. 318/2006 ze dne 20. února 2006 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (33), se podpora Společenství poskytuje pěstitelům cukrové řepy a cukrové třtiny za podmínek stanovených v tomto oddíle.

2.   Podpora pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny se poskytuje nejvýše pro pět po sobě následujících let od hospodářského roku, v němž bylo dosaženo prahu 50 % uvedeného v odstavci 1, avšak nejpozději pro hospodářský rok 2013/2014.

Článek 94

Podmínky

Podpora pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny se poskytuje podle množství kvótového cukru získaného z cukrové řepy nebo cukrové třtiny a dodaného na základě smluv uzavřených podle článku 50 nařízení (ES) č. 1234/2007.

Článek 95

Výše podpory

Podpora podle článku 93 se vyjadřuje na tunu bílého cukru standardní jakosti. Výše podpory se rovná polovině částky získané tak, že se výše stropu uvedeného v příloze XV tohoto nařízení pro dotčený členský stát pro odpovídající rok vydělí celkovou kvótou na cukr a inulinový sirup stanovenou dne 20. února 2006 v příloze III nařízení (ES) č. 318/2006.

S výjimkou Bulharska a Rumunska se články 121 a 132 tohoto nařízení nevztahují na podporu pro pěstitele cukrové řepy a cukrové třtiny.

Oddíl 8

Přechodné platby na ovoce a zeleninu

Článek 96

Přechodné podpory na plochu

1.   Použije-li se čl. 54 odst. 1 nebo čl. 128 odst. 1 lze během období uvedeného vdaných ustanoveních za podmínek stanovených v tomto oddíle přechodnou podporu na plochu poskytnout zemědělcům produkujícím rajčata, která jsou dodávána ke zpracování.

2.   Použije-li se čl. 54 odst. 2 nebo čl. 128 odst. 2 lze během období uvedeného v daných ustanoveních za podmínek stanovených v tomto oddíle přechodnou podporu na plochu poskytnout zemědělcům produkujícím jeden nebo více druhů ovoce a zeleniny uvedených v čl. 54 odst. 2 třetím pododstavci, které určí členské státy a které jsou dodávány ke zpracování.

Článek 97

Výše podpory a podmínky pro poskytování

1.   Členské státy stanoví na základě objektivních a nediskriminačních kritérií výši podpory na hektar, na němž se pěstují rajčata a jednotlivé druhy ovoce a zeleniny uvedené v čl. 54 odst. 2 třetím pododstavci.

2.   Celková výše podpory podle odstavce 1 tohoto článku v žádném případě nepřekročí strop stanovený podle čl. 51 odst. 2 nebo článku 128.

3.   Podpora podle odstavce 1 tohoto článku se poskytuje pouze na plochy, na jejichž produkci se vztahuje smlouva o zpracování na jeden z výrobků uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. j) nařízení (ES) č. 1234/2007.

4.   Poskytnutí podpory podle odstavce 1 tohoto článku mohou členské státy podřídit dalším objektivním a nediskriminačním kritériím, včetně podmínky členství zemědělce v organizaci producentů nebo v seskupení producentů uznaných podle článku 125b nebo článku 125e nařízení (ES) č. 1234/2007.

Oddíl 9

Přechodná platba za bobuloviny

Článek 98

Platba za bobuloviny

1.   Přechodná podpora na plochu se během období končícího dne 31. prosince 2011 poskytne producentům jahod kódu KN 0810 10 00 a malin kódu KN 0810 20 10 dodávaným ke zpracování za podmínek stanovených v tomto oddíle („přechodná platba za bobuloviny“).

2.   Přechodná platba za bobuloviny se poskytuje pouze na plochy, na jejichž produkci se vztahuje smlouva o zpracování na jeden z výrobků uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. j) nařízení (ES) č. 1234/2007.

3.   Částka přechodná platba za bobuloviny činí 230 EUR/ha.

4.   Členské státy mohou k přechodné platbě za bobuloviny poskytnout i vnitrostátní podporu. Celková částka podpory Společenství a vnitrostátní podpory nesmí přesáhnout 400 EUR/ha.

5.   Přechodná platba za bobuloviny se vyplácí pouze na maximální vnitrostátní zaručené plochy, které jsou členským státům přiděleny takto:

| Členský stát | Maximální vnitrostátní zaručená plocha
  (v hektarech) |
| --- | --- |
| Bulharsko | 2 400 |
| Maďarsko | 1 700 |
| Lotyšsko | 400 |
| Litva | 600 |
| Polsko | 48 000 |

Členský stát

Maximální vnitrostátní zaručená plocha

(v hektarech)

Bulharsko

2 400

Maďarsko

1 700

Lotyšsko

400

Litva

600

Polsko

48 000

Pokud plocha, na kterou lze poskytnout podporu, přesáhne v daném členském státě a v daném roce maximální vnitrostátní zaručenou plochu, snižuje se částka přechodné platby za bobuloviny uvedená v odstavci 3 úměrně k překročení maximální vnitrostátní zaručené plochy.

6.   Články 121 a 132 se na přechodnou platbu za bobuloviny nepoužijí.

Oddíl 10

Prémie v odvětví skopového a kozího masa

Článek 99

Oblast působnosti

Při použití článku 52 poskytují členské státy na ročním základě prémie nebo doplňkové prémie zemědělcům, kteří chovají ovce a kozy, za podmínek stanovených v tomto oddíle, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.

Článek 100

Definice

Pro účely tohoto oddílu se:

| a) | „bahnicí“ rozumí každá samice z druhu ovcí, která již alespoň jednou rodila nebo je starší jednoho roku; |
| --- | --- |

a)

„bahnicí“ rozumí každá samice z druhu ovcí, která již alespoň jednou rodila nebo je starší jednoho roku;

| b) | „kozou“ rozumí každá samice z druhu koz, která již alespoň jednou rodila nebo je starší jednoho roku. |
| --- | --- |

b)

„kozou“ rozumí každá samice z druhu koz, která již alespoň jednou rodila nebo je starší jednoho roku.

Článek 101

Prémie na bahnice a kozy

1.   Zemědělci chovajícímu ve svém zemědělském podniku bahnice může být na základě žádosti poskytnuta prémie na chov bahnic (dále jen „prémie na bahnice“).

2.   Zemědělci chovajícímu ve svém zemědělském podniku kozy může být na základě žádosti poskytnuta prémie na chov koz (dále jen „prémie na kozy“). Tato prémie se poskytuje zemědělcům ve vybraných oblastech, ve kterých produkce splňuje tato dvě kritéria:

| a) | chov koz je zaměřen hlavně na produkci kozího masa; |
| --- | --- |

a)

chov koz je zaměřen hlavně na produkci kozího masa;

| b) | metody chovu koz a ovcí jsou podobné. |
| --- | --- |

b)

metody chovu koz a ovcí jsou podobné.

Seznam těchto oblastí se stanoví postupem podle čl. 141 odst. 2.

3.   Prémie na bahnice a prémie na kozy se poskytují v mezích individuálních stropů formou roční platby na zvíře, na které lze poskytnout prémii, na kalendářní rok a na zemědělce. Minimální počet zvířat, pro který se podává žádost o prémii, stanoví členský stát. Toto minimum musí být nejméně 10 a nejvýše 50.

4.   Výše prémie na bahnici činí 21 EUR na jednu bahnici. Pro producenty uvádějící na trh ovčí mléko nebo výrobky z ovčího mléka však výše prémie na bahnici činí 16,8 EUR na jednu bahnici.

5.   Výše prémie na kozu činí 16,8 EUR na jednu kozu.

Článek 102

Doplňková prémie

1.   Doplňková prémie se vyplácí zemědělcům v oblastech, ve kterých chov ovcí a koz představuje tradiční činnost nebo významně přispívá k hospodářství na venkově. Tyto oblasti si určují členské státy. V každém případě se doplňková prémie poskytuje pouze zemědělci, jehož zemědělský podnik má nejméně 50 % své plochy užívané k zemědělským účelům ve znevýhodněných oblastech vymezených nařízením (ES) č. 1257/1999.

2.   Doplňková prémie se poskytuje také zemědělci, který provádí sezónní přesun zvířat na jiné pastviny, a to za předpokladu, že:

| a) | nejméně 90 % zvířat, pro která byla podána žádost o prémii, se pase alespoň 90 po sobě následujících dnů v oblasti, na kterou lze poskytnout prémii podle odstavce 1, a |
| --- | --- |

a)

nejméně 90 % zvířat, pro která byla podána žádost o prémii, se pase alespoň 90 po sobě následujících dnů v oblasti, na kterou lze poskytnout prémii podle odstavce 1, a

| b) | zemědělský podnik leží v přesně vymezené zeměpisné oblasti, pro kterou členský stát stanovil, že sezónní přesun zvířat na jiné pastviny je tradiční metodou chovu ovcí nebo koz a že tento přesun zvířat je nezbytný kvůli nedostatku pícnin v období, kdy k přesunu dochází. |
| --- | --- |

b)

zemědělský podnik leží v přesně vymezené zeměpisné oblasti, pro kterou členský stát stanovil, že sezónní přesun zvířat na jiné pastviny je tradiční metodou chovu ovcí nebo koz a že tento přesun zvířat je nezbytný kvůli nedostatku pícnin v období, kdy k přesunu dochází.

3.   Výše doplňkové prémie je stanovena na 7 EUR na bahnici a na kozu. Doplňková prémie se poskytuje za stejných podmínek, jako jsou podmínky stanovené pro poskytování prémie na bahnice a prémie na kozy.

Článek 103

Společná pravidla týkající se prémií

1.   Prémie se vyplácejí oprávněným zemědělcům na základě počtu bahnic nebo koz, které chovají ve svém zemědělském podniku po minimální dobu, která se stanoví postupem podle čl. 141 odst. 2.

2.   Prémie se poskytnou pouze pro zvířata, která jsou řádně označena a evidována v souladu s nařízením (ES) č. 21/2004.

Článek 104

Individuální omezení

1.   Od 1. ledna 2009 se individuální strop na zemědělce podle čl. 101 odst. 3 rovná počtu práv na prémii, která příslušela zemědělci k 31. prosinci 2008 podle příslušných pravidel Společenství.

2.   Členské státy přijmou nezbytná opatření s cílem zajistit, že celková výše práv na prémii na jejich území nepřekročí vnitrostátní stropy stanovené v odstavci 4 a bude zachována vnitrostátní rezerva uvedená v článku 106.

Po skončení období používání režimu jednotné platby na plochu podle článku 122 a v případě, že se použije článek 52, se přidělení individuálních stropů producentům a zřízení vnitrostátní rezervy uvedené v článku 106 provede nejpozději do konce prvního roku používání režimu jednotné platby.

3.   Práva na prémii, která byla odejmuta na základě opatření přijatého podle odst. 2 prvního pododstavce, se zrušují.

4.   Použijí se tyto vnitrostátní stropy:

| Členský stát | Vnitrostátní strop |
| --- | --- |
| Bulharsko | 2 058 483 |
| Česká republika | 66 733 |
| Dánsko | 104 000 |
| Estonsko | 48 000 |
| Španělsko | 19 580 000 |
| Francie | 7 842 000 |
| Kypr | 472 401 |
| Lotyšsko | 18 437 |
| Litva | 17 304 |
| Maďarsko | 1 146 000 |
| Polsko | 335 880 |
| Portugalsko | 2 690 000 |
| Rumunsko | 5 880 620 |
| Slovinsko | 84 909 |
| Slovensko | 305 756 |
| Finsko | 80 000 |
| Celkem | 40 730 523 |

Členský stát

Vnitrostátní strop

Bulharsko

2 058 483

Česká republika

66 733

Dánsko

104 000

Estonsko

48 000

Španělsko

19 580 000

Francie

7 842 000

Kypr

472 401

Lotyšsko

18 437

Litva

17 304

Maďarsko

1 146 000

Polsko

335 880

Portugalsko

2 690 000

Rumunsko

5 880 620

Slovinsko

84 909

Slovensko

305 756

Finsko

80 000

Celkem

40 730 523

Článek 105

Převod práv na prémii

1.   Pokud zemědělec prodá nebo jiným způsobem převede svůj zemědělský podnik, může všechna svá práva na prémii převést na osobu, která tento zemědělský podnik převezme.

2.   Zemědělec může rovněž zcela nebo zčásti převést svá práva na jiné zemědělce, aniž by převedl svůj zemědělský podnik.

V případě převodu práv bez převodu zemědělského podniku se část převáděných práv na prémii, která nepřesáhne 15 %, postoupí bez vyrovnání do vnitrostátní rezervy členského státu, na jehož území se daný zemědělský podnik nachází, aby mohla být bezúplatně znovu rozdělena.

Členské státy mohou nabývat práv na prémii od zemědělců, kteří dobrovolně souhlasí s úplným nebo částečným převodem svých práv. V tomto případě lze platby zemědělcům za takto nabytá práva uhradit z vnitrostátního rozpočtu.

Odchylně od odstavce 1 a v řádně odůvodněných případech mohou členské státy stanovit, že v případě prodeje nebo jiného převodu zemědělského podniku se převod práv uskuteční prostřednictvím vnitrostátní rezervy.

3.   Členské státy mohou přijmout nezbytná opatření, aby zabránily převodu práv na prémii mimo citlivé oblasti nebo regiony, ve kterých je produkce ovcí obzvláště důležitá pro místní hospodářství.

4.   Členské státy mohou povolit, aby před jimi stanoveným datem docházelo k dočasnému převodu té části práv na prémii, kterou zemědělec, jenž je držitelem těchto práv, nemá v úmyslu využít.

Článek 106

Vnitrostátní rezerva

1.   Každý členský stát spravuje vnitrostátní rezervu práv na prémii.

2.   Všechna práva na prémii odejmutá podle čl. 105 odst. 2 nebo jiných ustanovení Společenství se začlení do vnitrostátní rezervy.

3.   Členské státy mohou přidělovat práva na prémii zemědělcům v rámci mezí svých vnitrostátních rezerv. Při jejich přidělování dávají přednost zejména osobám začínajícím v oboru, mladým zemědělcům nebo jiným upřednostňovaným zemědělcům.

Článek 107

Stropy

Souhrn částek každé požadované prémie nepřesáhne strop, který stanoví Komise v souladu s čl. 51 odst. 2.

Pokud celková výše požadované podpory překročí stanovený strop, podpora na zemědělce se v příslušném roce poměrným způsobem sníží.

Oddíl 11

Platby na hovězí a telecí maso

Článek 108

Oblast působnosti

V případě použití článku 53 a není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, poskytují členské státy za podmínek stanovených v tomto oddíle dodatečnou platbu nebo dodatečné platby, které dotyčný členský stát v souladu s uvedeným článkem zvolil.

Článek 109

Definice

Pro účely tohoto oddílu se:

| a) | „regionem“ rozumí členský stát nebo region uvnitř členského státu podle výběru dotyčného členského státu; |
| --- | --- |

a)

„regionem“ rozumí členský stát nebo region uvnitř členského státu podle výběru dotyčného členského státu;

| b) | „býkem“ rozumí nevykastrovaný skot samčího pohlaví; |
| --- | --- |

b)

„býkem“ rozumí nevykastrovaný skot samčího pohlaví;

| c) | „volem“ rozumí vykastrovaný skot samčího pohlaví; |
| --- | --- |

c)

„volem“ rozumí vykastrovaný skot samčího pohlaví;

| d) | „krávou bez tržní produkce mléka“ rozumí kráva masného plemene nebo kráva křížená s masným plemenem, určená k produkci masných telat; |
| --- | --- |

d)

„krávou bez tržní produkce mléka“ rozumí kráva masného plemene nebo kráva křížená s masným plemenem, určená k produkci masných telat;

| e) | „jalovicí“ rozumí skot samičího pohlaví starší osmi měsíců, který se ještě neotelil. |
| --- | --- |

e)

„jalovicí“ rozumí skot samičího pohlaví starší osmi měsíců, který se ještě neotelil.

Článek 110

Zvláštní prémie

1.   Zemědělci, který chová ve svém zemědělském podniku skot samčího pohlaví, může být na základě žádosti poskytnuta zvláštní prémie. Tato roční prémie se poskytuje na kalendářní rok a na zemědělský podnik v mezích regionálních stropů nejvýše pro 90 zvířat každé věkové skupiny uvedené v odstavci 2.

Pro účely tohoto článku se „regionálním stropem“ rozumí počet zvířat, u nichž lze v určitém regionu a pro příslušný kalendářní rok uplatňovat nárok na zvláštní prémii.

2.   Zvláštní prémie se poskytuje nejvýše:

| a) | jednou v životě každého býka staršího 9 měsíců; nebo |
| --- | --- |

a)

jednou v životě každého býka staršího 9 měsíců; nebo

| b) | dvakrát v životě každého vola:






  i) | poprvé v 9 měsících, |
| --- | --- | --- |

b)

dvakrát v životě každého vola:

i)

poprvé v 9 měsících,

| ii) | podruhé po dovršení 21 měsíců. |
| --- | --- |

ii)

podruhé po dovršení 21 měsíců.

3.   Pro získání nároku na zvláštní prémii musí být splněny tyto podmínky:

| a) | každé zvíře, které je předmětem žádosti o prémii, je chováno zemědělcem na výkrm během doby, která bude stanovena postupem podle čl. 141 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

každé zvíře, které je předmětem žádosti o prémii, je chováno zemědělcem na výkrm během doby, která bude stanovena postupem podle čl. 141 odst. 2;

| b) | každé zvíře má až do porážky nebo do vývozu zvířecí pas podle článku 6 nařízení (ES) č. 1760/2000, který obsahuje veškeré podstatné informace o jeho statusu, pokud jde o prémie, nebo jiný rovnocenný správní doklad, pokud pas není k dispozici. |
| --- | --- |

b)

každé zvíře má až do porážky nebo do vývozu zvířecí pas podle článku 6 nařízení (ES) č. 1760/2000, který obsahuje veškeré podstatné informace o jeho statusu, pokud jde o prémie, nebo jiný rovnocenný správní doklad, pokud pas není k dispozici.

4.   Pokud v příslušném regionu celkový počet býků ve stáří od 9 měsíců a volů ve stáří od 9 do 20 měsíců, pro které byla podána žádost a kteří splňují podmínky pro poskytnutí zvláštní prémie, přesahuje příslušný regionální strop stanovený v odstavci 8, celkový počet zvířat na zemědělce, na která lze poskytnout prémii podle odst. 2 písm. a) a b), se pro daný rok poměrně sníží.

5.   Odchylně od odstavců 1 a 4 mohou členské státy na základě objektivních kritérií, která jsou součástí politiky rozvoje venkova, a pouze za podmínky, že zohlední aspekty životního prostředí a zaměstnanosti, změnit omezení 90 zvířat na zemědělský podnik a věkovou třídu nebo se od něj odchýlit. V tomto případě mohou rozhodnout o použití odstavce 4 tak, aby dosáhly úrovně snížení požadované pro dodržení platného regionálního stropu, aniž by uvedené snížení použily na malé zemědělce, kteří pro daný rok nepředložili žádosti o zvláštní prémii na vyšší počet zvířat, než je minimální počet stanovený dotyčným členským státem.

6.   Členské státy mohou rozhodnout o poskytnutí zvláštní prémie v době porážky. V tomto případě je kritérium stáří býků podle odst. 2 písm. a) nahrazeno kritériem minimální hmotnosti jatečně upraveného těla ve výši 185 kg.

Prémie se vyplácí nebo převádí zpět na zemědělce.

7.   Výše zvláštní prémie se stanoví na:

| a) | 210 EUR na býka, na kterého lze poskytnout prémii; |
| --- | --- |

a)

210 EUR na býka, na kterého lze poskytnout prémii;

| b) | 150 EUR na vola, na kterého lze poskytnout prémii, a věkovou skupinu. |
| --- | --- |

b)

150 EUR na vola, na kterého lze poskytnout prémii, a věkovou skupinu.

8.   Použijí se tyto regionální stropy:

| Členský stát | Regionální strop |
| --- | --- |
| Bulharsko | 90 343 |
| Česká republika | 244 349 |
| Dánsko | 277 110 |
| Německo | 1 782 700 |
| Estonsko | 18 800 |
| Kypr | 12 000 |
| Lotyšsko | 70 200 |
| Litva | 150 000 |
| Polsko | 926 000 |
| Rumunsko | 452 000 |
| Slovinsko | 92 276 |
| Slovensko | 78 348 |
| Finsko | 250 000 |
| Švédsko | 250 000 |

Členský stát

Regionální strop

Bulharsko

90 343

Česká republika

244 349

Dánsko

277 110

Německo

1 782 700

Estonsko

18 800

Kypr

12 000

Lotyšsko

70 200

Litva

150 000

Polsko

926 000

Rumunsko

452 000

Slovinsko

92 276

Slovensko

78 348

Finsko

250 000

Švédsko

250 000

Článek 111

Prémie na krávy bez tržní produkce mléka

1.   Zemědělci, který ve svém zemědělském podniku chová krávy bez tržní produkce mléka, může být na základě žádosti poskytnuta prémie na zachování chovu krav bez tržní produkce mléka (dále jen „prémie na krávy bez tržní produkce mléka“). Tato prémie se poskytuje v mezích individuálních stropů na kalendářní rok a na zemědělce.

2.   Prémie na krávy bez tržní produkce mléka se poskytuje každému zemědělci:

| a) | který po 12 měsíců ode dne podání žádosti ze svého zemědělského podniku nedodává mléko ani mléčné výrobky.
  Přímá dodávka mléka nebo mléčných výrobků ze zemědělského podniku spotřebiteli však nevylučuje poskytnutí prémie; |
| --- | --- |

a)

který po 12 měsíců ode dne podání žádosti ze svého zemědělského podniku nedodává mléko ani mléčné výrobky.

Přímá dodávka mléka nebo mléčných výrobků ze zemědělského podniku spotřebiteli však nevylučuje poskytnutí prémie;

| b) | který dodává mléko nebo mléčné výrobky, jejichž celková individuální kvóta podle článku 67 nařízení (ES) č. 1234/2007 nepřesahuje 120 000 kg. |
| --- | --- |

b)

který dodává mléko nebo mléčné výrobky, jejichž celková individuální kvóta podle článku 67 nařízení (ES) č. 1234/2007 nepřesahuje 120 000 kg.

Členské státy však mohou na základě jimi stanovených objektivních a nediskriminačních kritérií rozhodnout o změně tohoto množstevního omezení nebo se od něj odchýlit, pokud uvedený zemědělec po nejméně šest po sobě následujících měsíců ode dne podání žádosti chová alespoň 60 % počtu krav bez tržní produkce mléka a nejvýše 40 % počtu jalovic, pro které byla požadována prémie.

Aby se mohl stanovit počet zvířat, na která lze poskytnout prémii podle pododstavce 1 písm. a) a b), určí se na základě individuální kvóty příjemce na mléko, která je v zemědělském podniku k dispozici k 31. březnu daného kalendářního roku, vyjádřené v tunách a průměrné dojivosti, zda se jedná o krávy bez tržní produkce mléka nebo o dojnice.

3.   Nárok zemědělce na prémii je omezen použitím individuálního stropu stanoveného v článku 112.

4.   Výše prémie se stanoví na 200 EUR na zvíře, na které lze poskytnout prémii.

5.   Členské státy mohou poskytnout dodatečnou vnitrostátní prémii na krávu bez tržní produkce mléka až do výše 50 EUR na zvíře, pokud tak nedojde k diskriminaci mezi chovateli v dotyčném členském státě.

Pokud jde o zemědělské podniky nacházející se v regionu podle článků 5 a 8 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti (34), je prvních 24,15 EUR této dodatečné prémie na zvíře financováno fondem EZZF.

Pokud jde o zemědělské podniky na území členského státu, EZZF financuje doplňkovou prémii v celé výši v případě, že se v příslušném členském státě celkový počet skotu vyznačuje vysokým podílem krav bez tržní produkce mléka, které představují nejméně 30 % z celkového množství krav, a alespoň 30 % poraženého skotu samčího pohlaví patří do tříd zmasilosti S a E. Jakékoli překročení této procentní sazby se stanovuje na základě průměru dvou let předcházejících roku, na který je prémie poskytována.

6.   Pro účely tohoto článku se vezmou v úvahu pouze jalovice masných plemen nebo jalovice křížené s masným plemenem, určené k produkci masných telat.

Článek 112

Individuální strop na krávu bez tržní produkce mléka

1.   Podpora se poskytuje každému zemědělci, který chová krávy bez tržní produkce mléka, v mezích individuálních stropů stanovených podle čl. 126 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003.

2.   Členské státy přijmou nezbytná opatření, jejichž cílem je zajistit, aby celková výše práv na prémii na jejich území nepřekročila vnitrostátní stropy stanovené v odstavci 5 a aby byla zachována vnitrostátní rezerva uvedená v článku 114.

Po skončení období používání režimu jednotné platby na plochu podle článku 122 a v případě, že se použije čl. 53 odst. 1, se přidělení individuálních stropů producentům a zřízení vnitrostátní rezervy uvedené v článku 114 uskuteční nejpozději do konce prvního roku používání režimu jednotné platby.

3.   Pokud je v důsledku úpravy přijaté podle odstavce 2 nezbytné snížit individuální stropy zemědělců, provede se toto snížení bez vyrovnávací platby a rozhodne se o něm na základě objektivních kritérií, zahrnujících zejména:

| a) | míru, v jaké zemědělci využili své individuální stropy za tři referenční roky předcházející roku 2000; |
| --- | --- |

a)

míru, v jaké zemědělci využili své individuální stropy za tři referenční roky předcházející roku 2000;

| b) | uskutečnění investičního nebo extenzifikačního programu v odvětví hovězího a telecího masa; |
| --- | --- |

b)

uskutečnění investičního nebo extenzifikačního programu v odvětví hovězího a telecího masa;

| c) | zvláštní přírodní podmínky nebo použití sankcí spočívajících v nevyplacení prémie nebo v jejím snížení nejméně v jednom referenčním roce; |
| --- | --- |

c)

zvláštní přírodní podmínky nebo použití sankcí spočívajících v nevyplacení prémie nebo v jejím snížení nejméně v jednom referenčním roce;

| d) | další mimořádné okolnosti, v jejichž důsledku platby provedené nejméně v jednom referenčním roce neodpovídají skutečné situaci, která vznikla v předcházejících letech. |
| --- | --- |

d)

další mimořádné okolnosti, v jejichž důsledku platby provedené nejméně v jednom referenčním roce neodpovídají skutečné situaci, která vznikla v předcházejících letech.

4.   Práva na prémii, která byla odejmuta na základě opatření přijatého podle odst. 2 prvního pododstavce, se zrušují.

5.   Použijí se tyto vnitrostátní stropy:

| Členský stát | Vnitrostátní strop |
| --- | --- |
| Belgie | 394 253 |
| Bulharsko | 16 019 |
| Česká republika | 90 300 |
| Estonsko | 13 416 |
| Španělsko | 1 441 539 |
| Francie | 3 779 866 |
| Kypr | 500 |
| Lotyšsko | 19 368 |
| Litva | 47 232 |
| Maďarsko | 117 000 |
| Malta | 454 |
| Rakousko | 375 000 |
| Polsko | 325 581 |
| Portugalsko | 458 941 |
| Rumunsko | 150 000 |
| Slovinsko | 86 384 |
| Slovensko | 28 080 |

Členský stát

Vnitrostátní strop

Belgie

394 253

Bulharsko

16 019

Česká republika

90 300

Estonsko

13 416

Španělsko

1 441 539

Francie

3 779 866

Kypr

500

Lotyšsko

19 368

Litva

47 232

Maďarsko

117 000

Malta

454

Rakousko

375 000

Polsko

325 581

Portugalsko

458 941

Rumunsko

150 000

Slovinsko

86 384

Slovensko

28 080

Článek 113

Převod práv na prémii na krávy bez tržní produkce mléka

1.   Pokud zemědělec svůj zemědělský podnik prodá nebo ho převede jiným způsobem, může všechna svá práva na prémii na krávy bez tržní produkce mléka převést na osobu, která tento podnik převezme.

2.   Zemědělec uvedený v odstavci 1 může rovněž zcela nebo zčásti převést svá práva na jiné zemědělce, aniž by převedl svůj zemědělský podnik.

Pokud jsou práva na prémii převáděna bez převodu zemědělského podniku, pak se část převáděných práv, která nepřesáhne 15 %, postoupí bez vyrovnání do vnitrostátní rezervy členského státu, na jehož území se daný zemědělský podnik nachází, aby mohla být bezúplatně znovu rozdělena.

3.   Členské státy:

| a) | přijmou nezbytná opatření, aby zabránily převodu práv na prémii mimo citlivé oblasti nebo regiony, ve kterých je produkce hovězího a telecího masa obzvláště důležitá pro místní hospodářství; |
| --- | --- |

a)

přijmou nezbytná opatření, aby zabránily převodu práv na prémii mimo citlivé oblasti nebo regiony, ve kterých je produkce hovězího a telecího masa obzvláště důležitá pro místní hospodářství;

| b) | mohou stanovit, že se převod práv bez převodu zemědělského podniku uskuteční buď přímo mezi zemědělci, nebo prostřednictvím vnitrostátní rezervy. |
| --- | --- |

b)

mohou stanovit, že se převod práv bez převodu zemědělského podniku uskuteční buď přímo mezi zemědělci, nebo prostřednictvím vnitrostátní rezervy.

4.   Členské státy mohou povolit, aby před jimi stanoveným datem docházelo k dočasnému převodu té části práv na prémii, kterou zemědělec, jenž je držitelem těchto práv, nemá v úmyslu využít.

Článek 114

Vnitrostátní rezerva práv na prémii na krávy bez tržní produkce mléka

1.   Každý členský stát spravuje vnitrostátní rezervu práv na prémii na krávy bez tržní produkce mléka.

2.   Všechna práva na prémii odejmutá podle čl. 113 odst. 2 druhého pododstavce nebo jiných ustanovení Společenství se začlení do vnitrostátní rezervy, aniž je dotčen čl. 112 odst. 4.

3.   Členské státy využívají své vnitrostátní rezervy pro přidělování práv na prémii, v rámci omezení těchto rezerv, zejména začínajícím zemědělcům, mladým zemědělcům a jiným upřednostňovaným zemědělcům.

Článek 115

Jalovice

1.   Členské státy, ve kterých se více než 60 % krav bez tržní produkce mléka a jalovic chová v horských oblastech ve smyslu článku 50 nařízení (ES) č. 1698/2005, mohou odchylně od čl. 111 odst. 3 tohoto nařízení rozhodnout, že budou v mezích odděleného vnitrostátního stropu, který stanoví dotyčný členský stát spravovat poskytování prémie na krávy bez tržní produkce mléka pro jalovice odděleně od poskytování prémie pro krávy bez tržní produkce mléka.

Tento oddělený vnitrostátní strop nepřekročí 40 % vnitrostátního stropu dotyčného členského státu stanoveného v čl. 112 odst. 5. Tento vnitrostátní strop se sníží o částku rovnající se částce odděleného vnitrostátního stropu. Pokud v členském státě využívajícím možnost podle tohoto odstavce překročí celkový počet jalovic, pro které byla podána žádost a které splňují podmínky pro poskytnutí prémie na krávy bez tržní produkce mléka, oddělený vnitrostátní strop, počet jalovic na zemědělce, na které lze poskytnout prémie, se pro příslušný rok poměrně sníží.

2.   Pro účely tohoto článku se zohlední pouze jalovice masných plemen nebo jalovice křížené s těmito plemeny.

Článek 116

Porážková prémie

1.   Zemědělci, který chová ve svém zemědělském podniku skot, může být na základě žádosti poskytnuta porážková prémie. Tato prémie se poskytuje při porážce zvířat, na která lze poskytnout prémii, nebo při jejich vývozu do třetí země, a to v rámci vnitrostátních stropů, které mají být stanoveny.

Porážková prémie se vztahuje na tato zvířata:

| a) | býky, voly, krávy a jalovice starší osmi měsíců; |
| --- | --- |

a)

býky, voly, krávy a jalovice starší osmi měsíců;

| b) | telata ve stáří od jednoho do osmi měsíců a o hmotnosti jatečně upraveného těla nejvýše 185 kilogramů. |
| --- | --- |

b)

telata ve stáří od jednoho do osmi měsíců a o hmotnosti jatečně upraveného těla nejvýše 185 kilogramů.

Na zvířata uvedená v druhém pododstavci písmenech a) a b) lze poskytnout porážkovou prémii, pokud je zemědělec choval v období, které bude stanoveno.

2.   Výše prémie se stanoví na:

| a) | 80 EUR na zvíře, na které lze poskytnout prémii podle odst. 1 písm. a); |
| --- | --- |

a)

80 EUR na zvíře, na které lze poskytnout prémii podle odst. 1 písm. a);

| b) | 50 EUR na zvíře, na které lze poskytnout prémii podle odst. 1 písm. b). |
| --- | --- |

b)

50 EUR na zvíře, na které lze poskytnout prémii podle odst. 1 písm. b).

3.   Vnitrostátní stropy podle odstavce 1 se stanoví pro každý členský stát a odděleně pro obě skupiny zvířat podle písm. a) a b) uvedeného odstavce. Každý strop se rovná počtu zvířat v každé z těchto dvou skupin, která byla v dotyčném členském státě poražena v roce 1995. Ke každému stropu se přičte počet zvířat vyvezených do třetích zemí podle údajů Eurostatu nebo podle jakýchkoli jiných oficiálních statistických informací pro uvedený rok, které přijala Komise.

Pro nové členské státy se použijí tyto vnitrostátní stropy:

| | Býci, voli, krávy a jalovice | Telata ve stáří od 1 do 8 měsíců a o hmotnosti jatečně upraveného těla do 185 kg |
| --- | --- | --- |
| Bulharsko | 22 191 | 101 542 |
| Česká republika | 483 382 | 27 380 |
| Estonsko | 107 813 | 30 000 |
| Kypr | 21 000 | — |
| Lotyšsko | 124 320 | 53 280 |
| Litva | 367 484 | 244 200 |
| Maďarsko | 141 559 | 94 439 |
| Malta | 6 002 | 17 |
| Polsko | 1 815 430 | 839 518 |
| Rumunsko | 1 148 000 | 85 000 |
| Slovinsko | 161 137 | 35 852 |
| Slovensko | 204 062 | 62 841 |

Býci, voli, krávy a jalovice

Telata ve stáří od 1 do 8 měsíců a o hmotnosti jatečně upraveného těla do 185 kg

Bulharsko

22 191

101 542

Česká republika

483 382

27 380

Estonsko

107 813

30 000

Kypr

21 000

—

Lotyšsko

124 320

53 280

Litva

367 484

244 200

Maďarsko

141 559

94 439

Malta

6 002

17

Polsko

1 815 430

839 518

Rumunsko

1 148 000

85 000

Slovinsko

161 137

35 852

Slovensko

204 062

62 841

4.   Pokud v daném členském státě celkový počet zvířat jedné ze dvou skupin uvedených v odst. 1 písm. a) nebo b), pro která byla podána žádost a která splňují podmínky pro poskytnutí porážkové prémie, překročí vnitrostátní strop stanovený pro příslušnou skupinu, celkový počet zvířat, na která lze poskytnout prémii v uvedené skupině, se na zemědělce a pro příslušný rok poměrně sníží.

Článek 117

Společná pravidla týkající se prémií

Platby stanovené v tomto oddíle se poskytnou pouze na zvířata, která jsou označena a evidována v souladu s nařízením (ES) č. 1760/2000.

Pokud byly příslušnému orgánu nahlášeny údaje stanovené v čl. 7 odst. 1 druhé odrážce nařízení (ES) č. 1760/2000 v první den retenčního období zvířete, jak je stanoveno postupem podle čl. 141 odst. 2 tohoto nařízení, lze platbu také poskytnout na toto zvíře.

Článek 118

Stropy

Souhrn částek všech plateb, o něž je zažádáno podle tohoto oddílu, nepřekročí strop, který stanoví Komise v souladu s čl. 51 odst. 2.

Pokud celková výše požadovaných plateb překročí stanovený strop, platby na zemědělce se v příslušném roce poměrným způsobem sníží.

Článek 119

Zakázané látky podle směrnice 96/22/ES

1.   Pokud jsou u zvířete ze stáda skotu zemědělce v souladu s příslušnými ustanoveními směrnice Rady 96/23/ES ze dne 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech (35) zjištěna rezidua látek zakázaných směrnicí Rady 96/22/ES ze dne 29. dubna 1996 o zákazu používání některých látek s hormonálním nebo tyreostatickým účinkem a beta-sympatomimetik v chovech zvířat (36) nebo rezidua látek, které uvedená směrnice povoluje, ale jsou použity nezákonně, nebo pokud je v podniku zemědělce nalezena zakázaná látka nebo produkt či látka nebo produkt, který směrnice 96/22/ES povoluje, ale zemědělec ho drží nezákonně, je tento zemědělec pro kalendářní rok, ve kterém bylo uvedené porušení předpisů zjištěno, vyloučen z poskytnutí plateb stanovených v tomto oddíle.

V případě opakovaného porušování předpisů může být délka vyloučení z poskytování plateb v závislosti na závažnosti porušení prodloužena až na pět let, přičemž lhůta začíná v roce, ve kterém bylo toto opakované porušování zjištěno.

2.   Pokud vlastník nebo chovatel zvířat brání provedení kontrol a odebírání vzorků, které jsou nezbytné pro uskutečnění vnitrostátních plánů monitoringu reziduí nebo pro provádění kontrol a vyšetření stanovených ve směrnici 96/23/ES, uplatní se sankce stanovené odstavci 1 tohoto článku.

KAPITOLA 2

Vnitrostátní podpory

Článek 120

Vnitrostátní podpora pro skořápkové ovoce

1.   Od roku 2012 nebo je-li při použití článku 67 platba na plochu pro skořápkové ovoce uvedená v oddíle 4 kapitoly 1 této hlavy začleněna do režimu jednotné platby, mohou členské státy poskytovat vnitrostátní podporu až do výše 120,75 EUR na hektar a rok zemědělcům, kteří produkují tyto produkty:

| a) | mandle kódů KN 0802 11 a 0802 12; |
| --- | --- |

a)

mandle kódů KN 0802 11 a 0802 12;

| b) | lískové ořechy kódů KN 0802 21 a 0802 22; |
| --- | --- |

b)

lískové ořechy kódů KN 0802 21 a 0802 22;

| c) | vlašské ořechy kódů KN 0802 31 a 0802 32; |
| --- | --- |

c)

vlašské ořechy kódů KN 0802 31 a 0802 32;

| d) | pistácie kódu KN 0802 50; |
| --- | --- |

d)

pistácie kódu KN 0802 50;

| e) | svatojánský chléb kódu KN 1212 10 10. |
| --- | --- |

e)

svatojánský chléb kódu KN 1212 10 10.

2.   Vnitrostátní podpora může být vyplacena pouze pro maximální plochu:

| Členský stát | Maximální plocha
  (v hektarech) |
| --- | --- |
| Belgie | 100 |
| Bulharsko | 11 984 |
| Německo | 1 500 |
| Řecko | 41 100 |
| Španělsko | 568 200 |
| Francie | 17 300 |
| Itálie | 130 100 |
| Kypr | 5 100 |
| Lucembursko | 100 |
| Maďarsko | 2 900 |
| Nizozemsko | 100 |
| Polsko | 4 200 |
| Portugalsko | 41 300 |
| Rumunsko | 1 645 |
| Slovinsko | 300 |
| Slovensko | 3 100 |
| Spojené království | 100 |

Členský stát

Maximální plocha

(v hektarech)

Belgie

100

Bulharsko

11 984

Německo

1 500

Řecko

41 100

Španělsko

568 200

Francie

17 300

Itálie

130 100

Kypr

5 100

Lucembursko

100

Maďarsko

2 900

Nizozemsko

100

Polsko

4 200

Portugalsko

41 300

Rumunsko

1 645

Slovinsko

300

Slovensko

3 100

Spojené království

100

3.   Členské státy mohou podmínit poskytnutí vnitrostátní podpory zemědělcům jejich členstvím v organizaci producentů uznané v souladu s článkem 125b nařízení (ES) č. 1234/2007.

HLAVA V

PROVÁDĚNÍ PŘÍMÝCH PLATEB V NOVÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH

KAPITOLA 1

Obecná ustanovení

Článek 121

Zavádění přímých plateb

V nových členských státech, kromě Bulharska a Rumunska, se přímé platby zavedou v souladu s následujícím plánem zvýšení vyjádřených jako procentní podíl úrovně těchto plateb používané v té době v jiných než nových členských státech:

| — | 60 % v roce 2009, |
| --- | --- |

—

60 % v roce 2009,

| — | 70 % v roce 2010, |
| --- | --- |

—

70 % v roce 2010,

| — | 80 % v roce 2011, |
| --- | --- |

—

80 % v roce 2011,

| — | 90 % v roce 2012, |
| --- | --- |

—

90 % v roce 2012,

| — | 100 % od roku 2013. |
| --- | --- |

—

100 % od roku 2013.

V Bulharsku a Rumunsku se přímé platby zavedou v souladu s následujícím plánem zvýšení vyjádřených jako procentní podíl úrovně plateb používané v té době v jiných než nových členských státech:

| — | 35 % v roce 2009, |
| --- | --- |

—

35 % v roce 2009,

| — | 40 % v roce 2010, |
| --- | --- |

—

40 % v roce 2010,

| — | 50 % v roce 2011, |
| --- | --- |

—

50 % v roce 2011,

| — | 60 % v roce 2012, |
| --- | --- |

—

60 % v roce 2012,

| — | 70 % v roce 2013, |
| --- | --- |

—

70 % v roce 2013,

| — | 80 % v roce 2014, |
| --- | --- |

—

80 % v roce 2014,

| — | 90 % v roce 2015, |
| --- | --- |

—

90 % v roce 2015,

| — | 100 % od roku 2016. |
| --- | --- |

—

100 % od roku 2016.

KAPITOLA 2

Režim jednotné platby na plochu

Článek 122

Režim jednotné platby na plochu

1.   Nové členské státy, které se rozhodly nahradit přímé platby, s výjimkou přechodné platby za bobuloviny stanovené v oddíle 9 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení pro roky 2009, 2010 a 2011 a platby pro energetické plodiny podle kapitoly 5 hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003 pro rok 2009, režimem jednotné platby na plochu, poskytnou podporu zemědělcům v souladu s tímto článkem.

2.   Jednotná platba na plochu se poskytuje jednou za rok. Vypočte se tak, že se roční finanční rámec stanovený podle článku 123 vydělí zemědělskou plochou jednotlivých nových členských států stanovenou podle článku 124.

3.   Režim jednotné platby na plochu lze využívat do 31. prosince 2013. Nové členské státy oznámí Komisi svůj záměr ukončit používání tohoto režimu do 1. srpna posledního roku jeho použitelnosti.

4.   Po ukončení doby použitelnosti režimu jednotné platby na plochu budou uplatňovány přímé platby podle odpovídajících pravidel Společenství a na základě kvantitativních ukazatelů, jako jsou základní plochy, stropy prémií a maximální zaručená množství, blíže určených v aktech o přistoupení z roku 2003 a z roku 2005 a následných právních předpisech Společenství pro jednotlivé přímé platby. Následně se použijí procentní podíly stanovené v článku 121 tohoto nařízení pro odpovídající roky.

Článek 123

Roční finanční rámec

1.   Pro každý nový členský stát stanoví Komise roční finanční rámec jako souhrn finančních prostředků, které by byly dostupné na daný kalendářní rok pro poskytování přímých plateb v novém členském státě.

Roční finanční rámec se stanoví podle příslušných pravidel Společenství a na základě kvantitativních ukazatelů, jako jsou základní plochy, stropy prémií a maximální zaručená množství, blíže určených v aktech o přistoupení z roku 2003 a z roku 2005 a následných právních předpisech Společenství pro jednotlivé přímé platby.

Roční finanční rámec se upraví použitím odpovídajícího procentního podílu uvedeného v článku 121 pro postupné zavádění přímých plateb, s výjimkou částek dostupných v souladu s přílohou XV nebo v souladu s rozdílem mezi těmito částkami nebo částkami odpovídajícími odvětví ovoce a zeleniny a částkami skutečně použitými podle čl. 130 odst. 1.

2.   Pokud by v určitém roce jednotné platby na plochu v některém novém členském státě překročily jeho roční finanční rámec, sníží se vnitrostátní částka na hektar použitelná v tomto novém členském státě poměrně použitím koeficientu snížení.

Článek 124

Plocha v režimu jednotné platby na plochu

1.   Zemědělskou plochou nového členského státu, jiného než Bulharsko a Rumunsko, v režimu jednotné platby na plochu se rozumí ta část jeho využité zemědělské plochy, která byla udržována v dobrém zemědělském stavu k 30. červnu 2003, bez ohledu na to, zda byla k tomuto dni využívána k zemědělské produkci, případně upravená v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii, která tento nový členský stát stanoví po schválení Komisí.

Pro účely této hlavy se „využitou zemědělskou plochou“ rozumí celková plocha využívaná jako orná půda, trvalé travní porosty, pro trvalé kultury a zelinářské zahrady, jak stanoví Komise pro své statistické účely.

V Bulharsku a Rumunsku se však zemědělskou plochou v režimu jednotné platby na plochu rozumí ta část jeho využité zemědělské plochy, která je udržována v dobrém zemědělském stavu, bez ohledu na to, zda byla k tomuto dni využívána k zemědělské produkci, případně upravená v souladu s objektivními a nediskriminačními kritérii, která Bulharsko a Rumunsko stanoví po schválení Komisí.

2.   Pro účely poskytnutí plateb v rámci režimu jednotné platby na plochu lze platby poskytnout na všechny zemědělské pozemky splňující kritéria stanovená v odstavci 1, jakož i na zemědělské pozemky osázené rychle rostoucími dřevinami pěstovanými ve výmladkových plantážích (kód KN ex 0602 90 41), které byly ke dni 30. června 2003 udržovány v dobrém zemědělském stavu. V případě Bulharska a Rumunska však lze platby poskytnout na všechny zemědělské pozemky splňující kritéria stanovená v odstavci 1, jakož i na zemědělské pozemky osázené rychle rostoucími dřevinami pěstovanými ve výmladkových plantážích (kód KN ex 0602 90 41).

S výjimkou případu vyšší moci nebo mimořádných okolností musí zemědělec disponovat pozemky uvedenými v prvním pododstavci ke dni stanovenému členským státem, přičemž to nesmí být později než datum stanovené v tomto členském státě pro změnu žádosti o podporu.

Minimální rozloha plochy zemědělského podniku, pro niž je možno žádat o platbu, činí 0,3 ha. Každý nový členský stát však může na základě objektivních kritérií a po schválení Komisí rozhodnout, že stanoví vyšší minimální rozlohu, která však nepřesáhne 1 ha.

3.   Produkce ani používání faktorů produkce nejsou povinné. Zemědělci však mohou využívat půdu uvedenou v odstavci 4 tohoto článku pro jakékoli zemědělské účely. V případě produkce konopí se použije článek 39.

4.   Veškerá půda, pro kterou jsou poskytovány platby v rámci režimu jednotné platby na plochu, musí být udržována v dobrém zemědělském a environmentálním stavu v souladu s článkem 6.

5.   Každý zemědělec, který dostává podporu v rámci režimu jednotné platby na plochu, splňuje povinné požadavky na hospodaření uvedené v příloze II v souladu s tímto harmonogramem:

| a) | požadavky uvedené v bodě A přílohy II se použijí ode dne 1. ledna 2009; |
| --- | --- |

a)

požadavky uvedené v bodě A přílohy II se použijí ode dne 1. ledna 2009;

| b) | požadavky uvedené v bodě B přílohy II se použijí ode dne 1. ledna 2011; |
| --- | --- |

b)

požadavky uvedené v bodě B přílohy II se použijí ode dne 1. ledna 2011;

| c) | požadavky uvedené v bodě C přílohy II se použijí ode dne 1. ledna 2013. |
| --- | --- |

c)

požadavky uvedené v bodě C přílohy II se použijí ode dne 1. ledna 2013.

6.   Pro Bulharsko a Rumunsko je použití článků 4, 5, 23, 24 a 25 nepovinné až do 31. prosince 2011, pokud se uvedená ustanovení týkají povinných požadavků na hospodaření. Od 1. ledna 2012 musí zemědělec, který je v uvedených členských státech příjemcem plateb v rámci režimu jednotné platby na plochu, splňovat povinné požadavky na hospodaření uvedené v příloze II v souladu s tímto harmonogramem:

| a) | požadavky uvedené v bodě A přílohy II se použijí ode dne 1. ledna 2012; |
| --- | --- |

a)

požadavky uvedené v bodě A přílohy II se použijí ode dne 1. ledna 2012;

| b) | požadavky uvedené v bodě B přílohy II se použijí ode dne 1. ledna 2014; |
| --- | --- |

b)

požadavky uvedené v bodě B přílohy II se použijí ode dne 1. ledna 2014;

| c) | požadavky uvedené v bodě C přílohy II se použijí ode dne 1. ledna 2016. |
| --- | --- |

c)

požadavky uvedené v bodě C přílohy II se použijí ode dne 1. ledna 2016.

7.   Nové členské státy mohou rovněž použít možnosti uvedené v odstavcích 5 a 6, pokud se rozhodnou ukončit používání režimu jednotné platby před koncem období stanoveného v čl. 122 odst. 3.

8.   Použitím režimu jednotné platby na plochu není nijak dotčena povinnost nových členských států týkající se provádění pravidel Společenství ohledně identifikace a evidence zvířat v souladu s nařízením (ES) č. 1760/2000 a nařízením (ES) č. 21/2004.

Článek 125

Informace

Nové členské státy poskytnou Komisi podrobné informace o opatřeních přijatých k provádění této kapitoly, a zejména o opatřeních přijatých podle čl. 123 odst. 2.

KAPITOLA 3

Oddělené platby a zvláštní podpora

Článek 126

Oddělená platba na cukr

1.   Pokud si nový členský stát zvolil možnost podle článku 143ba nařízení (ES) č. 1782/2003, poskytne oddělenou platbu na cukr zemědělcům, kterým lze poskytnout podporu v rámci režimu jednotné platby na plochu. Tato platba se poskytuje na základě kritérií přijatých příslušnými členskými státy v roce 2006 a 2007.

2.   Oddělená platba na cukr se poskytuje v mezích stropů stanovených v příloze XV.

3.   Odchylně od odstavce 2 se každý dotčený nový členský stát může do 31. března roku, za nějž je poskytována oddělená platba na cukr, a na základě objektivních kritérií rozhodnout, že na oddělenou platbu na cukr použije nižší strop, než jaký je uveden v příloze XV. Pokud souhrn částek určených v souladu s odstavcem 1 přesahuje strop, o němž rozhodl dotčený nový členský stát, sníží se poměrně roční částka, jež má být poskytnuta zemědělcům.

Článek 127

Oddělená platba na ovoce a zeleninu

1.   Pokud si nový členský stát zvolil možnost podle článku 143bb nařízení (ES) č. 1782/2003, poskytne oddělenou platbu na ovoce a zeleninu zemědělcům, kterým lze poskytnout podporu v rámci režimu jednotné platby na plochu. Tato platba se poskytuje v souladu s kritérii přijatými členským státem v roce 2007.

2.   Oddělená platba na ovoce a zeleninu se poskytuje v mezích složky vnitrostátního stropu podle článku 40 tohoto nařízení odpovídající ovoci a zelenině nebo, pokud nový členský stát využil možnosti stanovené čl. 143bb odst. 3 nařízení (ES) č. 1782/2003, v rámci nižšího stropu.

Článek 128

Oddělená přechodná platba na ovoce a zeleninu

1.   Pokud nový členský stát využívá možnost stanovenou v čl. 143bc odst. 1 nařízení (ES) č. 1782/2003, může do 31. prosince 2011 zadržet až 50 % složky vnitrostátních stropů uvedených v článku 40 tohoto nařízení odpovídající rajčatům kódu KN 0702 00 00 v souladu se svým rozhodnutím z roku 2007.

V tom případě a v mezích stropu stanoveného postupem podle čl. 141 odst. 2 tohoto nařízení vyplácí dotyčný členský stát dodatečnou platbu zemědělcům na ročním základě.

Dodatečná platba se poskytuje zemědělcům, kteří produkují rajčata za podmínek stanovených v oddílu 8 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení.

2.   Pokud nový členský stát využívá možnost stanovenou v čl. 143bc odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003, může v souladu se svým rozhodnutím z roku 2007 zadržet:

| a) | do 31. prosince 2010 až 100 % složky vnitrostátních stropů uvedených v článku 40 tohoto nařízení odpovídající druhům ovoce a zeleniny, kromě jednoletých plodin uvedených v čl. 54 odst. 2 třetím pododstavci tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

do 31. prosince 2010 až 100 % složky vnitrostátních stropů uvedených v článku 40 tohoto nařízení odpovídající druhům ovoce a zeleniny, kromě jednoletých plodin uvedených v čl. 54 odst. 2 třetím pododstavci tohoto nařízení;

| b) | od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 až 75 % složky vnitrostátních stropů podle článku 40 tohoto nařízení odpovídající druhům ovoce a zeleniny, kromě jednoletých plodin uvedených v čl. 54 odst. 2 třetím pododstavci tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 až 75 % složky vnitrostátních stropů podle článku 40 tohoto nařízení odpovídající druhům ovoce a zeleniny, kromě jednoletých plodin uvedených v čl. 54 odst. 2 třetím pododstavci tohoto nařízení.

V tom případě a v mezích stropu stanoveného postupem podle čl. 141 odst. 2 tohoto nařízení vyplácí dotyčný členský stát dodatečnou platbu zemědělcům na ročním základě.

Dodatečná platba se poskytuje zemědělcům produkujícím jeden nebo více druhů ovoce a zeleniny určených dotčeným členským státem, které jsou uvedeny v čl. 54 odst. 2 třetím pododstavci tohoto nařízení.

3.   Nové členské státy, které využily možností stanovených v článku 143bc nařízení (ES) č. 1782/2003 mohou do 1. srpna 2009 rozhodnout, že přezkoumají rozhodnutí přijaté v roce 2007 s cílem:

| a) | začlenit všechny tyto platby nebo jejich část do režimu jednotné platby na plochu. V tomto případě a odchylně od článku 130 tohoto nařízení se dotčené částky zahrnou do ročního finančního rámce uvedeného v čl. 123 odst. 1 tohoto nařízení, nebo |
| --- | --- |

a)

začlenit všechny tyto platby nebo jejich část do režimu jednotné platby na plochu. V tomto případě a odchylně od článku 130 tohoto nařízení se dotčené částky zahrnou do ročního finančního rámce uvedeného v čl. 123 odst. 1 tohoto nařízení, nebo

| b) | začlenit všechny tyto platby nebo jejich část do oddělené platby na ovoce a zeleninu podle článku 127 tohoto nařízení. V tomto případě se nová platba bude poskytovat na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, jako jsou například kritéria stanovená v odstavci 2 bodu A přílohy IX tohoto nařízení, a za reprezentativní období končící v roce 2008. |
| --- | --- |

b)

začlenit všechny tyto platby nebo jejich část do oddělené platby na ovoce a zeleninu podle článku 127 tohoto nařízení. V tomto případě se nová platba bude poskytovat na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, jako jsou například kritéria stanovená v odstavci 2 bodu A přílohy IX tohoto nařízení, a za reprezentativní období končící v roce 2008.

Článek 129

Oddělená platba na bobuloviny

1.   Odchylně od článku 122 mohou nové členské státy, které používají režim jednotné platby na plochu, do 1. srpna 2011 rozhodnout, že od roku 2012 poskytnou oddělenou platbu na bobuloviny. Tu lze poskytnout na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, jako např. v případě platby obdržené v rámci přechodné platby na bobuloviny stanovené v článku 98 a s ohledem na reprezentativní období, které má uvedený členský stát stanovit nejpozději do roku 2008.

2.   Tato oddělená platba na bobuloviny se poskytne v rámci částek uvedených v příloze XII pro platby na bobuloviny.

3.   V roce 2012 mohou členské státy používající tento článek navíc k oddělené platbě na bobuloviny poskytnout i vnitrostátní podporu. Celková částka podpory Společenství a vnitrostátní podpory nesmí přesáhnout tyto stropy:

| — | Bulharsko: 960 000 EUR |
| --- | --- |

—

Bulharsko: 960 000 EUR

| — | Lotyšsko: 160 000 EUR |
| --- | --- |

—

Lotyšsko: 160 000 EUR

| — | Litva: 240 000 EUR |
| --- | --- |

—

Litva: 240 000 EUR

| — | Maďarsko: 680 000 EUR |
| --- | --- |

—

Maďarsko: 680 000 EUR

| — | Polsko: 19 200 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Polsko: 19 200 000 EUR.

Článek 130

Společná ustanovení pro oddělené platby

1.   Finanční prostředky dostupné pro poskytování platby uvedené v článcích 126, 127, 128 a 129 se nezahrnují do ročního finančního rámce uvedeného v čl. 123 odst. 1. V případě použití čl. 126 odst. 3 se však rozdíl mezi stropem uvedeným v příloze XV a stropem skutečně použitým zahrne do ročního finančního rámce uvedeného v čl. 123 odst. 1.

2.   Článek 132 se nepoužije na oddělené platby uvedené v článcích 127, 128 a 129. S výjimkou Bulharska a Rumunska se článek 132 nepoužije na oddělené platby uvedené v článku 126.

3.   V případě dědictví nebo předpokládaného dědictví se oddělená platba na cukr uvedená v článku 126, oddělená platba na ovoce a zeleninu uvedená v článku 127 a oddělená platba na bobuloviny uvedená v článku 129 poskytuje zemědělci, který zdědí zemědělský podnik, jestliže mu lze poskytnout podporu v rámci režimu jednotné platby na plochu.

Článek 131

Zvláštní podpora

1.   Nové členské státy uplatňující režim jednotné platby na plochu mohou nejpozději do 1. srpna roku 2009, 1. srpna roku 2010 nebo 1. srpna roku 2011 rozhodnout, že od roku následujícího po tomto rozhodnutí využijí až 10 % svých vnitrostátních stropů uvedených v článku 40 na poskytnutí podpory zemědělcům podle čl. 68 odst. 1 a v souladu s příslušnými ustanoveními kapitoly 5 hlavy III.

2.   Odchylně od čl. 68 odst. 4 písm. c) má podpora pro opatření uvedená v čl. 68 odst. 1 písm. c) formu zvýšení částek poskytnutých na hektar v rámci režimu jednotné platby na plochu.

Ustanovení čl. 68 odst. 3 druhého pododstavce se nepoužije na nové členské státy uplatňující režim jednotné platby na plochu.

3.   Odchylně od čl. 69 odst. 6 získají nové členské státy používající režim jednotné platby na plochu podle článku 122 finanční prostředky potřebné pro podporu podle odstavce 1 tohoto článku:

| a) | snížením svého ročního finančního rámce uvedeného v článku 123 nebo |
| --- | --- |

a)

snížením svého ročního finančního rámce uvedeného v článku 123 nebo

| b) | provedením lineárního snížení přímých plateb nespadajících do režimu jednotné platby na plochu. |
| --- | --- |

b)

provedením lineárního snížení přímých plateb nespadajících do režimu jednotné platby na plochu.

4.   Částky uvedené v odstavci 1 tohoto článku stanoví Komise postupem podle čl. 141 odst. 2.

Tyto částky se odečtou od ročních finančních rámců uvedených v čl. 123 odst. 1 dotyčných nových členských států.

KAPITOLA 4

Doplňkové vnitrostátní přímé platby a přímé platby

Článek 132

Doplňkové vnitrostátní přímé platby a přímé platby

1.   Pro účely tohoto článku se „vnitrostátním režimem podobným SZP“ rozumí jakýkoli vnitrostátní režim přímých plateb použitelný přede dnem přistoupení nových členských států, podle kterého byla zemědělcům poskytována podpora v souvislosti s produkcí, na niž se vztahují přímé platby.

2.   Nové členské státy budou mít na základě zmocnění Komise možnost doplňovat všechny přímé platby:

| a) | pokud jde o veškeré přímé platby, až do 30 procentních bodů nad použitelnou úrovní uvedenou v článku 121 v daném roce. Pokud jde o Bulharsko a Rumunsko, použijí se tato pravidla: do 65 % úrovně přímých plateb ve Společenství ve složení k 30. dubnu 2004 v roce 2009 a od roku 2010 až do 50 procentních bodů nad použitelnou úrovní uvedenou v čl. 121 druhém pododstavci v daném roce. Česká republika však může přímé platby v odvětví bramborového škrobu doplňovat až do 100 % úrovně použitelné v jiných než nových členských státech. Pokud jde o přímé platby uvedené v kapitole 7 hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003, mohou členské státy doplňovat přímé platby až do úrovně 100 %. Pokud jde o Bulharsko a Rumunsko, použijí se tyto maximální sazby: 95 % v roce 2009 a 100 % od roku 2010;
  nebo |
| --- | --- |

a)

pokud jde o veškeré přímé platby, až do 30 procentních bodů nad použitelnou úrovní uvedenou v článku 121 v daném roce. Pokud jde o Bulharsko a Rumunsko, použijí se tato pravidla: do 65 % úrovně přímých plateb ve Společenství ve složení k 30. dubnu 2004 v roce 2009 a od roku 2010 až do 50 procentních bodů nad použitelnou úrovní uvedenou v čl. 121 druhém pododstavci v daném roce. Česká republika však může přímé platby v odvětví bramborového škrobu doplňovat až do 100 % úrovně použitelné v jiných než nových členských státech. Pokud jde o přímé platby uvedené v kapitole 7 hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003, mohou členské státy doplňovat přímé platby až do úrovně 100 %. Pokud jde o Bulharsko a Rumunsko, použijí se tyto maximální sazby: 95 % v roce 2009 a 100 % od roku 2010;

nebo

| b) | i) | pokud jde o jiné přímé platby než režim jednotné platby, celková úroveň přímé podpory, na kterou by měl zemědělec v daném novém členském státě v kalendářním roce 2003 na základě jednotlivých produktů nárok v rámci vnitrostátního režimu podobného SZP, zvýšená o 10 procentních bodů. Referenčním rokem pro Litvu je však kalendářní rok 2002. Referenčním rokem pro Bulharsko a Rumunsko je kalendářní rok 2006. V případě Slovinska činí zvýšení 25 procentních bodů; |
| --- | --- | --- |

b)

i)

pokud jde o jiné přímé platby než režim jednotné platby, celková úroveň přímé podpory, na kterou by měl zemědělec v daném novém členském státě v kalendářním roce 2003 na základě jednotlivých produktů nárok v rámci vnitrostátního režimu podobného SZP, zvýšená o 10 procentních bodů. Referenčním rokem pro Litvu je však kalendářní rok 2002. Referenčním rokem pro Bulharsko a Rumunsko je kalendářní rok 2006. V případě Slovinska činí zvýšení 25 procentních bodů;

| ii) | pokud jde o režim jednotné platby, celková úroveň doplňkové vnitrostátní přímé podpory, kterou může nový členský stát pro daný rok poskytnout, je omezena zvláštním finančním rámcem. Tento rámec se rovná rozdílu mezi:






  — | celkovou částkou přímé podpory v rámci vnitrostátního režimu podobného SZP, která by byla v daném novém členském státě k dispozici pro kalendářní rok 2003, nebo v případě Litvy pro kalendářní rok 2002, zvýšenou vždy o 10 procentních bodů. Referenčním rokem pro Bulharsko a Rumunsko je však kalendářní rok 2006. V případě Slovinska činí zvýšení 25 procentních bodů, a |
| --- | --- | --- |

ii)

pokud jde o režim jednotné platby, celková úroveň doplňkové vnitrostátní přímé podpory, kterou může nový členský stát pro daný rok poskytnout, je omezena zvláštním finančním rámcem. Tento rámec se rovná rozdílu mezi:

—

celkovou částkou přímé podpory v rámci vnitrostátního režimu podobného SZP, která by byla v daném novém členském státě k dispozici pro kalendářní rok 2003, nebo v případě Litvy pro kalendářní rok 2002, zvýšenou vždy o 10 procentních bodů. Referenčním rokem pro Bulharsko a Rumunsko je však kalendářní rok 2006. V případě Slovinska činí zvýšení 25 procentních bodů, a

| — | vnitrostátním stropem daného nového členského státu uvedeným v příloze VIII, případně upraveným podle čl. 51 odst. 2. |
| --- | --- |

—

vnitrostátním stropem daného nového členského státu uvedeným v příloze VIII, případně upraveným podle čl. 51 odst. 2.

Pro účely výpočtu celkové částky uvedené v první odrážce tohoto podbodu se zahrnou vnitrostátní přímé platby nebo jejich složky odpovídající přímým platbám Společenství nebo jejich složkám, které se zohlednily při výpočtu skutečného stropu dotyčného nového členského státu podle článku 40 a čl. 51 odst. 2.

Pro každou dotčenou přímou platbu si nový členský stát může zvolit písm. a) nebo b) prvního pododstavce.

Celková přímá podpora, kterou lze po přistoupení poskytnout zemědělci v nových členských státech v rámci příslušné přímé platby, včetně všech doplňkových vnitrostátních přímých plateb, nepřesahuje úroveň přímé podpory, na kterou by měl zemědělec nárok v rámci odpovídající přímé platby použitelné v jiných než nových členských státech od roku 2012, přičemž se zohlední použití článku 7 ve spojení s článkem 10.

3.   Kypr může doplňovat přímou podporu vyplácenou zemědělci v rámci jakékoli přímé platby v režimu podpory uvedeném na seznamu v příloze I až do celkové výše podpory, na kterou by měl zemědělec nárok na Kypru v roce 2001.

Kyperské orgány zajistí, že celková přímá podpora, která se po přistoupení poskytuje zemědělci na Kypru v rámci odpovídající přímé platby, včetně všech doplňkových vnitrostátních přímých plateb, v žádném případě nepřesáhne úroveň přímé podpory, na kterou by měl zemědělec v rámci této přímé platby v daném roce nárok v jiných než nových členských státech.

Celkové částky doplňkové vnitrostátní podpory, která se má poskytnout, jsou uvedeny v příloze XVI.

Doplňková vnitrostátní podpora, která se má poskytnout, bude upravena, pokud to bude nezbytné podle vývoje SZP.

Odstavce 2 a 5 se na Kypr nepoužijí.

4.   Pokud se nový členský stát rozhodne používat režim jednotné platby na plochu, může tento nový členský stát poskytovat doplňkovou vnitrostátní přímou podporu za podmínek uvedených v odstavcích 5 a 8.

5.   Celková částka doplňkové vnitrostátní podpory poskytnuté v určitém roce při použití režimu jednotné platby na plochu může být omezena zvláštním finančním rámcem pro (pod)odvětví za předpokladu, že se tento zvláštní (pod)odvětvový finanční rámec vztahuje pouze:

| a) | na přímé platby kombinované s režimem jednotné platby nebo |
| --- | --- |

a)

na přímé platby kombinované s režimem jednotné platby nebo

| b) | pro rok 2009 na jednu nebo více přímých plateb, které jsou nebo mohou být vyloučeny z režimu jednotné platby podle čl. 70 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003, nebo mohou podléhat částečnému provádění podle čl. 64 odst. 2 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

b)

pro rok 2009 na jednu nebo více přímých plateb, které jsou nebo mohou být vyloučeny z režimu jednotné platby podle čl. 70 odst. 2 nařízení (ES) č. 1782/2003, nebo mohou podléhat částečnému provádění podle čl. 64 odst. 2 uvedeného nařízení;

| c) | od roku 2010 na jednu nebo několik přímých plateb, které mohou podléhat částečnému provádění nebo zvláštní podpoře podle čl. 51 odst. 2 a článku 68 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

c)

od roku 2010 na jednu nebo několik přímých plateb, které mohou podléhat částečnému provádění nebo zvláštní podpoře podle čl. 51 odst. 2 a článku 68 tohoto nařízení.

Tento rámec se rovná rozdílu mezi:

| a) | celkovou částkou podpory pro (pod)odvětví, vyplývající z použití odst. 2 prvního pododstavce písm. a) nebo b); a |
| --- | --- |

a)

celkovou částkou podpory pro (pod)odvětví, vyplývající z použití odst. 2 prvního pododstavce písm. a) nebo b); a

| b) | celkovou částkou přímé podpory, jež by byla v příslušném novém členském státě dostupná pro totéž (pod)odvětví v daném roce podle režimu jednotné platby na plochu. |
| --- | --- |

b)

celkovou částkou přímé podpory, jež by byla v příslušném novém členském státě dostupná pro totéž (pod)odvětví v daném roce podle režimu jednotné platby na plochu.

6.   Nový členský stát může na základě objektivních kritérií po zmocnění Komisí rozhodnout o částkách doplňkové vnitrostátní podpory, která se má poskytnout.

7.   Zmocnění Komisí:

| a) | v případě, že se použije odst. 2 první pododstavec písm. b), blíže určí odpovídající vnitrostátní režimy přímých plateb podobné SZP, |
| --- | --- |

a)

v případě, že se použije odst. 2 první pododstavec písm. b), blíže určí odpovídající vnitrostátní režimy přímých plateb podobné SZP,

| b) | vymezí výši, do které může být doplňková vnitrostátní podpora vyplácena, sazbu doplňkové vnitrostátní podpory a případně podmínky pro její poskytování, |
| --- | --- |

b)

vymezí výši, do které může být doplňková vnitrostátní podpora vyplácena, sazbu doplňkové vnitrostátní podpory a případně podmínky pro její poskytování,

| c) | se udělí s výhradou jakýchkoli úprav, které mohou být nezbytné v důsledku vývoje SZP. |
| --- | --- |

c)

se udělí s výhradou jakýchkoli úprav, které mohou být nezbytné v důsledku vývoje SZP.

8.   Nelze poskytovat žádné doplňkové vnitrostátní platby ani podpory pro zemědělské činnosti, na které se neposkytují přímé platby v jiných než nových členských státech.

Článek 133

Státní podpora na Kypru

Kypr může kromě doplňkových vnitrostátních přímých plateb poskytovat přechodnou a postupně klesající vnitrostátní podporu do konce roku 2012. Tato státní podpora se poskytuje v obdobné podobě jako podpora Společenství, například v podobě plateb oddělených od produkce.

S ohledem na povahu a výši vnitrostátní podpory poskytované v roce 2001 může Kypr poskytovat státní podporu (pod)odvětvím uvedeným v příloze XVII až do výší uvedených v této příloze.

Poskytovaná státní podpora podléhá jakýmkoli úpravám, které mohou být v důsledku vývoje SZP nezbytné. Pokud se takové úpravy ukáží nezbytné, změní se na základě rozhodnutí Komise výše podpor nebo podmínky pro jejich poskytování.

Kypr každoročně předloží Komisi zprávu o provádění těchto opatření státní podpory s uvedením forem podpory a částek na (pod)odvětví.

HLAVA VI

FINANČNÍ PŘEVODY

Článek 134

Finanční převod na restrukturalizaci regionů produkujících bavlnu

Částka 22 000 000 EUR bude přidělována na kalendářní rok jako dodatečná podpora Společenství pro opatření v regionech produkujících bavlnu prováděná v rámci programů rozvoje venkova, které jsou financovány z EZFRV.

Článek 135

Finanční převod na restrukturalizaci regionů produkujících tabák

Od rozpočtového roku 2011 bude přidělována částka 484 000 000 EUR jako dodatečná podpora Společenství pro opatření v regionech produkujících tabák prováděná v rámci programů rozvoje venkova, které jsou financovány z EZFRV, těm členským státům, ve kterých producenti tabáku obdrželi podporu podle nařízení Rady (EHS) č. 2075/92 ze dne 30. června 1992 o společné organizaci trhu se surovým tabákem (37) v letech 2000, 2001 a 2002.

Článek 136

Převod do EZFRV

Členské státy se mohou do 1. srpna 2009 rozhodnout, že místo využití čl. 69 odst. 6 písm. a) poskytnou od finančního roku 2011 určitou částku vypočtenou podle čl. 69 odst. 7 pro podporu Společenství v rámci programování a financování rozvoje venkova na základě EZFRV.

HLAVA VII

PROVÁDĚCÍ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

KAPITOLA 1

Prováděcí ustanovení

Článek 137

Potvrzení platebních nároků

1.   Platební nároky přiznané zemědělcům před 1. lednem 2009 se považují za zákonné a řádné od 1. ledna 2010.

2.   Odstavec 1 se nevztahuje na platební nároky přiznané zemědělcům na základě věcně nesprávných žádostí kromě případů, v nichž chyba nemohla být zemědělcem přiměřeným způsobem zjištěna.

3.   Odstavec 1 tohoto článku se nedotýká pravomoci Komise přijmout rozhodnutí podle článku 31 nařízení (ES) č. 1290/2005 ohledně výdajů vynaložených na platby poskytnuté za jakýkoli kalendářní rok až do roku 2009 včetně.

Článek 138

Použití pro nejvzdálenější regiony

Hlavy III a IV se nepoužijí na francouzské zámořské departementy, na Azory a Madeiru, ani na Kanárské ostrovy.

Článek 139

Státní podpora

Odchylně od článku 180 nařízení (ES) č. 1234/2007 a článku 3 nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 ze dne 24. července 2006 o použití určitých pravidel hospodářské soutěže na produkci zemědělských produktů a obchod s nimi (38), se na platby uskutečněné členskými státy podle článků 41, 57, 64, 68, 69, 70, 71, čl. 82 odst. 2, článku 86, čl. 98 odst. 4, čl. 111 odst. 5, článku 120, čl. 129 odst. 3, článků 131, 132 a 133 tohoto nařízení nepoužijí ve shodě s tímto nařízením články 86, 88 a 89 Smlouvy.

Článek 140

Předávání údajů Komisi

Členské státy poskytnou Komisi podrobné informace o opatřeních, která přijmou za účelem provádění tohoto nařízení, a zejména o opatřeních, která se vztahují k článkům 6, 12, 28, 41, 45, 46, 47, 48, 51, 57, 58, 68, 69, 70, 71, 72 a 131.

Článek 141

Řídící výbor pro přímé platby

1.   Komisi je nápomocen Řídící výbor pro přímé platby.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.

Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je jeden měsíc.

Článek 142

Prováděcí pravidla

Postupem podle čl. 141 odst.2 se stanoví prováděcí pravidla k tomuto nařízení. Zahrnují zejména:

| a) | prováděcí pravidla týkající se vytvoření zemědělského poradenského systému; |
| --- | --- |

a)

prováděcí pravidla týkající se vytvoření zemědělského poradenského systému;

| b) | prováděcí pravidla týkající se kritérií pro přidělování částek, které jsou dostupné na základě použití modulace; |
| --- | --- |

b)

prováděcí pravidla týkající se kritérií pro přidělování částek, které jsou dostupné na základě použití modulace;

| c) | prováděcí pravidla pro poskytování podpory stanovené v tomto nařízení, včetně podmínek, za nichž lze tuto podporu poskytnout, dat pro předložení žádostí a plateb a ustanovení týkajících se dohledu, pravidel o kontrole a o přiznání nároků na podporu, včetně jakékoli nezbytné výměny údajů s členskými státy, a pro stanovení překročení základních ploch nebo maximálních zaručených ploch, jakož i prováděcí pravidla pro stanovení retenčního období, odejmutí a nové přerozdělení nevyužitých práv na prémie podle oddílů 10 a 11 kapitoly 1 hlavy IV; |
| --- | --- |

c)

prováděcí pravidla pro poskytování podpory stanovené v tomto nařízení, včetně podmínek, za nichž lze tuto podporu poskytnout, dat pro předložení žádostí a plateb a ustanovení týkajících se dohledu, pravidel o kontrole a o přiznání nároků na podporu, včetně jakékoli nezbytné výměny údajů s členskými státy, a pro stanovení překročení základních ploch nebo maximálních zaručených ploch, jakož i prováděcí pravidla pro stanovení retenčního období, odejmutí a nové přerozdělení nevyužitých práv na prémie podle oddílů 10 a 11 kapitoly 1 hlavy IV;

| d) | pokud jde o režim jednotné platby, prováděcí pravidla týkající se zejména vytvoření vnitrostátní rezervy, převodu nároků na platbu, definice trvalých kultur, stálých pastvin a travních porostů, možností stanovených v kapitolách 2 a 3 hlavy III a začlenění plateb vázaných na produkci uvedených v kapitole 4 hlavy III; |
| --- | --- |

d)

pokud jde o režim jednotné platby, prováděcí pravidla týkající se zejména vytvoření vnitrostátní rezervy, převodu nároků na platbu, definice trvalých kultur, stálých pastvin a travních porostů, možností stanovených v kapitolách 2 a 3 hlavy III a začlenění plateb vázaných na produkci uvedených v kapitole 4 hlavy III;

| e) | prováděcí pravidla týkající se provádění ustanovení hlavy V; |
| --- | --- |

e)

prováděcí pravidla týkající se provádění ustanovení hlavy V;

| f) | prováděcí pravidla týkající se začlenění podpor na ovoce a zeleninu, konzumní brambory a školky do režimu jednotné platby, včetně postupu podávání žádostí v prvním roce provádění, a pravidla týkající se plateb uvedených v oddílech 8 a 9 kapitoly 1 hlavy IV; |
| --- | --- |

f)

prováděcí pravidla týkající se začlenění podpor na ovoce a zeleninu, konzumní brambory a školky do režimu jednotné platby, včetně postupu podávání žádostí v prvním roce provádění, a pravidla týkající se plateb uvedených v oddílech 8 a 9 kapitoly 1 hlavy IV;

| g) | prováděcí pravidla týkající se začlenění podpory pro víno do režimu jednotné platby, včetně postupu podávání žádostí v prvním roce provádění, v souladu s nařízením (ES) č. 479/08; |
| --- | --- |

g)

prováděcí pravidla týkající se začlenění podpory pro víno do režimu jednotné platby, včetně postupu podávání žádostí v prvním roce provádění, v souladu s nařízením (ES) č. 479/08;

| h) | pokud jde o konopí, prováděcí pravidla týkající se zvláštních kontrolních opatření a metod umožňujících stanovit obsah tetrahydrokanabinolu; |
| --- | --- |

h)

pokud jde o konopí, prováděcí pravidla týkající se zvláštních kontrolních opatření a metod umožňujících stanovit obsah tetrahydrokanabinolu;

| i) | případné nezbytné změny přílohy I, s přihlédnutím ke kritériím podle článku 1; |
| --- | --- |

i)

případné nezbytné změny přílohy I, s přihlédnutím ke kritériím podle článku 1;

| j) | případné nezbytné změny příloh V a IX s přihlédnutím zejména k novým právním předpisům Společenství; |
| --- | --- |

j)

případné nezbytné změny příloh V a IX s přihlédnutím zejména k novým právním předpisům Společenství;

| k) | základní prvky identifikačního systému zemědělských pozemků a jejich vymezení; |
| --- | --- |

k)

základní prvky identifikačního systému zemědělských pozemků a jejich vymezení;

| l) | jakékoli změny, které mohou být provedeny v žádosti o podporu a v osvobození od povinnosti předložit žádost o podporu; |
| --- | --- |

l)

jakékoli změny, které mohou být provedeny v žádosti o podporu a v osvobození od povinnosti předložit žádost o podporu;

| m) | pravidla týkající se minimálního množství informací, které mají být uvedeny v žádostech o podporu; |
| --- | --- |

m)

pravidla týkající se minimálního množství informací, které mají být uvedeny v žádostech o podporu;

| n) | pravidla týkající se administrativních kontrol a kontrol na místě a kontrol pomocí dálkového průzkumu Země; |
| --- | --- |

n)

pravidla týkající se administrativních kontrol a kontrol na místě a kontrol pomocí dálkového průzkumu Země;

| o) | pravidla týkající se použití snížení a vyloučení, pokud jde o platby v případě nedodržení povinností stanovených v článcích 4 a 22, včetně případů nepoužití snížení a vyloučení; |
| --- | --- |

o)

pravidla týkající se použití snížení a vyloučení, pokud jde o platby v případě nedodržení povinností stanovených v článcích 4 a 22, včetně případů nepoužití snížení a vyloučení;

| p) | případné nezbytné změny přílohy VI, s přihlédnutím ke kritériím podle článku 26; |
| --- | --- |

p)

případné nezbytné změny přílohy VI, s přihlédnutím ke kritériím podle článku 26;

| q) | sdělení mezi členskými státy a Komisí; |
| --- | --- |

q)

sdělení mezi členskými státy a Komisí;

| r) | opatření, která jsou nezbytná i řádně odůvodněná, aby se pomocí nich v naléhavém případě řešily praktické a zvláštní problémy, zejména problémy spojené s prováděním kapitoly 4 hlavy II a kapitol 2 a 3 hlavy III; tato opatření se mohou odchylovat od některých částí tohoto nařízení, avšak pouze v nezbytné míře a po dobu nezbytně nutnou; |
| --- | --- |

r)

opatření, která jsou nezbytná i řádně odůvodněná, aby se pomocí nich v naléhavém případě řešily praktické a zvláštní problémy, zejména problémy spojené s prováděním kapitoly 4 hlavy II a kapitol 2 a 3 hlavy III; tato opatření se mohou odchylovat od některých částí tohoto nařízení, avšak pouze v nezbytné míře a po dobu nezbytně nutnou;

| s) | pokud jde o bavlnu, prováděcí pravidla týkající se:






  i) | výpočtu snížení podpory podle čl. 90 odst. 4; |
| --- | --- | --- |

s)

pokud jde o bavlnu, prováděcí pravidla týkající se:

i)

výpočtu snížení podpory podle čl. 90 odst. 4;

| ii) | schválených meziodvětvových organizací, zejména jejich financování a systému kontroly a sankcí. |
| --- | --- |

ii)

schválených meziodvětvových organizací, zejména jejich financování a systému kontroly a sankcí.

KAPITOLA 2

Přechodná a závěrečná ustanovení

Článek 143

Změny nařízení (ES) č. 1290/2005

Nařízení (ES) č. 1290/2005 se mění takto:

| 1. | V článku 12 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Komise stanoví částky, které jsou podle článku 9, čl. 10 odst. 4, článků 134, 135 a 136 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (39), čl. 4 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 378/2007 ze dne 27. března 2007 o pravidlech pro dobrovolné odlišení přímých plateb podle nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (40)a čl. 23 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 479/2008 ze dne 29. dubna 2008 o společné organizaci trhu s vínem (41) vyčleněny pro EZFRV. |
| --- | --- |

1.

V článku 12 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Komise stanoví částky, které jsou podle článku 9, čl. 10 odst. 4, článků 134, 135 a 136 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (39), čl. 4 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 378/2007 ze dne 27. března 2007 o pravidlech pro dobrovolné odlišení přímých plateb podle nařízení (ES) č. 1782/2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (40)a čl. 23 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 479/2008 ze dne 29. dubna 2008 o společné organizaci trhu s vínem (41) vyčleněny pro EZFRV.

| 2. | V článku 18 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Vnitrostátní stropy pro přímé platby uvedené v čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009, upravené s ohledem na úpravy podle čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení, se pokládají za finanční stropy v eurech.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 18 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Vnitrostátní stropy pro přímé platby uvedené v čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009, upravené s ohledem na úpravy podle čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení, se pokládají za finanční stropy v eurech.“

Článek 144

Změny nařízení (ES) č. 247/2006

Nařízení (ES) č. 247/2006 se mění takto:

| 1. | v článku 23 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
  „2.   Společenství financuje opatření uvedená v hlavách II a III tohoto nařízení do této roční maximální výše:










  v milionech EUR |
| --- | --- |
| | Rozpočtový rok 2007 | Rozpočtový rok 2008 | Rozpočtový rok 2009 | Rozpočtový rok 2010 | Rozpočtový rok 2011 a následující roky |
| Francouzské zámořské departementy | 126,6 | 262,6 | 269,4 | 273,0 | 278,41 |
| Azory a Madeira | 77,9 | 86,98 | 87,08 | 87,18 | 106,21 |
| Kanárské ostrovy | 127,3 | 268,4 | 268,4 | 268,4 | 268,42“ |

1.

v článku 23 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Společenství financuje opatření uvedená v hlavách II a III tohoto nařízení do této roční maximální výše:

v milionech EUR

Rozpočtový rok 2007

Rozpočtový rok 2008

Rozpočtový rok 2009

Rozpočtový rok 2010

Rozpočtový rok 2011 a následující roky

Francouzské zámořské departementy

126,6

262,6

269,4

273,0

278,41

Azory a Madeira

77,9

86,98

87,08

87,18

106,21

Kanárské ostrovy

127,3

268,4

268,4

268,4

268,42“

| 2. | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 24b
  1.   Do 1. srpna 2009 předloží členské státy Komisi návrhy změn svých celkových programů, které budou odrážet změny provedené v čl. 23 odst. 2 nařízením Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (42).
  2.   Komise zhodnotí předložené změny a postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2 rozhodne o jejich schválení do čtyř měsíců od předložení. Změny se použijí ode dne 1. ledna 2010. |
| --- | --- |

2.

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 24b

1.   Do 1. srpna 2009 předloží členské státy Komisi návrhy změn svých celkových programů, které budou odrážet změny provedené v čl. 23 odst. 2 nařízením Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (42).

2.   Komise zhodnotí předložené změny a postupem uvedeným v čl. 26 odst. 2 rozhodne o jejich schválení do čtyř měsíců od předložení. Změny se použijí ode dne 1. ledna 2010.

Článek 145

Změny nařízení (ES) č. 378/2007

Nařízení (ES) č. 378/2007 se mění takto:

| 1. | Článek 1 se mění takto:






  a) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Výpočet snížení v rámci dobrovolné modulace se provádí na stejném základě jako u modulace podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (42). |
| --- | --- | --- |

1.

Článek 1 se mění takto:

a)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Výpočet snížení v rámci dobrovolné modulace se provádí na stejném základě jako u modulace podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (42).

| b) | Vkládá se nový odstavec 5, který zní:
  „5.   Sazby modulace použitelné na zemědělce, které vyplývají z použití článku 7 nařízení (ES) č. 73/2009 (toto nařízení), snížené o 5 procentních bodů se odečtou od sazby dobrovolné modulace používané členskými státy podle odstavce 4 tohoto článku. Odečítané procento i konečná sazba dobrovolné modulace se rovnají nule nebo jsou vyšší.“ |
| --- | --- |

b)

Vkládá se nový odstavec 5, který zní:

„5.   Sazby modulace použitelné na zemědělce, které vyplývají z použití článku 7 nařízení (ES) č. 73/2009 (toto nařízení), snížené o 5 procentních bodů se odečtou od sazby dobrovolné modulace používané členskými státy podle odstavce 4 tohoto článku. Odečítané procento i konečná sazba dobrovolné modulace se rovnají nule nebo jsou vyšší.“

| 2. | V čl. 3 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | odchylně od čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení použít snížení v rámci modulace na základě výpočtu použitelného na modulaci podle článku 7 nařízení (ES) č. 73/2009 bez přihlédnutí k vyloučení ve výši 5 000 EUR podle odstavce 1 uvedeného článku; nebo“. |
| --- | --- | --- |

2.

V čl. 3 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

odchylně od čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení použít snížení v rámci modulace na základě výpočtu použitelného na modulaci podle článku 7 nařízení (ES) č. 73/2009 bez přihlédnutí k vyloučení ve výši 5 000 EUR podle odstavce 1 uvedeného článku; nebo“.

Článek 146

Zrušení

1.   Nařízení (ES) č. 1782/2003 se zrušuje.

Ustanovení čl. 20 odst. 2, čl. 64 odst. 2, články 66, 67, 68, 68a, 68b, 69, čl. 70 odst. 1 písm. b) a odst. 2 a kapitoly 1 (pšenice tvrdá), 5 (energetické plodiny), 7 (prémie pro mléčné výrobky), 10 (platba na plochu pro plodiny na orné půdě), 10b (podpora pro olivové háje), 10c (podpora pro tabák) a 10d (platby pro chmel) hlavy IV uvedeného nařízení se však nadále použijí pro rok 2009.

2.   Odkazy na nařízení (ES) č. 1782/2003 v tomto nařízení se považují za odkazy na uvedené nařízení ve znění před pozbytím jeho platnosti

Odkazy v jiných aktech na nařízení (ES) č. 1782/2003 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze XVIII.

Článek 147

Přechodná pravidla

Postupem podle čl. 141 odst. 2 může Komise přijmout opatření nezbytná pro plynulý přechod od režimů stanovených v nařízení (ES) č. 1782/2003 k režimům uvedeným v tomto nařízení.

Článek 148

Přechodný režim pro nové členské státy

V případě, že jsou přechodná opatření nezbytná k tomu, aby se novým členským státům usnadnil přechod od režimu jednotné platby na plochu k režimu jednotné platby a dalším režimům podpor uvedeným v hlavách III a IV, přijmou se tato opatření postupem podle čl. 141 odst. 2.

Článek 149

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2009.

Avšak:

| a) | článek 138 se použije ode dne 1. ledna 2010; |
| --- | --- |

a)

článek 138 se použije ode dne 1. ledna 2010;

| b) | standardy pro vytvoření nebo zachování stanovišť, dodržování schvalovacích postupů pro využití vody k zavlažování a vymezení krajinných prvků podle přílohy III se použijí ode dne 1. ledna 2010; |
| --- | --- |

b)

standardy pro vytvoření nebo zachování stanovišť, dodržování schvalovacích postupů pro využití vody k zavlažování a vymezení krajinných prvků podle přílohy III se použijí ode dne 1. ledna 2010;

| c) | standardy pro zřízení ochranných pásem podél vodních toků podle přílohy III se použijí nejdříve ode dne 1. ledna 2010 a nejpozději do dne 1. ledna 2012. |
| --- | --- |

c)

standardy pro zřízení ochranných pásem podél vodních toků podle přílohy III se použijí nejdříve ode dne 1. ledna 2010 a nejpozději do dne 1. ledna 2012.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. ledna 2009.

Za Radu

předseda

P. GANDALOVIČ

---

(1)  Stanovisko ze dne 19. listopadu 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Stanovisko ze dne 23. října 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Stanovisko vydané po nepovinné konzultaci.

2

(3)  Stanovisko ze dne 8. října 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Stanovisko vydané po nepovinné konzultaci.

3

(4)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1.

4

(5)  Rozhodnutí Rady 2002/358/ES ze dne 25. dubna 2002 o schválení Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě OSN o změně klimatu jménem Evropského společenství a o společném plnění závazků z něj vyplývajících (Úř. věst. L 130, 15.5.2002, s. 1).

5

(6)  Dokument Rady 13888/07 bod 17.

6

(7)  Dokument Rady 16963/06.

7

(8)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 95, 5.4.2007, s. 1.

10

(11)  Úř. věst. L 209, 11.8.2005, s. 1.

11

(12)  Úř. věst. L 63, 23.6.2007, s. 17.

12

(13)  Viz strana 1 v tomto číslo Úředního věstníku.

13

(14)  Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1.

14

(15)  Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 8.

15

(16)  Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 42.

16

(17)  Úř. věst. L 42, 14.2.2006, s. 1.

17

(18)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

18

(19)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

19

(20)  Úř. věst. C 323, 28.11.2002, s. 48.

20

(21)  Úř. věst. L 213, 8.8.2008, s. 31.

21

(22)  Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1.

22

(23)  Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7.

23

(24)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.

24

(25)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 80.

25

(26)  Úř. věst. L 148, 6.6.2008, s. 1.

26

(27)  Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 29.

27

(28)  Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 49.

28

(29)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 1.

29

(30)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

30

(31)  Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1.

31

(32)  Úř. věst. L 3, 5.1.2008, s. 1.

32

(33)  Úř. věst. L 58, 28.2.2006, s. 1.

33

(34)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25.

34

(35)  Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 3.

35

(36)  Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 10.

36

(37)  Úř. věst. L 215, 30.7.1992, s. 70.

37

(38)  Úř. věst. L 214, 4.8.2006, s. 7.

38

(39)  Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16.

39

(40)  Úř. věst. L 95, 5.4.2007, s.1.

40

(41)  Úř. věst. L 148, 6.6.2008, s. 1“.

41

(42)  Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16“.

42

---

PŘÍLOHA I

Seznam režimů podpory

| Odvětví | Právní základ | Poznámky |
| --- | --- | --- |
| Jednotná platba | Hlava III tohoto nařízení | Platba oddělená od produkce |
| Režim jednotné platby na plochu | Hlava V kapitola 2 tohoto nařízení | Platba oddělená od produkce nahrazující všechny přímé platby uvedené v této příloze s výjimkou oddělených plateb |
| Pšenice tvrdá | Hlava IV kapitola 1 nařízení (ES) č. 1782/2003 (1) | Platba na plochu |
| Bílkovinné plodiny | Hlava IV kapitola 1 oddíl 3 tohoto nařízení | Platba na plochu |
| Rýže | Hlava IV kapitola 1 tohoto nařízení | Platba na plochu |
| Skořápkové ovoce | Hlava IV kapitola 1 oddíl 2b tohoto nařízení | Platba na plochu |
| Osiva | Hlava IV kapitola 1 oddíl 5 tohoto nařízení | Podpora produkce |
| Energetické plodiny | Hlava IV kapitola 5 nařízení (ES) č. 1782/2003 (1) | Platba na plochu |
| Brambory určené pro výrobu škrobu | Hlava IV kapitola 1 oddíl 2 tohoto nařízení | Podpora produkce pro pěstitele |
| Osivo | Hlava IV kapitola 1 oddíl 5 tohoto nařízení | Podpora produkce |
| Plodiny na orné půdě | Hlava IV kapitola 10 nařízení (ES) č. 1782/2003 (1) | Platba na plochu |
| Skopové a kozí maso | Hlava IV kapitola 1 oddíl 10 tohoto nařízení | Prémie na bahnice a kozy |
| Hovězí a telecí maso | Hlava IV kapitola 1 oddíl 11 tohoto nařízení | Zvláštní prémie, prémie na krávy bez tržní produkce mléka (včetně případu, kdy je vyplacena na jalovice, a včetně dodatečné vnitrostátní prémie na krávy bez tržní produkce mléka v případě spolufinancování) a porážková prémie |
| Zvláštní druhy zemědělské činnosti a jakostní produkce | Článek 69 nařízení (ES) č. 1782/2008 (1) | |
| Zvláštní podpora | Hlava III kapitola 5 tohoto nařízení | |
| Olivové háje | Hlava IV kapitola 10b nařízení (ES) č. 1782/2003 (1) | Podpora na plochu |
| Housenky bource morušového | Článek 111 nařízení (ES) č. 1234/07 | Podpora určená na podporu chovu |
| Tabák | Hlava IV kapitola 10c nařízení (ES) č. 1782/2003 (1) | Podpora produkce |
| Chmel | Hlava IV kapitola 10d nařízení (ES) č. 1782/2003 (1) | Podpora na plochu |
| Cukrová řepa, cukrová třtina a čekanka používané k výrobě cukru nebo inulinového sirupu | článek 126 tohoto nařízení | Platby oddělené od produkce |
| Cukrová řepa a cukrová třtina používané k výrobě cukru | Hlava IV kapitola 1 oddíl 7 tohoto nařízení | Podpora produkce |
| Ovoce a zelenina dodané ke zpracování | Hlava IV kapitola 1 oddíl 8 tohoto nařízení | Přechodné platby na ovoce a zeleninu |
| Jahody a maliny dodané ke zpracování | Hlava IV kapitola 1 oddíl 9 tohoto nařízení | Přechodná platba za bobuloviny |
| Ovoce a zelenina | Článek 127 | Oddělená platba na ovoce a zeleninu |
| Posei | Hlava III nařízení (ES) č. 247/2006 | Přímé platby na základě opatření stanovených v programech |
| Ostrovy v Egejském moři | Hlava III nařízení (ES) č. 1405/2006 | Přímé platby na základě opatření stanovených v programech |
| Bavlna | Hlava IV kapitola 1 oddíl 6 tohoto nařízení | Platba na plochu |

Odvětví

Právní základ

Poznámky

Jednotná platba

Hlava III tohoto nařízení

Platba oddělená od produkce

Režim jednotné platby na plochu

Hlava V kapitola 2 tohoto nařízení

Platba oddělená od produkce nahrazující všechny přímé platby uvedené v této příloze s výjimkou oddělených plateb

Pšenice tvrdá

Hlava IV kapitola 1 nařízení (ES) č. 1782/2003 (1)

Platba na plochu

Bílkovinné plodiny

Hlava IV kapitola 1 oddíl 3 tohoto nařízení

Platba na plochu

Rýže

Hlava IV kapitola 1 tohoto nařízení

Platba na plochu

Skořápkové ovoce

Hlava IV kapitola 1 oddíl 2b tohoto nařízení

Platba na plochu

Osiva

Hlava IV kapitola 1 oddíl 5 tohoto nařízení

Podpora produkce

Energetické plodiny

Hlava IV kapitola 5 nařízení (ES) č. 1782/2003 (1)

Platba na plochu

Brambory určené pro výrobu škrobu

Hlava IV kapitola 1 oddíl 2 tohoto nařízení

Podpora produkce pro pěstitele

Osivo

Hlava IV kapitola 1 oddíl 5 tohoto nařízení

Podpora produkce

Plodiny na orné půdě

Hlava IV kapitola 10 nařízení (ES) č. 1782/2003 (1)

Platba na plochu

Skopové a kozí maso

Hlava IV kapitola 1 oddíl 10 tohoto nařízení

Prémie na bahnice a kozy

Hovězí a telecí maso

Hlava IV kapitola 1 oddíl 11 tohoto nařízení

Zvláštní prémie, prémie na krávy bez tržní produkce mléka (včetně případu, kdy je vyplacena na jalovice, a včetně dodatečné vnitrostátní prémie na krávy bez tržní produkce mléka v případě spolufinancování) a porážková prémie

Zvláštní druhy zemědělské činnosti a jakostní produkce

Článek 69 nařízení (ES) č. 1782/2008 (1)

Zvláštní podpora

Hlava III kapitola 5 tohoto nařízení

Olivové háje

Hlava IV kapitola 10b nařízení (ES) č. 1782/2003 (1)

Podpora na plochu

Housenky bource morušového

Článek 111 nařízení (ES) č. 1234/07

Podpora určená na podporu chovu

Tabák

Hlava IV kapitola 10c nařízení (ES) č. 1782/2003 (1)

Podpora produkce

Chmel

Hlava IV kapitola 10d nařízení (ES) č. 1782/2003 (1)

Podpora na plochu

Cukrová řepa, cukrová třtina a čekanka používané k výrobě cukru nebo inulinového sirupu

článek 126 tohoto nařízení

Platby oddělené od produkce

Cukrová řepa a cukrová třtina používané k výrobě cukru

Hlava IV kapitola 1 oddíl 7 tohoto nařízení

Podpora produkce

Ovoce a zelenina dodané ke zpracování

Hlava IV kapitola 1 oddíl 8 tohoto nařízení

Přechodné platby na ovoce a zeleninu

Jahody a maliny dodané ke zpracování

Hlava IV kapitola 1 oddíl 9 tohoto nařízení

Přechodná platba za bobuloviny

Ovoce a zelenina

Článek 127

Oddělená platba na ovoce a zeleninu

Posei

Hlava III nařízení (ES) č. 247/2006

Přímé platby na základě opatření stanovených v programech

Ostrovy v Egejském moři

Hlava III nařízení (ES) č. 1405/2006

Přímé platby na základě opatření stanovených v programech

Bavlna

Hlava IV kapitola 1 oddíl 6 tohoto nařízení

Platba na plochu

---

(1)  Pouze pro rok 2009.

---

PŘÍLOHA II

Povinné požadavky na hospodaření podle článků 4 a 5

| Bod A. |
| --- |
| Životní prostředí |
| 1. | Směrnice Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1) | Čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 2 písm. b), čl. 4 odst. 1, 2 a 4 a čl. 5 písm. a), b) a d) |
| 2. | Směrnice Rady 80/68/EHS ze dne 17. prosince 1979 o ochraně podzemních vod před znečišťováním některými nebezpečnými látkami (Úř. věst. L 20, 26.1.1980, s. 43) | Články 4 a 5 |
| 3. | Směrnice Rady 86/278/EHS ze dne 12. června 1986 o ochraně životního prostředí a zejména půdy při používání kalů z čistíren odpadních vod v zemědělství (Úř. věst. L 181, 4.7.1986, s. 6) | Článek 3 |
| 4. | Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1) | Články 4 a 5 |
| 5. | Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7) | Článek 6 a čl. 13 odst. 1 písm. a) |
| Veřejné zdraví a zdraví zvířat |
| Identifikace a evidence zvířat |
| 6. | Směrnice Rady 2008/71/ES ze dne 15. července 2008 o identifikaci a evidování prasat (Úř. věst. L 213, 8.8.2005, s. 31) | Články 3, 4 a 5 |
| 7. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa (Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1) | Články 4 a 7 |
| 8. | Nařízení Rady (ES) č. 21/2004 ze dne 17. prosince 2003 o stanovení systému identifikace a evidence ovcí a koz (Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 8). | Články 3, 4 a 5 |
| Bod B. |
| Veřejné zdraví, zdraví zvířat a rostlin |
| 9. | Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1). | Článek 3 |
| 10. | Směrnice Rady 96/22/ES ze dne 29. dubna 1996 o zákazu používání některých látek s hormonálním nebo tyreostatickým účinkem a beta-sympatomimetik v chovech zvířat (Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 3) | Čl. 3 písm. a), b), d) a e) a články 4, 5 a 7 |
| 11. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1) | Články 14 a 15, čl. 17 odst. 1 (1) a články 18, 19 a 20 |
| 12. | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1) | Články 7, 11, 12, 13 a 15 |
| Oznamování nákaz |
| 13. | Směrnice Rady 85/511/EHS ze dne 18. listopadu 1985, kterou se zavádějí opatření Společenství pro tlumení slintavky a kulhavky (Úř. věst. L 315, 26.11.1985, s. 11) | Článek 3 |
| 14. | Směrnice Rady 92/119/EHS ze dne 17. prosince 1992, kterou se zavádějí obecná opatření Společenství pro tlumení některých nákaz zvířat a zvláštní opatření týkající se vezikulární choroby prasat (Úř. věst. L 62, 15.3.1993, s. 69) | Článek 3 |
| 15. | Směrnice Rady 2000/75/ES ze dne 20. listopadu 2000, kterou se stanoví zvláštní ustanovení týkající se tlumení a eradikace katarální horečky ovcí (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 74) | Článek 3 |
| Bod C. |
| Dobré životní podmínky zvířat |
| 16. | Směrnice Rady 91/629/EHS ze dne 19. listopadu 1991, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu telat (Úř. věst. L 340, 11.12.2000, s. 28) | Články 3 a 4 |
| 17. | Směrnice Rady 91/630/EHS ze dne 19. listopadu 1991, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu prasat (Úř. věst. L 340, 11.12.2000, s. 33) | Článek 3 a čl. 4 odst. 1 |
| 18. | Směrnice Rady 98/58/ES ze dne 20. července 1998 o ochraně zvířat chovaných pro hospodářské účely (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 23) | Článek 4 |

Bod A.

Životní prostředí

1.

Směrnice Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1)

Čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 2 písm. b), čl. 4 odst. 1, 2 a 4 a čl. 5 písm. a), b) a d)

2.

Směrnice Rady 80/68/EHS ze dne 17. prosince 1979 o ochraně podzemních vod před znečišťováním některými nebezpečnými látkami (Úř. věst. L 20, 26.1.1980, s. 43)

Články 4 a 5

3.

Směrnice Rady 86/278/EHS ze dne 12. června 1986 o ochraně životního prostředí a zejména půdy při používání kalů z čistíren odpadních vod v zemědělství (Úř. věst. L 181, 4.7.1986, s. 6)

Článek 3

4.

Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1)

Články 4 a 5

5.

Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7)

Článek 6 a čl. 13 odst. 1 písm. a)

Veřejné zdraví a zdraví zvířat

Identifikace a evidence zvířat

6.

Směrnice Rady 2008/71/ES ze dne 15. července 2008 o identifikaci a evidování prasat (Úř. věst. L 213, 8.8.2005, s. 31)

Články 3, 4 a 5

7.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa (Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1)

Články 4 a 7

8.

Nařízení Rady (ES) č. 21/2004 ze dne 17. prosince 2003 o stanovení systému identifikace a evidence ovcí a koz (Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 8).

Články 3, 4 a 5

Bod B.

Veřejné zdraví, zdraví zvířat a rostlin

9.

Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

Článek 3

10.

Směrnice Rady 96/22/ES ze dne 29. dubna 1996 o zákazu používání některých látek s hormonálním nebo tyreostatickým účinkem a beta-sympatomimetik v chovech zvířat (Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 3)

Čl. 3 písm. a), b), d) a e) a články 4, 5 a 7

11.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1)

Články 14 a 15, čl. 17 odst. 1 (1) a články 18, 19 a 20

12.

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1)

Články 7, 11, 12, 13 a 15

Oznamování nákaz

13.

Směrnice Rady 85/511/EHS ze dne 18. listopadu 1985, kterou se zavádějí opatření Společenství pro tlumení slintavky a kulhavky (Úř. věst. L 315, 26.11.1985, s. 11)

Článek 3

14.

Směrnice Rady 92/119/EHS ze dne 17. prosince 1992, kterou se zavádějí obecná opatření Společenství pro tlumení některých nákaz zvířat a zvláštní opatření týkající se vezikulární choroby prasat (Úř. věst. L 62, 15.3.1993, s. 69)

Článek 3

15.

Směrnice Rady 2000/75/ES ze dne 20. listopadu 2000, kterou se stanoví zvláštní ustanovení týkající se tlumení a eradikace katarální horečky ovcí (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 74)

Článek 3

Bod C.

Dobré životní podmínky zvířat

16.

Směrnice Rady 91/629/EHS ze dne 19. listopadu 1991, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu telat (Úř. věst. L 340, 11.12.2000, s. 28)

Články 3 a 4

17.

Směrnice Rady 91/630/EHS ze dne 19. listopadu 1991, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu prasat (Úř. věst. L 340, 11.12.2000, s. 33)

Článek 3 a čl. 4 odst. 1

18.

Směrnice Rady 98/58/ES ze dne 20. července 1998 o ochraně zvířat chovaných pro hospodářské účely (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 23)

Článek 4

---

(1)  Provedené zejména prostřednictvím:

| — | nařízení (EHS) č. 2377/90: články 2, 4 a 5; |
| --- | --- |

—

nařízení (EHS) č. 2377/90: články 2, 4 a 5;

| — | nařízení (ES) č. 852/2004: čl. 4 odst. 1 a příloha I část A oddíl II bod 4 písm. g), h), j), bod 5 písm. f), h), bod 6; oddíl III bod 8 písm. a), b), d), e), bod 9 písm. a), c); |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 852/2004: čl. 4 odst. 1 a příloha I část A oddíl II bod 4 písm. g), h), j), bod 5 písm. f), h), bod 6; oddíl III bod 8 písm. a), b), d), e), bod 9 písm. a), c);

| — | nařízení (ES) č. 853/2004: čl. 3 odst. 1 a příloha III oddíl IX kapitola I (část I bod 1 písm. b), c), d), e); část I bod 2 písm. a) odrážka i), ii), iii), písm. b) odrážka i), ii), písm. c); část I bod 3; část I bod 4; část I bod 5; část II A body 1, 2, 3, 4; část II B bod 1 písm. a), d), bod 2, bod 4 písm. a), b), příloha III oddíl X kapitola I bod 1; |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 853/2004: čl. 3 odst. 1 a příloha III oddíl IX kapitola I (část I bod 1 písm. b), c), d), e); část I bod 2 písm. a) odrážka i), ii), iii), písm. b) odrážka i), ii), písm. c); část I bod 3; část I bod 4; část I bod 5; část II A body 1, 2, 3, 4; část II B bod 1 písm. a), d), bod 2, bod 4 písm. a), b), příloha III oddíl X kapitola I bod 1;

| — | nařízení (ES) č. 183/2005: čl. 5 odst. 1 a příloha I, část A I bod 4 písm. e), g); část A II bod 2 písm. a), b), e), čl. 5 odst. 5 a příloha III body 1, 2, čl. 5 odst. 6; |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 183/2005: čl. 5 odst. 1 a příloha I, část A I bod 4 písm. e), g); část A II bod 2 písm. a), b), e), čl. 5 odst. 5 a příloha III body 1, 2, čl. 5 odst. 6;

| — | nařízení (ES) č. 396/2005: článek 18. |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 396/2005: článek 18.

---

PŘÍLOHA III

Dobrý zemědělský a environmentální stav podle článku 6

| Téma | Povinné standardy | Nepovinné standardy |
| --- | --- | --- |
| Eroze půdy:
  Ochránit půdu pomocí vhodných opatření | — | Minimální pokryv půdy |

Téma

Povinné standardy

Nepovinné standardy

Eroze půdy:

Ochránit půdu pomocí vhodných opatření

—

Minimální pokryv půdy

| — | Zadržovací terasy |
| --- | --- |

—

Zadržovací terasy

| — | Minimální úroveň obhospodařování půdy odrážející specifické místní podmínky |
| --- | --- |

—

Minimální úroveň obhospodařování půdy odrážející specifické místní podmínky

Organické složky půdy:

Zachovat úroveň organických složek půdy pomocí vhodných praktik

| — | Obdělávání orné půdy se strništěm |
| --- | --- |

—

Obdělávání orné půdy se strništěm

| — | Standardy pro střídání plodin |
| --- | --- |

—

Standardy pro střídání plodin

Struktura půdy:

Zachovat strukturu půdy pomocí vhodných opatření

| — | Používání vhodných strojů |
| --- | --- |

—

Používání vhodných strojů

Minimální úroveň péče:

Zajistit minimální úroveň péče a zabránit zhoršení stanovišť

| — | Zachování krajinných prvků, včetně případných mezí, rybníků, příkopů, stromořadí, ve skupině nebo zvlášť, a hranic polí |
| --- | --- |

—

Zachování krajinných prvků, včetně případných mezí, rybníků, příkopů, stromořadí, ve skupině nebo zvlášť, a hranic polí

| — | Minimální míra intenzity chovu nebo vhodné režimy |
| --- | --- |

—

Minimální míra intenzity chovu nebo vhodné režimy

| — | Vytvoření nebo zachování stanovišť |
| --- | --- |

—

Vytvoření nebo zachování stanovišť

| — | Zabránění šíření nežádoucí vegetace na zemědělskou půdu |
| --- | --- |

—

Zabránění šíření nežádoucí vegetace na zemědělskou půdu

| — | Zákaz klučení olivovníků |
| --- | --- |

—

Zákaz klučení olivovníků

| — | Ochrana stálých pastvin |
| --- | --- |

—

Ochrana stálých pastvin

| — | Udržování olivových hájů a vinic v dobrých vegetačních podmínkách |
| --- | --- |

—

Udržování olivových hájů a vinic v dobrých vegetačních podmínkách

Ochrana vody a hospodaření s ní:

Chránit vodu před znečištěním a zabraňovat jejímu povrchovému stékání a hospodárně ji využívat

| — | Zřízení ochranných pásem podél vodních toků (1), |
| --- | --- |

—

Zřízení ochranných pásem podél vodních toků (1),

| — | V případech, kdy využití vody k zavlažování podléhá schválení, dodržování schvalovacích postupů |
| --- | --- |

—

V případech, kdy využití vody k zavlažování podléhá schválení, dodržování schvalovacích postupů

---

(1)  Pozn.: Ochranná pásma dobrého zemědělského a environmentálního stavu musí jak uvnitř, tak vně ohrožených oblastí vymezených v souladu s čl. 3 odst. 2 směrnice 91/676/EHS, splňovat alespoň požadavky týkající se podmínek pro používání hnojiv v blízkosti vodních toků podle bodu A4 přílohy II směrnice 91/676/EHS.

---

PŘÍLOHA IV

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Kalendářní rok | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgie | 583,2 | 575,4 | 570,8 | 569,0 |
| Česká republika | | | | 825,9 |
| Dánsko | 987,4 | 977,3 | 968,9 | 964,3 |
| Německo | 5 524,8 | 5 445,2 | 5 399,7 | 5 372,2 |
| Estonsko | | | | 92,0 |
| Irsko | 1 283,1 | 1 272,4 | 1 263,8 | 1 255,5 |
| Řecko | 2 561,4 | 2 365,1 | 2 358,9 | 2 343,8 |
| Španělsko | 5 018,3 | 5 015,5 | 4 998,3 | 5 010,3 |
| Francie | 8 064,4 | 7 943,7 | 7 876,2 | 7 846,8 |
| Itálie | 4 345,9 | 4 147,9 | 4 121,0 | 4 117,9 |
| Kypr | | | | 49,1 |
| Lotyšsko | | | | 133,9 |
| Litva | | | | 346,7 |
| Lucembursko | 35,6 | 35,2 | 35,1 | 34,7 |
| Maďarsko | | | | 1 204,5 |
| Malta | | | | 5,1 |
| Nizozemsko | 836,9 | 829,1 | 822,5 | 830,6 |
| Rakousko | 727,6 | 722,4 | 718,8 | 715,5 |
| Polsko | | | | 2 787,1 |
| Portugalsko | 557,7 | 545,0 | 545,0 | 545,0 |
| Slovinsko | | | | 131,5 |
| Slovensko | | | | 357,9 |
| Finsko | 550,0 | 544,5 | 541,4 | 539,2 |
| Švédsko | 733,1 | 726,5 | 721,1 | 717,5 |
| Spojené království | 3 373,1 | 3 345,6 | 3 339,6 | 3 336,1 |

(v milionech EUR)

Kalendářní rok

2009

2010

2011

2012

Belgie

583,2

575,4

570,8

569,0

Česká republika

825,9

Dánsko

987,4

977,3

968,9

964,3

Německo

5 524,8

5 445,2

5 399,7

5 372,2

Estonsko

92,0

Irsko

1 283,1

1 272,4

1 263,8

1 255,5

Řecko

2 561,4

2 365,1

2 358,9

2 343,8

Španělsko

5 018,3

5 015,5

4 998,3

5 010,3

Francie

8 064,4

7 943,7

7 876,2

7 846,8

Itálie

4 345,9

4 147,9

4 121,0

4 117,9

Kypr

49,1

Lotyšsko

133,9

Litva

346,7

Lucembursko

35,6

35,2

35,1

34,7

Maďarsko

1 204,5

Malta

5,1

Nizozemsko

836,9

829,1

822,5

830,6

Rakousko

727,6

722,4

718,8

715,5

Polsko

2 787,1

Portugalsko

557,7

545,0

545,0

545,0

Slovinsko

131,5

Slovensko

357,9

Finsko

550,0

544,5

541,4

539,2

Švédsko

733,1

726,5

721,1

717,5

Spojené království

3 373,1

3 345,6

3 339,6

3 336,1

---

PŘÍLOHA V

Seznam obilovin podle čl. 9 odst. 3

| Kód KN | Popis |
| --- | --- |
| Obiloviny | |
| 1001 10 00 | Pšenice tvrdá |
| 1001 90 | Ostatní pšenice a sourež, jiné než pšenice tvrdá |
| 1002 00 00 | Žito |
| 1003 00 | Ječmen |
| 1004 00 00 | Oves |
| 1005 | Kukuřice |
| 1007 00 | Zrna čiroku |
| 1008 | Pohanka, proso a lesknice kanárská; ostatní obiloviny |
| 0709 90 60 | Kukuřice cukrová |

Kód KN

Popis

Obiloviny

1001 10 00

Pšenice tvrdá

1001 90

Ostatní pšenice a sourež, jiné než pšenice tvrdá

1002 00 00

Žito

1003 00

Ječmen

1004 00 00

Oves

1005

Kukuřice

1007 00

Zrna čiroku

1008

Pohanka, proso a lesknice kanárská; ostatní obiloviny

0709 90 60

Kukuřice cukrová

---

PŘÍLOHA VI

Slučitelné režimy podpor podle článku 26

| Odvětví | Právní základ |
| --- | --- |
| Znevýhodněné oblasti a oblasti s environmentálními omezeními | Čl. 13 písm. a), čl. 14 odst. 1 a první dvě odrážky čl. 14 odst. 2, články 15, 17 až 20, čl. 51 odst. 3 a čl. 55 odst. 4 nařízení (ES) č. 1257/1999 |
| Opatření zaměřená na udržitelné využívání zemědělské půdy prostřednictvím: |
| plateb za přírodní znevýhodnění poskytovaných zemědělcům v horských oblastech | Čl. 36 písm. a) bod i) nařízení (ES) č. 1698/2005 |
| plateb zemědělcům ve znevýhodněných oblastech jiných než horských | Čl. 36 písm. a) bod ii) nařízení (ES) č. 1698/2005 |
| plateb v rámci Natury 2000 a plateb souvisejících se směrnicí 2000/60/ES | Čl. 36 písm. a) bod iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 |
| agroenvironmentální platby | Čl. 36 písm. a) bod iv) nařízení (ES) č. 1698/2005 |
| Opatření zaměřená na udržitelné využívání lesní půdy prostřednictvím: |
| prvního zalesnění zemědělské půdy | Čl. 36 písm. b) bod i) nařízení (ES) č. 1698/2005 |
| platby v rámci Natury 2000 | Čl. 36 písm. b) bod iv) nařízení (ES) č. 1698/2005 |
| lesnicko-environmentální platby | Čl. 36 písm. b) bod v) nařízení (ES) č. 1698/2005 |
| Víno | Článek 117 nařízení (ES) č. 479/2008 |

Odvětví

Právní základ

Znevýhodněné oblasti a oblasti s environmentálními omezeními

Čl. 13 písm. a), čl. 14 odst. 1 a první dvě odrážky čl. 14 odst. 2, články 15, 17 až 20, čl. 51 odst. 3 a čl. 55 odst. 4 nařízení (ES) č. 1257/1999

Opatření zaměřená na udržitelné využívání zemědělské půdy prostřednictvím:

plateb za přírodní znevýhodnění poskytovaných zemědělcům v horských oblastech

Čl. 36 písm. a) bod i) nařízení (ES) č. 1698/2005

plateb zemědělcům ve znevýhodněných oblastech jiných než horských

Čl. 36 písm. a) bod ii) nařízení (ES) č. 1698/2005

plateb v rámci Natury 2000 a plateb souvisejících se směrnicí 2000/60/ES

Čl. 36 písm. a) bod iii) nařízení (ES) č. 1698/2005

agroenvironmentální platby

Čl. 36 písm. a) bod iv) nařízení (ES) č. 1698/2005

Opatření zaměřená na udržitelné využívání lesní půdy prostřednictvím:

prvního zalesnění zemědělské půdy

Čl. 36 písm. b) bod i) nařízení (ES) č. 1698/2005

platby v rámci Natury 2000

Čl. 36 písm. b) bod iv) nařízení (ES) č. 1698/2005

lesnicko-environmentální platby

Čl. 36 písm. b) bod v) nařízení (ES) č. 1698/2005

Víno

Článek 117 nařízení (ES) č. 479/2008

---

PŘÍLOHA VII

Koeficienty, které se mají použít podle čl. 28 odst. 1

| Členský stát | Hranice pro prahovou hodnotu v EUR
  (čl. 28 odst. 1 písm. a)) | Hranice pro prahovou hodnotu v hektarech
  (čl. 28 odst. 1 písm. b)) |
| --- | --- | --- |
| Belgie | 400 | 2 |
| Bulharsko | 200 | 0,5 |
| Česká republika | 200 | 5 |
| Dánsko | 300 | 5 |
| Německo | 300 | 4 |
| Estonsko | 100 | 3 |
| Irsko | 200 | 3 |
| Řecko | 400 | 0,4 |
| Španělsko | 300 | 2 |
| Francie | 300 | 4 |
| Itálie | 400 | 0,5 |
| Kypr | 300 | 0,3 |
| Lotyšsko | 100 | 1 |
| Litva | 100 | 1 |
| Lucembursko | 300 | 4 |
| Maďarsko | 200 | 0,3 |
| Malta | 500 | 0,1 |
| Nizozemsko | 500 | 2 |
| Rakousko | 200 | 2 |
| Polsko | 200 | 0,5 |
| Portugalsko | 200 | 0,3 |
| Rumunsko | 200 | 0,3 |
| Slovinsko | 300 | 0,3 |
| Slovensko | 200 | 2 |
| Finsko | 200 | 3 |
| Švédsko | 200 | 4 |
| Spojené království | 200 | 5 |

Členský stát

Hranice pro prahovou hodnotu v EUR

(čl. 28 odst. 1 písm. a))

Hranice pro prahovou hodnotu v hektarech

(čl. 28 odst. 1 písm. b))

Belgie

400

2

Bulharsko

200

0,5

Česká republika

200

5

Dánsko

300

5

Německo

300

4

Estonsko

100

3

Irsko

200

3

Řecko

400

0,4

Španělsko

300

2

Francie

300

4

Itálie

400

0,5

Kypr

300

0,3

Lotyšsko

100

1

Litva

100

1

Lucembursko

300

4

Maďarsko

200

0,3

Malta

500

0,1

Nizozemsko

500

2

Rakousko

200

2

Polsko

200

0,5

Portugalsko

200

0,3

Rumunsko

200

0,3

Slovinsko

300

0,3

Slovensko

200

2

Finsko

200

3

Švédsko

200

4

Spojené království

200

5

---

PŘÍLOHA VIII

Vnitrostátní stropy uvedené v článku 40

Tabulka 1

| (1000 EUR) |
| --- |
| Členský stát | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 a následující roky |
| Belgie | 614 179 | 611 805 | 611 805 | 614 855 | 614 855 | 614 855 | 614 855 | 614 855 |
| Dánsko | 1 030 478 | 1 030 478 | 1 030 478 | 1 049 002 | 1 049 002 | 1 049 002 | 1 049 002 | 1 049 002 |
| Německo | 5 770 254 | 5 771 977 | 5 771 977 | 5 852 908 | 5 852 908 | 5 852 908 | 5 852 908 | 5 852 908 |
| Řecko | 2 380 713 | 2 211 683 | 2 214 683 | 2 232 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 | 2 216 533 |
| Španělsko | 4 858 043 | 5 091 044 | 5 108 650 | 5 282 193 | 5 139 444 | 5 139 444 | 5 139 444 | 5 139 444 |
| Francie | 8 407 555 | 8 420 822 | 8 420 822 | 8 521 236 | 8 521 236 | 8 521 236 | 8 521 236 | 8 521 236 |
| Irsko | 1 342 268 | 1 340 521 | 1 340 521 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 |
| Itálie | 4 143 175 | 4 207 177 | 4 227 177 | 4 370 024 | 4 370 024 | 4 370 024 | 4 370 024 | 4 370 024 |
| Lucembursko | 37 518 | 37 536 | 37 646 | 37 671 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 |
| Nizozemsko | 853 090 | 853 090 | 853 090 | 897 751 | 897 751 | 897 751 | 897 751 | 897 751 |
| Rakousko | 745 561 | 745 235 | 745 235 | 751 606 | 751 606 | 751 606 | 751 606 | 751 606 |
| Portugalsko | 608 751 | 589 499 | 589 499 | 605 962 | 605 962 | 605 962 | 605 962 | 605 962 |
| Finsko | 566 801 | 565 520 | 565 520 | 570 548 | 570 548 | 570 548 | 570 548 | 570 548 |
| Švédsko | 763 082 | 763 082 | 763 082 | 770 906 | 770 906 | 770 906 | 770 906 | 770 906 |
| Spojené království | 3 985 895 | 3 975 916 | 3 975 973 | 3 988 042 | 3 987 922 | 3 987 922 | 3 987 922 | 3 987 922 |

(1000 EUR)

Členský stát

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 a následující roky

Belgie

614 179

611 805

611 805

614 855

614 855

614 855

614 855

614 855

Dánsko

1 030 478

1 030 478

1 030 478

1 049 002

1 049 002

1 049 002

1 049 002

1 049 002

Německo

5 770 254

5 771 977

5 771 977

5 852 908

5 852 908

5 852 908

5 852 908

5 852 908

Řecko

2 380 713

2 211 683

2 214 683

2 232 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

2 216 533

Španělsko

4 858 043

5 091 044

5 108 650

5 282 193

5 139 444

5 139 444

5 139 444

5 139 444

Francie

8 407 555

8 420 822

8 420 822

8 521 236

8 521 236

8 521 236

8 521 236

8 521 236

Irsko

1 342 268

1 340 521

1 340 521

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

Itálie

4 143 175

4 207 177

4 227 177

4 370 024

4 370 024

4 370 024

4 370 024

4 370 024

Lucembursko

37 518

37 536

37 646

37 671

37 084

37 084

37 084

37 084

Nizozemsko

853 090

853 090

853 090

897 751

897 751

897 751

897 751

897 751

Rakousko

745 561

745 235

745 235

751 606

751 606

751 606

751 606

751 606

Portugalsko

608 751

589 499

589 499

605 962

605 962

605 962

605 962

605 962

Finsko

566 801

565 520

565 520

570 548

570 548

570 548

570 548

570 548

Švédsko

763 082

763 082

763 082

770 906

770 906

770 906

770 906

770 906

Spojené království

3 985 895

3 975 916

3 975 973

3 988 042

3 987 922

3 987 922

3 987 922

3 987 922

Tabulka 2 (1)

| Bulharsko | 287 399 | 336 041 | 416 372 | 499 327 | 580 087 | 660 848 | 741 606 | 814 295 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Česká republika | 559 622 | 654 241 | 739 941 | 832 144 | 909 313 | 909 313 | 909 313 | 909 313 |
| Estonsko | 60 500 | 71 603 | 81 703 | 92 042 | 101 165 | 101 165 | 101 165 | 101 165 |
| Kypr | 31 670 | 38 928 | 43 749 | 49 146 | 53 499 | 53 499 | 53 499 | 53 499 |
| Lotyšsko | 90 016 | 105 368 | 119 268 | 133 978 | 146 479 | 146 479 | 146 479 | 146 479 |
| Litva | 230 560 | 271 029 | 307 729 | 346 958 | 380 109 | 380 109 | 380 109 | 380 109 |
| Maďarsko | 807 366 | 947 114 | 1 073 824 | 1 205 037 | 1 318 975 | 1 318 975 | 1 318 975 | 1 318 975 |
| Malta | 3 752 | 4 231 | 4 726 | 5 137 | 5 102 | 5 102 | 5 102 | 5 102 |
| Polsko | 1 877 107 | 2 192 294 | 2 477 294 | 2 788 247 | 3 044 518 | 3 044 518 | 3 044 518 | 3 044 518 |
| Rumunsko | 623 399 | 729 863 | 907 473 | 1 086 608 | 1 264 472 | 1 442 335 | 1 620 201 | 1 780 406 |
| Slovinsko | 87 942 | 103 389 | 117 406 | 131 537 | 144 236 | 144 236 | 144 236 | 144 236 |
| Slovensko | 240 014 | 280 364 | 316 964 | 355 242 | 388 176 | 388 176 | 388 176 | 388 176 |

Bulharsko

287 399

336 041

416 372

499 327

580 087

660 848

741 606

814 295

Česká republika

559 622

654 241

739 941

832 144

909 313

909 313

909 313

909 313

Estonsko

60 500

71 603

81 703

92 042

101 165

101 165

101 165

101 165

Kypr

31 670

38 928

43 749

49 146

53 499

53 499

53 499

53 499

Lotyšsko

90 016

105 368

119 268

133 978

146 479

146 479

146 479

146 479

Litva

230 560

271 029

307 729

346 958

380 109

380 109

380 109

380 109

Maďarsko

807 366

947 114

1 073 824

1 205 037

1 318 975

1 318 975

1 318 975

1 318 975

Malta

3 752

4 231

4 726

5 137

5 102

5 102

5 102

5 102

Polsko

1 877 107

2 192 294

2 477 294

2 788 247

3 044 518

3 044 518

3 044 518

3 044 518

Rumunsko

623 399

729 863

907 473

1 086 608

1 264 472

1 442 335

1 620 201

1 780 406

Slovinsko

87 942

103 389

117 406

131 537

144 236

144 236

144 236

144 236

Slovensko

240 014

280 364

316 964

355 242

388 176

388 176

388 176

388 176

---

(1)  Stropy vypočtené s ohledem na plán zvýšení stanovený v článku 121.

---

PŘÍLOHA IX

Platební nároky podle čl. 33i písm. b) bodu iii)

A.   Ovoce a zelenina, konzumní brambory a školky

| 1. | Pro účely této přílohy se „ovocem a zeleninou“ rozumějí produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. i) a j) nařízení (ES) č. 1234/2007 a „konzumními brambory“ brambory kódu KN 0701 jiné než brambory určené k výrobě škrobu, pro které se poskytuje podpora podle článku 77 tohoto nařízení.
  Zemědělci získají platební nároky na hektar, které se vypočítají tak, že se referenční částka uvedená v bodu 2 vydělí počtem hektarů vypočtených v souladu s bodem 3. |
| --- | --- |

1.

Pro účely této přílohy se „ovocem a zeleninou“ rozumějí produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. i) a j) nařízení (ES) č. 1234/2007 a „konzumními brambory“ brambory kódu KN 0701 jiné než brambory určené k výrobě škrobu, pro které se poskytuje podpora podle článku 77 tohoto nařízení.

Zemědělci získají platební nároky na hektar, které se vypočítají tak, že se referenční částka uvedená v bodu 2 vydělí počtem hektarů vypočtených v souladu s bodem 3.

| 2. | Členské státy stanoví částku, jež má být zahrnuta do referenční částky pro každého zemědělce, na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, jako jsou například:






  a) | částka podpory trhu obdržená přímo nebo nepřímo zemědělcem na ovoce a zeleninu, konzumní brambory a školky, |
| --- | --- | --- |

2.

Členské státy stanoví částku, jež má být zahrnuta do referenční částky pro každého zemědělce, na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, jako jsou například:

a)

částka podpory trhu obdržená přímo nebo nepřímo zemědělcem na ovoce a zeleninu, konzumní brambory a školky,

| b) | plocha využitá k produkci ovoce a zeleniny, konzumních brambor a sadebního materiálu ve školkách, |
| --- | --- |

b)

plocha využitá k produkci ovoce a zeleniny, konzumních brambor a sadebního materiálu ve školkách,

| c) | množství vyprodukovaného ovoce a zeleniny, konzumních brambor a sadebního materiálu ve školkách, |
| --- | --- |

c)

množství vyprodukovaného ovoce a zeleniny, konzumních brambor a sadebního materiálu ve školkách,

za reprezentativní období, které může být pro každý produkt rozdílné, v délce jednoho nebo více hospodářských roků počínaje hospodářským rokem končícím v roce 2001 a v případě nových členských států hospodářským rokem končícím v roce 2004 až do hospodářského roku končícího v roce 2007.

Použití kritérií v tomto odstavci se může pro jednotlivé druhy ovoce a zeleniny, konzumních brambor a sadebního materiálu ve školkách lišit, je-li to náležitě a objektivně zdůvodněno. Na stejném základě mohou členské státy rozhodnout, že nestanoví částky, které se mají zahrnout do referenční částky, ani příslušný počet hektarů podle tohoto bodu před koncem přechodného tříletého období, které uplyne dne 31. prosince 2010.

| 3. | Členské státy vypočítají počet hektarů, na které lze poskytnout podporu, na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, jako jsou plochy uvedené v bodě 2 prvním podbodu písm. b). |
| --- | --- |

3.

Členské státy vypočítají počet hektarů, na které lze poskytnout podporu, na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, jako jsou plochy uvedené v bodě 2 prvním podbodu písm. b).

| 4. | Každý zemědělec, jehož produkce byla během reprezentativního období uvedeného v bodě 2 vážně ovlivněna případem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi, které nastaly před uvedeným referenčním obdobím nebo během něj, je oprávněn požádat, aby referenční částka uvedená v bodě 2 byla vypočítána na základě jednoho nebo více kalendářních let reprezentativního období, která nebyla ovlivněna případem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi. |
| --- | --- |

4.

Každý zemědělec, jehož produkce byla během reprezentativního období uvedeného v bodě 2 vážně ovlivněna případem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi, které nastaly před uvedeným referenčním obdobím nebo během něj, je oprávněn požádat, aby referenční částka uvedená v bodě 2 byla vypočítána na základě jednoho nebo více kalendářních let reprezentativního období, která nebyla ovlivněna případem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi.

| 5. | Pokud bylo případem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi ovlivněno celé referenční období, vypočítá dotyčný členský stát referenční částku na základě nejbližšího hospodářského roku před reprezentativním obdobím vybraným podle bodu 3. V takovém případě se bod 1 použije obdobně. |
| --- | --- |

5.

Pokud bylo případem vyšší moci nebo mimořádnými okolnostmi ovlivněno celé referenční období, vypočítá dotyčný členský stát referenční částku na základě nejbližšího hospodářského roku před reprezentativním obdobím vybraným podle bodu 3. V takovém případě se bod 1 použije obdobně.

| 6. | Případ vyšší moci nebo mimořádné okolnosti spolu s odpovídajícími důkazy, které umožní tuto skutečnost uspokojivě prokázat příslušnému orgánu, oznámí dotyčný zemědělec tomuto orgánu písemně ve lhůtě, kterou každý členský stát stanoví. |
| --- | --- |

6.

Případ vyšší moci nebo mimořádné okolnosti spolu s odpovídajícími důkazy, které umožní tuto skutečnost uspokojivě prokázat příslušnému orgánu, oznámí dotyčný zemědělec tomuto orgánu písemně ve lhůtě, kterou každý členský stát stanoví.

B.   Víno (klučení)

Zemědělcům, kteří se účastní režimu klučení stanoveného v kapitole III hlavy V nařízení (ES) č. 479/2008, se v roce následujícím po klučení přidělí platební nároky shodné s počtem hektarů, na které získali prémii za klučení.

Jednotková hodnota těchto platebních nároků se rovná regionálnímu průměru hodnoty nároků na platby příslušného regionu. Jednotková hodnota však v žádném případě nepřekročí 350 EUR/ha.

Odchylně od prvního podbodu, podle něhož byly dříve při přidělení platebních nároků zohledněny hektary, na něž zemědělec získal prémii za klučení, se hodnota platebních nároků dotyčného zemědělce zvýší o částku, která se vypočítá vynásobením počtu vyklučených hektarů podle prvního podbodu jednotkovou hodnotou podle druhého podbodu.

C.   Víno (převod z programů podpory)

Pokud se členské státy rozhodly poskytnout podporu v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 479/2008, stanoví referenční částku pro každého zemědělce, jakož i počet hektarů, na které lze poskytnout podporu:

| a) | na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, |
| --- | --- |

a)

na základě objektivních a nediskriminačních kritérií,

| b) | za reprezentativní referenční období jednoho nebo více hospodářských roků začínajících hospodářským rokem 2005/2006. Referenční kritéria použitá ke stanovení referenční částky a počtu hektarů, na které lze poskytnout podporu, však nemohou vycházet z referenčního období zahrnujícího hospodářské roky po hospodářském roce 2007/2008, pokud se převod do podpůrných programů týká vyrovnání pro zemědělce, kteří předtím získali podporu pro destilaci konzumního alkoholu nebo byli hospodářskými příjemci podpory pro využití zahuštěného hroznového moštu k obohacení vína podle nařízení (ES) č. 479/2008; |
| --- | --- |

b)

za reprezentativní referenční období jednoho nebo více hospodářských roků začínajících hospodářským rokem 2005/2006. Referenční kritéria použitá ke stanovení referenční částky a počtu hektarů, na které lze poskytnout podporu, však nemohou vycházet z referenčního období zahrnujícího hospodářské roky po hospodářském roce 2007/2008, pokud se převod do podpůrných programů týká vyrovnání pro zemědělce, kteří předtím získali podporu pro destilaci konzumního alkoholu nebo byli hospodářskými příjemci podpory pro využití zahuštěného hroznového moštu k obohacení vína podle nařízení (ES) č. 479/2008;

| c) | která nepřekročí celkovou dostupnou částku na toto opatření uvedené v čl. 6 písm. e) nařízení (ES) č. 479/2008. |
| --- | --- |

c)

která nepřekročí celkovou dostupnou částku na toto opatření uvedené v čl. 6 písm. e) nařízení (ES) č. 479/2008.

Zemědělci získají platební nárok na hektar, který se vypočítá tak, že se výše uvedená referenční částka vydělí počtem hektarů, na které lze poskytnout podporu.

---

PŘÍLOHA X

Složky vnitrostátních stropů podle článku 54

| 1. | Složka vnitrostátních stropů podle čl. 54 odst.1, odpovídající rajčatům, se stanoví takto:






  Členský stát | Částka
  (v milionech EUR za kalendářní rok) |
| --- | --- | --- |
| Bulharsko | 5,394 |
| Česká republika | 0,414 |
| Řecko | 35,733 |
| Španělsko | 56,233 |
| Francie | 8,033 |
| Itálie | 183,967 |
| Kypr | 0,274 |
| Malta | 0,932 |
| Maďarsko | 4,512 |
| Rumunsko | 1,738 |
| Polsko | 6,715 |
| Portugalsko | 33,333 |
| Slovensko | 1,018 |

1.

Složka vnitrostátních stropů podle čl. 54 odst.1, odpovídající rajčatům, se stanoví takto:

Členský stát

Částka

(v milionech EUR za kalendářní rok)

Bulharsko

5,394

Česká republika

0,414

Řecko

35,733

Španělsko

56,233

Francie

8,033

Itálie

183,967

Kypr

0,274

Malta

0,932

Maďarsko

4,512

Rumunsko

1,738

Polsko

6,715

Portugalsko

33,333

Slovensko

1,018

| 2. | Složka vnitrostátních stropů podle čl. 54 odst. 2, odpovídající druhům ovoce a zeleniny kromě jednoletých plodin, se stanoví takto:







  Členský stát | Částka
  (v milionech EUR za kalendářní rok) |
| --- | --- | --- |
| Bulharsko | 0,851 |
| Česká republika | 0,063 |
| Řecko | 153,833 |
| Španělsko | 110,633 |
| Francie | 44,033 |
| Itálie | 131,700 |
| Kypr | v roce 2009: | 4,856 |
| v roce 2010: | 4,919 |
| v roce 2011: | 4,982 |
| v roce 2012: | 5,045 |
| Maďarsko | 0,244 |
| Rumunsko | 0,025 |
| Portugalsko | 2,900 |
| Slovensko | 0,007 |

2.

Složka vnitrostátních stropů podle čl. 54 odst. 2, odpovídající druhům ovoce a zeleniny kromě jednoletých plodin, se stanoví takto:

Členský stát

Částka

(v milionech EUR za kalendářní rok)

Bulharsko

0,851

Česká republika

0,063

Řecko

153,833

Španělsko

110,633

Francie

44,033

Itálie

131,700

Kypr

v roce 2009:

4,856

v roce 2010:

4,919

v roce 2011:

4,982

v roce 2012:

5,045

Maďarsko

0,244

Rumunsko

0,025

Portugalsko

2,900

Slovensko

0,007

---

PŘÍLOHA XI

Začlenění podpory vázané na produkci do režimu jednotné platby podle článku 63

| 1. | a) | Od roku 2010 zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou podle kapitoly 1 hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Od roku 2010 zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou podle kapitoly 1 hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003;

| b) | nejpozději od roku 2012 prémie na bílkovinné plodiny podle oddílu 3 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

nejpozději od roku 2012 prémie na bílkovinné plodiny podle oddílu 3 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení;

| c) | nejpozději od roku 2012 zvláštní platba pro rýži podle oddílu 1 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení; |
| --- | --- |

c)

nejpozději od roku 2012 zvláštní platba pro rýži podle oddílu 1 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení;

| d) | nejpozději od roku 2012 platba na plochu pro skořápkové ovoce podle oddílu 4 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení; |
| --- | --- |

d)

nejpozději od roku 2012 platba na plochu pro skořápkové ovoce podle oddílu 4 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení;

| e) | nejpozději od roku 2012 podpora produkce pro pěstitele brambor podle oddílu 2a kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení. |
| --- | --- |

e)

nejpozději od roku 2012 podpora produkce pro pěstitele brambor podle oddílu 2a kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení.

| 2. | a) | Od roku 2012 podpora na zpracování sušených krmiv podle pododdílu I oddílu I kapitoly 4 hlavy I části II nařízení (ES) č. 1234/2007; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Od roku 2012 podpora na zpracování sušených krmiv podle pododdílu I oddílu I kapitoly 4 hlavy I části II nařízení (ES) č. 1234/2007;

| b) | od roku 2012 podpora na zpracování přadného lnu pěstovaného na vlákno podle pododdílu II oddílu I kapitoly 4 hlavy I části II nařízení (ES) č. 1234/2007; |
| --- | --- |

b)

od roku 2012 podpora na zpracování přadného lnu pěstovaného na vlákno podle pododdílu II oddílu I kapitoly 4 hlavy I části II nařízení (ES) č. 1234/2007;

| c) | od roku 2012 prémie pro bramborový škrob podle článku 95a nařízení (ES) č. 1234/07; |
| --- | --- |

c)

od roku 2012 prémie pro bramborový škrob podle článku 95a nařízení (ES) č. 1234/07;

| d) | od roku 2012 přechodná platba za bobuloviny podle oddílu 9 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení. |
| --- | --- |

d)

od roku 2012 přechodná platba za bobuloviny podle oddílu 9 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení.

| 3. | Od roku 2010, pokud členský stát poskytl:






  a) | platbu na plochu pro plodiny na orné půdě podle kapitoly 10 hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003; |
| --- | --- | --- |

3.

Od roku 2010, pokud členský stát poskytl:

a)

platbu na plochu pro plodiny na orné půdě podle kapitoly 10 hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003;

| b) | podporu pro olivové háje podle kapitoly 10b hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003; |
| --- | --- |

b)

podporu pro olivové háje podle kapitoly 10b hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003;

| c) | podporu na plochu pro chmel podle kapitoly 10d hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003. |
| --- | --- |

c)

podporu na plochu pro chmel podle kapitoly 10d hlavy IV nařízení (ES) č. 1782/2003.

Nejpozději od roku 2012, pokud členský stát poskytl:

| a) | podporu pro osivo podle oddílu 5 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

podporu pro osivo podle oddílu 5 kapitoly 1 hlavy IV tohoto nařízení;

| b) | platby na hovězí a telecí maso, s výjimkou prémie na krávy bez tržní produkce mléka podle článku 53 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

platby na hovězí a telecí maso, s výjimkou prémie na krávy bez tržní produkce mléka podle článku 53 tohoto nařízení.

| 4. | Od roku 2010, pokud členský stát při používání čl. 51 odst. 1 tohoto nařízení již neposkytuje tyto platby nebo pokud se rozhodne poskytnout je na nižší úrovni:






  a) | platby na skopové a kozí maso podle článku 67 nařízení (ES) č. 1782/2003; |
| --- | --- | --- |

4.

Od roku 2010, pokud členský stát při používání čl. 51 odst. 1 tohoto nařízení již neposkytuje tyto platby nebo pokud se rozhodne poskytnout je na nižší úrovni:

a)

platby na skopové a kozí maso podle článku 67 nařízení (ES) č. 1782/2003;

| b) | platby na hovězí a telecí maso podle článku 68 nařízení (ES) č. 1782/2003 nebo podle čl. 53 odst. 2 tohoto nařízení v případě použití druhého pododstavce čl. 51 odst. 1 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

platby na hovězí a telecí maso podle článku 68 nařízení (ES) č. 1782/2003 nebo podle čl. 53 odst. 2 tohoto nařízení v případě použití druhého pododstavce čl. 51 odst. 1 tohoto nařízení;

| c) | přechodné platby na ovoce a zeleninu podle článku 68 nařízení (ES) č. 1782/2003. |
| --- | --- |

c)

přechodné platby na ovoce a zeleninu podle článku 68 nařízení (ES) č. 1782/2003.

---

PŘÍLOHA XII

Začlenění podpory vázané na produkci do režimu jednotné platby podle článku 64

Sušená krmiva (nařízení (ES) č. 1234/2007)

| (v tisících EUR) |
| --- |
| Členský stát | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 a následující roky |
| Dánsko | 2 779 | 2 779 | 2 779 | 2 779 | 2 779 |
| Německo | 8 475 | 8 475 | 8 475 | 8 475 | 8 475 |
| Irsko | 132 | 132 | 132 | 132 | 132 |
| Řecko | 1 238 | 1238 | 1 238 | 1 238 | 1 238 |
| Španělsko | 43 725 | 43 725 | 43 725 | 43 725 | 43 725 |
| Francie | 35 752 | 35 752 | 35 752 | 35 752 | 35 752 |
| Itálie | 22 605 | 22 605 | 22 605 | 22 605 | 22 605 |
| Nizozemsko | 5 202 | 5 202 | 5 202 | 5 202 | 5 202 |
| Rakousko | 64 | 64 | 64 | 64 | 64 |
| Portugalsko | 69 | 69 | 69 | 69 | 69 |
| Finsko | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |
| Švédsko | 180 | 180 | 180 | 180 | 180 |
| Spojené království | 1 478 | 1 478 | 1 478 | 1 478 | 1 478 |
| Česká republika | 922 | 922 | 922 | 922 | 922 |
| Litva | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 |
| Maďarsko | 1 421 | 1 421 | 1 421 | 1 421 | 1 421 |
| Polsko | 147 | 147 | 147 | 147 | 147 |
| Slovensko | 91 | 91 | 91 | 91 | 91 |

(v tisících EUR)

Členský stát

2012

2013

2014

2015

2016 a následující roky

Dánsko

2 779

2 779

2 779

2 779

2 779

Německo

8 475

8 475

8 475

8 475

8 475

Irsko

132

132

132

132

132

Řecko

1 238

1238

1 238

1 238

1 238

Španělsko

43 725

43 725

43 725

43 725

43 725

Francie

35 752

35 752

35 752

35 752

35 752

Itálie

22 605

22 605

22 605

22 605

22 605

Nizozemsko

5 202

5 202

5 202

5 202

5 202

Rakousko

64

64

64

64

64

Portugalsko

69

69

69

69

69

Finsko

10

10

10

10

10

Švédsko

180

180

180

180

180

Spojené království

1 478

1 478

1 478

1 478

1 478

Česká republika

922

922

922

922

922

Litva

21

21

21

21

21

Maďarsko

1 421

1 421

1 421

1 421

1 421

Polsko

147

147

147

147

147

Slovensko

91

91

91

91

91

Zvláštní prémie na jakost pro pšenici tvrdou

| (v tisících EUR) |
| --- |
| Členský stát | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 a následující roky |
| Řecko | 20 301 | 20 301 | 20 301 | 20 301 | 20 301 | 20 301 | 20 301 |
| Španělsko | 22 372 | 22 372 | 22 372 | 22 372 | 22 372 | 22 372 | 22 372 |
| Francie | 8 320 | 8 320 | 8 320 | 8 320 | 8 320 | 8 320 | 8 320 |
| Itálie | 42 457 | 42 457 | 42 457 | 42 457 | 42 457 | 42 457 | 42 457 |
| Rakousko | 280 | 280 | 280 | 280 | 280 | 280 | 280 |
| Portugalsko | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 | 80 |
| Bulharsko | 349 | 436 | 523 | 610 | 698 | 785 | 872 |
| Kypr | 173 | 198 | 223 | 247 | 247 | 247 | 247 |
| Maďarsko | 70 | 80 | 90 | 100 | 100 | 100 | 100 |

(v tisících EUR)

Členský stát

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 a následující roky

Řecko

20 301

20 301

20 301

20 301

20 301

20 301

20 301

Španělsko

22 372

22 372

22 372

22 372

22 372

22 372

22 372

Francie

8 320

8 320

8 320

8 320

8 320

8 320

8 320

Itálie

42 457

42 457

42 457

42 457

42 457

42 457

42 457

Rakousko

280

280

280

280

280

280

280

Portugalsko

80

80

80

80

80

80

80

Bulharsko

349

436

523

610

698

785

872

Kypr

173

198

223

247

247

247

247

Maďarsko

70

80

90

100

100

100

100

Prémie na bílkovinné plodiny

| (v tisících EUR) |
| --- |
| Členský stát | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 a následující roky |
| Belgie | 84 | 84 | 84 | 84 | 84 | 84 | 84 |
| Dánsko | 843 | 843 | 843 | 843 | 843 | 843 | 843 |
| Německo | 7 231 | 7 231 | 7 231 | 7 231 | 7 231 | 7 231 | 7 231 |
| Irsko | 216 | 216 | 216 | 216 | 216 | 216 | 216 |
| Řecko | 242 | 242 | 242 | 242 | 242 | 242 | 242 |
| Španělsko | 10 905 | 10 905 | 10 905 | 10 905 | 10 905 | 10 905 | 10 905 |
| Francie | 17 635 | 17 635 | 17 635 | 17 635 | 17 635 | 17 635 | 17 635 |
| Itálie | 5 009 | 5 009 | 5 009 | 5 009 | 5 009 | 5 009 | 5 009 |
| Lucembursko | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 |
| Nizozemsko | 67 | 67 | 67 | 67 | 67 | 67 | 67 |
| Rakousko | 2 051 | 2 051 | 2 051 | 2 051 | 2 051 | 2 051 | 2 051 |
| Portugalsko | 214 | 214 | 214 | 214 | 214 | 214 | 214 |
| Finsko | 303 | 303 | 303 | 303 | 303 | 303 | 303 |
| Švédsko | 2 147 | 2 147 | 2 147 | 2 147 | 2 147 | 2 147 | 2 147 |
| Spojené království | 10 500 | 10 500 | 10 500 | 10 500 | 10 500 | 10 500 | 10 500 |
| Bulharsko | 160 | 201 | 241 | 281 | 321 | 361 | 401 |
| Česká republika | 1 858 | 2 123 | 2 389 | 2 654 | 2 654 | 2 654 | 2 654 |
| Estonsko | 169 | 194 | 218 | 242 | 242 | 242 | 242 |
| Kypr | 17 | 19 | 22 | 24 | 24 | 24 | 24 |
| Lotyšsko | 109 | 124 | 140 | 155 | 155 | 155 | 155 |
| Litva | 1 486 | 1 698 | 1 911 | 2 123 | 2 123 | 2 123 | 2 123 |
| Maďarsko | 1 369 | 1 565 | 1 760 | 1 956 | 1 956 | 1 956 | 1 956 |
| Polsko | 1 723 | 1 970 | 2 216 | 2 462 | 2 462 | 2 462 | 2 462 |
| Rumunsko | 911 | 1 139 | 1 367 | 1 595 | 1 822 | 2 050 | 2 278 |
| Slovinsko | 63 | 72 | 81 | 90 | 90 | 90 | 90 |
| Slovensko | 1 003 | 1 146 | 1 290 | 1 433 | 1 433 | 1 433 | 1 433 |

(v tisících EUR)

Členský stát

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 a následující roky

Belgie

84

84

84

84

84

84

84

Dánsko

843

843

843

843

843

843

843

Německo

7 231

7 231

7 231

7 231

7 231

7 231

7 231

Irsko

216

216

216

216

216

216

216

Řecko

242

242

242

242

242

242

242

Španělsko

10 905

10 905

10 905

10 905

10 905

10 905

10 905

Francie

17 635

17 635

17 635

17 635

17 635

17 635

17 635

Itálie

5 009

5 009

5 009

5 009

5 009

5 009

5 009

Lucembursko

21

21

21

21

21

21

21

Nizozemsko

67

67

67

67

67

67

67

Rakousko

2 051

2 051

2 051

2 051

2 051

2 051

2 051

Portugalsko

214

214

214

214

214

214

214

Finsko

303

303

303

303

303

303

303

Švédsko

2 147

2 147

2 147

2 147

2 147

2 147

2 147

Spojené království

10 500

10 500

10 500

10 500

10 500

10 500

10 500

Bulharsko

160

201

241

281

321

361

401

Česká republika

1 858

2 123

2 389

2 654

2 654

2 654

2 654

Estonsko

169

194

218

242

242

242

242

Kypr

17

19

22

24

24

24

24

Lotyšsko

109

124

140

155

155

155

155

Litva

1 486

1 698

1 911

2 123

2 123

2 123

2 123

Maďarsko

1 369

1 565

1 760

1 956

1 956

1 956

1 956

Polsko

1 723

1 970

2 216

2 462

2 462

2 462

2 462

Rumunsko

911

1 139

1 367

1 595

1 822

2 050

2 278

Slovinsko

63

72

81

90

90

90

90

Slovensko

1 003

1 146

1 290

1 433

1 433

1 433

1 433

Zvláštní platba pro rýži

| (v tisících EUR) |
| --- |
| Členský stát | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 a následující roky |
| Řecko | 11 407 | 11 407 | 11 407 | 11 407 | 11 407 | 11 407 | 11 407 |
| Španělsko | 49 993 | 49 993 | 49 993 | 49 993 | 49 993 | 49 993 | 49 993 |
| Francie | 7 844 | 7 844 | 7 844 | 7 844 | 7 844 | 7 844 | 7 844 |
| Itálie | 99 473 | 99 473 | 99 473 | 99 473 | 99 473 | 99 473 | 99 473 |
| Portugalsko | 11 193 | 11 193 | 11 193 | 11 193 | 11 193 | 11 193 | 11 193 |
| Bulharsko | 575 | 719 | 863 | 1007 | 1 151 | 1 294 | 1 438 |
| Maďarsko | 524 | 599 | 674 | 749 | 749 | 749 | 749 |
| Rumunsko | 25 | 32 | 38 | 44 | 50 | 57 | 63 |

(v tisících EUR)

Členský stát

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 a následující roky

Řecko

11 407

11 407

11 407

11 407

11 407

11 407

11 407

Španělsko

49 993

49 993

49 993

49 993

49 993

49 993

49 993

Francie

7 844

7 844

7 844

7 844

7 844

7 844

7 844

Itálie

99 473

99 473

99 473

99 473

99 473

99 473

99 473

Portugalsko

11 193

11 193

11 193

11 193

11 193

11 193

11 193

Bulharsko

575

719

863

1007

1 151

1 294

1 438

Maďarsko

524

599

674

749

749

749

749

Rumunsko

25

32

38

44

50

57

63

Platba na plochu pro skořápkové ovoce

| (v tisících EUR) |
| --- |
| Členský stát | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 a následující roky |
| Belgie | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |
| Německo | 181 | 181 | 181 | 181 | 181 | 181 | 181 |
| Řecko | 4 963 | 4 963 | 4 963 | 4 963 | 4 963 | 4 963 | 4 963 |
| Španělsko | 68 610 | 68 610 | 68 610 | 68 610 | 68 610 | 68 610 | 68 610 |
| Francie | 2 089 | 2 089 | 2 089 | 2 089 | 2 089 | 2 089 | 2 089 |
| Itálie | 15 710 | 15 710 | 15 710 | 15 710 | 15 710 | 15 710 | 15 710 |
| Lucembursko | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |
| Nizozemsko | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |
| Rakousko | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |
| Portugalsko | 4 987 | 4 987 | 4 987 | 4 987 | 4 987 | 4 987 | 4 987 |
| Spojené království | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |
| Bulharsko | 579 | 724 | 868 | 1 013 | 1 158 | 1 302 | 1 447 |
| Kypr | 431 | 493 | 554 | 616 | 616 | 616 | 616 |
| Maďarsko | 245 | 280 | 315 | 350 | 350 | 350 | 350 |
| Polsko | 355 | 406 | 456 | 507 | 507 | 507 | 507 |
| Rumunsko | 79 | 99 | 119 | 139 | 159 | 179 | 199 |
| Slovinsko | 25 | 29 | 33 | 36 | 36 | 36 | 36 |
| Slovensko | 262 | 299 | 337 | 374 | 374 | 374 | 374 |

(v tisících EUR)

Členský stát

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 a následující roky

Belgie

12

12

12

12

12

12

12

Německo

181

181

181

181

181

181

181

Řecko

4 963

4 963

4 963

4 963

4 963

4 963

4 963

Španělsko

68 610

68 610

68 610

68 610

68 610

68 610

68 610

Francie

2 089

2 089

2 089

2 089

2 089

2 089

2 089

Itálie

15 710

15 710

15 710

15 710

15 710

15 710

15 710

Lucembursko

12

12

12

12

12

12

12

Nizozemsko

12

12

12

12

12

12

12

Rakousko

12

12

12

12

12

12

12

Portugalsko

4 987

4 987

4 987

4 987

4 987

4 987

4 987

Spojené království

12

12

12

12

12

12

12

Bulharsko

579

724

868

1 013

1 158

1 302

1 447

Kypr

431

493

554

616

616

616

616

Maďarsko

245

280

315

350

350

350

350

Polsko

355

406

456

507

507

507

507

Rumunsko

79

99

119

139

159

179

199

Slovinsko

25

29

33

36

36

36

36

Slovensko

262

299

337

374

374

374

374

Přadný len pěstovaný na vlákno (nařízení (ES) č. 1234/2007)

| (v tisících EUR) |
| --- |
| Členský stát | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 a následující roky |
| Belgie | 2 954 | 2 954 | 2 954 | 2 954 | 2 954 |
| Dánsko | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |
| Německo | 244 | 244 | 244 | 244 | 244 |
| Španělsko | 138 | 138 | 138 | 138 | 138 |
| Francie | 13 592 | 13 592 | 13 592 | 13 592 | 13 592 |
| Itálie | 50 | 50 | 50 | 50 | 50 |
| Nizozemsko | 1 111 | 1 111 | 1 111 | 1 111 | 1 111 |
| Rakousko | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |
| Finsko | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |
| Spojené království | 83 | 83 | 83 | 83 | 83 |
| Česká republika | 534 | 534 | 534 | 534 | 534 |
| Lotyšsko | 104 | 104 | 104 | 104 | 104 |
| Litva | 360 | 360 | 360 | 360 | 360 |
| Maďarsko | 42 | 42 | 42 | 42 | 42 |
| Polsko | 114 | 114 | 114 | 114 | 114 |

(v tisících EUR)

Členský stát

2012

2013

2014

2015

2016 a následující roky

Belgie

2 954

2 954

2 954

2 954

2 954

Dánsko

3

3

3

3

3

Německo

244

244

244

244

244

Španělsko

138

138

138

138

138

Francie

13 592

13 592

13 592

13 592

13 592

Itálie

50

50

50

50

50

Nizozemsko

1 111

1 111

1 111

1 111

1 111

Rakousko

20

20

20

20

20

Finsko

5

5

5

5

5

Spojené království

83

83

83

83

83

Česká republika

534

534

534

534

534

Lotyšsko

104

104

104

104

104

Litva

360

360

360

360

360

Maďarsko

42

42

42

42

42

Polsko

114

114

114

114

114

Prémie pro bramborový škrob (článek 95a nařízení (ES) č. 1234/07)

| (v tisících EUR) |
| --- |
| Členský stát | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 a následující roky |
| Dánsko | 3 743 | 3 743 | 3 743 | 3 743 | 3 743 |
| Německo | 16 279 | 16 279 | 16 279 | 16 279 | 16 279 |
| Španělsko | 43 | 43 | 43 | 43 | 43 |
| Francie | 5 904 | 5 904 | 5 904 | 5 904 | 5 904 |
| Nizozemsko | 9 614 | 9 614 | 9 614 | 9 614 | 9 614 |
| Rakousko | 1 061 | 1 061 | 1 061 | 1 061 | 1 061 |
| Finsko | 1 183 | 1 183 | 1 183 | 1 183 | 1 183 |
| Švédsko | 1 381 | 1 381 | 1 381 | 1 381 | 1 381 |
| Česká republika | 749 | 749 | 749 | 749 | 749 |
| Estonsko | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 |
| Lotyšsko | 129 | 129 | 129 | 129 | 129 |
| Litva | 27 | 27 | 27 | 27 | 27 |
| Polsko | 3 226 | 3 226 | 3 226 | 3 226 | 3 226 |
| Slovensko | 16 | 16 | 16 | 16 | 16 |

(v tisících EUR)

Členský stát

2012

2013

2014

2015

2016 a následující roky

Dánsko

3 743

3 743

3 743

3 743

3 743

Německo

16 279

16 279

16 279

16 279

16 279

Španělsko

43

43

43

43

43

Francie

5 904

5 904

5 904

5 904

5 904

Nizozemsko

9 614

9 614

9 614

9 614

9 614

Rakousko

1 061

1 061

1 061

1 061

1 061

Finsko

1 183

1 183

1 183

1 183

1 183

Švédsko

1 381

1 381

1 381

1 381

1 381

Česká republika

749

749

749

749

749

Estonsko

6

6

6

6

6

Lotyšsko

129

129

129

129

129

Litva

27

27

27

27

27

Polsko

3 226

3 226

3 226

3 226

3 226

Slovensko

16

16

16

16

16

Podpora pro bramborový škrob poskytovaná pěstitelům

| (v tisících EUR) |
| --- |
| Členský stát | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 a následující roky |
| Dánsko | 11 156 | 11 156 | 11 156 | 11 156 | 11 156 | 11 156 | 11 156 |
| Německo | 48 521 | 48 521 | 48 521 | 48 521 | 48 521 | 48 521 | 48 521 |
| Španělsko | 129 | 129 | 129 | 129 | 129 | 129 | 129 |
| Francie | 17 598 | 17 598 | 17 598 | 17 598 | 17 598 | 17 598 | 17 598 |
| Nizozemsko | 28 655 | 28 655 | 28 655 | 28 655 | 28 655 | 28 655 | 28 655 |
| Rakousko | 3 163 | 3 163 | 3 163 | 3 163 | 3 163 | 3 163 | 3 163 |
| Finsko | 3 527 | 3 527 | 3 527 | 3 527 | 3 527 | 3 527 | 3 527 |
| Švédsko | 4 116 | 4 116 | 4 116 | 4 116 | 4 116 | 4 116 | 4 116 |
| Česká republika | 1 563 | 1 786 | 2 009 | 2 232 | 2 232 | 2 232 | 2 232 |
| Estonsko | 12 | 13 | 15 | 17 | 17 | 17 | 17 |
| Lotyšsko | 268 | 307 | 345 | 383 | 383 | 383 | 383 |
| Litva | 56 | 64 | 72 | 80 | 80 | 80 | 80 |
| Polsko | 6 731 | 7 692 | 8 654 | 9 615 | 9 615 | 9 615 | 9 615 |
| Slovensko | 34 | 39 | 44 | 48 | 48 | 48 | 48 |

(v tisících EUR)

Členský stát

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 a následující roky

Dánsko

11 156

11 156

11 156

11 156

11 156

11 156

11 156

Německo

48 521

48 521

48 521

48 521

48 521

48 521

48 521

Španělsko

129

129

129

129

129

129

129

Francie

17 598

17 598

17 598

17 598

17 598

17 598

17 598

Nizozemsko

28 655

28 655

28 655

28 655

28 655

28 655

28 655

Rakousko

3 163

3 163

3 163

3 163

3 163

3 163

3 163

Finsko

3 527

3 527

3 527

3 527

3 527

3 527

3 527

Švédsko

4 116

4 116

4 116

4 116

4 116

4 116

4 116

Česká republika

1 563

1 786

2 009

2 232

2 232

2 232

2 232

Estonsko

12

13

15

17

17

17

17

Lotyšsko

268

307

345

383

383

383

383

Litva

56

64

72

80

80

80

80

Polsko

6 731

7 692

8 654

9 615

9 615

9 615

9 615

Slovensko

34

39

44

48

48

48

48

Podpora pro olivové háje

| (v tisících EUR) |
| --- |
| Členský stát | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 a následující roky |
| Španělsko | 103 140 | 103 140 | 103 140 | 103 140 | 103 140 | 103 140 | 103 140 |
| Kypr | 2 051 | 2 344 | 2 637 | 2 930 | 2 930 | 2 930 | 2 930 |

(v tisících EUR)

Členský stát

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 a následující roky

Španělsko

103 140

103 140

103 140

103 140

103 140

103 140

103 140

Kypr

2 051

2 344

2 637

2 930

2 930

2 930

2 930

Platba za bobuloviny

| (v tisících EUR) |
| --- |
| Členský stát | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 a následující roky |
| Bulharsko | 552 | 552 | 552 | 552 | 552 |
| Lotyšsko | 92 | 92 | 92 | 92 | 92 |
| Litva | 138 | 138 | 138 | 138 | 138 |
| Maďarsko | 391 | 391 | 391 | 391 | 391 |
| Polsko | 11 040 | 11 040 | 11 040 | 11 040 | 11 040 |

(v tisících EUR)

Členský stát

2012

2013

2014

2015

2016 a následující roky

Bulharsko

552

552

552

552

552

Lotyšsko

92

92

92

92

92

Litva

138

138

138

138

138

Maďarsko

391

391

391

391

391

Polsko

11 040

11 040

11 040

11 040

11 040

---

PŘÍLOHA XIII

Seznam odrůd osiv podle článku 87

| Kód KN | Popis | Částka podpory
  (EUR/100 kg) |
| --- | --- | --- |
| | 1. | Ceres |

Kód KN

Popis

Částka podpory

(EUR/100 kg)

1.

Ceres

1001 90 10

Triticum spelta L.

14,37

1006 10 10

Oryza sativa L. (1)

| — | dlouhozrnné odrůdy, jejichž délka zrna přesahuje 6,0 milimetrů a poměr mezi jejich délkou a šířkou je minimálně 3 |
| --- | --- |

—

dlouhozrnné odrůdy, jejichž délka zrna přesahuje 6,0 milimetrů a poměr mezi jejich délkou a šířkou je minimálně 3

17,27

| — | ostatní odrůdy, jejichž délka zrna přesahuje, nepřesahuje nebo činí 6,0 milimetrů a poměr mezi jejich délkou a šířkou je maximálně 3 |
| --- | --- |

—

ostatní odrůdy, jejichž délka zrna přesahuje, nepřesahuje nebo činí 6,0 milimetrů a poměr mezi jejich délkou a šířkou je maximálně 3

14,85

| 2. | Oleagineae |
| --- | --- |

2.

Oleagineae

ex 1204 00 10

Linum usitatissimum L. (přadný len)

28,38

ex 1204 00 10

Linum usitatissimum L. (lněná semena)

22,46

ex 1207 99 10

Cannabis sativa L.
   (2) (odrůdy s obsahem tetrahydrokanabinolu maximálně 0,2 %)

20,53

| 3. | Gramineae |
| --- | --- |

3.

Gramineae

ex 1209 29 10

Agrostis canina L.

75,95

ex 1209 29 10

Agrostis gigantea Roth.

75,95

ex 1209 29 10

Agrostis stolonifera L.

75,95

ex 1209 29 10

Agrostis capillaris L.

75,95

ex 1209 29 80

Arrhenatherum elatius (L.) P. Beauv. ex J.S. and K.B. Prest.

67,14

ex 1209 29 10

Dactylis glomerata L.

52,77

ex 1209 23 80

Festuca arundinacea Schreb.

58,93

ex 1209 23 80

Festuca ovina L.

43,59

1209 23 11

Festuca pratensis Huds.

43,59

1209 23 15

Festuca rubra L.

36,83

ex 1209 29 80

Festulolium

32,36

1209 25 10

Lolium multiflorum Lam.

21,13

1209 25 90

Lolium perenne L.

30,99

ex 1209 29 80

Lolium x boucheanum Kunth

21,13

ex 1209 29 80

Phleum Bertolinii (DC)

50,96

1209 26 00

Phleum pratense L.

83,56

ex 1209 29 80

Poa nemoralis L.

38,88

1209 24 00

Poa pratensis L.

38,52

ex 1209 29 10

Poa palustris and Poa trivialis L.

38,88

| 4. | Leguminosae |
| --- | --- |

4.

Leguminosae

ex 1209 29 80

Hedysarum coronarium L.

36,47

ex 1209 29 80

Medicago lupulina L.

31,88

ex 1209 21 00

Medicago sativa L. (ekotypy)

22,10

ex 1209 21 00

Medicago sativa L. (odrůdy)

36,59

ex 1209 29 80

Onobrichis viciifolia Scop.

20,04

ex 0713 10 10

Pisum sativum L. (partim) (hrách setý)

0

ex 1209 22 80

Trifolium alexandrinum L.

45,76

ex 1209 22 80

Trifolium hybridum L.

45,89

ex 1209 22 80

Trifolium incarnatum L.

45,76

1209 22 10

Trifolium pratense L.

53,49

ex 1209 22 80

Trifolium repens L.

75,11

ex 1209 22 80

Trifolium repens L. var. giganteum

70,76

ex 1209 22 80

Trifolium resupinatum L.

45,76

ex 0713 50 10

Vicia faba L. (partim) (boby a koňské boby)

0

ex 1209 29 10

Vicia sativa L.

30,67

ex 1209 29 10

Vicia villosa Roth.

24,03

---

(1)  Měření zrn se provádí na celoomleté rýži touto metodou:

| a) | z šarže se odebere reprezentativní vzorek; |
| --- | --- |

a)

z šarže se odebere reprezentativní vzorek;

| b) | vzorek se proseje tak, aby zůstala pouze celá zrna včetně zrn nezralých; |
| --- | --- |

b)

vzorek se proseje tak, aby zůstala pouze celá zrna včetně zrn nezralých;

| c) | provedou se dvě měření, každé na 100 zrnech, a vypočte se průměr; |
| --- | --- |

c)

provedou se dvě měření, každé na 100 zrnech, a vypočte se průměr;

| d) | výsledek se vyjádří v milimetrech a zaokrouhlí se na jedno desetinné místo. |
| --- | --- |

d)

výsledek se vyjádří v milimetrech a zaokrouhlí se na jedno desetinné místo.

(2)  Obsah tetrahydrokanabinolu (THC) u odrůdy se stanoví analýzou vzorku udržovaného o konstantní hmotnosti. Poměr hmotnosti THC je hmotnosti vzorku nesmí, pro účely poskytnutí podpory, přesahovat 0,2 %. Vzorek musí tvořit horní třetina reprezentativního počtu rostlin vybraných namátkově na konci květu s odstraněnými lodyhami a semeny.

---

PŘÍLOHA XIV

Stropy podpory pro osivo v nových členských státech podle čl. 87 odst. 3

| (v milionech EUR) |
| --- |
| Kalendářní rok | Bulharsko | Česká republika | Estonsko | Kypr | Lotyšsko | Litva | Maďarsko | Malta | Polsko | Rumunsko | Slovinsko | Slovensko |
| 2009 | 0,15 | 1,75 | 0,07 | 0,06 | 0,21 | 0,21 | 1,55 | 0,06 | 1,11 | 0,26 | 0,17 | 0,07 |
| 2010 | 0,17 | 2,04 | 0,08 | 0,07 | 0,24 | 0,24 | 1,81 | 0,07 | 1,30 | 0,30 | 0,19 | 0,08 |
| 2011 | 0,22 | 2,33 | 0,10 | 0,08 | 0,28 | 0,28 | 2,07 | 0,08 | 1,48 | 0,38 | 0,22 | 0,09 |
| 2012 | 0,26 | 2,62 | 0,11 | 0,09 | 0,31 | 0,31 | 2,33 | 0,09 | 1,67 | 0,45 | 0,25 | 0,11 |
| 2013 | 0,30 | 2,91 | 0,12 | 0,10 | 0,35 | 0,35 | 2,59 | 0,10 | 1,85 | 0,53 | 0,28 | 0,12 |
| 2014 | 0,34 | 2,91 | 0,12 | 0,10 | 0,35 | 0,35 | 2,59 | 0,10 | 1,85 | 0,60 | 0,28 | 0,12 |
| 2015 | 0,39 | 2,91 | 0,12 | 0,10 | 0,35 | 0,35 | 2,59 | 0,10 | 1,85 | 0,68 | 0,28 | 0,12 |
| 2016 | 0,43 | 2,91 | 0,12 | 0,10 | 0,35 | 0,35 | 2,59 | 0,10 | 1,85 | 0,75 | 0,28 | 0,12 |
| následující roky | 0,43 | 2,91 | 0,12 | 0,10 | 0,35 | 0,35 | 2,59 | 0,10 | 1,85 | 0,75 | 0,28 | 0,12 |

(v milionech EUR)

Kalendářní rok

Bulharsko

Česká republika

Estonsko

Kypr

Lotyšsko

Litva

Maďarsko

Malta

Polsko

Rumunsko

Slovinsko

Slovensko

2009

0,15

1,75

0,07

0,06

0,21

0,21

1,55

0,06

1,11

0,26

0,17

0,07

2010

0,17

2,04

0,08

0,07

0,24

0,24

1,81

0,07

1,30

0,30

0,19

0,08

2011

0,22

2,33

0,10

0,08

0,28

0,28

2,07

0,08

1,48

0,38

0,22

0,09

2012

0,26

2,62

0,11

0,09

0,31

0,31

2,33

0,09

1,67

0,45

0,25

0,11

2013

0,30

2,91

0,12

0,10

0,35

0,35

2,59

0,10

1,85

0,53

0,28

0,12

2014

0,34

2,91

0,12

0,10

0,35

0,35

2,59

0,10

1,85

0,60

0,28

0,12

2015

0,39

2,91

0,12

0,10

0,35

0,35

2,59

0,10

1,85

0,68

0,28

0,12

2016

0,43

2,91

0,12

0,10

0,35

0,35

2,59

0,10

1,85

0,75

0,28

0,12

následující roky

0,43

2,91

0,12

0,10

0,35

0,35

2,59

0,10

1,85

0,75

0,28

0,12

---

PŘÍLOHA XV

Stropy pro výpočet částky podpory podle článku 95 (cukr)

| (v 1000 EUR) |
| --- |
| Členský stát | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 a následující roky |
| Belgie | 81 752 | 81 752 | 81 752 | 81 752 | 81 752 | 81 752 | 81 752 | 81 752 |
| Bulharsko (1) | 154 | 176 | 220 | 264 | 308 | 352 | 396 | 440 |
| Česká republika | 44 245 | 44 245 | 44 245 | 44 245 | 44 245 | 44 245 | 44 245 | 44 245 |
| Dánsko | 34 478 | 34 478 | 34 478 | 34 478 | 34 478 | 34 478 | 34 478 | 34 478 |
| Německo | 278 254 | 278 254 | 278 254 | 278 254 | 278 254 | 278 254 | 278 254 | 278 254 |
| Řecko | 29 384 | 29 384 | 29 384 | 29 384 | 29 384 | 29 384 | 29 384 | 29 384 |
| Španělsko | 96 203 | 96 203 | 96 203 | 96 203 | 96 203 | 96 203 | 96 203 | 96 203 |
| Francie | 272 259 | 272 259 | 272 259 | 272 259 | 272 259 | 272 259 | 272 259 | 272 259 |
| Irsko | 18 441 | 18 441 | 18 441 | 18 441 | 18 441 | 18 441 | 18 441 | 18 441 |
| Itálie | 135 994 | 135 994 | 135 994 | 135 994 | 135 994 | 135 994 | 135 994 | 135 994 |
| Lotyšsko | 6 616 | 6 616 | 6 616 | 6 616 | 6 616 | 6 616 | 6 616 | 6 616 |
| Litva | 10 260 | 10 260 | 10 260 | 10 260 | 10 260 | 10 260 | 10 260 | 10 260 |
| Maďarsko | 41 010 | 41 010 | 41 010 | 41 010 | 41 010 | 41 010 | 41 010 | 41 010 |
| Nizozemsko | 73 504 | 73 504 | 73 504 | 73 504 | 73 504 | 73 504 | 73 504 | 73 504 |
| Rakousko | 32 955 | 32 955 | 32 955 | 32 955 | 32 955 | 32 955 | 32 955 | 32 955 |
| Polsko | 159 392 | 159 392 | 159 392 | 159 392 | 159 392 | 159 392 | 159 392 | 159 392 |
| Portugalsko | 6 452 | 6 452 | 6 452 | 6 452 | 6 452 | 6 452 | 6 452 | 6 452 |
| Rumunsko (1) | 3 536 | 4 041 | 5 051 | 6 062 | 7 072 | 8 082 | 9 093 | 10 103 |
| Slovinsko | 3 740 | 3 740 | 3 740 | 3 740 | 3 740 | 3 740 | 3 740 | 3 740 |
| Slovensko | 19 289 | 19 289 | 19 289 | 19 289 | 19 289 | 19 289 | 19 289 | 19 289 |
| Finsko | 13 520 | 13 520 | 13 520 | 13 520 | 13 520 | 13 520 | 13 520 | 13 520 |
| Švédsko | 34 082 | 34 082 | 34 082 | 34 082 | 34 082 | 34 082 | 34 082 | 34 082 |
| Spojené království | 105 376 | 105 376 | 105 376 | 105 376 | 105 376 | 105 376 | 105 376 | 105 376 |

(v 1000 EUR)

Členský stát

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 a následující roky

Belgie

81 752

81 752

81 752

81 752

81 752

81 752

81 752

81 752

Bulharsko (1)

154

176

220

264

308

352

396

440

Česká republika

44 245

44 245

44 245

44 245

44 245

44 245

44 245

44 245

Dánsko

34 478

34 478

34 478

34 478

34 478

34 478

34 478

34 478

Německo

278 254

278 254

278 254

278 254

278 254

278 254

278 254

278 254

Řecko

29 384

29 384

29 384

29 384

29 384

29 384

29 384

29 384

Španělsko

96 203

96 203

96 203

96 203

96 203

96 203

96 203

96 203

Francie

272 259

272 259

272 259

272 259

272 259

272 259

272 259

272 259

Irsko

18 441

18 441

18 441

18 441

18 441

18 441

18 441

18 441

Itálie

135 994

135 994

135 994

135 994

135 994

135 994

135 994

135 994

Lotyšsko

6 616

6 616

6 616

6 616

6 616

6 616

6 616

6 616

Litva

10 260

10 260

10 260

10 260

10 260

10 260

10 260

10 260

Maďarsko

41 010

41 010

41 010

41 010

41 010

41 010

41 010

41 010

Nizozemsko

73 504

73 504

73 504

73 504

73 504

73 504

73 504

73 504

Rakousko

32 955

32 955

32 955

32 955

32 955

32 955

32 955

32 955

Polsko

159 392

159 392

159 392

159 392

159 392

159 392

159 392

159 392

Portugalsko

6 452

6 452

6 452

6 452

6 452

6 452

6 452

6 452

Rumunsko (1)

3 536

4 041

5 051

6 062

7 072

8 082

9 093

10 103

Slovinsko

3 740

3 740

3 740

3 740

3 740

3 740

3 740

3 740

Slovensko

19 289

19 289

19 289

19 289

19 289

19 289

19 289

19 289

Finsko

13 520

13 520

13 520

13 520

13 520

13 520

13 520

13 520

Švédsko

34 082

34 082

34 082

34 082

34 082

34 082

34 082

34 082

Spojené království

105 376

105 376

105 376

105 376

105 376

105 376

105 376

105 376

---

(1)  Stropy vypočtené s ohledem na plán zvýšení stanovený v článku 121.

---

PŘÍLOHA XVI

Tabulka 1

Kypr: Doplňkové vnitrostátní přímé platby, pokud se uplatňují běžné režimy pro přímé platby

| (EUR) |
| --- |
| Plán zvýšení | 60 % | 70 % | 80 % | 90 % |
| Odvětví | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Plodiny na orné půdě (kromě pšenice tvrdé) | 4 220 705 | 3 165 529 | 2 110 353 | 1 055 176 |
| Pšenice tvrdá | 1 162 157 | 871 618 | 581 078 | 290 539 |
| Luskoviny pěstované na zrno | 16 362 | 12 272 | 8 181 | 4 091 |
| Mléko a mléčné výrobky | 1 422 379 | 1 066 784 | 711 190 | 355 595 |
| Hovězí maso | 1 843 578 | 1 382 684 | 921 789 | 460 895 |
| Ovce a kozy | 4 409 113 | 3 306 835 | 2 204 556 | 1 102 278 |
| Olivový olej | 3 174 000 | 2 380 500 | 1 587 000 | 793 500 |
| Tabák | 417 340 | 313 005 | 208 670 | 104 335 |
| Banány | 1 755 000 | 1 316 250 | 877 500 | 0 |
| Sušené vinné hrozny | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mandle | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Celkem | 1 842 0634 | 13 815 476 | 9 210 317 | 4 166 409 |

(EUR)

Plán zvýšení

60 %

70 %

80 %

90 %

Odvětví

2009

2010

2011

2012

Plodiny na orné půdě (kromě pšenice tvrdé)

4 220 705

3 165 529

2 110 353

1 055 176

Pšenice tvrdá

1 162 157

871 618

581 078

290 539

Luskoviny pěstované na zrno

16 362

12 272

8 181

4 091

Mléko a mléčné výrobky

1 422 379

1 066 784

711 190

355 595

Hovězí maso

1 843 578

1 382 684

921 789

460 895

Ovce a kozy

4 409 113

3 306 835

2 204 556

1 102 278

Olivový olej

3 174 000

2 380 500

1 587 000

793 500

Tabák

417 340

313 005

208 670

104 335

Banány

1 755 000

1 316 250

877 500

0

Sušené vinné hrozny

0

0

0

0

Mandle

0

0

0

0

Celkem

1 842 0634

13 815 476

9 210 317

4 166 409

Doplňkové vnitrostátní přímé platby v rámci režimu jednotné platby:

Celková částka doplňkových vnitrostátních přímých plateb, které mohou být poskytnuty v rámci režimu jednotné platby, se rovná součtu odvětvových stropů uvedených v této tabulce, které se týkají odvětví, na něž se vztahuje režim jednotné platby v rozsahu, v jakém je podpora v těchto odvětvích oddělena od produkce.

Tabulka 2

Kypr: Doplňkové vnitrostátní přímé platby, pokud se uplatňuje režim jednotné platby na plochu pro přímé platby

| (EUR) |
| --- |
| Odvětví | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Plodiny na orné půdě (kromě pšenice tvrdé) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Pšenice tvrdá | 1 795 543 | 1 572 955 | 1 350 367 | 1 127 779 |
| Luskoviny pěstované na zrno | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Mléko a mléčné výrobky | 3 456 448 | 3 438 488 | 3 420 448 | 3 402 448 |
| Hovězí maso | 4 608 945 | 4 608 945 | 4 608 945 | 4 608 945 |
| Ovce a kozy | 10 724 282 | 10 670 282 | 10 616 282 | 10 562 282 |
| Olivový olej | 5 547 000 | 5 115 000 | 4 683 000 | 4 251 000 |
| Sušené vinné hrozny | 156 332 | 149 600 | 142 868 | 136 136 |
| Banány | 4 323 820 | 4 312 300 | 4 300 780 | 4 289 260 |
| Tabák | 1 038 575 | 1 035 875 | 1 033 175 | 1 030 475 |
| Celkem | 31 650 945 | 30 903 405 | 30 155 865 | 29 408 325 |

(EUR)

Odvětví

2009

2010

2011

2012

Plodiny na orné půdě (kromě pšenice tvrdé)

0

0

0

0

Pšenice tvrdá

1 795 543

1 572 955

1 350 367

1 127 779

Luskoviny pěstované na zrno

0

0

0

0

Mléko a mléčné výrobky

3 456 448

3 438 488

3 420 448

3 402 448

Hovězí maso

4 608 945

4 608 945

4 608 945

4 608 945

Ovce a kozy

10 724 282

10 670 282

10 616 282

10 562 282

Olivový olej

5 547 000

5 115 000

4 683 000

4 251 000

Sušené vinné hrozny

156 332

149 600

142 868

136 136

Banány

4 323 820

4 312 300

4 300 780

4 289 260

Tabák

1 038 575

1 035 875

1 033 175

1 030 475

Celkem

31 650 945

30 903 405

30 155 865

29 408 325

---

PŘÍLOHA XVII

STÁTNÍ PODPORA NA KYPRU

| (EUR) |
| --- |
| Odvětví | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Obiloviny (kromě pšenice tvrdé) | 2 263 018 | 1 131 509 | 565 755 | 282 877 |
| Mléko a mléčné výrobky | 562 189 | 281 094 | 140 547 | 70 274 |
| Hovězí maso | 64 887 | 0 | 0 | 0 |
| Ovce a kozy | 1 027 917 | 513 958 | 256 979 | 128 490 |
| Odvětví vepřového masa | 2 732 606 | 1 366 303 | 683 152 | 341 576 |
| Drůbež a vejce | 1 142 374 | 571 187 | 285 594 | 142 797 |
| Víno | 4 307 990 | 2 153 995 | 1 076 998 | 538 499 |
| Olivový olej | 2 088 857 | 1 044 429 | 522 215 | 261 107 |
| Stolní hrozny | 1 058 897 | 529 448 | 264 724 | 132 362 |
| Zpracovaná rajčata | 117 458 | 58 729 | 29 365 | 14 682 |
| Banány | 127 286 | 63 643 | 31 822 | 15 911 |
| Ovoce listnatých stromů včetně peckovic | 2 774 230 | 1 387 115 | 693 558 | 346 779 |
| Celkem | 18 267 707 | 9 101 410 | 4 552 716 | 2 277 365 |

(EUR)

Odvětví

2009

2010

2011

2012

Obiloviny (kromě pšenice tvrdé)

2 263 018

1 131 509

565 755

282 877

Mléko a mléčné výrobky

562 189

281 094

140 547

70 274

Hovězí maso

64 887

0

0

0

Ovce a kozy

1 027 917

513 958

256 979

128 490

Odvětví vepřového masa

2 732 606

1 366 303

683 152

341 576

Drůbež a vejce

1 142 374

571 187

285 594

142 797

Víno

4 307 990

2 153 995

1 076 998

538 499

Olivový olej

2 088 857

1 044 429

522 215

261 107

Stolní hrozny

1 058 897

529 448

264 724

132 362

Zpracovaná rajčata

117 458

58 729

29 365

14 682

Banány

127 286

63 643

31 822

15 911

Ovoce listnatých stromů včetně peckovic

2 774 230

1 387 115

693 558

346 779

Celkem

18 267 707

9 101 410

4 552 716

2 277 365

---

PŘÍLOHA XVIII

SROVNÁVACÍ TABULKA

| Nařízení (ES) č. 1782/2003 | Toto nařízení |
| --- | --- |
| Článek 1 | Článek 1 |
| Článek 2 | Článek 2 |
| Článek 3 | Článek 4 |
| Článek 4 | Článek 5 |
| Článek 5 | Článek 6 |
| Článek 6 | Článek 23 |
| Článek 7 | Článek 24 |
| Článek 8 | – |
| Článek 9 | Článek 27 |
| Čl. 10 odst. 1 | Článek 7 |
| Čl. 10 odst. 2 | Čl. 9 odst. 1 |
| Čl. 10 odst. 3 | Čl. 9 odst. 2 |
| Čl. 10 odst. 4 | Čl. 9 odst. 3 |
| – | Čl. 9 odst. 4 |
| Článek 11 | Čl. 11 odst. 1 a 2 |
| Článek 12 | – |
| – | Článek 8 |
| Čl. 12a odst. 1 | Článek 10 |
| Čl. 12a odst. 2 | Čl. 11 odst. 3 |
| Článek 13 | Článek 12 |
| Článek 14 | Článek 12 |
| Článek 15 | Článek 13 |
| Článek 16 | Článek 12 |
| Článek 17 | Článek 14 |
| Článek 18 | Článek 15 |
| Článek 19 | Článek 16 |
| Článek 20 | Článek 17 |
| Článek 21 | Článek 18 |
| Článek 22 | Článek 19 |
| Článek 23 | Článek 20 |
| Článek 24 | Článek 21 |
| Článek 25 | Článek 22 |
| Článek 26 | Článek 26 |
| Článek 27 | Článek 27 |
| – | Článek 28 |
| Článek 28 | Článek 29 |
| Článek 29 | Článek 30 |
| Článek 30 | Článek 32 |
| Článek 31 | – |
| Článek 32 | Článek 3 |
| Článek 33 | Článek 33 |
| Článek 34 | – |
| Článek 35 | Článek 37 |
| Článek 36 | – |
| Článek 37 | Příloha IX |
| Článek 38 | – |
| Článek 39 | – |
| Čl. 40 odst. 1, 2 a 3 | Příloha XI část A body 4, 5 a 6 |
| Čl. 40 odst. 4 | Článek 31 |
| Čl. 40 odst. 5 | – |
| Článek 41 | Článek 40 |
| Článek 42 | Článek 41 |
| Článek 43 | Příloha IX |
| Čl. 44 odst. 1 a 2 | Článek 34 |
| Čl. 44 odst. 3 a 4 | Článek 35 |
| Článek 45 | Článek 42 |
| Článek 46 | Článek 43 |
| Článek 47 | – |
| Článek 48 | – |
| Článek 49 | Článek 44 |
| Článek 50 | – |
| Čl. 51 první pododstavec | – |
| Čl. 51 druhý pododstavec | Článek 38 |
| Článek 52 | Článek 39 |
| Článek 53 | – |
| Článek 54 | – |
| Článek 55 | – |
| Článek 56 | – |
| Článek 57 | – |
| – | Článek 45 |
| Článek 58 | Článek 46 |
| Článek 59 | Článek 47 |
| Článek 60 | – |
| Článek 61 | Článek 49 |
| Článek 62 | – |
| Čl. 63 odst. 1 | Čl. 51 odst. 1 |
| Čl. 63 odst. 2 | – |
| Čl. 63 odst. 3 | Článek 48 |
| Čl. 63 odst. 4 | Čl. 50 odst. 2 |
| Článek 64 | Článek 51 |
| Článek 65 | – |
| Článek 66 | – |
| Článek 67 | Článek 52 |
| Článek 68 | Článek 53 |
| Článek 68a | – |
| Článek 68b | Článek 56 |
| Článek 69 | – |
| Článek 70 | – |
| Článek 71 | – |
| Článek 71a | Článek 55 |
| Článek 71b | Článek 56 |
| Článek 71c | – |
| Článek 71d | Článek 57 |
| Článek 71e | Článek 58 |
| Článek 71f | Článek 59 |
| Článek 71g | – |
| Článek 71h | Článek 61 |
| Článek 71i | – |
| Článek 71j | – |
| Článek 71k | Článek 62 |
| Článek 71l | – |
| Článek 71m | Článek 60 |
| – | Článek 63 |
| – | Článek 64 |
| – | Článek 65 |
| – | Článek 66 |
| – | Článek 68 |
| – | Článek 70 |
| – | Článek 69 |
| Článek 72 | – |
| Článek 73 | – |
| Článek 74 | – |
| Článek 75 | – |
| Článek 76 | Článek 79 |
| Článek 77 | Článek 80 |
| Článek 78 | Článek 81 |
| Článek 79 | Článek 73 |
| Článek 80 | Článek 74 |
| Článek 81 | Článek 75 |
| Článek 82 | Článek 76 |
| Článek 83 | Článek 82 |
| Článek 84 | Článek 83 |
| Článek 85 | Článek 84 |
| Čl. 86 odst. 1, 2 a 4 | Čl. 85 odst. 1, 2 a 3 |
| Čl. 86 odst. 3 | – |
| Článek 87 | Článek 120 |
| Článek 88 | – |
| Článek 89 | – |
| Článek 90 | – |
| Článek 91 | – |
| Článek 92 | – |
| Článek 93 | Článek 77 |
| Článek 94 | Článek 78 |
| Článek 95 | – |
| Článek 96 | – |
| Článek 97 | – |
| Článek 98 | – |
| Článek 99 | Článek 87 |
| Článek 100 | – |
| Článek 101 | – |
| Článek 102 | – |
| Článek 103 | – |
| Článek 104 | – |
| Článek 105 | – |
| Článek 106 | – |
| Článek 107 | – |
| Článek 108 | – |
| Článek 109 | – |
| Článek 110 | – |
| Článek 110a | Článek 88 |
| Článek 110b | Článek 89 |
| Článek 110c | Článek 90 |
| Článek 110d | Článek 91 |
| Článek 110e | Článek 92 |
| Článek 110f | – |
| Článek 110g | – |
| Článek 110h | – |
| Článek 110i | – |
| Článek 110j | – |
| Článek 110k | – |
| Článek 110l | – |
| Článek 110m | – |
| Článek 110n | – |
| Článek 110o | – |
| Článek 110p | – |
| Článek 110q | Článek 93 |
| Článek 110r | Článek 94 |
| Článek 110s | Článek 95 |
| Článek 110t | Článek 96 |
| Článek 110u | Článek 97 |
| Článek 110v | Článek 98 |
| Článek 111 | Článek 99 |
| Článek 112 | Článek 100 |
| Článek 113 | Článek 101 |
| Článek 114 | Článek 102 |
| Článek 115 | Článek 103 |
| Článek 116 | Článek 104 |
| Článek 117 | Článek 105 |
| Článek 118 | Článek 106 |
| Článek 119 | – |
| Článek 120 | Článek 107 |
| Článek 121 | Článek 108 |
| Článek 122 | Článek 109 |
| Článek 123 | Článek 110 |
| Článek 124 | – |
| Článek 125 | Článek 111 |
| Článek 126 | Článek 112 |
| Článek 127 | Článek 113 |
| Článek 128 | Článek 114 |
| Článek 129 | Článek 115 |
| Článek 130 | Článek 116 |
| Článek 131 | – |
| Článek 132 | – |
| Článek 133 | – |
| Článek 134 | – |
| Článek 135 | – |
| Článek 136 | – |
| Článek 136a | – |
| Článek 137 | – |
| Článek 138 | Článek 117 |
| Článek 139 | Článek 118 |
| Článek 140 | Článek 119 |
| Článek 141 | – |
| Článek 142 | – |
| Článek 143 | – |
| Článek 143a | Článek 121 |
| Čl. 143b odst. 1, 2, 9 a 10 | Článek 122 |
| Čl. 143b odst. 3 a 7 | Článek 123 |
| Čl. 143b odst. 4, 5 a 6 | Článek 124 |
| Čl. 143b odst. 13 | Článek 125 |
| Čl. 143ba odst. 1 až 3 | Článek 126 |
| Čl. 143ba odst. 3a | – |
| Čl. 143ba odst. 4 až 6 | Článek 130 |
| Čl. 143bb odst. 1 a 2 | Článek 127 |
| Čl. 143bb odst. 3 | – |
| Čl. 143bb odst. 4 až 6 | Článek 130 |
| Čl. 143bc odst. 1 a 2 | Článek 128 |
| – | Článek 129 |
| Čl. 143bc odst. 3 a 4 | Čl. 130 odst. 1 a 2 |
| – | Článek 131 |
| Čl. 143c odst. 1 až 8 | Článek 132 |
| Čl. 143c odst. 9 | Článek 133 |
| Čl. 143c odst. 10 | – |
| Článek 143d | Článek 134 |
| Článek 143e | Článek 135 |
| – | Článek 136 |
| – | Článek 137 |
| – | Článek 138 |
| – | Článek 139 |
| Článek 144 | Článek 141 |
| Článek 145 | Článek 142 |
| Článek 146 | Článek 140 |
| Článek 147 | – |
| Článek 148 | – |
| Článek 149 | – |
| Článek 150 | – |
| Článek 151 | – |
| Článek 152 | – |
| – | Článek 143 |
| – | Článek 144 |
| – | Článek 145 |
| Článek 153 | Článek 146 |
| Článek 154 | – |
| Článek 154a | Článek 148 |
| Článek 155 | Článek 147 |
| Článek 155a | – |
| Článek 156 | Článek 149 |

Nařízení (ES) č. 1782/2003

Toto nařízení

Článek 1

Článek 1

Článek 2

Článek 2

Článek 3

Článek 4

Článek 4

Článek 5

Článek 5

Článek 6

Článek 6

Článek 23

Článek 7

Článek 24

Článek 8

–

Článek 9

Článek 27

Čl. 10 odst. 1

Článek 7

Čl. 10 odst. 2

Čl. 9 odst. 1

Čl. 10 odst. 3

Čl. 9 odst. 2

Čl. 10 odst. 4

Čl. 9 odst. 3

–

Čl. 9 odst. 4

Článek 11

Čl. 11 odst. 1 a 2

Článek 12

–

–

Článek 8

Čl. 12a odst. 1

Článek 10

Čl. 12a odst. 2

Čl. 11 odst. 3

Článek 13

Článek 12

Článek 14

Článek 12

Článek 15

Článek 13

Článek 16

Článek 12

Článek 17

Článek 14

Článek 18

Článek 15

Článek 19

Článek 16

Článek 20

Článek 17

Článek 21

Článek 18

Článek 22

Článek 19

Článek 23

Článek 20

Článek 24

Článek 21

Článek 25

Článek 22

Článek 26

Článek 26

Článek 27

Článek 27

–

Článek 28

Článek 28

Článek 29

Článek 29

Článek 30

Článek 30

Článek 32

Článek 31

–

Článek 32

Článek 3

Článek 33

Článek 33

Článek 34

–

Článek 35

Článek 37

Článek 36

–

Článek 37

Příloha IX

Článek 38

–

Článek 39

–

Čl. 40 odst. 1, 2 a 3

Příloha XI část A body 4, 5 a 6

Čl. 40 odst. 4

Článek 31

Čl. 40 odst. 5

–

Článek 41

Článek 40

Článek 42

Článek 41

Článek 43

Příloha IX

Čl. 44 odst. 1 a 2

Článek 34

Čl. 44 odst. 3 a 4

Článek 35

Článek 45

Článek 42

Článek 46

Článek 43

Článek 47

–

Článek 48

–

Článek 49

Článek 44

Článek 50

–

Čl. 51 první pododstavec

–

Čl. 51 druhý pododstavec

Článek 38

Článek 52

Článek 39

Článek 53

–

Článek 54

–

Článek 55

–

Článek 56

–

Článek 57

–

–

Článek 45

Článek 58

Článek 46

Článek 59

Článek 47

Článek 60

–

Článek 61

Článek 49

Článek 62

–

Čl. 63 odst. 1

Čl. 51 odst. 1

Čl. 63 odst. 2

–

Čl. 63 odst. 3

Článek 48

Čl. 63 odst. 4

Čl. 50 odst. 2

Článek 64

Článek 51

Článek 65

–

Článek 66

–

Článek 67

Článek 52

Článek 68

Článek 53

Článek 68a

–

Článek 68b

Článek 56

Článek 69

–

Článek 70

–

Článek 71

–

Článek 71a

Článek 55

Článek 71b

Článek 56

Článek 71c

–

Článek 71d

Článek 57

Článek 71e

Článek 58

Článek 71f

Článek 59

Článek 71g

–

Článek 71h

Článek 61

Článek 71i

–

Článek 71j

–

Článek 71k

Článek 62

Článek 71l

–

Článek 71m

Článek 60

–

Článek 63

–

Článek 64

–

Článek 65

–

Článek 66

–

Článek 68

–

Článek 70

–

Článek 69

Článek 72

–

Článek 73

–

Článek 74

–

Článek 75

–

Článek 76

Článek 79

Článek 77

Článek 80

Článek 78

Článek 81

Článek 79

Článek 73

Článek 80

Článek 74

Článek 81

Článek 75

Článek 82

Článek 76

Článek 83

Článek 82

Článek 84

Článek 83

Článek 85

Článek 84

Čl. 86 odst. 1, 2 a 4

Čl. 85 odst. 1, 2 a 3

Čl. 86 odst. 3

–

Článek 87

Článek 120

Článek 88

–

Článek 89

–

Článek 90

–

Článek 91

–

Článek 92

–

Článek 93

Článek 77

Článek 94

Článek 78

Článek 95

–

Článek 96

–

Článek 97

–

Článek 98

–

Článek 99

Článek 87

Článek 100

–

Článek 101

–

Článek 102

–

Článek 103

–

Článek 104

–

Článek 105

–

Článek 106

–

Článek 107

–

Článek 108

–

Článek 109

–

Článek 110

–

Článek 110a

Článek 88

Článek 110b

Článek 89

Článek 110c

Článek 90

Článek 110d

Článek 91

Článek 110e

Článek 92

Článek 110f

–

Článek 110g

–

Článek 110h

–

Článek 110i

–

Článek 110j

–

Článek 110k

–

Článek 110l

–

Článek 110m

–

Článek 110n

–

Článek 110o

–

Článek 110p

–

Článek 110q

Článek 93

Článek 110r

Článek 94

Článek 110s

Článek 95

Článek 110t

Článek 96

Článek 110u

Článek 97

Článek 110v

Článek 98

Článek 111

Článek 99

Článek 112

Článek 100

Článek 113

Článek 101

Článek 114

Článek 102

Článek 115

Článek 103

Článek 116

Článek 104

Článek 117

Článek 105

Článek 118

Článek 106

Článek 119

–

Článek 120

Článek 107

Článek 121

Článek 108

Článek 122

Článek 109

Článek 123

Článek 110

Článek 124

–

Článek 125

Článek 111

Článek 126

Článek 112

Článek 127

Článek 113

Článek 128

Článek 114

Článek 129

Článek 115

Článek 130

Článek 116

Článek 131

–

Článek 132

–

Článek 133

–

Článek 134

–

Článek 135

–

Článek 136

–

Článek 136a

–

Článek 137

–

Článek 138

Článek 117

Článek 139

Článek 118

Článek 140

Článek 119

Článek 141

–

Článek 142

–

Článek 143

–

Článek 143a

Článek 121

Čl. 143b odst. 1, 2, 9 a 10

Článek 122

Čl. 143b odst. 3 a 7

Článek 123

Čl. 143b odst. 4, 5 a 6

Článek 124

Čl. 143b odst. 13

Článek 125

Čl. 143ba odst. 1 až 3

Článek 126

Čl. 143ba odst. 3a

–

Čl. 143ba odst. 4 až 6

Článek 130

Čl. 143bb odst. 1 a 2

Článek 127

Čl. 143bb odst. 3

–

Čl. 143bb odst. 4 až 6

Článek 130

Čl. 143bc odst. 1 a 2

Článek 128

–

Článek 129

Čl. 143bc odst. 3 a 4

Čl. 130 odst. 1 a 2

–

Článek 131

Čl. 143c odst. 1 až 8

Článek 132

Čl. 143c odst. 9

Článek 133

Čl. 143c odst. 10

–

Článek 143d

Článek 134

Článek 143e

Článek 135

–

Článek 136

–

Článek 137

–

Článek 138

–

Článek 139

Článek 144

Článek 141

Článek 145

Článek 142

Článek 146

Článek 140

Článek 147

–

Článek 148

–

Článek 149

–

Článek 150

–

Článek 151

–

Článek 152

–

–

Článek 143

–

Článek 144

–

Článek 145

Článek 153

Článek 146

Článek 154

–

Článek 154a

Článek 148

Článek 155

Článek 147

Článek 155a

–

Článek 156

Článek 149

---

| 31.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 30/100 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 30/100

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 74/2009

ze dne 19. ledna 2009,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 36 a 37 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

po konzultaci s Evropským hospodářským a sociálním výborem (2),

po konzultaci s Výborem regionů (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V hodnocení provádění reformy společné zemědělské politiky (SZP) z roku 2003 byly za hlavní nové výzvy pro evropské zemědělství označeny změna klimatu, obnovitelné zdroje energie, vodní hospodářství, biologická rozmanitost a restrukturalizace odvětví mléka a mléčných výrobků. |
| --- | --- |

(1)

V hodnocení provádění reformy společné zemědělské politiky (SZP) z roku 2003 byly za hlavní nové výzvy pro evropské zemědělství označeny změna klimatu, obnovitelné zdroje energie, vodní hospodářství, biologická rozmanitost a restrukturalizace odvětví mléka a mléčných výrobků.

| (2) | V této souvislosti předložila Komise dne 20. listopadu 2007 Evropskému parlamentu a Radě sdělení s názvem „Příprava na kontrolu stavu reformy SZP“. Uvedené sdělení a následná jednání týkající se hlavních prvků tohoto sdělení, která proběhla v Evropském parlamentu, v Radě, v Evropském hospodářském a sociálním výboru a ve Výboru regionů, a četné příspěvky, které vyplynuly z veřejných konzultací, je třeba zohlednit. |
| --- | --- |

(2)

V této souvislosti předložila Komise dne 20. listopadu 2007 Evropskému parlamentu a Radě sdělení s názvem „Příprava na kontrolu stavu reformy SZP“. Uvedené sdělení a následná jednání týkající se hlavních prvků tohoto sdělení, která proběhla v Evropském parlamentu, v Radě, v Evropském hospodářském a sociálním výboru a ve Výboru regionů, a četné příspěvky, které vyplynuly z veřejných konzultací, je třeba zohlednit.

| (3) | Společenství bylo jako smluvní strana Kjótského protokolu (4) vyzváno k provádění nebo dalšímu rozvíjení politik a opatření v souladu s vnitrostátními podmínkami, jako je podpora udržitelných forem zemědělství s ohledem na aspekty související se změnou klimatu. Kjótský protokol rovněž zavazuje strany k formulování, provádění, zveřejňování a pravidelné aktualizaci vnitrostátních a případně regionálních programů obsahujících opatření ke zmírnění změny klimatu a opatření k usnadnění odpovídajícího přizpůsobení změně klimatu. Tyto programy by se mimo jiné týkaly zemědělství a lesnictví. V této souvislosti by měla být dále posílena úloha podpory pro rozvoj venkova. Závažné vědecké důkazy zdůrazňují potřebu okamžitě jednat. Společenství bylo rovněž vyzváno, aby prozkoumalo všechny možné způsoby, jak snížit emise skleníkových plynů. Ačkoli evropské zemědělství přispělo více než ostatní odvětví ke snížení emisí skleníkových plynů, bude se po odvětví zemědělství v budoucnu vyžadovat, aby zvýšilo své úsilí o snižování emisí v rámci celkové strategie EU týkající se změny klimatu. |
| --- | --- |

(3)

Společenství bylo jako smluvní strana Kjótského protokolu (4) vyzváno k provádění nebo dalšímu rozvíjení politik a opatření v souladu s vnitrostátními podmínkami, jako je podpora udržitelných forem zemědělství s ohledem na aspekty související se změnou klimatu. Kjótský protokol rovněž zavazuje strany k formulování, provádění, zveřejňování a pravidelné aktualizaci vnitrostátních a případně regionálních programů obsahujících opatření ke zmírnění změny klimatu a opatření k usnadnění odpovídajícího přizpůsobení změně klimatu. Tyto programy by se mimo jiné týkaly zemědělství a lesnictví. V této souvislosti by měla být dále posílena úloha podpory pro rozvoj venkova. Závažné vědecké důkazy zdůrazňují potřebu okamžitě jednat. Společenství bylo rovněž vyzváno, aby prozkoumalo všechny možné způsoby, jak snížit emise skleníkových plynů. Ačkoli evropské zemědělství přispělo více než ostatní odvětví ke snížení emisí skleníkových plynů, bude se po odvětví zemědělství v budoucnu vyžadovat, aby zvýšilo své úsilí o snižování emisí v rámci celkové strategie EU týkající se změny klimatu.

| (4) | V důsledku vážných problémů spojených s nedostatkem vody a se suchem Rada ve svých závěrech o „nedostatku vody a suchu“ přijatých dne 30. října 2007 usoudila, že příslušné nástroje SZP by se měly dále zabývat otázkami týkajícími se vodního hospodářství, včetně kvality vody. Pro zemědělství EU je podstatné mít udržitelné vodní hospodářství, aby se zlepšila účinnost, pokud jde o množství vody používané pro zemědělství, a lépe chránila kvalita vody. V souvislosti s očekávanými změnami klimatu se pravděpodobně zvýší rozsah i množství oblastí postižených suchem. |
| --- | --- |

(4)

V důsledku vážných problémů spojených s nedostatkem vody a se suchem Rada ve svých závěrech o „nedostatku vody a suchu“ přijatých dne 30. října 2007 usoudila, že příslušné nástroje SZP by se měly dále zabývat otázkami týkajícími se vodního hospodářství, včetně kvality vody. Pro zemědělství EU je podstatné mít udržitelné vodní hospodářství, aby se zlepšila účinnost, pokud jde o množství vody používané pro zemědělství, a lépe chránila kvalita vody. V souvislosti s očekávanými změnami klimatu se pravděpodobně zvýší rozsah i množství oblastí postižených suchem.

| (5) | Ve svých závěrech ze dne 18. prosince 2006 o „zastavení úbytku biologické rozmanitosti“ Rada navíc zdůraznila, že ochrana biologické rozmanitosti zůstává hlavní výzvou, která je dále zvýrazněna změnou klimatu a poptávkou po vodě, a že přes výrazný pokrok, který byl učiněn, bude dosažení cíle Společenství pro rok 2010 v oblasti biologické rozmanitosti vyžadovat další úsilí. Evropské zemědělství hraje klíčovou roli při ochraně biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

(5)

Ve svých závěrech ze dne 18. prosince 2006 o „zastavení úbytku biologické rozmanitosti“ Rada navíc zdůraznila, že ochrana biologické rozmanitosti zůstává hlavní výzvou, která je dále zvýrazněna změnou klimatu a poptávkou po vodě, a že přes výrazný pokrok, který byl učiněn, bude dosažení cíle Společenství pro rok 2010 v oblasti biologické rozmanitosti vyžadovat další úsilí. Evropské zemědělství hraje klíčovou roli při ochraně biologické rozmanitosti.

| (6) | Je důležité, aby operace spojené s těmito prioritami Společenství byly v programech pro rozvoj venkova schválených v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1698/2005 (5) dále posíleny. |
| --- | --- |

(6)

Je důležité, aby operace spojené s těmito prioritami Společenství byly v programech pro rozvoj venkova schválených v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1698/2005 (5) dále posíleny.

| (7) | K vývoji nových technologií, produktů a postupů mohou přispět zejména inovace, které tak podpoří úsilí o řešení témat změny klimatu, obnovitelných zdrojů energie, vodního hospodářství a biologické rozmanitosti. Je proto třeba poskytovat zvláštní podporu inovacím v souvislosti s těmito úkoly s cílem zvýšit účinnost příslušných operací. |
| --- | --- |

(7)

K vývoji nových technologií, produktů a postupů mohou přispět zejména inovace, které tak podpoří úsilí o řešení témat změny klimatu, obnovitelných zdrojů energie, vodního hospodářství a biologické rozmanitosti. Je proto třeba poskytovat zvláštní podporu inovacím v souvislosti s těmito úkoly s cílem zvýšit účinnost příslušných operací.

| (8) | Ukončení režimu mléčných kvót v roce 2015 podle nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (6), bude od producentů mléka vyžadovat zvláštní úsilí s cílem přizpůsobit se měnícím se podmínkám, zejména ve znevýhodněných regionech. Je tedy vhodné, aby tato situace byla rovněž považována za nový úkol, jemuž by se členské státy měly věnovat, aby svému odvětví mléka a mléčných výrobků zajistily „měkké dosednutí“. |
| --- | --- |

(8)

Ukončení režimu mléčných kvót v roce 2015 podle nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (6), bude od producentů mléka vyžadovat zvláštní úsilí s cílem přizpůsobit se měnícím se podmínkám, zejména ve znevýhodněných regionech. Je tedy vhodné, aby tato situace byla rovněž považována za nový úkol, jemuž by se členské státy měly věnovat, aby svému odvětví mléka a mléčných výrobků zajistily „měkké dosednutí“.

| (9) | Vzhledem k významu těchto priorit by členské státy měly stanovit ve svých programech pro rozvoj venkova operace spojené s novými úkoly, schválené v souladu s tímto nařízením. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem k významu těchto priorit by členské státy měly stanovit ve svých programech pro rozvoj venkova operace spojené s novými úkoly, schválené v souladu s tímto nařízením.

| (10) | Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že strategické směry Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007 až 2013) přijaté rozhodnutím Rady 2006/144/ES (7) mohou být přezkoumány s cílem zohlednit významné změny priorit Společenství. Proto by členské státy, které dostávají další finanční prostředky, měly zrevidovat národní strategické plány na základě přezkumu strategických směrů Společenství s cílem stanovit rámec pro programy, které mají být změněny. Tato povinnost by se měla vztahovat pouze na ty členské státy, které budou od roku 2010 dostávat doplňkové finanční zdroje vyplývající z uplatňování povinné modulace podle nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (8) a od roku 2011 částky nevyužitých prostředků v rámci vnitrostátních stropů pro režim jednotné platby podle uvedeného nařízení, které se rozhodnou převést do EZFRV. |
| --- | --- |

(10)

Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že strategické směry Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007 až 2013) přijaté rozhodnutím Rady 2006/144/ES (7) mohou být přezkoumány s cílem zohlednit významné změny priorit Společenství. Proto by členské státy, které dostávají další finanční prostředky, měly zrevidovat národní strategické plány na základě přezkumu strategických směrů Společenství s cílem stanovit rámec pro programy, které mají být změněny. Tato povinnost by se měla vztahovat pouze na ty členské státy, které budou od roku 2010 dostávat doplňkové finanční zdroje vyplývající z uplatňování povinné modulace podle nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (8) a od roku 2011 částky nevyužitých prostředků v rámci vnitrostátních stropů pro režim jednotné platby podle uvedeného nařízení, které se rozhodnou převést do EZFRV.

| (11) | Je nezbytné stanovit lhůtu pro zavedení operací spojených s novými úkoly do programů pro rozvoj venkova a pro předložení těchto revidovaných programů Komisi, aby se členským státům poskytla přiměřená doba na změnu jejich programů pro rozvoj venkova s ohledem na revidované strategické směry Společenství a národní strategické plány. |
| --- | --- |

(11)

Je nezbytné stanovit lhůtu pro zavedení operací spojených s novými úkoly do programů pro rozvoj venkova a pro předložení těchto revidovaných programů Komisi, aby se členským státům poskytla přiměřená doba na změnu jejich programů pro rozvoj venkova s ohledem na revidované strategické směry Společenství a národní strategické plány.

| (12) | Vzhledem k tomu, že v aktu o přistoupení z let 2003 a 2005 se stanoví, že zemědělci v nových členských státech, s výjimkou Bulharska a Rumunska, obdrží na základě mechanismu postupného zavádění přímé platby a že pravidla pro modulaci se pro tyto zemědělce použijí až od roku 2012, nebudou nové členské státy muset revidovat své národní strategické plány. Lhůty, v nichž nové členské státy musí revidovat a předložit své programy pro rozvoj venkova, by měly být odpovídajícím způsobem upraveny. Vzhledem k tomu, že ze stejných důvodů se pravidla pro modulaci nepoužijí na Bulharsko a Rumunsko před rokem 2013, neměla by se na tyto nové členské státy vztahovat povinnost revidovat své národní strategické plány a programy pro rozvoj venkova. |
| --- | --- |

(12)

Vzhledem k tomu, že v aktu o přistoupení z let 2003 a 2005 se stanoví, že zemědělci v nových členských státech, s výjimkou Bulharska a Rumunska, obdrží na základě mechanismu postupného zavádění přímé platby a že pravidla pro modulaci se pro tyto zemědělce použijí až od roku 2012, nebudou nové členské státy muset revidovat své národní strategické plány. Lhůty, v nichž nové členské státy musí revidovat a předložit své programy pro rozvoj venkova, by měly být odpovídajícím způsobem upraveny. Vzhledem k tomu, že ze stejných důvodů se pravidla pro modulaci nepoužijí na Bulharsko a Rumunsko před rokem 2013, neměla by se na tyto nové členské státy vztahovat povinnost revidovat své národní strategické plány a programy pro rozvoj venkova.

| (13) | S ohledem na nové povinnosti by se měly upravit požadavky, pokud jde o obsah programů pro rozvoj venkova. Měl by být stanoven demonstrativní seznam druhů operací a jejich možných účinků s cílem pomoci členským státům určit příslušné operace spojené s novými úkoly v souvislosti s právním rámcem pro rozvoj venkova. |
| --- | --- |

(13)

S ohledem na nové povinnosti by se měly upravit požadavky, pokud jde o obsah programů pro rozvoj venkova. Měl by být stanoven demonstrativní seznam druhů operací a jejich možných účinků s cílem pomoci členským státům určit příslušné operace spojené s novými úkoly v souvislosti s právním rámcem pro rozvoj venkova.

| (14) | Aby se příjemcům podpor poskytly další pobídky k povzbuzení zájmu o operace spojené s novými prioritami, mělo by být umožněno stanovení vyšších částek a sazeb podpory pro tyto operace. |
| --- | --- |

(14)

Aby se příjemcům podpor poskytly další pobídky k povzbuzení zájmu o operace spojené s novými prioritami, mělo by být umožněno stanovení vyšších částek a sazeb podpory pro tyto operace.

| (15) | S cílem posílit spolupráci při vývoji nových produktů, postupů a technologií v zemědělském a potravinářském odvětví a v odvětví lesnictví je třeba poskytnout větší flexibilitu, pokud jde o složení projektových partnerských týmů. |
| --- | --- |

(15)

S cílem posílit spolupráci při vývoji nových produktů, postupů a technologií v zemědělském a potravinářském odvětví a v odvětví lesnictví je třeba poskytnout větší flexibilitu, pokud jde o složení projektových partnerských týmů.

| (16) | Zemědělcům postiženým podstatným snížením hodnoty jejich přímých plateb poskytovaných v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (9), by měla být od finančního roku 2011 poskytována podpora na restrukturalizaci, která bude přechodná, postupně klesající a nediskriminační. Tuto podporu je třeba poskytovat prostřednictvím programů pro rozvoj venkova s cílem pomoci dotčeným zemědělcům přizpůsobit se změněným podmínkám restrukturalizací své hospodářské činnosti v rámci zemědělství i mimo ně. |
| --- | --- |

(16)

Zemědělcům postiženým podstatným snížením hodnoty jejich přímých plateb poskytovaných v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1782/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (9), by měla být od finančního roku 2011 poskytována podpora na restrukturalizaci, která bude přechodná, postupně klesající a nediskriminační. Tuto podporu je třeba poskytovat prostřednictvím programů pro rozvoj venkova s cílem pomoci dotčeným zemědělcům přizpůsobit se změněným podmínkám restrukturalizací své hospodářské činnosti v rámci zemědělství i mimo ně.

| (17) | V zájmu zajištění větší flexibility podpory s agroenvironmentálními účinky by mělo být členským státům umožněno ukončit plnění agroenvironmentálních závazků a začít poskytovat rovnocennou podporu v rámci prvního pilíře pod podmínkou, že budou respektovány ekonomické zájmy a oprávněná očekávání příjemců podpory a zachován celkový příznivý dopad na životní prostředí. |
| --- | --- |

(17)

V zájmu zajištění větší flexibility podpory s agroenvironmentálními účinky by mělo být členským státům umožněno ukončit plnění agroenvironmentálních závazků a začít poskytovat rovnocennou podporu v rámci prvního pilíře pod podmínkou, že budou respektovány ekonomické zájmy a oprávněná očekávání příjemců podpory a zachován celkový příznivý dopad na životní prostředí.

| (18) | Nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovilo zásadu, že zemědělci, kteří nesplňují některé požadavky v oblasti veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat, podléhají snížení přímé podpory nebo jsou z ní vyloučeni. Nařízení (ES) č. 1698/2005 zavedlo v případě některých opatření pro rozvoj venkova stejnou zásadu. Tento systém „podmíněnosti“ tvoří nedílnou součást podpory Společenství v rámci přímých plateb a rozvoje venkova. Mezi oběma oblastmi použití však lze nalézt rozdíly, neboť několik pravidel systému podmíněnosti v případě přímých plateb se nevztahuje na systém podmíněnosti v rámci rozvoje venkova. V zájmu zajištění důslednosti je nezbytné uvést pravidla podmíněnosti v oblasti rozvoje venkova do souladu s pravidly pro přímé platby, zejména pokud jde o odpovědnost v případě převodu půdy, minimální výši pro uplatnění snížení a vyloučení, méně závažné případy neplnění požadavků, zvláštní kritéria, jež je třeba vzít v úvahu při stanovení podrobných pravidel pro snížení a vyloučení, a nové lhůty, od nichž je třeba splňovat požadavky týkající se dobrých životních podmínek zvířat v nových členských státech. |
| --- | --- |

(18)

Nařízení (ES) č. 1782/2003 stanovilo zásadu, že zemědělci, kteří nesplňují některé požadavky v oblasti veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat, podléhají snížení přímé podpory nebo jsou z ní vyloučeni. Nařízení (ES) č. 1698/2005 zavedlo v případě některých opatření pro rozvoj venkova stejnou zásadu. Tento systém „podmíněnosti“ tvoří nedílnou součást podpory Společenství v rámci přímých plateb a rozvoje venkova. Mezi oběma oblastmi použití však lze nalézt rozdíly, neboť několik pravidel systému podmíněnosti v případě přímých plateb se nevztahuje na systém podmíněnosti v rámci rozvoje venkova. V zájmu zajištění důslednosti je nezbytné uvést pravidla podmíněnosti v oblasti rozvoje venkova do souladu s pravidly pro přímé platby, zejména pokud jde o odpovědnost v případě převodu půdy, minimální výši pro uplatnění snížení a vyloučení, méně závažné případy neplnění požadavků, zvláštní kritéria, jež je třeba vzít v úvahu při stanovení podrobných pravidel pro snížení a vyloučení, a nové lhůty, od nichž je třeba splňovat požadavky týkající se dobrých životních podmínek zvířat v nových členských státech.

| (19) | V souladu s nařízením Rady (ES) č. 73/2009, se finanční zdroje získané uplatněním povinné modulace podle uvedeného nařízení, od roku 2011 společně s částkami nevyužitých prostředků v rámci vnitrostátních stropů pro režim jednotné platby podle uvedeného nařízení, které se členské státy rozhodnou převést do EZFRV, mají použít na podporu pro rozvoj venkova. Je vhodné zajistit, aby částka rovnající se těmto finančním zdrojům byla použita na podporu operací spojených s novými úkoly. |
| --- | --- |

(19)

V souladu s nařízením Rady (ES) č. 73/2009, se finanční zdroje získané uplatněním povinné modulace podle uvedeného nařízení, od roku 2011 společně s částkami nevyužitých prostředků v rámci vnitrostátních stropů pro režim jednotné platby podle uvedeného nařízení, které se členské státy rozhodnou převést do EZFRV, mají použít na podporu pro rozvoj venkova. Je vhodné zajistit, aby částka rovnající se těmto finančním zdrojům byla použita na podporu operací spojených s novými úkoly.

| (20) | Vzhledem k doplňkovému, konkrétnímu a závaznému použití těchto částek odpovídajících uvedeným finančním zdrojům by stanovená rovnováha mezi cíli podpory pro rozvoj venkova neměla být dotčena. |
| --- | --- |

(20)

Vzhledem k doplňkovému, konkrétnímu a závaznému použití těchto částek odpovídajících uvedeným finančním zdrojům by stanovená rovnováha mezi cíli podpory pro rozvoj venkova neměla být dotčena.

| (21) | S ohledem na význam nových úkolů na úrovni Společenství a nezbytnost na ně urychleně reagovat by příspěvek z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova měl být zvýšen, aby bylo usnadněno provádění souvisejících operací. |
| --- | --- |

(21)

S ohledem na význam nových úkolů na úrovni Společenství a nezbytnost na ně urychleně reagovat by příspěvek z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova měl být zvýšen, aby bylo usnadněno provádění souvisejících operací.

| (22) | Úloha a funkce monitorovacího výboru by měly být s ohledem na změny v programech pro rozvoj venkova pozměněny, aby se zvýšila jeho účinnost. |
| --- | --- |

(22)

Úloha a funkce monitorovacího výboru by měly být s ohledem na změny v programech pro rozvoj venkova pozměněny, aby se zvýšila jeho účinnost.

| (23) | V zájmu právní jistoty a jednoduchosti je vhodné objasnit a harmonizovat ustanovení, která se týkají nepoužití článků 87, 88 a 89 Smlouvy na platby uskutečněné členskými státy podle tohoto nařízení a ve shodě s ním. |
| --- | --- |

(23)

V zájmu právní jistoty a jednoduchosti je vhodné objasnit a harmonizovat ustanovení, která se týkají nepoužití článků 87, 88 a 89 Smlouvy na platby uskutečněné členskými státy podle tohoto nařízení a ve shodě s ním.

| (24) | S cílem dále usnadnit mladým zemědělcům zahajování činnosti a strukturální úpravy jejich hospodářství po zahájení činnosti by měla být maximální částka podpory zvýšena. |
| --- | --- |

(24)

S cílem dále usnadnit mladým zemědělcům zahajování činnosti a strukturální úpravy jejich hospodářství po zahájení činnosti by měla být maximální částka podpory zvýšena.

| (25) | Za účelem včasného vytvoření nového rámce provádění revidovaných národních strategických plánů a programů pro rozvoj venkova, zejména pokud jde o částky, jež budou získány prostřednictvím modulace, by se toto nařízení mělo použít ode dne 1. ledna 2009, společně s nařízením (ES) č. 73/2009. Vzhledem k povaze ustanovení tohoto nařízení by touto zpětnou působností neměla být porušena zásada právní jistoty dotčených příjemců podpory. Pozměněná ustanovení o používání podmíněnosti by se však s ohledem na tutéž zásadu měla používat ode dne 1. ledna 2010. |
| --- | --- |

(25)

Za účelem včasného vytvoření nového rámce provádění revidovaných národních strategických plánů a programů pro rozvoj venkova, zejména pokud jde o částky, jež budou získány prostřednictvím modulace, by se toto nařízení mělo použít ode dne 1. ledna 2009, společně s nařízením (ES) č. 73/2009. Vzhledem k povaze ustanovení tohoto nařízení by touto zpětnou působností neměla být porušena zásada právní jistoty dotčených příjemců podpory. Pozměněná ustanovení o používání podmíněnosti by se však s ohledem na tutéž zásadu měla používat ode dne 1. ledna 2010.

| (26) | Nařízení (ES) č. 1698/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(26)

Nařízení (ES) č. 1698/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 1698/2005 se mění takto:

| 1) | V čl. 11 odst. 3 se písmeno d) nahrazuje tímto:






  „d) | seznam programů pro rozvoj venkova, kterými se provádí národní strategický plán, a orientační částku přidělenou z EZFRV pro každý program, včetně částek stanovených v čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005, a oddělené uvedení částek stanovených v čl. 69 odst. 5a tohoto nařízení.“ |
| --- | --- | --- |

1)

V čl. 11 odst. 3 se písmeno d) nahrazuje tímto:

„d)

seznam programů pro rozvoj venkova, kterými se provádí národní strategický plán, a orientační částku přidělenou z EZFRV pro každý program, včetně částek stanovených v čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 1290/2005, a oddělené uvedení částek stanovených v čl. 69 odst. 5a tohoto nařízení.“

| 2) | V kapitole II se vkládá nový článek, který zní:
  „Článek 12a
  Revize
  1.   Každý členský stát přijímající od roku 2010 dodatečné finanční prostředky vyplývající z uplatňování povinné modulace podle čl. 9 odst. 4 a čl. 10 odst. 3 společně, od roku 2011, s částkami vyplývajícími z použití článku 136 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (10), zreviduje na základě přezkumu strategických směrů Společenství uvedeného v článku 10 tohoto nařízení a postupem podle čl. 12 odst. 1 tohoto nařízení svůj národní strategický plán.
  2.   Revidovaný národní strategický plán podle odstavce 1 tohoto článku se zašle Komisi do 30. června 2009. |
| --- | --- |

2)

V kapitole II se vkládá nový článek, který zní:

„Článek 12a

Revize

1.   Každý členský stát přijímající od roku 2010 dodatečné finanční prostředky vyplývající z uplatňování povinné modulace podle čl. 9 odst. 4 a čl. 10 odst. 3 společně, od roku 2011, s částkami vyplývajícími z použití článku 136 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (10), zreviduje na základě přezkumu strategických směrů Společenství uvedeného v článku 10 tohoto nařízení a postupem podle čl. 12 odst. 1 tohoto nařízení svůj národní strategický plán.

2.   Revidovaný národní strategický plán podle odstavce 1 tohoto článku se zašle Komisi do 30. června 2009.

| 3) | Vkládá se nový článek, který zní:
  „Článek 16a
  Zvláštní operace spojené s některými prioritami
  1.   Ode dne 1. ledna 2010 stanoví členské státy ve svých programech pro rozvoj venkova v souladu se svými zvláštními potřebami druhy operací zaměřené na tyto priority popsané ve strategických směrech Společenství a dále specifikované v národních strategických plánech:






  a) | změna klimatu, |
| --- | --- | --- |

3)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 16a

Zvláštní operace spojené s některými prioritami

1.   Ode dne 1. ledna 2010 stanoví členské státy ve svých programech pro rozvoj venkova v souladu se svými zvláštními potřebami druhy operací zaměřené na tyto priority popsané ve strategických směrech Společenství a dále specifikované v národních strategických plánech:

a)

změna klimatu,

| b) | obnovitelné zdroje energie, |
| --- | --- |

b)

obnovitelné zdroje energie,

| c) | vodní hospodářství, |
| --- | --- |

c)

vodní hospodářství,

| d) | biologická rozmanitost, |
| --- | --- |

d)

biologická rozmanitost,

| e) | opatření přispívající k restrukturalizaci odvětví mléka a mléčných výrobků, |
| --- | --- |

e)

opatření přispívající k restrukturalizaci odvětví mléka a mléčných výrobků,

| f) | inovace spojené s prioritami uvedenými v písmenech a), b), c) a d). |
| --- | --- |

f)

inovace spojené s prioritami uvedenými v písmenech a), b), c) a d).

Druhy operací související s prioritami uvedenými v prvním pododstavci jsou zaměřeny na dosažení účinků, jako např. možné účinky uvedené v příloze II. Orientační seznam takových druhů operací a jejich možných účinků je uveden v uvedené příloze.

Revidované programy pro rozvoj venkova, které se týkají operací podle tohoto odstavce, se předloží Komisi do 30. června 2009.

2.   Ode dne 1. ledna 2010 lze pro druhy operací uvedené v odstavci 1 zvýšit výše míry podpory stanovené v příloze I o 10 procentních bodů.

3.   Ode dne 1. ledna 2010 každý program pro rozvoj venkova také obsahuje:

| a) | seznam druhů operací a informace uvedené v čl. 16 písm. c) o zvláštních druzích operací uvedených v odstavci 1 tohoto článku; |
| --- | --- |

a)

seznam druhů operací a informace uvedené v čl. 16 písm. c) o zvláštních druzích operací uvedených v odstavci 1 tohoto článku;

| b) | tabulku, která na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 stanoví celkový příspěvek Společenství pro druhy operací uvedené v odstavci 1 tohoto článku. |
| --- | --- |

b)

tabulku, která na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 stanoví celkový příspěvek Společenství pro druhy operací uvedené v odstavci 1 tohoto článku.

4.   Pro nové členské státy vymezené v čl. 2 písm. g) nařízení (ES) č. 73/2009 je počátečním datem uvedeným v návětích odstavců 1 a 3 den 1. ledna 2013, datem pro předložení revidovaných programů pro rozvoj venkova podle odstavce 1 den 30. června 2012 a obdobím uvedených v odst. 3 písm. b) období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013.

5.   Odstavce 1, 3 a 4 se nevztahují na Bulharsko a Rumunsko.“

| 4) | V článku 17 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „3.   Částky, které se rovnají částkám vyplývajícím z uplatňování povinné modulace podle čl. 69 odst. 5a, se nezohledňují v rámci celkového příspěvku z EZFRV, z něhož se vypočte minimální finanční příspěvek Společenství na osu, jak stanoví odstavce 1 a 2 tohoto článku.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 17 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„3.   Částky, které se rovnají částkám vyplývajícím z uplatňování povinné modulace podle čl. 69 odst. 5a, se nezohledňují v rámci celkového příspěvku z EZFRV, z něhož se vypočte minimální finanční příspěvek Společenství na osu, jak stanoví odstavce 1 a 2 tohoto článku.“

| 5) | V čl. 20 pododstavci 1 se písmeno d) nahrazuje tímto:






  „d) | přechodných opatření:






  i) | na podporu částečně soběstačných zemědělských hospodářství procházejících restrukturalizací (pro Bulharsko, Českou republiku, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko); |
| --- | --- | --- | --- |

5)

V čl. 20 pododstavci 1 se písmeno d) nahrazuje tímto:

„d)

přechodných opatření:

i)

na podporu částečně soběstačných zemědělských hospodářství procházejících restrukturalizací (pro Bulharsko, Českou republiku, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko);

| ii) | na podporu zřizování seskupení producentů (pro Bulharsko, Českou republiku, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko); |
| --- | --- |

ii)

na podporu zřizování seskupení producentů (pro Bulharsko, Českou republiku, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Maltu, Polsko, Rumunsko, Slovinsko a Slovensko);

| iii) | na podporu zemědělských hospodářství procházejících v důsledku reformy společné organizace trhu restrukturalizací, včetně diverzifikace zaměřené na činnosti nezemědělské povahy“. |
| --- | --- |

iii)

na podporu zemědělských hospodářství procházejících v důsledku reformy společné organizace trhu restrukturalizací, včetně diverzifikace zaměřené na činnosti nezemědělské povahy“.

| 6) | V čl. 29 odst. 1 se doplňuje nová věta, která zní:
  „Do spolupráce jsou zapojeny alespoň dva subjekty, z nichž alespoň jeden je primárním producentem nebo patří do oblasti zpracovatelského průmyslu.“ |
| --- | --- |

6)

V čl. 29 odst. 1 se doplňuje nová věta, která zní:

„Do spolupráce jsou zapojeny alespoň dva subjekty, z nichž alespoň jeden je primárním producentem nebo patří do oblasti zpracovatelského průmyslu.“

| 7) | V pododdílu 4 „Podmínky pro přechodná opatření“ se vkládá nový článek, který zní:
  „Článek 35a
  Hospodářství procházející restrukturalizací v důsledku reformy společné organizace trhu
  1.   Podpora podle čl. 20 písm. d) bodu iii) pro zemědělská hospodářství procházející v důsledku reformy společné organizace trhu restrukturalizací, včetně diverzifikace zaměřené na nezemědělské činnosti, se poskytuje zemědělcům, jimž se v souladu s nařízením (ES) č. 1782/2003 sníží přímé platby od roku 2010 ve srovnání s rokem 2009 o více než 25 % a kteří předloží podnikatelský plán.
  2.   Plnění podnikatelského plánu uvedeného v odstavci 1 je hodnoceno po dvanácti měsících.
  3.   Podpora se vyplácí formou postupně se snižující paušální částky a pouze v letech 2011, 2012 a 2013. Podpora je omezena na maximální částku stanovenou v příloze I a v žádném případě nepřesáhne výši 50 % ze snížené částky přímých plateb ve srovnání s rokem 2009 v souladu s nařízením (ES) č. 1782/2003.“ |
| --- | --- |

7)

V pododdílu 4 „Podmínky pro přechodná opatření“ se vkládá nový článek, který zní:

„Článek 35a

Hospodářství procházející restrukturalizací v důsledku reformy společné organizace trhu

1.   Podpora podle čl. 20 písm. d) bodu iii) pro zemědělská hospodářství procházející v důsledku reformy společné organizace trhu restrukturalizací, včetně diverzifikace zaměřené na nezemědělské činnosti, se poskytuje zemědělcům, jimž se v souladu s nařízením (ES) č. 1782/2003 sníží přímé platby od roku 2010 ve srovnání s rokem 2009 o více než 25 % a kteří předloží podnikatelský plán.

2.   Plnění podnikatelského plánu uvedeného v odstavci 1 je hodnoceno po dvanácti měsících.

3.   Podpora se vyplácí formou postupně se snižující paušální částky a pouze v letech 2011, 2012 a 2013. Podpora je omezena na maximální částku stanovenou v příloze I a v žádném případě nepřesáhne výši 50 % ze snížené částky přímých plateb ve srovnání s rokem 2009 v souladu s nařízením (ES) č. 1782/2003.“

| 8) | V čl. 39 odst. 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „Členské státy mohou plnění těchto závazků ukončit, aniž by dotyčný příjemce podpory byl povinen již poskytnutou podporu vrátit, pokud:






  a) | je nově zpřístupněna podpora podle nařízení (ES) č. 73/2009, v jejímž rámci jsou uplatňována pravidla mající agroenvironmentální účinky rovnocenné účinkům agroenvironmentálního opatření, jež bylo ukončeno, |
| --- | --- | --- |

8)

V čl. 39 odst. 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Členské státy mohou plnění těchto závazků ukončit, aniž by dotyčný příjemce podpory byl povinen již poskytnutou podporu vrátit, pokud:

a)

je nově zpřístupněna podpora podle nařízení (ES) č. 73/2009, v jejímž rámci jsou uplatňována pravidla mající agroenvironmentální účinky rovnocenné účinkům agroenvironmentálního opatření, jež bylo ukončeno,

| b) | tato podpora není pro dotyčného příjemce z finančního hlediska méně výhodná, |
| --- | --- |

b)

tato podpora není pro dotyčného příjemce z finančního hlediska méně výhodná,

| c) | je dotyčný příjemce o této možnosti informován v době, kdy přijímá své závazky.“ |
| --- | --- |

c)

je dotyčný příjemce o této možnosti informován v době, kdy přijímá své závazky.“

| 9) | V pododdílu 4 „Dodržování norem“ se vkládá nový článek, který zní:
  „Článek 50a
  Hlavní požadavky
  1.   Příjemce plateb podle čl. 36 písm. a) bodu i) a čl. 36 písm. b) bodů i), iv) a v) dodržuje v celém zemědělském podniku povinné požadavky na hospodaření a požadavky týkající se dobrého zemědělského a environmentálního stavu podle článků 5 a 6 a příloh II a III nařízení (ES) č. 73/2009.
  Povinnost dodržovat povinné požadavky na hospodaření a požadavky týkající se dobrého zemědělského a environmentálního stavu uvedená v prvním pododstavci se nepoužije na nezemědělské činnosti v rámci zemědělského podniku ani na nezemědělské oblasti, pro něž se nevyžaduje žádná podpora podle čl. 36 písm. b) bodů i), iv) a v) tohoto nařízení.
  2.   Příslušný vnitrostátní orgán poskytne příjemci, mimo jiné elektronickou cestou, seznam povinných požadavků na hospodaření a požadavků týkajících se dobrého zemědělského a environmentálního stavu, jež mají být dodrženy.“ |
| --- | --- |

9)

V pododdílu 4 „Dodržování norem“ se vkládá nový článek, který zní:

„Článek 50a

Hlavní požadavky

1.   Příjemce plateb podle čl. 36 písm. a) bodu i) a čl. 36 písm. b) bodů i), iv) a v) dodržuje v celém zemědělském podniku povinné požadavky na hospodaření a požadavky týkající se dobrého zemědělského a environmentálního stavu podle článků 5 a 6 a příloh II a III nařízení (ES) č. 73/2009.

Povinnost dodržovat povinné požadavky na hospodaření a požadavky týkající se dobrého zemědělského a environmentálního stavu uvedená v prvním pododstavci se nepoužije na nezemědělské činnosti v rámci zemědělského podniku ani na nezemědělské oblasti, pro něž se nevyžaduje žádná podpora podle čl. 36 písm. b) bodů i), iv) a v) tohoto nařízení.

2.   Příslušný vnitrostátní orgán poskytne příjemci, mimo jiné elektronickou cestou, seznam povinných požadavků na hospodaření a požadavků týkajících se dobrého zemědělského a environmentálního stavu, jež mají být dodrženy.“

| 10) | V článku 50 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   Pokud kdykoliv během daného kalendářního roku (dále jen ‚příslušný kalendářní ro‘k) nejsou dodrženy povinné požadavky na hospodaření a požadavky týkající se dobrého zemědělského a environmentálního stavu a pokud je dané nedodržení důsledkem určitého jednání či opomenutí, jež lze připsat přímo příjemci, který požádal o platbu podle čl. 36 písm. a) bodů i) až v) a čl. 36 písm. b) bodů i), iv) a v) v příslušném kalendářním roce, celková výše těchto poskytnutých plateb nebo plateb, jež mají být poskytnuty příjemci v souvislosti s příslušným kalendářním rokem, se sníží nebo vyloučí podle prováděcích pravidel uvedených v odstavci 4.
  Snížení nebo vyloučení podle prvního podostavce se použije také v případech, kdy kdykoliv během příslušného kalendářního roku nejsou dodrženy minimální požadavky pro použitá hnojiva a přípravky na ochranu rostlin podle čl. 39 odst. 3 a dané nedodržení je důsledkem určitého jednání nebo opomenutí, jež může být přímo přičítáno příjemci, který požádal o platbu podle čl. 36 písm. a) bodu iv).
  První a druhý pododstavec se použijí také v případech, kdy dané nedodržení požadavků je důsledkem určitého jednání nebo opomenutí, jež lze připsat přímo osobě, na kterou je zemědělská půda převáděna nebo od které je půda převáděna.
  Pro účely tohoto odstavce se ‚převodem‘ rozumí jakýkoliv druh transakce, při níž převodce přestává disponovat příslušnou půdou.
  Odchylně od třetího pododstavce, požádala-li osoba, jíž lze přímo přičíst určité jednání nebo opomenutí, o platbu za příslušný kalendářní rok, na celkové částky plateb, které byly nebo mají být této osobě poskytnuty, se uplatní snížení nebo vyloučení.“ |
| --- | --- |

10)

V článku 50 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Pokud kdykoliv během daného kalendářního roku (dále jen ‚příslušný kalendářní ro‘k) nejsou dodrženy povinné požadavky na hospodaření a požadavky týkající se dobrého zemědělského a environmentálního stavu a pokud je dané nedodržení důsledkem určitého jednání či opomenutí, jež lze připsat přímo příjemci, který požádal o platbu podle čl. 36 písm. a) bodů i) až v) a čl. 36 písm. b) bodů i), iv) a v) v příslušném kalendářním roce, celková výše těchto poskytnutých plateb nebo plateb, jež mají být poskytnuty příjemci v souvislosti s příslušným kalendářním rokem, se sníží nebo vyloučí podle prováděcích pravidel uvedených v odstavci 4.

Snížení nebo vyloučení podle prvního podostavce se použije také v případech, kdy kdykoliv během příslušného kalendářního roku nejsou dodrženy minimální požadavky pro použitá hnojiva a přípravky na ochranu rostlin podle čl. 39 odst. 3 a dané nedodržení je důsledkem určitého jednání nebo opomenutí, jež může být přímo přičítáno příjemci, který požádal o platbu podle čl. 36 písm. a) bodu iv).

První a druhý pododstavec se použijí také v případech, kdy dané nedodržení požadavků je důsledkem určitého jednání nebo opomenutí, jež lze připsat přímo osobě, na kterou je zemědělská půda převáděna nebo od které je půda převáděna.

Pro účely tohoto odstavce se ‚převodem‘ rozumí jakýkoliv druh transakce, při níž převodce přestává disponovat příslušnou půdou.

Odchylně od třetího pododstavce, požádala-li osoba, jíž lze přímo přičíst určité jednání nebo opomenutí, o platbu za příslušný kalendářní rok, na celkové částky plateb, které byly nebo mají být této osobě poskytnuty, se uplatní snížení nebo vyloučení.“

| 11) | V článku 51 se odstavec 2 nahrazuje tímto
  „2.   Snížení nebo vyloučení plateb podle odstavce 1 tohoto článku se nevztahuje na standardy, pro něž byl udělen odklad podle čl. 26 odst. 1, v průběhu doby odkladu.
  Aniž je dotčen odstavec 1 a v souladu s podmínkami stanovenými v prováděcích pravidlech uvedených v odstavci 4, se mohou členské státy rozhodnout neuplatnit snížení nebo vyloučení ve výši 100 EUR a méně na příjemce a kalendářní rok.
  Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti podle druhého pododstavce, přijme příslušný orgán v následujícím roce opatření nezbytná pro zajištění toho, že příjemce odstraní zjištěné nedostatky v dodržování požadavků. Zjištěné nedostatky a povinnost přijmout nápravná opatření se oznámí příjemci.“ |
| --- | --- |

11)

V článku 51 se odstavec 2 nahrazuje tímto

„2.   Snížení nebo vyloučení plateb podle odstavce 1 tohoto článku se nevztahuje na standardy, pro něž byl udělen odklad podle čl. 26 odst. 1, v průběhu doby odkladu.

Aniž je dotčen odstavec 1 a v souladu s podmínkami stanovenými v prováděcích pravidlech uvedených v odstavci 4, se mohou členské státy rozhodnout neuplatnit snížení nebo vyloučení ve výši 100 EUR a méně na příjemce a kalendářní rok.

Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti podle druhého pododstavce, přijme příslušný orgán v následujícím roce opatření nezbytná pro zajištění toho, že příjemce odstraní zjištěné nedostatky v dodržování požadavků. Zjištěné nedostatky a povinnost přijmout nápravná opatření se oznámí příjemci.“

| 12) | V článku 51 se odstavec 3 mění takto:






  a) | druhém pododstavci písm. c) se datum „1. ledna 2011“ nahrazuje datem „1. ledna 2013“; |
| --- | --- | --- |

12)

V článku 51 se odstavec 3 mění takto:

a)

druhém pododstavci písm. c) se datum „1. ledna 2011“ nahrazuje datem „1. ledna 2013“;

| b) | ve třetím pododstavci písm. c) se datum „1. ledna 2014“ nahrazuje datem „1. ledna 2016“. |
| --- | --- |

b)

ve třetím pododstavci písm. c) se datum „1. ledna 2014“ nahrazuje datem „1. ledna 2016“.

| 13) | V článku 51 se odstavec 4 nahrazuje tímto
  „4.   Prováděcí pravidla pro snížení a vyloučení se stanoví postupem podle čl. 90 odst. 2. V této souvislosti se zohlední závažnost, rozsah, trvalost a opakování zjištěného nedodržení a dále tato kritéria:






  a) | V případě nedbalosti procento snížení nepřesahuje 5 % a v případě opakovaného nedodržení 15 %.
  V řádně odůvodněných případech mohou členské státy rozhodnout, že vzhledem k závažnosti, rozsahu a trvalosti se případ nedodržení požadavků považuje za méně závažný a snížení se nepoužije. Za méně závažné však nelze pokládat případy nedodržení požadavků, jež představují přímé nebezpečí pro lidské zdraví nebo zdraví zvířat.
  Pokud příjemce neučiní okamžitá nápravná opatření a nezačne opět požadavky dodržovat, přijme příslušný vnitrostátní orgán nezbytná opatření, která mohou být v případě potřeby omezena na správní kontrolu, s cílem zajistit, že příjemce nedostatky zjištěné v dodržování požadavků odstraní. Zjištění méně závažného nedodržení požadavků a povinnost přijmout nápravná opatření se oznámí příjemci. |
| --- | --- | --- |

13)

V článku 51 se odstavec 4 nahrazuje tímto

„4.   Prováděcí pravidla pro snížení a vyloučení se stanoví postupem podle čl. 90 odst. 2. V této souvislosti se zohlední závažnost, rozsah, trvalost a opakování zjištěného nedodržení a dále tato kritéria:

a)

V případě nedbalosti procento snížení nepřesahuje 5 % a v případě opakovaného nedodržení 15 %.

V řádně odůvodněných případech mohou členské státy rozhodnout, že vzhledem k závažnosti, rozsahu a trvalosti se případ nedodržení požadavků považuje za méně závažný a snížení se nepoužije. Za méně závažné však nelze pokládat případy nedodržení požadavků, jež představují přímé nebezpečí pro lidské zdraví nebo zdraví zvířat.

Pokud příjemce neučiní okamžitá nápravná opatření a nezačne opět požadavky dodržovat, přijme příslušný vnitrostátní orgán nezbytná opatření, která mohou být v případě potřeby omezena na správní kontrolu, s cílem zajistit, že příjemce nedostatky zjištěné v dodržování požadavků odstraní. Zjištění méně závažného nedodržení požadavků a povinnost přijmout nápravná opatření se oznámí příjemci.

| b) | V případě úmyslného nedodržení požadavků není procento snížení v zásadě nižší než 20 % a může vést až k úplnému vyloučení z jednoho nebo více režimů podpory a vztahovat se na jeden nebo více kalendářních roků. |
| --- | --- |

b)

V případě úmyslného nedodržení požadavků není procento snížení v zásadě nižší než 20 % a může vést až k úplnému vyloučení z jednoho nebo více režimů podpory a vztahovat se na jeden nebo více kalendářních roků.

| c) | Celková výše snížení a vyloučení za jeden kalendářní rok v žádném případě nepřesáhne celkovou částku uvedenou v čl. 51 odst. 1.“ |
| --- | --- |

c)

Celková výše snížení a vyloučení za jeden kalendářní rok v žádném případě nepřesáhne celkovou částku uvedenou v čl. 51 odst. 1.“

| 14) | V článku 69 se vkládají nové odstavce, které zní:
  „5a.   Částku rovnající se částkám vyplývajícím z uplatňování povinné modulace podle čl. 9 odst. 4 a čl. 10 odst. 3 společně, od roku 2011, s částkami vyplývajícími z použití článku 136 nařízení (ES) č. 73/2009 vynaloží členské státy výhradně v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2015 jako podporu Společenství podle současných programů pro rozvoj venkova na druhy operací uvedené v článku 16a tohoto nařízení.
  Pro nové členské státy vymezené v čl. 2 písm. g) nařízení (ES) č. 73/2009 je obdobím uvedeným v prvním pododstavci období od 1. ledna 2013 do 31, prosince 2015.
  První dva pododstavce se nevztahují na Bulharsko a Rumunsko.
  5b.   Pokud je při uzavření programu skutečná částka příspěvku Společenství vynaložená na operace uvedené v odstavci 5a tohoto článku nižší než částka uvedená v odstavci 5a tohoto článku, uhradí členský stát do souhrnného rozpočtu Evropské unie rozdíl až do částky, o kterou byly překročeny celkové příděly dostupné pro jiné operace než ty, které jsou uvedeny v článku 16a.
  5c.   Částky uvedené v odstavci 5a tohoto článku se pro účely článku 25 nařízení (ES) č. 1290/2005 nezohledňují.“ |
| --- | --- |

14)

V článku 69 se vkládají nové odstavce, které zní:

„5a.   Částku rovnající se částkám vyplývajícím z uplatňování povinné modulace podle čl. 9 odst. 4 a čl. 10 odst. 3 společně, od roku 2011, s částkami vyplývajícími z použití článku 136 nařízení (ES) č. 73/2009 vynaloží členské státy výhradně v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2015 jako podporu Společenství podle současných programů pro rozvoj venkova na druhy operací uvedené v článku 16a tohoto nařízení.

Pro nové členské státy vymezené v čl. 2 písm. g) nařízení (ES) č. 73/2009 je obdobím uvedeným v prvním pododstavci období od 1. ledna 2013 do 31, prosince 2015.

První dva pododstavce se nevztahují na Bulharsko a Rumunsko.

5b.   Pokud je při uzavření programu skutečná částka příspěvku Společenství vynaložená na operace uvedené v odstavci 5a tohoto článku nižší než částka uvedená v odstavci 5a tohoto článku, uhradí členský stát do souhrnného rozpočtu Evropské unie rozdíl až do částky, o kterou byly překročeny celkové příděly dostupné pro jiné operace než ty, které jsou uvedeny v článku 16a.

5c.   Částky uvedené v odstavci 5a tohoto článku se pro účely článku 25 nařízení (ES) č. 1290/2005 nezohledňují.“

| 15) | V čl. 70 odst. 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
  „Aniž jsou dotčeny limity uvedené v odstavci 3, může být příspěvek z EZFRV zvýšen na 90 % v případě konvergenčních regionů a na 75 % v případě nekonvergenčních regionů pro druhy operací uvedených v článku 16a tohoto nařízení, a to až do částky vyplývající z uplatňování povinné modulace podle čl. 9 odst. 4 a čl. 10 odst. 3 společně, od roku 2001, s částkami vyplývajícími z použití článku 136 nařízení (ES) č. 73/2009.“ |
| --- | --- |

15)

V čl. 70 odst. 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Aniž jsou dotčeny limity uvedené v odstavci 3, může být příspěvek z EZFRV zvýšen na 90 % v případě konvergenčních regionů a na 75 % v případě nekonvergenčních regionů pro druhy operací uvedených v článku 16a tohoto nařízení, a to až do částky vyplývající z uplatňování povinné modulace podle čl. 9 odst. 4 a čl. 10 odst. 3 společně, od roku 2001, s částkami vyplývajícími z použití článku 136 nařízení (ES) č. 73/2009.“

| 16) | V čl. 78 se písmeno f) nahrazuje tímto:






  „f) | projednává a schvaluje všechny zásadní návrhy na změny programů pro rozvoj venkova.“ |
| --- | --- | --- |

16)

V čl. 78 se písmeno f) nahrazuje tímto:

„f)

projednává a schvaluje všechny zásadní návrhy na změny programů pro rozvoj venkova.“

| 17) | V čl. 88 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
  „Aniž je dotčen článek 89 tohoto nařízení, nevztahují se články 87, 88 a 89 Smlouvy na platby učiněné členskými státy v souladu s tímto nařízením v rámci oblasti působnosti článku 36 Smlouvy.“ |
| --- | --- |

17)

V čl. 88 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Aniž je dotčen článek 89 tohoto nařízení, nevztahují se články 87, 88 a 89 Smlouvy na platby učiněné členskými státy v souladu s tímto nařízením v rámci oblasti působnosti článku 36 Smlouvy.“

| 18) | V názvu přílohy a v ustanoveních čl. 22 odst. 2, čl. 23 odst. 6, čl. 24 odst. 2, čl. 26 odst. 2, čl. 27 odst. 3, čl. 28 odst. 2, čl. 31 odst. 2, čl. 32 odst. 2, článku 33, čl. 34 odst. 3, čl. 35 odst. 2, čl. 37 odst. 3, čl. 38 odst. 2, čl. 39 odst. 4, čl. 40 odst. 3, čl. 43 odst. 4, čl. 44 odst. 4, čl. 45 odst. 3, článku 46, čl. 47 odst. 2, čl. 88 odst. 2, čl. 88 odst. 4 a čl. 88 odst. 6 se slovo „příloha“ v příslušném mluvnickém tvaru nahrazuje slovem „příloha I“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru. |
| --- | --- |

18)

V názvu přílohy a v ustanoveních čl. 22 odst. 2, čl. 23 odst. 6, čl. 24 odst. 2, čl. 26 odst. 2, čl. 27 odst. 3, čl. 28 odst. 2, čl. 31 odst. 2, čl. 32 odst. 2, článku 33, čl. 34 odst. 3, čl. 35 odst. 2, čl. 37 odst. 3, čl. 38 odst. 2, čl. 39 odst. 4, čl. 40 odst. 3, čl. 43 odst. 4, čl. 44 odst. 4, čl. 45 odst. 3, článku 46, čl. 47 odst. 2, čl. 88 odst. 2, čl. 88 odst. 4 a čl. 88 odst. 6 se slovo „příloha“ v příslušném mluvnickém tvaru nahrazuje slovem „příloha I“ v odpovídajícím mluvnickém tvaru.

| 19) | Příloha se mění takto:






  a) | Částka v eurech určená na „podporu pro zahájení činnosti“ podle čl. 22 odst. 2 uvedená ve třetím sloupci prvního řádku se nahrazuje touto:
  „70 000“; |
| --- | --- | --- |

19)

Příloha se mění takto:

a)

Částka v eurech určená na „podporu pro zahájení činnosti“ podle čl. 22 odst. 2 uvedená ve třetím sloupci prvního řádku se nahrazuje touto:

„70 000“;

| b) | Za jedenáctý řádek týkající se podpory pro seskupení producentů podle čl. 35 odst. 2 se vkládá následující řádek:








  „Čl. 35a odst. 3 | Maximální částka podpory na restrukturalizaci v důsledku reformy společné organizace trhu | | Na hospodářství |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4 500
  3 000
  1 500 | v roce 2011
  v roce 2012
  v roce 2013“; |

b)

Za jedenáctý řádek týkající se podpory pro seskupení producentů podle čl. 35 odst. 2 se vkládá následující řádek:

„Čl. 35a odst. 3

Maximální částka podpory na restrukturalizaci v důsledku reformy společné organizace trhu

Na hospodářství

4 500

3 000

1 500

v roce 2011

v roce 2012

v roce 2013“;

| c) | Poznámka pod čarou „*“ se nahrazuje tímto:






  „* | Podporu pro zahájení činnosti lze poskytovat formou jednorázové prémie do maximální výše 40 000 EUR nebo formou úrokové subvence, jejíž kapitalizovaná hodnota nesmí přesáhnout 40 000 EUR. V případě kombinace obou druhů podpor nesmí maximální částka přesáhnout 70 000 EUR.“; |
| --- | --- | --- |

c)

Poznámka pod čarou „*“ se nahrazuje tímto:

„*

Podporu pro zahájení činnosti lze poskytovat formou jednorázové prémie do maximální výše 40 000 EUR nebo formou úrokové subvence, jejíž kapitalizovaná hodnota nesmí přesáhnout 40 000 EUR. V případě kombinace obou druhů podpor nesmí maximální částka přesáhnout 70 000 EUR.“;

| d) | Poznámka pod čarou „****“ se nahrazuje tímto:






  „**** | Tyto částky mohou být pro druhy operací uvedené v článku 16a a v jiných výjimečných případech zvýšeny s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem, které musí být zdůvodněny v programech pro rozvoj venkova.“ |
| --- | --- | --- |

d)

Poznámka pod čarou „****“ se nahrazuje tímto:

„****

Tyto částky mohou být pro druhy operací uvedené v článku 16a a v jiných výjimečných případech zvýšeny s přihlédnutím ke zvláštním okolnostem, které musí být zdůvodněny v programech pro rozvoj venkova.“

| 20) | Doplňuje se nová příloha, jejíž znění je uvedeno v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

20)

Doplňuje se nová příloha, jejíž znění je uvedeno v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2009 s výjimkou čl. 1 bodů 10, 11 a 13, které se použijí ode dne 1. ledna 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. ledna 2009.

Za Radu

předseda

P. GANDALOVIČ

---

(1)  Stanovisko ze dne 19. listopadu 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Stanovisko ze dne 23. října 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Stanovisko vydané po nepovinné konzultaci.

2

(3)  Stanovisko ze dne 8. října 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Stanovisko vydané po nepovinné konzultaci.

3

(4)  Přijatý rozhodnutím Rady 2002/358/ES (Úř. věst. L 130, 15.5.2002, s. 1).

4

(5)  Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1

6

(7)  Úř. věst. L 55, 25.2.2006, s. 20.

7

(8)  Viz strana 16 v tomto čísle Uředního věstníku.

8

(9)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16“.

10

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA II

Orientační seznam druhů operací a možných účinků souvisejících s prioritami podle článku 16a

| Priorita: Přizpůsobení se změně klimatu a její zmírnění |
| --- |
| Druhy operací | Články a opatření | Možné účinky |
| Zlepšit účinnost používání dusíkatých hnojiv (např. snížené používání, vybavení, přesné zemědělství), zlepšení skladování statkových hnojiv | Článek 26: modernizace zemědělských podniků
  Článek 39: agroenvironmentální platby | Snížení emisí methanu (CH4) a oxidu dusného (N2O) |
| Zvýšení energetické účinnosti (např. použití stavebních materiálů, které snižují tepelné ztráty) | Článek 26: modernizace zemědělských podniků
  Článek 28: přidání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům
  Článek 29: spolupráce na nových produktech, postupech a technologiích | Snížení emisí oxidu uhličitého (CO2) úsporami energie |
| Mechanismy pro předcházení nepříznivým dopadům mimořádných klimatických událostí (např. instalace sítí zajišťujících ochranu proti škodám v důsledku krupobití) | Článek 26: modernizace zemědělských podniků | Snížení nepříznivých dopadů mimořádných povětrnostních událostí na potenciál zemědělské produkce |
| Postupy hospodaření s půdou (např. metody orby, meziplodiny, střídání plodin) | Článek 39: agroenvironmentální platby | Snížení koncentrace oxidu dusného (N2O); ukládání oxidu uhličitého;
  přizpůsobení se dopadům změny klimatu na půdu |
| Změna využívání půdy (např. přeměna orné půdy na pastviny, trvalé vynětí půdy z produkce) | Článek 39: agroenvironmentální platby
  Článek 41: neproduktivní investice | Snížení koncentrace oxidu dusného (N2O); ukládání oxidu uhličitého; |
| Extenzifikace chovu hospodářských zvířat (např. snížení intenzity chovu) a hospodaření s travními porosty | Článek 39: agroenvironmentální platby | Snížení koncentrace methanu (CH4) a emisí oxidu dusného (N2O) |
| Zalesňování, zavedení zemědělsko-lesnických systémů | Články 43 a 45: první zalesnění zemědělské a nezemědělské půdy
  Článek 44: první zavádění zemědělsko-lesnických systémů na zemědělské půdě | Snížení koncentrace oxidu dusného (N2O); ukládání oxidu uhličitého; |
| Opatření pro předcházení povodním a jejich zvládání (např. projekty týkající se pobřežní a vnitrozemské ochrany před povodněmi) | Článek 20: obnova potenciálu zemědělské produkce poškozeného přírodními katastrofami a zavádění vhodných preventivních opatření | Snížení nepříznivých dopadů mimořádných povětrnostních událostí v souvislosti se změnou klimatu na potenciál zemědělské produkce |
| Vzdělávání a využívání poradenských služeb pro zemědělství v souvislosti se změnou klimatu | Článek 21: odborné vzdělávání a informační akce
  Článek 24: využívání poradenských služeb
  Článek 58: vzdělávání a informace | Poskytování vzdělávání a poradenství pro zemědělce s cílem snížit emise skleníkových plynů a přizpůsobit se změně klimatu |
| Opatření pro předcházení lesním požárům a klimatickým přírodním katastrofám | Článek 48: obnova lesního potenciálu a zavádění preventivních opatření | Ukládání oxidu uhličitého v lesích a zabránění emisím oxidu uhličitého (CO2) Snížení nepříznivých dopadů změny klimatu na lesy |
| Přechod k odolnějším typům lesa | Článek 47: lesnicko-environmentální platby
  Článek 49: neproduktivní investice | Snížení nepříznivých dopadů změny klimatu na lesy |
| Priorita: Obnovitelné zdroje energie |
| Druhy operací | Články a opatření | Možné účinky |
| Výroba bioplynu z organického odpadu (v zemědělské a místní produkci) | Článek 26: modernizace zemědělských podniků
  Článek 53: diverzifikace činností nezemědělské povahy | Nahrazení fosilních paliv; snížení koncentrace methanu (CH4) |
| Trvalé energetické plodiny (rychle rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích a bylinný travní porost) | Článek 26: modernizace zemědělských podniků | Nahrazení fosilních paliv; ukládání oxidu uhličitého; snížení koncentrace oxidu dusného (N2O) |
| Zpracování zemědělské/lesní biomasy na výrobu obnovitelné energie | Článek 26: modernizace zemědělských podniků
  Článek 28: přidání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům
  Článek 29: spolupráce při vývoji nových produktů, postupů a technologií v zemědělství, potravinářství a lesnictví
  Článek 53: diverzifikace činností nezemědělské povahy
  Článek 54: podpora zakládání podniků a jejich rozvoje | Nahrazení fosilních paliv |
| Zařízení/infrastruktura na výrobu obnovitelné energie z biomasy a z jiných obnovitelných zdrojů (sluneční, větrná a geotermální energie) | Článek 53: diverzifikace činností nezemědělské povahy
  Článek 54: podpora zakládání podniků a jejich rozvoje
  Článek 56: základní služby pro hospodářství a obyvatelstvo venkova
  Článek 30: infrastruktura související s rozvojem a přizpůsobením zemědělství a lesnictví | Nahrazení fosilních paliv |
| Informace a šíření znalostí v souvislosti s obnovitelnými zdroji energie | Článek 21: odborné vzdělávání a informační akce
  Článek 58: vzdělávání a informace | Zvyšování informovanosti a znalostí, a nepřímo účinnosti jiných operací souvisejících s obnovitelnými zdroji energie |
| Priorita: Vodní hospodářství |
| Druhy operací | Články a opatření | Možné účinky |
| Technologie na úsporu vody (např. účinné zavlažovací systémy)
  Retence vody (i v záplavových oblastech)
  Metody produkce úsporné z hlediska vody (např. upravená skladba plodin) | Článek 26: modernizace zemědělských podniků
  Článek 30: infrastruktura
  Článek 28: přidání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům
  Článek 39: agroenvironmentální platby | Zlepšení schopnosti účinnějšího využívání vody a schopnosti retence vody |
| Obnova mokřadů
  Přeměna zemědělské půdy na mokřiny | Článek 41: neproduktivní investice
  Článek 39: agroenvironmentální platby
  Článek 38: platby Natura 2000 | Zachování vysoce hodnotných vodních útvarů; ochrana a zlepšení kvality vody |
| Přeměna zemědělské půdy na lesnické/zemědělsko-lesnické systémy | Články 43 a 45: první zalesnění zemědělské a nezemědělské půdy | Ochrana a zlepšení kvality vody |
| Čistírny odpadních vod v zemědělských podnicích a v procesu zpracování a uvádění na trh | Článek 26: modernizace zemědělských podniků
  Článek 28: přidání hodnoty zemědělské půdě a lesnickým produktům | Zlepšení schopnosti účinnějšího využívání vody |
| Rozvoj polopřírodních vodních útvarů
  Vytvoření přírodních bank
  Meandry řek | Článek 39: agroenvironmentální platby
  Článek 57: ochrana a rozvoj dědictví venkova | Zachování vysoce hodnotných vodních útvarů; ochrana a zlepšení kvality vody |
| Postupy hospodaření s půdou (např. meziplodiny, ekologické zemědělství, přeměna orné půdy na stálé pastviny) | Článek 39: agroenvironmentální platby | Příspěvek ke snížení úniků různých látek do vody, včetně fosforu |
| Informace a šíření znalostí v souvislosti s hospodařením s vodními zdroji | Článek 21: odborné vzdělávání a informační akce
  Článek 58: vzdělávání a informace | Zvyšování informovanosti a znalostí, a nepřímo účinnosti jiných operací souvisejících s hospodařením s vodními zdroji |
| Priorita: Biologická rozmanitost |
| Druhy operací | Články a opatření | Možné účinky |
| Nepoužívání hnojiv a pesticidů na zemědělské půdě s vysokou přírodní hodnotou
  Extenzivní formy chovu hospodářských zvířat
  Integrovaná a ekologická produkce | Článek 39: agroenvironmentální platby | Zachování druhově bohatých typů vegetace, ochrana a zachování travních porostů |
| Trvalé polní meze a břehy vodních útvarů a biologicky aktivní vrstvy (biobeds)
  Vypracování plánů řízení Natury 2000
  Tvorba a správa biotopů/stanovišť uvnitř lokalit Natury 2000 a mimo ně
  Změna využívání půdy (řízení extenzivních travních porostů, přeměna orné půdy na stálé pastviny, dlouhodobé vynětí půdy z produkce)
  Obhospodařování trvalých kultur s vysokou přírodní hodnotou
  Zakládání a ochrana lučních sadů | Články 38 a 46: platby v rámci Natury 2000
  Článek 39: agroenvironmentální platby
  Článek 41: neproduktivní investice
  Článek 47: lesnicko-environmentální platby
  Článek 57: ochrana a rozvoj dědictví venkova | Ochrana ptáků a dalších volně žijících živočichů a zlepšená síť biotopů; snížení pronikání škodlivých látek do sousedících stanovišť zachování chráněných živočichů a rostlin |
| Zachování genetické rozmanitosti | Článek 39: agroenvironmentální platby | Zachovaná genetická rozmanitost |
| Informace a šíření znalostí v souvislosti s biologickou rozmanitostí | Článek 21: odborné vzdělávání a informační akce
  Článek 58: vzdělávání a informace | Zvyšování informovanosti a znalostí, a nepřímo účinnosti jiných operací souvisejících s biologickou rozmanitostí |
| Priorita: Opatření přispívající k restrukturalizaci odvětví mléka a mléčných výrobků |
| Druhy operací | Články a opatření | Možné účinky |
| Podpora investic v souvislosti s produkcí mléka | Článek 26: modernizace zemědělských podniků | Zlepšení konkurenceschopnosti odvětví mléka a mléčných výrobků |
| Zlepšení v oblasti zpracování mléka a jeho uvádění na trh | Článek 28: přidání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům | Zlepšení konkurenceschopnosti odvětví mléka a mléčných výrobků |
| Inovace v odvětví mléka a mléčných výrobků | Článek 29: spolupráce za účelem vývoje nových produktů, postupů a technologií | Zlepšení konkurenceschopnosti odvětví mléka a mléčných výrobků |
| Prémie na pastviny a extenzivní živočišnou výrobu; ekologická produkce v souvislosti s produkcí mléka; prémie na stálé pastviny ve znevýhodněných oblastech; prémie na pastvu | Článek 39: agroenvironmentální platby | Zvýšení kladný vliv odvětví mléka a mléčných výrobků na životní prostředí |
| Priorita: Inovativní přístupy k prioritám uvedeným v čl. 16a odst. 1 písm. a), b), c) a d) |
| Inovativní operace týkající se zmírňování změny klimatu a opatření k přizpůsobení se této změně | Článek 29: spolupráce za účelem vývoje nových produktů, postupů a technologií | Snížení emisí skleníkových plynů a přizpůsobení zemědělství změně klimatu |
| Inovativní operace na podporu rozvoje obnovitelných zdrojů energie | Článek 29: spolupráce za účelem vývoje nových produktů, postupů a technologií | Nahrazení fosilních paliv a snížení emisí skleníkových plynů |
| Inovativní operace za účelem zlepšení vodního hospodářství | Článek 29: spolupráce za účelem vývoje nových produktů, postupů a technologií | Zlepšení schopnosti účinnějšího využívání vody a zlepšení kvality vody |
| Inovativní operace na podporu zachování biologické rozmanitosti | Článek 29: spolupráce za účelem vývoje nových produktů, postupů a technologií | Zastavení úbytku biologické rozmanitosti“ |

Priorita: Přizpůsobení se změně klimatu a její zmírnění

Druhy operací

Články a opatření

Možné účinky

Zlepšit účinnost používání dusíkatých hnojiv (např. snížené používání, vybavení, přesné zemědělství), zlepšení skladování statkových hnojiv

Článek 26: modernizace zemědělských podniků

Článek 39: agroenvironmentální platby

Snížení emisí methanu (CH4) a oxidu dusného (N2O)

Zvýšení energetické účinnosti (např. použití stavebních materiálů, které snižují tepelné ztráty)

Článek 26: modernizace zemědělských podniků

Článek 28: přidání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům

Článek 29: spolupráce na nových produktech, postupech a technologiích

Snížení emisí oxidu uhličitého (CO2) úsporami energie

Mechanismy pro předcházení nepříznivým dopadům mimořádných klimatických událostí (např. instalace sítí zajišťujících ochranu proti škodám v důsledku krupobití)

Článek 26: modernizace zemědělských podniků

Snížení nepříznivých dopadů mimořádných povětrnostních událostí na potenciál zemědělské produkce

Postupy hospodaření s půdou (např. metody orby, meziplodiny, střídání plodin)

Článek 39: agroenvironmentální platby

Snížení koncentrace oxidu dusného (N2O); ukládání oxidu uhličitého;

přizpůsobení se dopadům změny klimatu na půdu

Změna využívání půdy (např. přeměna orné půdy na pastviny, trvalé vynětí půdy z produkce)

Článek 39: agroenvironmentální platby

Článek 41: neproduktivní investice

Snížení koncentrace oxidu dusného (N2O); ukládání oxidu uhličitého;

Extenzifikace chovu hospodářských zvířat (např. snížení intenzity chovu) a hospodaření s travními porosty

Článek 39: agroenvironmentální platby

Snížení koncentrace methanu (CH4) a emisí oxidu dusného (N2O)

Zalesňování, zavedení zemědělsko-lesnických systémů

Články 43 a 45: první zalesnění zemědělské a nezemědělské půdy

Článek 44: první zavádění zemědělsko-lesnických systémů na zemědělské půdě

Snížení koncentrace oxidu dusného (N2O); ukládání oxidu uhličitého;

Opatření pro předcházení povodním a jejich zvládání (např. projekty týkající se pobřežní a vnitrozemské ochrany před povodněmi)

Článek 20: obnova potenciálu zemědělské produkce poškozeného přírodními katastrofami a zavádění vhodných preventivních opatření

Snížení nepříznivých dopadů mimořádných povětrnostních událostí v souvislosti se změnou klimatu na potenciál zemědělské produkce

Vzdělávání a využívání poradenských služeb pro zemědělství v souvislosti se změnou klimatu

Článek 21: odborné vzdělávání a informační akce

Článek 24: využívání poradenských služeb

Článek 58: vzdělávání a informace

Poskytování vzdělávání a poradenství pro zemědělce s cílem snížit emise skleníkových plynů a přizpůsobit se změně klimatu

Opatření pro předcházení lesním požárům a klimatickým přírodním katastrofám

Článek 48: obnova lesního potenciálu a zavádění preventivních opatření

Ukládání oxidu uhličitého v lesích a zabránění emisím oxidu uhličitého (CO2) Snížení nepříznivých dopadů změny klimatu na lesy

Přechod k odolnějším typům lesa

Článek 47: lesnicko-environmentální platby

Článek 49: neproduktivní investice

Snížení nepříznivých dopadů změny klimatu na lesy

Priorita: Obnovitelné zdroje energie

Druhy operací

Články a opatření

Možné účinky

Výroba bioplynu z organického odpadu (v zemědělské a místní produkci)

Článek 26: modernizace zemědělských podniků

Článek 53: diverzifikace činností nezemědělské povahy

Nahrazení fosilních paliv; snížení koncentrace methanu (CH4)

Trvalé energetické plodiny (rychle rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích a bylinný travní porost)

Článek 26: modernizace zemědělských podniků

Nahrazení fosilních paliv; ukládání oxidu uhličitého; snížení koncentrace oxidu dusného (N2O)

Zpracování zemědělské/lesní biomasy na výrobu obnovitelné energie

Článek 26: modernizace zemědělských podniků

Článek 28: přidání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům

Článek 29: spolupráce při vývoji nových produktů, postupů a technologií v zemědělství, potravinářství a lesnictví

Článek 53: diverzifikace činností nezemědělské povahy

Článek 54: podpora zakládání podniků a jejich rozvoje

Nahrazení fosilních paliv

Zařízení/infrastruktura na výrobu obnovitelné energie z biomasy a z jiných obnovitelných zdrojů (sluneční, větrná a geotermální energie)

Článek 53: diverzifikace činností nezemědělské povahy

Článek 54: podpora zakládání podniků a jejich rozvoje

Článek 56: základní služby pro hospodářství a obyvatelstvo venkova

Článek 30: infrastruktura související s rozvojem a přizpůsobením zemědělství a lesnictví

Nahrazení fosilních paliv

Informace a šíření znalostí v souvislosti s obnovitelnými zdroji energie

Článek 21: odborné vzdělávání a informační akce

Článek 58: vzdělávání a informace

Zvyšování informovanosti a znalostí, a nepřímo účinnosti jiných operací souvisejících s obnovitelnými zdroji energie

Priorita: Vodní hospodářství

Druhy operací

Články a opatření

Možné účinky

Technologie na úsporu vody (např. účinné zavlažovací systémy)

Retence vody (i v záplavových oblastech)

Metody produkce úsporné z hlediska vody (např. upravená skladba plodin)

Článek 26: modernizace zemědělských podniků

Článek 30: infrastruktura

Článek 28: přidání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům

Článek 39: agroenvironmentální platby

Zlepšení schopnosti účinnějšího využívání vody a schopnosti retence vody

Obnova mokřadů

Přeměna zemědělské půdy na mokřiny

Článek 41: neproduktivní investice

Článek 39: agroenvironmentální platby

Článek 38: platby Natura 2000

Zachování vysoce hodnotných vodních útvarů; ochrana a zlepšení kvality vody

Přeměna zemědělské půdy na lesnické/zemědělsko-lesnické systémy

Články 43 a 45: první zalesnění zemědělské a nezemědělské půdy

Ochrana a zlepšení kvality vody

Čistírny odpadních vod v zemědělských podnicích a v procesu zpracování a uvádění na trh

Článek 26: modernizace zemědělských podniků

Článek 28: přidání hodnoty zemědělské půdě a lesnickým produktům

Zlepšení schopnosti účinnějšího využívání vody

Rozvoj polopřírodních vodních útvarů

Vytvoření přírodních bank

Meandry řek

Článek 39: agroenvironmentální platby

Článek 57: ochrana a rozvoj dědictví venkova

Zachování vysoce hodnotných vodních útvarů; ochrana a zlepšení kvality vody

Postupy hospodaření s půdou (např. meziplodiny, ekologické zemědělství, přeměna orné půdy na stálé pastviny)

Článek 39: agroenvironmentální platby

Příspěvek ke snížení úniků různých látek do vody, včetně fosforu

Informace a šíření znalostí v souvislosti s hospodařením s vodními zdroji

Článek 21: odborné vzdělávání a informační akce

Článek 58: vzdělávání a informace

Zvyšování informovanosti a znalostí, a nepřímo účinnosti jiných operací souvisejících s hospodařením s vodními zdroji

Priorita: Biologická rozmanitost

Druhy operací

Články a opatření

Možné účinky

Nepoužívání hnojiv a pesticidů na zemědělské půdě s vysokou přírodní hodnotou

Extenzivní formy chovu hospodářských zvířat

Integrovaná a ekologická produkce

Článek 39: agroenvironmentální platby

Zachování druhově bohatých typů vegetace, ochrana a zachování travních porostů

Trvalé polní meze a břehy vodních útvarů a biologicky aktivní vrstvy (biobeds)

Vypracování plánů řízení Natury 2000

Tvorba a správa biotopů/stanovišť uvnitř lokalit Natury 2000 a mimo ně

Změna využívání půdy (řízení extenzivních travních porostů, přeměna orné půdy na stálé pastviny, dlouhodobé vynětí půdy z produkce)

Obhospodařování trvalých kultur s vysokou přírodní hodnotou

Zakládání a ochrana lučních sadů

Články 38 a 46: platby v rámci Natury 2000

Článek 39: agroenvironmentální platby

Článek 41: neproduktivní investice

Článek 47: lesnicko-environmentální platby

Článek 57: ochrana a rozvoj dědictví venkova

Ochrana ptáků a dalších volně žijících živočichů a zlepšená síť biotopů; snížení pronikání škodlivých látek do sousedících stanovišť zachování chráněných živočichů a rostlin

Zachování genetické rozmanitosti

Článek 39: agroenvironmentální platby

Zachovaná genetická rozmanitost

Informace a šíření znalostí v souvislosti s biologickou rozmanitostí

Článek 21: odborné vzdělávání a informační akce

Článek 58: vzdělávání a informace

Zvyšování informovanosti a znalostí, a nepřímo účinnosti jiných operací souvisejících s biologickou rozmanitostí

Priorita: Opatření přispívající k restrukturalizaci odvětví mléka a mléčných výrobků

Druhy operací

Články a opatření

Možné účinky

Podpora investic v souvislosti s produkcí mléka

Článek 26: modernizace zemědělských podniků

Zlepšení konkurenceschopnosti odvětví mléka a mléčných výrobků

Zlepšení v oblasti zpracování mléka a jeho uvádění na trh

Článek 28: přidání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům

Zlepšení konkurenceschopnosti odvětví mléka a mléčných výrobků

Inovace v odvětví mléka a mléčných výrobků

Článek 29: spolupráce za účelem vývoje nových produktů, postupů a technologií

Zlepšení konkurenceschopnosti odvětví mléka a mléčných výrobků

Prémie na pastviny a extenzivní živočišnou výrobu; ekologická produkce v souvislosti s produkcí mléka; prémie na stálé pastviny ve znevýhodněných oblastech; prémie na pastvu

Článek 39: agroenvironmentální platby

Zvýšení kladný vliv odvětví mléka a mléčných výrobků na životní prostředí

Priorita: Inovativní přístupy k prioritám uvedeným v čl. 16a odst. 1 písm. a), b), c) a d)

Inovativní operace týkající se zmírňování změny klimatu a opatření k přizpůsobení se této změně

Článek 29: spolupráce za účelem vývoje nových produktů, postupů a technologií

Snížení emisí skleníkových plynů a přizpůsobení zemědělství změně klimatu

Inovativní operace na podporu rozvoje obnovitelných zdrojů energie

Článek 29: spolupráce za účelem vývoje nových produktů, postupů a technologií

Nahrazení fosilních paliv a snížení emisí skleníkových plynů

Inovativní operace za účelem zlepšení vodního hospodářství

Článek 29: spolupráce za účelem vývoje nových produktů, postupů a technologií

Zlepšení schopnosti účinnějšího využívání vody a zlepšení kvality vody

Inovativní operace na podporu zachování biologické rozmanitosti

Článek 29: spolupráce za účelem vývoje nových produktů, postupů a technologií

Zastavení úbytku biologické rozmanitosti“

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Rada

| 31.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 30/112 |
| --- | --- | --- | --- |

31.1.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 30/112

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 19. ledna 2009,

kterým se mění rozhodnutí 2006/144/ES o strategických směrech Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007 až 2013)

(2009/61/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rada rozhodnutím 2006/144/ES (2) přijala strategické směry Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007 až 2013) (dále jen „strategické směry Společenství“). |
| --- | --- |

(1)

Rada rozhodnutím 2006/144/ES (2) přijala strategické směry Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007 až 2013) (dále jen „strategické směry Společenství“).

| (2) | Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (3) stanoví, že strategické směry Společenství mohou být přezkoumány s cílem zohlednit významné změny priorit Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (3) stanoví, že strategické směry Společenství mohou být přezkoumány s cílem zohlednit významné změny priorit Společenství.

| (3) | Při hodnocení provádění reformy společné zemědělské politiky z roku 2003 byly za hlavní nové výzvy pro evropské zemědělství označeny změna klimatu, obnovitelné zdroje energie, vodní hospodářství, biologická rozmanitost a restrukturalizace odvětví mléka a mléčných výrobků. Cíle spojené s těmito prioritami by měly být v programech pro rozvoj venkova schválených v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1698/2005 posíleny. |
| --- | --- |

(3)

Při hodnocení provádění reformy společné zemědělské politiky z roku 2003 byly za hlavní nové výzvy pro evropské zemědělství označeny změna klimatu, obnovitelné zdroje energie, vodní hospodářství, biologická rozmanitost a restrukturalizace odvětví mléka a mléčných výrobků. Cíle spojené s těmito prioritami by měly být v programech pro rozvoj venkova schválených v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1698/2005 posíleny.

| (4) | Strategické směry Společenství by měly určit oblasti důležité pro provádění revidovaných priorit Společenství spojených se změnou klimatu, obnovitelnými zdroji energie, vodním hospodářstvím, biologickou rozmanitostí a restrukturalizací odvětví mléka a mléčných výrobků. |
| --- | --- |

(4)

Strategické směry Společenství by měly určit oblasti důležité pro provádění revidovaných priorit Společenství spojených se změnou klimatu, obnovitelnými zdroji energie, vodním hospodářstvím, biologickou rozmanitostí a restrukturalizací odvětví mléka a mléčných výrobků.

| (5) | Účinnost činností souvisejících s prioritami spojenými se změnou klimatu, obnovitelnými zdroji energie, vodním hospodářstvím a biologickou rozmanitostí by měla být zvýšena prostřednictvím inovací. V této souvislosti může podpora inovací přispět k plnění cílů zejména vývojem nových technologií, produktů a postupů. |
| --- | --- |

(5)

Účinnost činností souvisejících s prioritami spojenými se změnou klimatu, obnovitelnými zdroji energie, vodním hospodářstvím a biologickou rozmanitostí by měla být zvýšena prostřednictvím inovací. V této souvislosti může podpora inovací přispět k plnění cílů zejména vývojem nových technologií, produktů a postupů.

| (6) | Na základě přezkumu strategických směrů Společenství by měl každý členský stát zrevidovat svůj národní strategický plán, jakožto referenční rámec pro revizi programů pro rozvoj venkova. |
| --- | --- |

(6)

Na základě přezkumu strategických směrů Společenství by měl každý členský stát zrevidovat svůj národní strategický plán, jakožto referenční rámec pro revizi programů pro rozvoj venkova.

| (7) | Rozhodnutí 2006/144/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí 2006/144/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

Rozhodnutí 2006/144/ES se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

V Bruselu dne 19. ledna 2009.

Za Radu

předseda

P. GANDALOVIČ

---

(1)  Stanovisko ze dne 19. listopadu 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Úř. věst. L 55, 25.2.2006, s. 20.

2

(3)  Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

Strategické směry Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007 až 2013) stanovené v příloze rozhodnutí 2006/144/ES se mění takto:

| 1) | v části 2 se doplňuje nový bod, který zní:
  „2.5   Plnění nových úkolů
  Jako součást přezkumu reforem zavedených v roce 2003 byla rovněž vyhodnocena rovnováha mezi výdaji na přímé platby v rámci prvního pilíře SZP a financováním politiky rozvoje venkova. Protože je souhrnný rozpočet SZP stanoven do roku 2013, může se dodatečné financování rozvoje venkova uskutečnit pouze zvýšením povinné modulace. Dodatečné financování je potřebné pro posílení úsilí, pokud jde o priority Společenství v oblasti změn klimatu, obnovitelných zdrojů energie, vodního hospodářství, biologické rozmanitosti (včetně související podpory inovací) a restrukturalizace odvětví mléka a mléčných výrobků:






  i) | Klima a energie se staly prioritami, neboť EU přejímá vedení v budování celosvětové nízkouhlíkové ekonomiky. V březnu roku 2007 přijala Evropská rada závěry (1) týkající se snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 nejméně o 20 % ve srovnání s rokem 1990 (30 % jako součást mezinárodní dohody o celosvětových cílech) a stanovení závazného cíle 20 % pro využívání obnovitelných zdrojů energie do roku 2020, včetně 10 % podílu biopaliv na spotřebě benzinu a nafty v odvětví dopravy. Zemědělství a lesnictví může významnou měrou přispět k pěstování pícnin určených na výrobu bioenergie, k ukládání oxidu uhličitého a k dalšímu snižování emisí skleníkových plynů. |
| --- | --- | --- |

1)

v části 2 se doplňuje nový bod, který zní:

„2.5   Plnění nových úkolů

Jako součást přezkumu reforem zavedených v roce 2003 byla rovněž vyhodnocena rovnováha mezi výdaji na přímé platby v rámci prvního pilíře SZP a financováním politiky rozvoje venkova. Protože je souhrnný rozpočet SZP stanoven do roku 2013, může se dodatečné financování rozvoje venkova uskutečnit pouze zvýšením povinné modulace. Dodatečné financování je potřebné pro posílení úsilí, pokud jde o priority Společenství v oblasti změn klimatu, obnovitelných zdrojů energie, vodního hospodářství, biologické rozmanitosti (včetně související podpory inovací) a restrukturalizace odvětví mléka a mléčných výrobků:

i)

Klima a energie se staly prioritami, neboť EU přejímá vedení v budování celosvětové nízkouhlíkové ekonomiky. V březnu roku 2007 přijala Evropská rada závěry (1) týkající se snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 nejméně o 20 % ve srovnání s rokem 1990 (30 % jako součást mezinárodní dohody o celosvětových cílech) a stanovení závazného cíle 20 % pro využívání obnovitelných zdrojů energie do roku 2020, včetně 10 % podílu biopaliv na spotřebě benzinu a nafty v odvětví dopravy. Zemědělství a lesnictví může významnou měrou přispět k pěstování pícnin určených na výrobu bioenergie, k ukládání oxidu uhličitého a k dalšímu snižování emisí skleníkových plynů.

| ii) | Cíle EU v oblasti vodní politiky stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (2), která začne být plně prováděna v období 2010–2012. Jakožto hlavní uživatelé vody a vodních zdrojů hrají zemědělství a lesnictví velkou úlohu v udržitelném vodním hospodářství jak z hlediska množství, tak z hlediska kvality. Vodní hospodářství bude velmi důležitou součástí strategie přizpůsobování za účelem zvládání již nevyhnutelné změny klimatu. |
| --- | --- |

ii)

Cíle EU v oblasti vodní politiky stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (2), která začne být plně prováděna v období 2010–2012. Jakožto hlavní uživatelé vody a vodních zdrojů hrají zemědělství a lesnictví velkou úlohu v udržitelném vodním hospodářství jak z hlediska množství, tak z hlediska kvality. Vodní hospodářství bude velmi důležitou součástí strategie přizpůsobování za účelem zvládání již nevyhnutelné změny klimatu.

| iii) | Členské státy se zavázaly zastavit do roku 2010 úbytek biologické rozmanitosti; dosažení tohoto cíle je však stále méně pravděpodobné. Značná část biologické rozmanitosti v Evropě závisí na zemědělství a lesnictví a úsilí o ochranu biologické rozmanitosti bude třeba zvýšit, zejména vzhledem k očekávaným nepříznivým účinkům změny klimatu a stoupající poptávce po vodě. |
| --- | --- |

iii)

Členské státy se zavázaly zastavit do roku 2010 úbytek biologické rozmanitosti; dosažení tohoto cíle je však stále méně pravděpodobné. Značná část biologické rozmanitosti v Evropě závisí na zemědělství a lesnictví a úsilí o ochranu biologické rozmanitosti bude třeba zvýšit, zejména vzhledem k očekávaným nepříznivým účinkům změny klimatu a stoupající poptávce po vodě.

| iv) | Producenti mléčných výrobků zásadním způsobem přispívají prostřednictvím udržitelné zemědělské činnosti k zachování venkova, zejména ve znevýhodněných regionech. Vzhledem k vysokým nákladům na produkci a strukturálním změnám, jimž musí čelit v důsledku postupného ukončení režimu mléčných kvót, by měla být pro producenty mléčných výrobků zajištěna další podpůrná opatření, aby se mohli lépe přizpůsobit novým podmínkám na trhu. |
| --- | --- |

iv)

Producenti mléčných výrobků zásadním způsobem přispívají prostřednictvím udržitelné zemědělské činnosti k zachování venkova, zejména ve znevýhodněných regionech. Vzhledem k vysokým nákladům na produkci a strukturálním změnám, jimž musí čelit v důsledku postupného ukončení režimu mléčných kvót, by měla být pro producenty mléčných výrobků zajištěna další podpůrná opatření, aby se mohli lépe přizpůsobit novým podmínkám na trhu.

| v) | Opatření pro rozvoj venkova lze využít především k podpoře inovací v oblasti vodního hospodářství, výroby a využívání energie z obnovitelných zdrojů, ochrany biologické rozmanitosti a při řešení změny klimatu prostřednictvím zmírňování a přizpůsobování a rovněž na podporu oboustranně přínosných řešení pro konkurenceschopnost a životní prostředí. S cílem podpořit plné využívání inovací by měla být poskytována zvláštní podpora na inovační činnosti související s novými úkoly.“ |
| --- | --- |

v)

Opatření pro rozvoj venkova lze využít především k podpoře inovací v oblasti vodního hospodářství, výroby a využívání energie z obnovitelných zdrojů, ochrany biologické rozmanitosti a při řešení změny klimatu prostřednictvím zmírňování a přizpůsobování a rovněž na podporu oboustranně přínosných řešení pro konkurenceschopnost a životní prostředí. S cílem podpořit plné využívání inovací by měla být poskytována zvláštní podpora na inovační činnosti související s novými úkoly.“

| 2) | V části 3 se vkládá nový bod, který zní:
  „3.4a.   Řešení nových úkolů
  Strategické směry Společenství
  Změna klimatu, obnovitelné zdroje energie, vodní hospodářství, biologická rozmanitost (včetně související podpory inovací) a restrukturalizace odvětví mléka a mléčných výrobků jsou hlavními úkoly pro venkovské oblasti Evropy, zemědělství a lesnictví. V rámci celkové strategie EU pro boj proti změně klimatu se po zemědělství a lesnictví bude vyžadovat, aby více přispěly ke snížení emisí skleníkových plynů a výraznějšímu ukládání oxidu uhličitého. Zvýšení produkce obnovitelné energie ze zemědělské a lesní biomasy by mělo také napomoci splnění nových cílů EU v oblasti celkové spotřeby paliv a energie do roku 2020. Udržitelnější postupy hospodaření s vodou v zemědělství budou v budoucnu podstatné pro zajištění dostatečného množství a jakosti vody a k přizpůsobení se předpokládaným dopadům změny klimatu na vodní zdroje. Kromě toho zůstává významnou výzvou zastavení úbytku biologické rozmanitosti. Provádění těchto priorit může usnadnit podpora inovací v souvislosti s výše uvedenými novými úkoly. V důsledku ukončení režimu mléčných kvót se zvýší potřeba restrukturalizace v zemědělství. V této souvislosti budou opatření pro rozvoj venkova důležitým doplněním reforem v odvětví mléka a mléčných výrobků. Dodatečné zdroje, které budou k dispozici od roku 2010 prostřednictvím zvýšení povinné modulace, by proto měly být určeny k posílení činnosti Společenství v oblastech změny klimatu, obnovitelných zdrojů energie, vodního hospodářství, biologické rozmanitosti a restrukturalizace odvětví mléka a mléčných výrobků.
  Za účelem splnění těchto priorit jsou členské státy vybízeny k tomu, aby zaměřily podporu na klíčové akce. Mezi tyto klíčové akce mohou patřit tyto druhy operací:






  i) | Podpora investic v rámci osy 1 se může zejména zaměřit na zařízení a vybavení úsporná z hlediska spotřeby energie, vody a jiných vstupů a rovněž na produkci obnovitelné energie pro využití v zemědělském podniku. V zemědělsko-potravinářském řetězci a odvětví lesnictví by investiční podpora měla pomoci rozvíjet inovativní a udržitelnější způsoby zpracování biopaliv. |
| --- | --- | --- |

2)

V části 3 se vkládá nový bod, který zní:

„3.4a.   Řešení nových úkolů

Strategické směry Společenství

Změna klimatu, obnovitelné zdroje energie, vodní hospodářství, biologická rozmanitost (včetně související podpory inovací) a restrukturalizace odvětví mléka a mléčných výrobků jsou hlavními úkoly pro venkovské oblasti Evropy, zemědělství a lesnictví. V rámci celkové strategie EU pro boj proti změně klimatu se po zemědělství a lesnictví bude vyžadovat, aby více přispěly ke snížení emisí skleníkových plynů a výraznějšímu ukládání oxidu uhličitého. Zvýšení produkce obnovitelné energie ze zemědělské a lesní biomasy by mělo také napomoci splnění nových cílů EU v oblasti celkové spotřeby paliv a energie do roku 2020. Udržitelnější postupy hospodaření s vodou v zemědělství budou v budoucnu podstatné pro zajištění dostatečného množství a jakosti vody a k přizpůsobení se předpokládaným dopadům změny klimatu na vodní zdroje. Kromě toho zůstává významnou výzvou zastavení úbytku biologické rozmanitosti. Provádění těchto priorit může usnadnit podpora inovací v souvislosti s výše uvedenými novými úkoly. V důsledku ukončení režimu mléčných kvót se zvýší potřeba restrukturalizace v zemědělství. V této souvislosti budou opatření pro rozvoj venkova důležitým doplněním reforem v odvětví mléka a mléčných výrobků. Dodatečné zdroje, které budou k dispozici od roku 2010 prostřednictvím zvýšení povinné modulace, by proto měly být určeny k posílení činnosti Společenství v oblastech změny klimatu, obnovitelných zdrojů energie, vodního hospodářství, biologické rozmanitosti a restrukturalizace odvětví mléka a mléčných výrobků.

Za účelem splnění těchto priorit jsou členské státy vybízeny k tomu, aby zaměřily podporu na klíčové akce. Mezi tyto klíčové akce mohou patřit tyto druhy operací:

i)

Podpora investic v rámci osy 1 se může zejména zaměřit na zařízení a vybavení úsporná z hlediska spotřeby energie, vody a jiných vstupů a rovněž na produkci obnovitelné energie pro využití v zemědělském podniku. V zemědělsko-potravinářském řetězci a odvětví lesnictví by investiční podpora měla pomoci rozvíjet inovativní a udržitelnější způsoby zpracování biopaliv.

| ii) | V rámci osy 2 se dá využít agroenvironmentálních opatření a opatření v lesnictví, zejména ke zvýšení biologické rozmanitosti prostřednictvím zachování druhově bohatých typů vegetace a ochranou a udržováním travních porostů a extenzívních forem zemědělské produkce. Zvláštní činnosti v rámci osy 2, jako jsou agroenvironmentální opatření nebo zalesnění, mohou také napomoci zlepšit schopnost lépe hospodařit s dostupnými vodními zdroji, pokud jde o množství, a chránit je, pokud jde o kvalitu. Kromě toho některá agroenvironmentální opatření nebo opatření v oblasti lesnictví přispívají ke snížení koncentrace oxidu dusného (N2O) a methanu (CH4) a pomáhají podpořit ukládání oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

ii)

V rámci osy 2 se dá využít agroenvironmentálních opatření a opatření v lesnictví, zejména ke zvýšení biologické rozmanitosti prostřednictvím zachování druhově bohatých typů vegetace a ochranou a udržováním travních porostů a extenzívních forem zemědělské produkce. Zvláštní činnosti v rámci osy 2, jako jsou agroenvironmentální opatření nebo zalesnění, mohou také napomoci zlepšit schopnost lépe hospodařit s dostupnými vodními zdroji, pokud jde o množství, a chránit je, pokud jde o kvalitu. Kromě toho některá agroenvironmentální opatření nebo opatření v oblasti lesnictví přispívají ke snížení koncentrace oxidu dusného (N2O) a methanu (CH4) a pomáhají podpořit ukládání oxidu uhličitého.

| iii) | V rámci os 3 a 4 je možno podporovat místní projekty na obnovitelnou energii, spolupráci na projektech v oblasti obnovitelné energie i diverzifikaci zemědělců směřující k výrobě bionergie. Ochrana přírodního dědictví může pomoci při chránění stanovišť s vysokou přírodní hodnotou a vysoce hodnotných vodních útvarů. |
| --- | --- |

iii)

V rámci os 3 a 4 je možno podporovat místní projekty na obnovitelnou energii, spolupráci na projektech v oblasti obnovitelné energie i diverzifikaci zemědělců směřující k výrobě bionergie. Ochrana přírodního dědictví může pomoci při chránění stanovišť s vysokou přírodní hodnotou a vysoce hodnotných vodních útvarů.

| iv) | Jelikož otázkám změn klimatu a obnovitelných zdrojů energie čelí všechny venkovské oblasti, členské státy mohou podporovat místní akční skupiny v rámci osy 4 (Leader) při zařazování těchto otázek do svých strategií pro místní rozvoj, jakožto průřezového tématu. Skupiny mají dobré předpoklady přispět k přizpůsobení se změnám klimatu a k řešením v oblasti obnovitelných zdrojů energie, která jsou uzpůsobena místní situaci. |
| --- | --- |

iv)

Jelikož otázkám změn klimatu a obnovitelných zdrojů energie čelí všechny venkovské oblasti, členské státy mohou podporovat místní akční skupiny v rámci osy 4 (Leader) při zařazování těchto otázek do svých strategií pro místní rozvoj, jakožto průřezového tématu. Skupiny mají dobré předpoklady přispět k přizpůsobení se změnám klimatu a k řešením v oblasti obnovitelných zdrojů energie, která jsou uzpůsobena místní situaci.

| v) | Pomocí inovací lze dosáhnout výrazně příznivých účinků při plnění nových úkolů, jimiž jsou změna klimatu, výroba energie z obnovitelných zdrojů, udržitelnější postupy ve vodním hospodářství a zastavení úbytku biologické rozmanitosti. Podpora inovací v těchto oblastech by mohla mít podobu podpory vývoje, zavádění a používání příslušných technologií, produktů a postupů. |
| --- | --- |

v)

Pomocí inovací lze dosáhnout výrazně příznivých účinků při plnění nových úkolů, jimiž jsou změna klimatu, výroba energie z obnovitelných zdrojů, udržitelnější postupy ve vodním hospodářství a zastavení úbytku biologické rozmanitosti. Podpora inovací v těchto oblastech by mohla mít podobu podpory vývoje, zavádění a používání příslušných technologií, produktů a postupů.

| vi) | Obecnou zásadou je, že podpora je zaměřena na druhy činností, které jsou v souladu s cíli a ustanoveními nařízení (ES) č. 1698/2005 a které přispívají k možným příznivým účinkům s ohledem na nové úkoly, jak jsou úkoly uvedené v příloze II uvedeného nařízení.“ |
| --- | --- |

vi)

Obecnou zásadou je, že podpora je zaměřena na druhy činností, které jsou v souladu s cíli a ustanoveními nařízení (ES) č. 1698/2005 a které přispívají k možným příznivým účinkům s ohledem na nové úkoly, jak jsou úkoly uvedené v příloze II uvedeného nařízení.“

---

(1)  Závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady v Bruselu ve dnech 8. a 9. března 2007.

(2)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.

---

31.1.2009

| 31.1.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 30/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 30/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE

Orgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.

Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---