# Europeiska unionens L 8/2009

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 8 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången13 januari 2009 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 8

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången13 januari 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 17/2009 av den 12 januari 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/101/EG av den 19 november 2008 om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (
  1
  ) | 3 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 17/2009 av den 12 januari 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/101/EG av den 19 november 2008 om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (
  1
  )

1

3

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/14/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 17 december 2008 om ändring av beslut 2006/636/EG om den årliga fördelningen per medlemsstat av gemenskapens stöd för landsbygdsutveckling under perioden 1 januari 2007–31 december 2013
  [delgivet med nr K(2008) 8370] | 22 |
| | | 2009/15/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 december 2008 om avslag på ansökan om registrering i Register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar enligt rådets förordning (EG) nr 510/2006 (Džiugas) [SGB]
  [delgivet med nr K(2008) 8423] | 24 |
| | | 2009/16/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 december 2008 om avslag på ansökan om registrering i Registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar enligt rådets förordning (EG) nr 510/2006 (Germantas) (SGB)
  [delgivet med nr K(2008) 8430] | 25 |
| | | 2009/17/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 december 2008 om inrättande av expertkommittén för utstationering av arbetstagare | 26 |
| | | 2009/18/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 22 december 2008 om överensstämmelsen mellan standarden EN 1273:2005 om gåstolar för barn och det allmänna säkerhetskravet i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG och offentliggörande av hänvisningen till standarden i Europeiska unionens officiella tidning

  [delgivet med nr K(2008) 8616]

   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2009/19/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 9 januari 2009 om ändring av beslut 2008/655/EG om godkännande av planen för nödvaccinering mot blåtunga i vissa medlemsstater och fastställande av gemenskapsstödet för 2007 och 2008
  [delgivet med nr K(2008) 8966] | 31 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/14/EG

*

Kommissionens beslut av den 17 december 2008 om ändring av beslut 2006/636/EG om den årliga fördelningen per medlemsstat av gemenskapens stöd för landsbygdsutveckling under perioden 1 januari 2007–31 december 2013
  [delgivet med nr K(2008) 8370]

[delgivet med nr K(2008) 8370]

22

2009/15/EG

*

Kommissionens beslut av den 19 december 2008 om avslag på ansökan om registrering i Register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar enligt rådets förordning (EG) nr 510/2006 (Džiugas) [SGB]
  [delgivet med nr K(2008) 8423]

Džiugas

[delgivet med nr K(2008) 8423]

24

2009/16/EG

*

Kommissionens beslut av den 19 december 2008 om avslag på ansökan om registrering i Registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar enligt rådets förordning (EG) nr 510/2006 (Germantas) (SGB)
  [delgivet med nr K(2008) 8430]

Germantas

[delgivet med nr K(2008) 8430]

25

2009/17/EG

*

Kommissionens beslut av den 19 december 2008 om inrättande av expertkommittén för utstationering av arbetstagare

26

2009/18/EG

*

Kommissionens beslut av den 22 december 2008 om överensstämmelsen mellan standarden EN 1273:2005 om gåstolar för barn och det allmänna säkerhetskravet i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG och offentliggörande av hänvisningen till standarden i Europeiska unionens officiella tidning

  [delgivet med nr K(2008) 8616]

   (
  1
  )

Europeiska unionens officiella tidning

[delgivet med nr K(2008) 8616]

1

29

2009/19/EG

*

Kommissionens beslut av den 9 januari 2009 om ändring av beslut 2008/655/EG om godkännande av planen för nödvaccinering mot blåtunga i vissa medlemsstater och fastställande av gemenskapsstödet för 2007 och 2008
  [delgivet med nr K(2008) 8966]

[delgivet med nr K(2008) 8966]

31

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 543/2008 av den 16 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormerna för fjäderfäkött (EUT L 157 av den 17.6.2008) | 33 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 543/2008 av den 16 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormerna för fjäderfäkött (EUT L 157 av den 17.6.2008)

33

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Not till läsaren (se omslagets tredje sida) | s3 |

*

Not till läsaren (se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 13.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 8/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 8/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 17/2009

av den 12 januari 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 13 januari 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 januari 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 52,1 |
| TN | 134,4 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 104,1 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 110,0 |
| TR | 151,4 |
| ZZ | 142,9 |
| 0709 90 70 | MA | 87,6 |
| TR | 113,3 |
| ZZ | 100,5 |
| 0805 10 20 | EG | 53,0 |
| IL | 55,0 |
| MA | 62,8 |
| TR | 77,9 |
| ZA | 44,1 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 20 10 | MA | 65,7 |
| ZZ | 65,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 55,3 |
| IL | 70,0 |
| TR | 52,7 |
| ZZ | 59,3 |
| 0805 50 10 | EG | 47,1 |
| MA | 57,3 |
| TR | 56,4 |
| ZZ | 53,6 |
| 0808 10 80 | CA | 87,4 |
| CN | 95,7 |
| MK | 35,0 |
| US | 114,6 |
| ZZ | 83,2 |
| 0808 20 50 | CN | 57,4 |
| US | 115,7 |
| ZZ | 86,6 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

52,1

TN

134,4

TR

125,7

ZZ

104,1

0707 00 05

JO

167,2

MA

110,0

TR

151,4

ZZ

142,9

0709 90 70

MA

87,6

TR

113,3

ZZ

100,5

0805 10 20

EG

53,0

IL

55,0

MA

62,8

TR

77,9

ZA

44,1

ZZ

58,6

0805 20 10

MA

65,7

ZZ

65,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

55,3

IL

70,0

TR

52,7

ZZ

59,3

0805 50 10

EG

47,1

MA

57,3

TR

56,4

ZZ

53,6

0808 10 80

CA

87,4

CN

95,7

MK

35,0

US

114,6

ZZ

83,2

0808 20 50

CN

57,4

US

115,7

ZZ

86,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

DIREKTIV

| 13.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 8/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 8/3

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2008/101/EG

av den 19 november 2008

om ändring av direktiv 2003/87/EG så att luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (4) inrättas ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen för att minska utsläppen av dessa gaser på ett kostnadseffektivt och ekonomiskt effektivt sätt. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (4) inrättas ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen för att minska utsläppen av dessa gaser på ett kostnadseffektivt och ekonomiskt effektivt sätt.

| (2) | Målet för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (nedan kallad klimatkonventionen), som på Europeiska gemenskapens vägnar godkändes genom rådets beslut 94/69/EG (5), är att stabilisera koncentrationerna av växthusgaser i atmosfären på en nivå som gör att skadlig mänsklig påverkan på klimatsystemet kan förhindras. |
| --- | --- |

(2)

Målet för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (nedan kallad klimatkonventionen), som på Europeiska gemenskapens vägnar godkändes genom rådets beslut 94/69/EG (5), är att stabilisera koncentrationerna av växthusgaser i atmosfären på en nivå som gör att skadlig mänsklig påverkan på klimatsystemet kan förhindras.

| (3) | Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 8 och 9 mars 2007 betonades den avgörande betydelsen av att uppnå det strategiska målet att begränsa ökningen av världens medeltemperatur till högst 2 °C i förhållande till förindustriell tid. De senaste forskningsresultaten som rapporteras i den fjärde utvärderingsrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) visar än tydligare att de negativa effekterna av klimatförändringen i allt högre grad allvarligt hotar ekosystem, livsmedelsproduktion, hållbar utveckling och millennieutvecklingsmålen samt människors hälsa och säkerhet. Om målet på 2 °C ska förbli möjligt att nå, måste koncentrationen av växthusgaser i atmosfären stabiliseras vid ungefär 450 ppmv koldioxidekvivalenter, vilket kräver att de globala växthusgasutsläppen når sitt högsta värde under de närmaste 10–15 åren och att de globala utsläppen därefter minskar påtagligt för att senast 2050 nå en nivå som är minst 50 % lägre än 1990 års nivåer. |
| --- | --- |

(3)

Vid Europeiska rådets möte i Bryssel den 8 och 9 mars 2007 betonades den avgörande betydelsen av att uppnå det strategiska målet att begränsa ökningen av världens medeltemperatur till högst 2 °C i förhållande till förindustriell tid. De senaste forskningsresultaten som rapporteras i den fjärde utvärderingsrapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) visar än tydligare att de negativa effekterna av klimatförändringen i allt högre grad allvarligt hotar ekosystem, livsmedelsproduktion, hållbar utveckling och millennieutvecklingsmålen samt människors hälsa och säkerhet. Om målet på 2 °C ska förbli möjligt att nå, måste koncentrationen av växthusgaser i atmosfären stabiliseras vid ungefär 450 ppmv koldioxidekvivalenter, vilket kräver att de globala växthusgasutsläppen når sitt högsta värde under de närmaste 10–15 åren och att de globala utsläppen därefter minskar påtagligt för att senast 2050 nå en nivå som är minst 50 % lägre än 1990 års nivåer.

| (4) | Europeiska rådet betonade att Europeiska unionen har åtagit sig att omvandla Europa till en ekonomi med hög energieffektivitet och låga utsläpp av växthusgaser och gjorde ett kraftfullt oberoende åtagande att, till dess att en global och övergripande överenskommelse för perioden efter 2012 ingås, minska EU:s utsläpp av växthusgaser för att senast 2020 nå en nivå som är minst 20 % lägre än 1990 års nivåer. Att begränsa luftfartens utsläpp av växthusgaser är ett viktigt bidrag i linje med detta åtagande. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska rådet betonade att Europeiska unionen har åtagit sig att omvandla Europa till en ekonomi med hög energieffektivitet och låga utsläpp av växthusgaser och gjorde ett kraftfullt oberoende åtagande att, till dess att en global och övergripande överenskommelse för perioden efter 2012 ingås, minska EU:s utsläpp av växthusgaser för att senast 2020 nå en nivå som är minst 20 % lägre än 1990 års nivåer. Att begränsa luftfartens utsläpp av växthusgaser är ett viktigt bidrag i linje med detta åtagande.

| (5) | Europeiska rådet betonade att EU har åtagit sig att arbeta för att nå en global och övergripande överenskommelse om att minska utsläppen av växthusgaser för tiden efter 2012 som ska möjliggöra verkningsfulla, effektiva och rättvisa åtgärder i den omfattning som krävs för att klara av de utmaningar som följer av klimatförändringarna. Rådet stödde en minskning av växthusgasutsläppen i EU fram till 2020 med 30 % i förhållande till 1990 års nivåer, som EU:s bidrag till en global och övergripande överenskommelse för perioden efter 2012, under förutsättning att andra industriländer förbinder sig att göra jämförbara utsläppsminskningar och ekonomiskt mer avancerade utvecklingsländer i rimlig utsträckning bidrar alltefter ansvar och förmåga. EU fortsätter att ha en ledande roll i förhandlingarna om en ambitiös internationell överenskommelse genom vilken målet att begränsa den globala temperaturhöjningen till 2 °C ska uppnås och stimuleras av framstegen i riktning mot detta mål vid klimatkonventionens 13:e partskonferens på Bali i december 2007. EU kommer att sträva efter att säkerställa att en sådan global överenskommelse innehåller åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från luftfart, och kommissionen bör i så fall överväga vilka ändringar av detta direktiv som krävs i den mån det är tillämpligt på luftfartygsoperatörer. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska rådet betonade att EU har åtagit sig att arbeta för att nå en global och övergripande överenskommelse om att minska utsläppen av växthusgaser för tiden efter 2012 som ska möjliggöra verkningsfulla, effektiva och rättvisa åtgärder i den omfattning som krävs för att klara av de utmaningar som följer av klimatförändringarna. Rådet stödde en minskning av växthusgasutsläppen i EU fram till 2020 med 30 % i förhållande till 1990 års nivåer, som EU:s bidrag till en global och övergripande överenskommelse för perioden efter 2012, under förutsättning att andra industriländer förbinder sig att göra jämförbara utsläppsminskningar och ekonomiskt mer avancerade utvecklingsländer i rimlig utsträckning bidrar alltefter ansvar och förmåga. EU fortsätter att ha en ledande roll i förhandlingarna om en ambitiös internationell överenskommelse genom vilken målet att begränsa den globala temperaturhöjningen till 2 °C ska uppnås och stimuleras av framstegen i riktning mot detta mål vid klimatkonventionens 13:e partskonferens på Bali i december 2007. EU kommer att sträva efter att säkerställa att en sådan global överenskommelse innehåller åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från luftfart, och kommissionen bör i så fall överväga vilka ändringar av detta direktiv som krävs i den mån det är tillämpligt på luftfartygsoperatörer.

| (6) | Den 14 februari 2007 antog Europaparlamentet en resolution om klimatförändringar (6) i vilken parlamentet hänvisade till målet att världens årsmedeltemperatur inte får öka med mer än 2 °C i förhållande till förindustriell tid och i vilken det uppmanade EU att behålla sin ledande roll i förhandlingarna med siktet inställt på upprättande av ett internationellt regelverk för perioden efter 2012 samt att upprätthålla en hög ambitionsnivå i de framtida förhandlingarna med dess internationella partner. Parlamentet betonade också vikten av att samtliga industriländer före 2020 minskar sina totala utsläpp med 30 % i förhållande till 1990 års nivå, i syfte att senast 2050 uppnå en minskning på 60–80 %. |
| --- | --- |

(6)

Den 14 februari 2007 antog Europaparlamentet en resolution om klimatförändringar (6) i vilken parlamentet hänvisade till målet att världens årsmedeltemperatur inte får öka med mer än 2 °C i förhållande till förindustriell tid och i vilken det uppmanade EU att behålla sin ledande roll i förhandlingarna med siktet inställt på upprättande av ett internationellt regelverk för perioden efter 2012 samt att upprätthålla en hög ambitionsnivå i de framtida förhandlingarna med dess internationella partner. Parlamentet betonade också vikten av att samtliga industriländer före 2020 minskar sina totala utsläpp med 30 % i förhållande till 1990 års nivå, i syfte att senast 2050 uppnå en minskning på 60–80 %.

| (7) | Alla parter i klimatkonventionen är skyldiga att formulera och genomföra nationella och, där så är lämpligt, regionala program som innehåller åtgärder för att motverka klimatförändringar. |
| --- | --- |

(7)

Alla parter i klimatkonventionen är skyldiga att formulera och genomföra nationella och, där så är lämpligt, regionala program som innehåller åtgärder för att motverka klimatförändringar.

| (8) | Enligt Kyotoprotokollet till klimatkonventionen, som godkändes på Europeiska gemenskapens vägnar genom rådets beslut 2002/358/EG (7), ska industriländerna sträva efter att begränsa eller minska utsläpp av sådana växthusgaser från luftfart som inte omfattas av Montrealprotokollet genom insatser i Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao). |
| --- | --- |

(8)

Enligt Kyotoprotokollet till klimatkonventionen, som godkändes på Europeiska gemenskapens vägnar genom rådets beslut 2002/358/EG (7), ska industriländerna sträva efter att begränsa eller minska utsläpp av sådana växthusgaser från luftfart som inte omfattas av Montrealprotokollet genom insatser i Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao).

| (9) | Gemenskapen är inte fördragsslutande part i 1944 års Chicagokonvention angående internationell civil luftfart, men alla medlemsstater är fördragsslutande parter i den konventionen och Icao-medlemmar. Medlemsstaterna fortsätter att stödja samarbetet med andra stater i Icao för att utveckla åtgärder mot luftfartens påverkan på klimatet, bland annat marknadsbaserade styrmedel. Vid det sjätte mötet i Icaos miljökommitté (Committee on Aviation Environmental Protection) 2004 enades man om att ett system för utsläppshandel inrättat speciellt för luftfarten och baserat på ett nytt rättsligt instrument under Icaos överinseende framstod som så olämpligt att det då inte längre borde övervägas. I resolution A35–5 från Icaos 35:e församling i september 2004 föreslås därför inget nytt rättsligt instrument utan i stället förordas ett öppet system för utsläppshandel och möjlighet för staterna att införa utsläpp från den internationella luftfarten i sina befintliga system för utsläppshandel. I tillägg L till resolution A36–22 från Icaos 36:e församling i september 2007 uppmanas de fördragsslutande staterna att inte tillämpa något system för handel med utsläppsrätter på andra fördragsslutande staters luftfartygsoperatörer annat än enligt inbördes överenskommelse mellan dessa stater. Europeiska gemenskapens medlemsstater och femton andra europeiska stater erinrade om att Chicagokonventionen innehåller ett uttryckligt erkännande av varje fördragsslutande parts rätt att på ett icke-diskriminerande sätt tillämpa sina egna lagar och bestämmelser på luftfartyg från alla stater och reserverade sig mot denna resolution och förbehöll sig rätten att enligt Chicagokonventionen på ett icke-diskriminerande sätt införa och tillämpa marknadsbaserade åtgärder på alla luftfartygsoperatörer från alla stater som tillhandahåller tjänster till, från eller inom deras territorium. |
| --- | --- |

(9)

Gemenskapen är inte fördragsslutande part i 1944 års Chicagokonvention angående internationell civil luftfart, men alla medlemsstater är fördragsslutande parter i den konventionen och Icao-medlemmar. Medlemsstaterna fortsätter att stödja samarbetet med andra stater i Icao för att utveckla åtgärder mot luftfartens påverkan på klimatet, bland annat marknadsbaserade styrmedel. Vid det sjätte mötet i Icaos miljökommitté (Committee on Aviation Environmental Protection) 2004 enades man om att ett system för utsläppshandel inrättat speciellt för luftfarten och baserat på ett nytt rättsligt instrument under Icaos överinseende framstod som så olämpligt att det då inte längre borde övervägas. I resolution A35–5 från Icaos 35:e församling i september 2004 föreslås därför inget nytt rättsligt instrument utan i stället förordas ett öppet system för utsläppshandel och möjlighet för staterna att införa utsläpp från den internationella luftfarten i sina befintliga system för utsläppshandel. I tillägg L till resolution A36–22 från Icaos 36:e församling i september 2007 uppmanas de fördragsslutande staterna att inte tillämpa något system för handel med utsläppsrätter på andra fördragsslutande staters luftfartygsoperatörer annat än enligt inbördes överenskommelse mellan dessa stater. Europeiska gemenskapens medlemsstater och femton andra europeiska stater erinrade om att Chicagokonventionen innehåller ett uttryckligt erkännande av varje fördragsslutande parts rätt att på ett icke-diskriminerande sätt tillämpa sina egna lagar och bestämmelser på luftfartyg från alla stater och reserverade sig mot denna resolution och förbehöll sig rätten att enligt Chicagokonventionen på ett icke-diskriminerande sätt införa och tillämpa marknadsbaserade åtgärder på alla luftfartygsoperatörer från alla stater som tillhandahåller tjänster till, från eller inom deras territorium.

| (10) | Enligt gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, som fastställdes genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG (8), ska gemenskapen fastställa och genomföra särskilda åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från luftfarten, om man inte senast 2002 enats om sådana åtgärder inom ramen för Icao. Genom sina slutsatser från oktober 2002, december 2003 och oktober 2004 har rådet upprepade gånger uppmanat kommissionen att föreslå åtgärder för att minska den internationella luftfartens påverkan på klimatet. |
| --- | --- |

(10)

Enligt gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, som fastställdes genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG (8), ska gemenskapen fastställa och genomföra särskilda åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från luftfarten, om man inte senast 2002 enats om sådana åtgärder inom ramen för Icao. Genom sina slutsatser från oktober 2002, december 2003 och oktober 2004 har rådet upprepade gånger uppmanat kommissionen att föreslå åtgärder för att minska den internationella luftfartens påverkan på klimatet.

| (11) | Program och åtgärder bör genomföras på medlemsstats- och gemenskapsnivå inom alla sektorer av gemenskapens ekonomi för att åstadkomma de stora minskningar som krävs. En fortsatt ökning av luftfartens påverkan på klimatet i nuvarande takt kommer i stor utsträckning att radera ut de minskningar av utsläppen som görs inom andra sektorer för att motverka klimatförändringen. |
| --- | --- |

(11)

Program och åtgärder bör genomföras på medlemsstats- och gemenskapsnivå inom alla sektorer av gemenskapens ekonomi för att åstadkomma de stora minskningar som krävs. En fortsatt ökning av luftfartens påverkan på klimatet i nuvarande takt kommer i stor utsträckning att radera ut de minskningar av utsläppen som görs inom andra sektorer för att motverka klimatförändringen.

| (12) | I sitt meddelande av den 27 september 2005 till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionalkommittén med titeln ”Att minska luftfartens påverkan på klimatet” presenterade kommissionen en strategi för att minska luftfartens klimatpåverkan. Som ett inslag i ett omfattande åtgärdspaket föreslås att luftfarten ska omfattas av gemenskapssystemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser och att en arbetsgrupp för luftfarten ska inrättas bestående av berörda aktörer och ingå som en del i den andra fasen av det europeiska klimatförändringsprogrammet med uppgift att studera olika sätt att låta luftfarten omfattas av gemenskapssystemet. I sina slutsatser från 2 december 2005 konstaterade rådet att från ekonomisk och miljömässig synpunkt tycks det bästa sättet att gå vidare vara att låta luftfarten omfattas av gemenskapssystemet och uppmanade kommissionen att före utgången av 2006 lägga fram ett lagstiftningsförslag i frågan. I sin resolution av den 4 juli 2006 om att minska luftfartens påverkan på klimatet (9) konstaterade Europaparlamentet att utsläppshandel har potential att spela en roll som en del av ett omfattande åtgärdspaket för att ta itu med luftfartens påverkan på klimatet förutsatt att den utformas på rätt sätt. |
| --- | --- |

(12)

I sitt meddelande av den 27 september 2005 till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionalkommittén med titeln ”Att minska luftfartens påverkan på klimatet” presenterade kommissionen en strategi för att minska luftfartens klimatpåverkan. Som ett inslag i ett omfattande åtgärdspaket föreslås att luftfarten ska omfattas av gemenskapssystemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser och att en arbetsgrupp för luftfarten ska inrättas bestående av berörda aktörer och ingå som en del i den andra fasen av det europeiska klimatförändringsprogrammet med uppgift att studera olika sätt att låta luftfarten omfattas av gemenskapssystemet. I sina slutsatser från 2 december 2005 konstaterade rådet att från ekonomisk och miljömässig synpunkt tycks det bästa sättet att gå vidare vara att låta luftfarten omfattas av gemenskapssystemet och uppmanade kommissionen att före utgången av 2006 lägga fram ett lagstiftningsförslag i frågan. I sin resolution av den 4 juli 2006 om att minska luftfartens påverkan på klimatet (9) konstaterade Europaparlamentet att utsläppshandel har potential att spela en roll som en del av ett omfattande åtgärdspaket för att ta itu med luftfartens påverkan på klimatet förutsatt att den utformas på rätt sätt.

| (13) | Ett omfattande åtgärdspaket bör även innehålla operationella och tekniska åtgärder. Förbättringar i flygledningstjänsten inom ramen för programmet för det gemensamma europeiska luftrummet och programmet Sesar skulle kunna bidra till att öka den totala bränsleeffektiviteten med så mycket som 12 %. Forskning om ny teknik, inklusive metoder för att förbättra flygplanens bränsleeffektivitet, kan leda till ytterligare minskningar av utsläppen från luftfarten. |
| --- | --- |

(13)

Ett omfattande åtgärdspaket bör även innehålla operationella och tekniska åtgärder. Förbättringar i flygledningstjänsten inom ramen för programmet för det gemensamma europeiska luftrummet och programmet Sesar skulle kunna bidra till att öka den totala bränsleeffektiviteten med så mycket som 12 %. Forskning om ny teknik, inklusive metoder för att förbättra flygplanens bränsleeffektivitet, kan leda till ytterligare minskningar av utsläppen från luftfarten.

| (14) | Syftet med de ändringar av direktiv 2003/87/EG som görs genom detta direktiv är att minska luftfartens påverkan på klimatet genom att utsläpp från luftfartsverksamhet integreras i gemenskapssystemet. |
| --- | --- |

(14)

Syftet med de ändringar av direktiv 2003/87/EG som görs genom detta direktiv är att minska luftfartens påverkan på klimatet genom att utsläpp från luftfartsverksamhet integreras i gemenskapssystemet.

| (15) | Luftfartygsoperatörerna har den mest direkta kontrollen över vilka luftfartygstyper som används och det sätt på vilket de flygs och bör därför ansvara för att skyldigheterna i detta direktiv fullgörs, bland annat skyldigheten att utarbeta en övervakningsplan och att övervaka och rapportera utsläpp enligt den planen. En luftfartygsoperatör kan identifieras genom en Icao-beteckning eller annan erkänd beteckning som används för att identifiera flygningen. Om luftfartygsoperatörens identitet inte är känd, bör luftfartygets ägare anses vara luftfartygsoperatör, såvida den inte bevisar vilken annan person som är luftfartygsoperatör. |
| --- | --- |

(15)

Luftfartygsoperatörerna har den mest direkta kontrollen över vilka luftfartygstyper som används och det sätt på vilket de flygs och bör därför ansvara för att skyldigheterna i detta direktiv fullgörs, bland annat skyldigheten att utarbeta en övervakningsplan och att övervaka och rapportera utsläpp enligt den planen. En luftfartygsoperatör kan identifieras genom en Icao-beteckning eller annan erkänd beteckning som används för att identifiera flygningen. Om luftfartygsoperatörens identitet inte är känd, bör luftfartygets ägare anses vara luftfartygsoperatör, såvida den inte bevisar vilken annan person som är luftfartygsoperatör.

| (16) | För att undvika snedvridningar av konkurrensen och förbättra miljöeffektiviteten bör utsläppen från alla flygningar till och från gemenskapens flygplatser ingå från och med 2012. |
| --- | --- |

(16)

För att undvika snedvridningar av konkurrensen och förbättra miljöeffektiviteten bör utsläppen från alla flygningar till och från gemenskapens flygplatser ingå från och med 2012.

| (17) | Gemenskapen och dess medlemsstater bör fortsätta att sträva efter att nå en överenskommelse om globala åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från luftfarten. Gemenskapssystemet kan komma att tjäna som modell för användning av utsläppshandel i hela världen. Gemenskapen och dess medlemsstater bör fortsätta att hålla kontakten med tredje parter under genomförandet av detta direktiv och uppmuntra tredjeländer att vidta motsvarande åtgärder. Om ett tredjeland inför åtgärder, som har åtminstone samma miljöeffekter som detta direktiv, för att minska påverkan på klimatet av flygningar till gemenskapen, bör kommissionen efter samråd med det landet överväga tillgängliga alternativ för att möjliggöra optimal samverkan mellan gemenskapssystemet och det landets åtgärder. System för utsläppshandel som håller på att utvecklas i tredjeländer börjar vara mogna för optimal samverkan med gemenskapssystemet när det gäller omfattandet av luftfarten. Bilaterala arrangemang för att knyta gemenskapssystemet till andra handelssystem för att på så sätt skapa ett gemensamt system, eller för att beakta motsvarande åtgärder för att undvika dubbelreglering, skulle kunna vara ett steg mot en global överenskommelse. Då sådana bilaterala arrangemang utformas får kommissionen ändra de typer av luftfartsverksamhet som ingår i gemenskapssystemet, inbegripet justeringar som följaktligen måste göras av den totala mängd utsläppsrätter som ska utfärdas för luftfartygsoperatörer. |
| --- | --- |

(17)

Gemenskapen och dess medlemsstater bör fortsätta att sträva efter att nå en överenskommelse om globala åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser från luftfarten. Gemenskapssystemet kan komma att tjäna som modell för användning av utsläppshandel i hela världen. Gemenskapen och dess medlemsstater bör fortsätta att hålla kontakten med tredje parter under genomförandet av detta direktiv och uppmuntra tredjeländer att vidta motsvarande åtgärder. Om ett tredjeland inför åtgärder, som har åtminstone samma miljöeffekter som detta direktiv, för att minska påverkan på klimatet av flygningar till gemenskapen, bör kommissionen efter samråd med det landet överväga tillgängliga alternativ för att möjliggöra optimal samverkan mellan gemenskapssystemet och det landets åtgärder. System för utsläppshandel som håller på att utvecklas i tredjeländer börjar vara mogna för optimal samverkan med gemenskapssystemet när det gäller omfattandet av luftfarten. Bilaterala arrangemang för att knyta gemenskapssystemet till andra handelssystem för att på så sätt skapa ett gemensamt system, eller för att beakta motsvarande åtgärder för att undvika dubbelreglering, skulle kunna vara ett steg mot en global överenskommelse. Då sådana bilaterala arrangemang utformas får kommissionen ändra de typer av luftfartsverksamhet som ingår i gemenskapssystemet, inbegripet justeringar som följaktligen måste göras av den totala mängd utsläppsrätter som ska utfärdas för luftfartygsoperatörer.

| (18) | Vissa flygningar bör med hänsyn till principen om bättre lagstiftning undantas från gemenskapssystemet. För att undvika orimliga administrativa bördor bör operatörer av kommersiella lufttransporter som under tre fyramånadersperioder i rad har färre än 243 flygningar per period undantas från gemenskapssystemet. Detta skulle gynna flygbolag med begränsad verksamhet inom gemenskapssystemet, inbegripet flygbolag från utvecklingsländer. |
| --- | --- |

(18)

Vissa flygningar bör med hänsyn till principen om bättre lagstiftning undantas från gemenskapssystemet. För att undvika orimliga administrativa bördor bör operatörer av kommersiella lufttransporter som under tre fyramånadersperioder i rad har färre än 243 flygningar per period undantas från gemenskapssystemet. Detta skulle gynna flygbolag med begränsad verksamhet inom gemenskapssystemet, inbegripet flygbolag från utvecklingsländer.

| (19) | Luftfarten påverkar det globala klimatet genom utsläpp av koldioxid, kväveoxider, vattenånga, sulfatpartiklar och sotpartiklar. IPCC uppskattar att luftfartens samlade klimatpåverkan för närvarande är två till fyra gånger större än enbart inverkan från dess tidigare koldioxidutsläpp. Nya forskningsrön i gemenskapen visar att luftfartens samlade klimatpåverkan kan vara omkring två gånger högre än påverkan från enbart koldioxidutsläpp. Ingen av dessa uppskattningar tar emellertid hänsyn till cirrusmolnens inverkan, om vilken det råder stor osäkerhet. I enlighet med artikel 174.2 i fördraget ska gemenskapens miljöpolitik bygga på försiktighetsprincipen. I väntan på framsteg inom forskningen bör åtgärder så långt som möjligt vidtas mot all påverkan på grund av luftfart. Kväveoxidutsläpp kommer att regleras genom annan lagstiftning som kommissionen ska lämna förslag till under 2008. Forskning om bildandet av kondensstrimmor och cirrusmoln och effektiva motåtgärder, inbegripet operationella och tekniska åtgärder, bör främjas. |
| --- | --- |

(19)

Luftfarten påverkar det globala klimatet genom utsläpp av koldioxid, kväveoxider, vattenånga, sulfatpartiklar och sotpartiklar. IPCC uppskattar att luftfartens samlade klimatpåverkan för närvarande är två till fyra gånger större än enbart inverkan från dess tidigare koldioxidutsläpp. Nya forskningsrön i gemenskapen visar att luftfartens samlade klimatpåverkan kan vara omkring två gånger högre än påverkan från enbart koldioxidutsläpp. Ingen av dessa uppskattningar tar emellertid hänsyn till cirrusmolnens inverkan, om vilken det råder stor osäkerhet. I enlighet med artikel 174.2 i fördraget ska gemenskapens miljöpolitik bygga på försiktighetsprincipen. I väntan på framsteg inom forskningen bör åtgärder så långt som möjligt vidtas mot all påverkan på grund av luftfart. Kväveoxidutsläpp kommer att regleras genom annan lagstiftning som kommissionen ska lämna förslag till under 2008. Forskning om bildandet av kondensstrimmor och cirrusmoln och effektiva motåtgärder, inbegripet operationella och tekniska åtgärder, bör främjas.

| (20) | För att undvika snedvridning av konkurrensen bör det tas fram en harmoniserad tilldelningsmetod för fastställande av den totala mängd utsläppsrätter som ska utfärdas och för tilldelning av utsläppsrätter till luftfartygsoperatörer. En del av utsläppsrätterna kommer att auktioneras ut enligt regler som ska utarbetas av kommissionen. En särskild reserv av utsläppsrätter bör skapas för att se till att nya luftfartygsoperatörer får marknadstillträde och för att hjälpa luftfartygsoperatörer som kraftigt ökar antalet tonkilometer i sin verksamhet. Utsläppsrätter bör fortsätta att utfärdas till luftfartygsoperatörer som upphör med sin verksamhet fram till utgången av den period för vilken kostnadsfria utsläppsrätter redan har tilldelats. |
| --- | --- |

(20)

För att undvika snedvridning av konkurrensen bör det tas fram en harmoniserad tilldelningsmetod för fastställande av den totala mängd utsläppsrätter som ska utfärdas och för tilldelning av utsläppsrätter till luftfartygsoperatörer. En del av utsläppsrätterna kommer att auktioneras ut enligt regler som ska utarbetas av kommissionen. En särskild reserv av utsläppsrätter bör skapas för att se till att nya luftfartygsoperatörer får marknadstillträde och för att hjälpa luftfartygsoperatörer som kraftigt ökar antalet tonkilometer i sin verksamhet. Utsläppsrätter bör fortsätta att utfärdas till luftfartygsoperatörer som upphör med sin verksamhet fram till utgången av den period för vilken kostnadsfria utsläppsrätter redan har tilldelats.

| (21) | Det är lämpligt med en fullständig harmonisering av den andel av utsläppsrätterna som alla luftfartygsoperatörer som deltar i gemenskapssystemet erhåller kostnadsfritt, så att luftfartygsoperatörerna garanteras likvärdiga villkor eftersom varje luftfartygsoperatör kommer att omfattas av en enda medlemsstats bestämmelser vid alla sina flygningar till, från och inom EU och av bestämmelser om icke-diskriminering i bilaterala luftfartsavtal med tredjeländer. |
| --- | --- |

(21)

Det är lämpligt med en fullständig harmonisering av den andel av utsläppsrätterna som alla luftfartygsoperatörer som deltar i gemenskapssystemet erhåller kostnadsfritt, så att luftfartygsoperatörerna garanteras likvärdiga villkor eftersom varje luftfartygsoperatör kommer att omfattas av en enda medlemsstats bestämmelser vid alla sina flygningar till, från och inom EU och av bestämmelser om icke-diskriminering i bilaterala luftfartsavtal med tredjeländer.

| (22) | Luftfarten bidrar till hur mänsklig verksamhet totalt sett påverkar klimatförändringen, och miljöpåverkan genom växthusgasutsläpp från luftfartyg kan mildras genom åtgärder för att ta itu med klimatförändringen i EU och tredjeländer, särskilt i utvecklingsländer, och för att finansiera forskning och utveckling för mildrande av och anpassning till klimatförändringen, i synnerhet inom flygteknik och luftfart. Beslut som avser de nationella offentliga utgifterna är däremot en fråga för medlemsstaterna enligt subsidiaritetsprincipen. Utan att det påverkar detta förhållande bör intäkter från auktioner av utsläppsrätter eller motsvarande belopp, om detta krävs enligt överordnade budgetprinciper i medlemsstaterna, till exempel principerna om enhet och universalitet, användas för minskning av utsläppen av växthusgaser, anpassning till effekterna av klimatförändringen i EU och tredjeländer, finansiering av forskning och utveckling när det gäller mildrande och anpassning samt täckande av kostnaderna för att administrera gemenskapssystemet. Intäkter från auktioner bör också användas för transporter med låga utsläppsnivåer. Auktionsintäkter bör framför allt användas för finansiering av bidrag till den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi och för åtgärder mot avskogning och för underlättande av anpassningen i utvecklingsländer. Bestämmelserna i detta direktiv om användning av intäkter bör inte föregripa ett beslut om användning av intäkter från auktioner av utsläppsrätter i ett vidare sammanhang vid den allmänna översynen av direktiv 2003/87/EG. |
| --- | --- |

(22)

Luftfarten bidrar till hur mänsklig verksamhet totalt sett påverkar klimatförändringen, och miljöpåverkan genom växthusgasutsläpp från luftfartyg kan mildras genom åtgärder för att ta itu med klimatförändringen i EU och tredjeländer, särskilt i utvecklingsländer, och för att finansiera forskning och utveckling för mildrande av och anpassning till klimatförändringen, i synnerhet inom flygteknik och luftfart. Beslut som avser de nationella offentliga utgifterna är däremot en fråga för medlemsstaterna enligt subsidiaritetsprincipen. Utan att det påverkar detta förhållande bör intäkter från auktioner av utsläppsrätter eller motsvarande belopp, om detta krävs enligt överordnade budgetprinciper i medlemsstaterna, till exempel principerna om enhet och universalitet, användas för minskning av utsläppen av växthusgaser, anpassning till effekterna av klimatförändringen i EU och tredjeländer, finansiering av forskning och utveckling när det gäller mildrande och anpassning samt täckande av kostnaderna för att administrera gemenskapssystemet. Intäkter från auktioner bör också användas för transporter med låga utsläppsnivåer. Auktionsintäkter bör framför allt användas för finansiering av bidrag till den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi och för åtgärder mot avskogning och för underlättande av anpassningen i utvecklingsländer. Bestämmelserna i detta direktiv om användning av intäkter bör inte föregripa ett beslut om användning av intäkter från auktioner av utsläppsrätter i ett vidare sammanhang vid den allmänna översynen av direktiv 2003/87/EG.

| (23) | Bestämmelser om användning av auktionsintäkter bör anmälas till kommissionen. Sådana anmälningar befriar inte medlemsstaterna från skyldigheten att enligt artikel 88.3 i fördraget underrätta kommissionen om vissa nationella åtgärder. Detta direktiv bör inte påverka utgången av framtida förfaranden beträffande statligt stöd vilka genomförs med stöd av artiklarna 87 och 88 i fördraget. |
| --- | --- |

(23)

Bestämmelser om användning av auktionsintäkter bör anmälas till kommissionen. Sådana anmälningar befriar inte medlemsstaterna från skyldigheten att enligt artikel 88.3 i fördraget underrätta kommissionen om vissa nationella åtgärder. Detta direktiv bör inte påverka utgången av framtida förfaranden beträffande statligt stöd vilka genomförs med stöd av artiklarna 87 och 88 i fördraget.

| (24) | För att göra gemenskapssystemet mer kostnadseffektivt bör luftfartygsoperatörer ha rätt att upp till en harmoniserad procentandel använda sådana certifierade utsläppsminskningar (CER) och utsläppsminskningsenheter (ERU) som härrör från projektverksamhet, för att uppfylla skyldigheterna när det gäller överlämnande av utsläppsrätter. Användningen av CER och ERU bör motsvara de kriterier för godkännande för användning i handelssystemet som föreskrivs i detta direktiv. Genomsnittet av de procentandelar som medlemsstaterna har fastställt för användningen av CER och ERU under den första åtagandeperioden enligt Kyotoprotokollet uppgår till omkring 15 %. |
| --- | --- |

(24)

För att göra gemenskapssystemet mer kostnadseffektivt bör luftfartygsoperatörer ha rätt att upp till en harmoniserad procentandel använda sådana certifierade utsläppsminskningar (CER) och utsläppsminskningsenheter (ERU) som härrör från projektverksamhet, för att uppfylla skyldigheterna när det gäller överlämnande av utsläppsrätter. Användningen av CER och ERU bör motsvara de kriterier för godkännande för användning i handelssystemet som föreskrivs i detta direktiv. Genomsnittet av de procentandelar som medlemsstaterna har fastställt för användningen av CER och ERU under den första åtagandeperioden enligt Kyotoprotokollet uppgår till omkring 15 %.

| (25) | I slutsatserna från sitt möte i Bryssel den 13 och 14 mars 2008 påpekade Europeiska rådet att risken för koldioxidläckage i ett globalt sammanhang med konkurrerande marknader är ett problem som utan dröjsmål måste analyseras och åtgärdas i det nya direktivet om ett system för handel med utsläppsrätter, så att lämpliga åtgärder kan vidtas om internationella förhandlingar inte leder till resultat. En internationell överenskommelse är fortfarande det bästa sättet att lösa denna fråga. |
| --- | --- |

(25)

I slutsatserna från sitt möte i Bryssel den 13 och 14 mars 2008 påpekade Europeiska rådet att risken för koldioxidläckage i ett globalt sammanhang med konkurrerande marknader är ett problem som utan dröjsmål måste analyseras och åtgärdas i det nya direktivet om ett system för handel med utsläppsrätter, så att lämpliga åtgärder kan vidtas om internationella förhandlingar inte leder till resultat. En internationell överenskommelse är fortfarande det bästa sättet att lösa denna fråga.

| (26) | För att minska luftfartygsoperatörernas administrativa börda bör endast en medlemsstat ansvara för varje enskild luftfartygsoperatör. Medlemsstaterna bör vara skyldiga att se till att kraven i detta direktiv uppfylls av luftfartygsoperatörer, till vilka en operativ licens utfärdats i den medlemsstaten, eller av luftfartygsoperatörer som saknar operativ licens eller kommer från tredjeländer och vars utsläpp under ett basår till största delen kan tillskrivas den medlemsstaten. Om en luftfartygsoperatör inte uppfyller kraven i detta direktiv och andra verkställighetsåtgärder som den administrerande medlemsstaten vidtagit inte har lett till att kraven uppfylls, bör medlemsstaterna agera solidariskt. Den administrerande medlemsstaten bör därför kunna begära att kommissionen som en sista utväg beslutar om ett verksamhetsförbud på gemenskapsnivå för den berörda luftfartygsoperatören. |
| --- | --- |

(26)

För att minska luftfartygsoperatörernas administrativa börda bör endast en medlemsstat ansvara för varje enskild luftfartygsoperatör. Medlemsstaterna bör vara skyldiga att se till att kraven i detta direktiv uppfylls av luftfartygsoperatörer, till vilka en operativ licens utfärdats i den medlemsstaten, eller av luftfartygsoperatörer som saknar operativ licens eller kommer från tredjeländer och vars utsläpp under ett basår till största delen kan tillskrivas den medlemsstaten. Om en luftfartygsoperatör inte uppfyller kraven i detta direktiv och andra verkställighetsåtgärder som den administrerande medlemsstaten vidtagit inte har lett till att kraven uppfylls, bör medlemsstaterna agera solidariskt. Den administrerande medlemsstaten bör därför kunna begära att kommissionen som en sista utväg beslutar om ett verksamhetsförbud på gemenskapsnivå för den berörda luftfartygsoperatören.

| (27) | Med hänsyn till att utsläppen från internationell luftfart inte omfattas av medlemsstaternas åtaganden enligt Kyotoprotokollet, och för att undvika att funktionen hos gemenskapssystemets redovisningssystem skadas, bör utsläppsrätter som tilldelas luftfarten få användas enbart för att uppfylla luftfartygsoperatörernas skyldigheter att överlämna utsläppsrätter enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

(27)

Med hänsyn till att utsläppen från internationell luftfart inte omfattas av medlemsstaternas åtaganden enligt Kyotoprotokollet, och för att undvika att funktionen hos gemenskapssystemets redovisningssystem skadas, bör utsläppsrätter som tilldelas luftfarten få användas enbart för att uppfylla luftfartygsoperatörernas skyldigheter att överlämna utsläppsrätter enligt detta direktiv.

| (28) | För att garantera att luftfartygsoperatörerna behandlas lika bör medlemsstaterna följa harmoniserade regler för administrationen av de luftfartygsoperatörer som de har ansvaret för, i enlighet med särskilda riktlinjer som bör tas fram av kommissionen. |
| --- | --- |

(28)

För att garantera att luftfartygsoperatörerna behandlas lika bör medlemsstaterna följa harmoniserade regler för administrationen av de luftfartygsoperatörer som de har ansvaret för, i enlighet med särskilda riktlinjer som bör tas fram av kommissionen.

| (29) | För att garantera att gemenskapssystemet fungerar i miljöhänseende bör enheter som överlämnas av luftfartygsoperatörer endast räknas av mot sådana mål för minskning av växthusgaser som beaktar dessa utsläpp. |
| --- | --- |

(29)

För att garantera att gemenskapssystemet fungerar i miljöhänseende bör enheter som överlämnas av luftfartygsoperatörer endast räknas av mot sådana mål för minskning av växthusgaser som beaktar dessa utsläpp.

| (30) | Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol) kan förfoga över uppgifter som kan vara till gagn för medlemsstaterna eller kommissionen när de ska fullgöra sina skyldigheter enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

(30)

Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol) kan förfoga över uppgifter som kan vara till gagn för medlemsstaterna eller kommissionen när de ska fullgöra sina skyldigheter enligt detta direktiv.

| (31) | Gemenskapssystemets bestämmelser om övervakning, rapportering och kontroll av utsläpp, liksom dess bestämmelser om påföljder för verksamhetsutövare, bör gälla också för luftfartygsoperatörer. |
| --- | --- |

(31)

Gemenskapssystemets bestämmelser om övervakning, rapportering och kontroll av utsläpp, liksom dess bestämmelser om påföljder för verksamhetsutövare, bör gälla också för luftfartygsoperatörer.

| (32) | Kommissionen bör göra en översyn av hur direktiv 2003/87/EG fungerar med avseende på luftfartsverksamhet på grundval av erfarenheterna från dess tillämpning och bör sedan avge rapport till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen bör göra en översyn av hur direktiv 2003/87/EG fungerar med avseende på luftfartsverksamhet på grundval av erfarenheterna från dess tillämpning och bör sedan avge rapport till Europaparlamentet och rådet.

| (33) | Vid en översyn av hur direktiv 2003/87/EG fungerar med avseende på luftfartsverksamhet bör man beakta det strukturella beroendet av luftfarten hos länder som inte har adekvata och jämförbara alternativa transportsätt och som därför är starkt beroende av luftfarten och där turismsektorn i hög grad bidrar till dessa länders BNP. Särskild omsorg bör ägnas åt att minska eller till och med undanröja tillgänglighets- och konkurrenskraftsproblem som kan uppstå i gemenskapens yttersta randområden, i enlighet med artikel 299.2 i fördraget, liksom problem avseende skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster i samband med genomförandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

(33)

Vid en översyn av hur direktiv 2003/87/EG fungerar med avseende på luftfartsverksamhet bör man beakta det strukturella beroendet av luftfarten hos länder som inte har adekvata och jämförbara alternativa transportsätt och som därför är starkt beroende av luftfarten och där turismsektorn i hög grad bidrar till dessa länders BNP. Särskild omsorg bör ägnas åt att minska eller till och med undanröja tillgänglighets- och konkurrenskraftsproblem som kan uppstå i gemenskapens yttersta randområden, i enlighet med artikel 299.2 i fördraget, liksom problem avseende skyldigheter att tillhandahålla allmännyttiga tjänster i samband med genomförandet av detta direktiv.

| (34) | Ministeruttalandet om Gibraltars flygplats, som man enades om i Córdoba den 18 september 2006 under det första ministermötet i forumet om dialog om Gibraltar, kommer att ersätta den gemensamma förklaring om Gibraltars flygplats som gjordes i London den 2 december 1987, och fullständig överensstämmelse med detta uttalande kommer att anses utgöra överensstämmelse med förklaringen från 1987. |
| --- | --- |

(34)

Ministeruttalandet om Gibraltars flygplats, som man enades om i Córdoba den 18 september 2006 under det första ministermötet i forumet om dialog om Gibraltar, kommer att ersätta den gemensamma förklaring om Gibraltars flygplats som gjordes i London den 2 december 1987, och fullständig överensstämmelse med detta uttalande kommer att anses utgöra överensstämmelse med förklaringen från 1987.

| (35) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10). |
| --- | --- |

(35)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10).

| (36) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att besluta om åtgärder för auktionering av utsläppsrätter som inte måste tilldelas kostnadsfritt, att fastställa närmare bestämmelser om handhavandet av den särskilda reserven för vissa luftfartygsoperatörer och om de förfaranden som ska gälla när det begärs att kommissionen ska besluta om införande av ett verksamhetsförbud för en luftfartygsoperatör, samt att ändra den luftfartsverksamhet som anges i bilaga I, när ett tredjeland inför bestämmelser för att minska luftfartens påverkan på klimatet. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i detta direktiv, bland annat genom att komplettera det med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att besluta om åtgärder för auktionering av utsläppsrätter som inte måste tilldelas kostnadsfritt, att fastställa närmare bestämmelser om handhavandet av den särskilda reserven för vissa luftfartygsoperatörer och om de förfaranden som ska gälla när det begärs att kommissionen ska besluta om införande av ett verksamhetsförbud för en luftfartygsoperatör, samt att ändra den luftfartsverksamhet som anges i bilaga I, när ett tredjeland inför bestämmelser för att minska luftfartens påverkan på klimatet. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i detta direktiv, bland annat genom att komplettera det med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (37) | Eftersom målet för detta direktiv inte kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom målet för detta direktiv inte kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (38) | I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (11) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktivet och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. |
| --- | --- |

(38)

I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (11) uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktivet och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.

| (39) | Direktiv 2003/87/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(39)

Direktiv 2003/87/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av direktiv 2003/87/EG

Direktiv 2003/87/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Följande rubrik ska införas före artikel 1: |
| --- | --- |

1.

Följande rubrik ska införas före artikel 1:

| 2. | I artikel 2 ska följande punkt läggas till:
  ”3.   Tillämpningen av detta direktiv på flygplatsen i Gibraltar ska inte anses påverka Konungariket Spaniens respektive Förenade kungarikets rättsliga ståndpunkter i tvisten om överhögheten över det territorium där flygplatsen är belägen.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 2 ska följande punkt läggas till:

”3.   Tillämpningen av detta direktiv på flygplatsen i Gibraltar ska inte anses påverka Konungariket Spaniens respektive Förenade kungarikets rättsliga ståndpunkter i tvisten om överhögheten över det territorium där flygplatsen är belägen.”

| 3. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led b ska ersättas med följande:
  ”b)   utsläpp: utsläpp i atmosfären av växthusgaser från källor belägna inom en anläggning eller utsläpp från ett luftfartyg vid bedrivande av luftfartsverksamhet enligt bilaga I av sådana gaser som är närmare angivna med avseende på denna verksamhet,”. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Led b ska ersättas med följande:

”b)   utsläpp: utsläpp i atmosfären av växthusgaser från källor belägna inom en anläggning eller utsläpp från ett luftfartyg vid bedrivande av luftfartsverksamhet enligt bilaga I av sådana gaser som är närmare angivna med avseende på denna verksamhet,”.

| b) | Följande led ska läggas till:
  ”o)   luftfartygsoperatör: person som med ett luftfartyg bedriver luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I, eller, då denna person är okänd eller inte utpekas av ägaren till luftfartyget, luftfartygets ägare,
  p)   operatör av kommersiella lufttransporter: en operatör som mot ersättning tillhandahåller reguljär och icke-reguljär flygtrafik till allmänheten för transport av passagerare, gods eller post,
  q)   administrerande medlemsstat: medlemsstat som i enlighet med artikel 18a ansvarar för administrationen av gemenskapssystemet beträffande en luftfartygsoperatör,
  r)   tillskrivna luftfartsutsläpp: utsläpp från alla flygningar som utgör sådan luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I och som avgår från en flygplats på en medlemsstats territorium och sådana flygningar som ankommer till en sådan flygplats från ett tredjeland,
  s)   historiska luftfartsutsläpp: genomsnittliga årliga utsläpp under kalenderåren 2004, 2005 och 2006 från luftfartyg vid bedrivande av luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I.” |
| --- | --- |

b)

Följande led ska läggas till:

”o)   luftfartygsoperatör: person som med ett luftfartyg bedriver luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I, eller, då denna person är okänd eller inte utpekas av ägaren till luftfartyget, luftfartygets ägare,

p)   operatör av kommersiella lufttransporter: en operatör som mot ersättning tillhandahåller reguljär och icke-reguljär flygtrafik till allmänheten för transport av passagerare, gods eller post,

q)   administrerande medlemsstat: medlemsstat som i enlighet med artikel 18a ansvarar för administrationen av gemenskapssystemet beträffande en luftfartygsoperatör,

r)   tillskrivna luftfartsutsläpp: utsläpp från alla flygningar som utgör sådan luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I och som avgår från en flygplats på en medlemsstats territorium och sådana flygningar som ankommer till en sådan flygplats från ett tredjeland,

s)   historiska luftfartsutsläpp: genomsnittliga årliga utsläpp under kalenderåren 2004, 2005 och 2006 från luftfartyg vid bedrivande av luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I.”

| 4. | Följande kapitel ska införas efter artikel 3:
  ”KAPITEL II
  LUFTFART
  Artikel 3a
  Tillämpningsområde
  Bestämmelserna i detta kapitel ska tillämpas på fördelning och utfärdande av utsläppsrätter för luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I.
  Artikel 3b
  Luftfartsverksamhet
  Senast den 2 augusti 2009 ska kommissionen, i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 23.2, utarbeta riktlinjer för den närmare tolkningen av luftfartsverksamheten i bilaga I.
  Artikel 3c
  Totalt antal utsläppsrätter för luftfart
  1.   För perioden 1 januari 2012–31 december 2012 ska det totala antalet utsläppsrätter som ska tilldelas luftfartygsoperatörer motsvara 97 % av de historiska luftfartsutsläppen.
  2.   För den period som avses i artikel 11.2 och som börjar den 1 januari 2013 och för varje period därefter, såvida inga ändringar görs till följd av den översyn som avses i artikel 30.4, ska det sammanlagda antalet utsläppsrätter som ska tilldelas luftfartygsoperatörer motsvara 95 % av de historiska luftfartsutsläppen multiplicerat med det antal år som perioden omfattar.
  Denna procentandel får ses över som ett led i den allmänna översynen av detta direktiv.
  3.   Kommissionen ska se över det totala antalet utsläppsrätter som ska fördelas till luftfartygsoperatörer i enlighet med artikel 30.4.
  4.   Senast den 2 augusti 2009 ska kommissionen fastställa de historiska luftfartsutsläppen baserat på bästa tillgängliga uppgifter, inbegripet skattningar grundade på faktisk trafikinformation. Detta beslut ska beaktas i den kommitté som avses i artikel 23.1.
  Artikel 3d
  Metod för tilldelning av utsläppsrätter för luftfart genom auktion
  1.   För perioden som avses i artikel 3c.1 ska 15 % av utsläppsrätterna fördelas genom auktion.
  2.   Från den 1 januari 2013 ska 15 % av utsläppsrätterna fördelas genom auktion. Denna andel får höjas som ett led i den allmänna översynen av detta direktiv.
  3.   En förordning ska antas med närmare bestämmelser om medlemsstaternas fördelning genom auktionering av de utsläppsrätter som inte ska fördelas gratis enligt punkterna 1 och 2 i denna artikel eller artikel 3f.8. Det antal utsläppsrätter som varje medlemsstat ska fördela genom auktionering under varje period ska vara proportionellt mot medlemsstatens andel av de totala tillskrivna luftfartsutsläppen för alla medlemsstater under det referensår vars uppgifter rapporterats enligt artikel 14.3 och kontrollerats enligt artikel 15. För den period som avses i artikel 3c.1 ska referensåret vara 2010, och för de efterföljande perioderna som avses i artikel 3c ska referensåret vara det kalenderår som löper ut 24 månader före starten av den period som auktionen avser.
  Ovannämnda förordning, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 23.3.
  4.   Medlemsstaterna ska besluta om hur intäkterna från auktionering av utsläppsrätter ska användas. Dessa intäkter bör användas för att komma till rätta med klimatförändringar i EU och tredjeländer, bland annat för att minska utsläppen av växthusgaser, göra anpassningar till klimatförändringens följder i EU och tredjeländer, särskilt utvecklingsländer, finansiera forskning om och utveckling av mildrande åtgärder och anpassningsåtgärder, inte minst inom flygteknik och luftfart, minska utsläppen med hjälp av transporter med låga utsläppsnivåer, samt för att täcka kostnaderna för att administrera gemenskapssystemet. Auktionsintäkter bör också användas för finansiering av bidrag till den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi och för åtgärder mot avskogning.
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om åtgärder som vidtagits enligt denna punkt.
  5.   Att en medlemsstat lämnar information till kommissionen enligt detta direktiv befriar den inte från underrättelseskyldigheten enligt artikel 88.3 i fördraget.
  Artikel 3e
  Tilldelning och utfärdande av utsläppsrätter till luftfartygsoperatörer
  1.   För varje period som avses i artikel 3c får en luftfartygsoperatör ansöka om sådana utsläppsrätter som ska tilldelas gratis. Ansökan får göras genom att till den behöriga myndigheten i den administrerande medlemsstaten lämna in verifierade uppgifter om tonkilometer för sådan luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I och som luftfartygsoperatören bedrivit under övervakningsåret. I denna artikel avses med övervakningsår det kalenderår som löper ut 24 månader innan den period börjar som ansökan avser i enlighet med bilagorna IV och V, eller 2010 avseende den period som avses i artikel 3c.1. Alla ansökningar ska göras minst 21 månader innan den period inleds som ansökningarna avser, eller senast den 31 mars 2011 när det gäller den period som avses i artikel 3c.1.
  2.   Senast 18 månader före inledningen av den period som ansökan avser, eller senast den 30 juni 2011 när det gäller den period som avses i artikel 3c.1, ska medlemsstaterna till kommissionen lämna in de ansökningar som avses i punkt 1.
  3.   Senast 15 månader före inledningen av respektive period som avses i artikel 3c.2, eller senast den 30 september 2011 när det gäller den period som avses i artikel 3c.1, ska kommissionen beräkna och anta ett beslut om följande:






  a) | Det totala antalet utsläppsrätter som ska tilldelas för den perioden i enlighet med artikel 3c. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande kapitel ska införas efter artikel 3:

”KAPITEL II

LUFTFART

Artikel 3a

Tillämpningsområde

Bestämmelserna i detta kapitel ska tillämpas på fördelning och utfärdande av utsläppsrätter för luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I.

Artikel 3b

Luftfartsverksamhet

Senast den 2 augusti 2009 ska kommissionen, i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 23.2, utarbeta riktlinjer för den närmare tolkningen av luftfartsverksamheten i bilaga I.

Artikel 3c

Totalt antal utsläppsrätter för luftfart

1.   För perioden 1 januari 2012–31 december 2012 ska det totala antalet utsläppsrätter som ska tilldelas luftfartygsoperatörer motsvara 97 % av de historiska luftfartsutsläppen.

2.   För den period som avses i artikel 11.2 och som börjar den 1 januari 2013 och för varje period därefter, såvida inga ändringar görs till följd av den översyn som avses i artikel 30.4, ska det sammanlagda antalet utsläppsrätter som ska tilldelas luftfartygsoperatörer motsvara 95 % av de historiska luftfartsutsläppen multiplicerat med det antal år som perioden omfattar.

Denna procentandel får ses över som ett led i den allmänna översynen av detta direktiv.

3.   Kommissionen ska se över det totala antalet utsläppsrätter som ska fördelas till luftfartygsoperatörer i enlighet med artikel 30.4.

4.   Senast den 2 augusti 2009 ska kommissionen fastställa de historiska luftfartsutsläppen baserat på bästa tillgängliga uppgifter, inbegripet skattningar grundade på faktisk trafikinformation. Detta beslut ska beaktas i den kommitté som avses i artikel 23.1.

Artikel 3d

Metod för tilldelning av utsläppsrätter för luftfart genom auktion

1.   För perioden som avses i artikel 3c.1 ska 15 % av utsläppsrätterna fördelas genom auktion.

2.   Från den 1 januari 2013 ska 15 % av utsläppsrätterna fördelas genom auktion. Denna andel får höjas som ett led i den allmänna översynen av detta direktiv.

3.   En förordning ska antas med närmare bestämmelser om medlemsstaternas fördelning genom auktionering av de utsläppsrätter som inte ska fördelas gratis enligt punkterna 1 och 2 i denna artikel eller artikel 3f.8. Det antal utsläppsrätter som varje medlemsstat ska fördela genom auktionering under varje period ska vara proportionellt mot medlemsstatens andel av de totala tillskrivna luftfartsutsläppen för alla medlemsstater under det referensår vars uppgifter rapporterats enligt artikel 14.3 och kontrollerats enligt artikel 15. För den period som avses i artikel 3c.1 ska referensåret vara 2010, och för de efterföljande perioderna som avses i artikel 3c ska referensåret vara det kalenderår som löper ut 24 månader före starten av den period som auktionen avser.

Ovannämnda förordning, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 23.3.

4.   Medlemsstaterna ska besluta om hur intäkterna från auktionering av utsläppsrätter ska användas. Dessa intäkter bör användas för att komma till rätta med klimatförändringar i EU och tredjeländer, bland annat för att minska utsläppen av växthusgaser, göra anpassningar till klimatförändringens följder i EU och tredjeländer, särskilt utvecklingsländer, finansiera forskning om och utveckling av mildrande åtgärder och anpassningsåtgärder, inte minst inom flygteknik och luftfart, minska utsläppen med hjälp av transporter med låga utsläppsnivåer, samt för att täcka kostnaderna för att administrera gemenskapssystemet. Auktionsintäkter bör också användas för finansiering av bidrag till den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi och för åtgärder mot avskogning.

Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om åtgärder som vidtagits enligt denna punkt.

5.   Att en medlemsstat lämnar information till kommissionen enligt detta direktiv befriar den inte från underrättelseskyldigheten enligt artikel 88.3 i fördraget.

Artikel 3e

Tilldelning och utfärdande av utsläppsrätter till luftfartygsoperatörer

1.   För varje period som avses i artikel 3c får en luftfartygsoperatör ansöka om sådana utsläppsrätter som ska tilldelas gratis. Ansökan får göras genom att till den behöriga myndigheten i den administrerande medlemsstaten lämna in verifierade uppgifter om tonkilometer för sådan luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I och som luftfartygsoperatören bedrivit under övervakningsåret. I denna artikel avses med övervakningsår det kalenderår som löper ut 24 månader innan den period börjar som ansökan avser i enlighet med bilagorna IV och V, eller 2010 avseende den period som avses i artikel 3c.1. Alla ansökningar ska göras minst 21 månader innan den period inleds som ansökningarna avser, eller senast den 31 mars 2011 när det gäller den period som avses i artikel 3c.1.

2.   Senast 18 månader före inledningen av den period som ansökan avser, eller senast den 30 juni 2011 när det gäller den period som avses i artikel 3c.1, ska medlemsstaterna till kommissionen lämna in de ansökningar som avses i punkt 1.

3.   Senast 15 månader före inledningen av respektive period som avses i artikel 3c.2, eller senast den 30 september 2011 när det gäller den period som avses i artikel 3c.1, ska kommissionen beräkna och anta ett beslut om följande:

a)

Det totala antalet utsläppsrätter som ska tilldelas för den perioden i enlighet med artikel 3c.

| b) | Antalet utsläppsrätter som ska fördelas genom auktion under den perioden i enlighet med artikel 3d. |
| --- | --- |

b)

Antalet utsläppsrätter som ska fördelas genom auktion under den perioden i enlighet med artikel 3d.

| c) | Antalet utsläppsrätter i den särskilda reserven för luftfartygsoperatörer under den perioden i enlighet med artikel 3f.1. |
| --- | --- |

c)

Antalet utsläppsrätter i den särskilda reserven för luftfartygsoperatörer under den perioden i enlighet med artikel 3f.1.

| d) | Antalet utsläppsrätter som ska tilldelas gratis under den perioden, genom att minska det beslutade totala antalet utsläppsrätter enligt led a med det antal utsläppsrätter som avses i leden b och c. |
| --- | --- |

d)

Antalet utsläppsrätter som ska tilldelas gratis under den perioden, genom att minska det beslutade totala antalet utsläppsrätter enligt led a med det antal utsläppsrätter som avses i leden b och c.

| e) | Det riktmärke som ska användas för att tilldela de kostnadsfria utsläppsrätterna till luftfartygsoperatörer vars ansökningar lämnats in till kommissionen i enlighet med punkt 2. |
| --- | --- |

e)

Det riktmärke som ska användas för att tilldela de kostnadsfria utsläppsrätterna till luftfartygsoperatörer vars ansökningar lämnats in till kommissionen i enlighet med punkt 2.

Det riktmärke som avses i led e, uttryckt i utsläppsrätter per tonkilometer, ska beräknas genom att dividera det antal utsläppsrätter som avses i led d med summan av antalet tonkilometer som angetts i de ansökningar som lämnats in till kommissionen i enlighet med punkt 2.

4.   Senast tre månader efter kommissionens beslut enligt punkt 3 ska varje administrerande medlemsstat beräkna och offentliggöra följande uppgifter:

| a) | den totala tilldelningen av utsläppsrätter för perioden till varje luftfartygsoperatör vars ansökan har lämnats in till kommissionen i enlighet med punkt 2, vilken beräknas genom att uppgiften om tonkilometer i ansökningen till kommissionen multipliceras med det riktmärke som avses i punkt 3 e, och |
| --- | --- |

a)

den totala tilldelningen av utsläppsrätter för perioden till varje luftfartygsoperatör vars ansökan har lämnats in till kommissionen i enlighet med punkt 2, vilken beräknas genom att uppgiften om tonkilometer i ansökningen till kommissionen multipliceras med det riktmärke som avses i punkt 3 e, och

| b) | den tilldelning av utsläppsrätter till varje luftfartygsoperatör för varje år som ska fastställas genom att dennes sammanlagda antal utsläppsrätter, som beräknats enligt punkt a, divideras med det antal år i perioden under vilket luftfartygsoperatören bedriver luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I. |
| --- | --- |

b)

den tilldelning av utsläppsrätter till varje luftfartygsoperatör för varje år som ska fastställas genom att dennes sammanlagda antal utsläppsrätter, som beräknats enligt punkt a, divideras med det antal år i perioden under vilket luftfartygsoperatören bedriver luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I.

5.   Senast den 28 februari 2012 och därefter den 28 februari varje år, ska den behöriga myndigheten i den administrerande medlemsstaten till varje luftfartygsoperatör utfärda det antal utsläppsrätter som tilldelats luftfartygsoperatören för det året enligt denna artikel eller artikel 3f.

Artikel 3f

Särskild reserv för vissa luftfartygsoperatörer

1.   Under varje period som avses i artikel 3c.2 ska 3 % av det sammanlagda antalet utsläppsrätter som ska tilldelas avsättas till en särskild reserv för luftfartygsoperatörer

| a) | som inleder luftfartsverksamhet enligt bilaga I efter det övervakningsår för vilket uppgifter om tonkilometer överlämnats enligt artikel 3e.1 för en period som avses i artikel 3c.2, eller |
| --- | --- |

a)

som inleder luftfartsverksamhet enligt bilaga I efter det övervakningsår för vilket uppgifter om tonkilometer överlämnats enligt artikel 3e.1 för en period som avses i artikel 3c.2, eller

| b) | vars antal tonkilometer ökat med i genomsnitt mer än 18 % per år mellan det övervakningsår för vilket uppgifter om tonkilometer överlämnats enligt artikel 3e.1 för en period som avses i artikel 3c.2 och det andra kalenderåret under den perioden, |
| --- | --- |

b)

vars antal tonkilometer ökat med i genomsnitt mer än 18 % per år mellan det övervakningsår för vilket uppgifter om tonkilometer överlämnats enligt artikel 3e.1 för en period som avses i artikel 3c.2 och det andra kalenderåret under den perioden,

och vars verksamhet enligt led a, eller ökning av verksamhet enligt led b, inte helt eller delvis utgör en fortsättning på en luftfartsverksamhet som tidigare bedrivits av en annan luftfartygsoperatör.

2.   En luftfartygsoperatör som är berättigad till tilldelning enligt punkt 1, kan ansöka om gratis tilldelning av utsläppsrätter ur den särskilda reserven genom en ansökan ställd till den behöriga myndigheten i sin administrerande medlemsstat. En ansökan ska göras senast den 30 juni under det tredje året av den period som avses i artikel 3c.2 som ansökan avser.

En luftfartygsoperatör som tilldelas utsläppsrätter enligt punkt 1 b får tilldelas högst 1 000 000 utsläppsrätter.

3.   En ansökan enligt punkt 2 ska

| a) | innehålla verifierade uppgifter om tonkilometer enligt bilagorna IV och V för den luftfartsverksamhet enligt bilaga I som luftfartygsoperatören bedrivit under det andra kalenderåret av den period enligt artikel 3c.2 som ansökan avser, |
| --- | --- |

a)

innehålla verifierade uppgifter om tonkilometer enligt bilagorna IV och V för den luftfartsverksamhet enligt bilaga I som luftfartygsoperatören bedrivit under det andra kalenderåret av den period enligt artikel 3c.2 som ansökan avser,

| b) | styrka att villkoren för att vara berättigad till tilldelning enligt punkt 1 är uppfyllda, och |
| --- | --- |

b)

styrka att villkoren för att vara berättigad till tilldelning enligt punkt 1 är uppfyllda, och

| c) | om det rör sig om luftfartygsoperatörer som omfattas av punkt 1 b, ange






  i) | den procentuella ökningen i tonkilometer som genererats av denna luftfartygsoperatör mellan det övervakningsår för vilket uppgifter om tonkilometer lämnats in enligt artikel 3e.1 för en period som avses i artikel 3c.2, och det andra kalenderåret under den perioden, |
| --- | --- | --- |

c)

om det rör sig om luftfartygsoperatörer som omfattas av punkt 1 b, ange

i)

den procentuella ökningen i tonkilometer som genererats av denna luftfartygsoperatör mellan det övervakningsår för vilket uppgifter om tonkilometer lämnats in enligt artikel 3e.1 för en period som avses i artikel 3c.2, och det andra kalenderåret under den perioden,

| ii) | ökningen i tonkilometer, i absoluta tal, som genererats av denna luftfartygsoperatör mellan det övervakningsår för vilket uppgifter om tonkilometer lämnats in enligt artikel 3e.1 för en period som avses i artikel 3c.2 och det andra kalenderåret under den perioden, och |
| --- | --- |

ii)

ökningen i tonkilometer, i absoluta tal, som genererats av denna luftfartygsoperatör mellan det övervakningsår för vilket uppgifter om tonkilometer lämnats in enligt artikel 3e.1 för en period som avses i artikel 3c.2 och det andra kalenderåret under den perioden, och

| iii) | ökningen i tonkilometer, i absoluta tal, som genererats av denna luftfartygsoperatör mellan det övervakningsår för vilket uppgifter om tonkilometer lämnats in enligt artikel 3e.1 för en period som avses i artikel 3c.2 och det andra kalenderåret under den perioden, som överstiger det procenttal som anges i punkt 1 b. |
| --- | --- |

iii)

ökningen i tonkilometer, i absoluta tal, som genererats av denna luftfartygsoperatör mellan det övervakningsår för vilket uppgifter om tonkilometer lämnats in enligt artikel 3e.1 för en period som avses i artikel 3c.2 och det andra kalenderåret under den perioden, som överstiger det procenttal som anges i punkt 1 b.

4.   Senast sex månader efter sista dagen för ansökan enligt punkt 2 ska medlemsstaterna till kommissionen lämna in ansökningar som inkommit enligt denna punkt.

5.   Senast tolv månader efter sista dagen för ansökan enligt punkt 2 ska kommissionen besluta om det riktmärke som ska användas för tilldelning av gratis utsläppsrätter till luftfartygsoperatörer vars ansökningar lämnats in till kommissionen i enlighet med punkt 4.

Om inte annat följer av punkt 6 ska riktmärket vara lika med antalet utsläppsrätter i den särskilda reserven dividerat med summan av

| a) | uppgifter om tonkilometer för de luftfartygsoperatörer som omfattas av punkt 1 a som ingår i ansökningar som lämnats in till kommissionen i enlighet med punkterna 3 a och 4, och |
| --- | --- |

a)

uppgifter om tonkilometer för de luftfartygsoperatörer som omfattas av punkt 1 a som ingår i ansökningar som lämnats in till kommissionen i enlighet med punkterna 3 a och 4, och

| b) | ökningen i tonkilometer, i absoluta tal, som överstiger det procenttal som är angivet i punkt 1 b, för luftfartygsoperatörer som omfattas av punkt 1 b som ingår i ansökningar som lämnats in till kommissionen i enlighet med punkterna 3 c iii och 4. |
| --- | --- |

b)

ökningen i tonkilometer, i absoluta tal, som överstiger det procenttal som är angivet i punkt 1 b, för luftfartygsoperatörer som omfattas av punkt 1 b som ingår i ansökningar som lämnats in till kommissionen i enlighet med punkterna 3 c iii och 4.

6.   Det riktmärke som avses i punkt 5 får inte leda till en årlig tilldelning per tonkilometer som överstiger den årliga tilldelningen per tonkilometer till luftfartygsoperatörer enligt artikel 3e.4.

7.   Senast tre månader efter kommissionens beslut enligt punkt 5 ska varje administrerande medlemsstat beräkna och offentliggöra följande uppgifter:

| a) | tilldelningen av utsläppsrätter från den särskilda reserven till varje luftfartygsoperatör vars ansökan lämnats in till kommissionen i enlighet med punkt 4. Denna tilldelning ska beräknas genom att det riktmärke som avses i punkt 5 multipliceras med,






  i) | om det rör sig om en luftfartygsoperatör som omfattas av punkt 1 a, uppgifter om tonkilometer i den ansökan som lämnats in till kommissionen enligt punkterna 3 a och 4, |
| --- | --- | --- |

a)

tilldelningen av utsläppsrätter från den särskilda reserven till varje luftfartygsoperatör vars ansökan lämnats in till kommissionen i enlighet med punkt 4. Denna tilldelning ska beräknas genom att det riktmärke som avses i punkt 5 multipliceras med,

i)

om det rör sig om en luftfartygsoperatör som omfattas av punkt 1 a, uppgifter om tonkilometer i den ansökan som lämnats in till kommissionen enligt punkterna 3 a och 4,

| ii) | om det rör sig om en luftfartygsoperatör som omfattas av punkt 1 b, ökningen i tonkilometer, i absoluta tal, som överstiger det procenttal som anges i punkt 1 b, som ingår i den ansökan som lämnats in till kommissionen enligt punkterna 3 c iii och 4, och |
| --- | --- |

ii)

om det rör sig om en luftfartygsoperatör som omfattas av punkt 1 b, ökningen i tonkilometer, i absoluta tal, som överstiger det procenttal som anges i punkt 1 b, som ingår i den ansökan som lämnats in till kommissionen enligt punkterna 3 c iii och 4, och

| b) | tilldelningen av utsläppsrätter till varje luftfartygsoperatör för varje år, som ska fastställas genom att operatörens tilldelning av utsläppsrätter enligt punkt a divideras med antalet hela kalenderår som återstår i den period som avses i artikel 3c.2 som tilldelningen avser. |
| --- | --- |

b)

tilldelningen av utsläppsrätter till varje luftfartygsoperatör för varje år, som ska fastställas genom att operatörens tilldelning av utsläppsrätter enligt punkt a divideras med antalet hela kalenderår som återstår i den period som avses i artikel 3c.2 som tilldelningen avser.

8.   Utsläppsrätter i den särskilda reserven som inte har tilldelats ska auktioneras ut av medlemsstaterna.

9.   Kommissionen får fastställa närmare föreskrifter om hur den särskilda reserven i denna artikel ska fungera, inklusive bedömning av uppfyllande av villkoren för att vara tilldelningsberättigad enligt punkt 1. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 23.3.

Artikel 3g

Övervaknings- och rapporteringsplaner

Den administrerande medlemsstaten ska se till att varje luftfartygsoperatör till den behöriga myndigheten i den medlemsstaten lämnar in en övervakningsplan med åtgärder som ska vidtas för att övervaka och rapportera utsläpp och uppgifter om tonkilometer för inlämnande av en ansökan enligt artikel 3e, och att dessa planer godkänts av den behöriga myndigheten i enlighet med de riktlinjer som antagits enligt artikel 14.”

| 5. | Följande rubrik och artikel ska införas:
  ”KAPITEL III
  STATIONÄRA ANLÄGGNINGAR
  Artikel 3h
  Tillämpningsområde
  Bestämmelserna i detta kapitel ska tillämpas på tillstånd för utsläpp av växthusgaser samt på fördelning och utfärdande av utsläppsrätter för verksamhet som anges i bilaga I och som inte utgör luftfartsverksamhet.” |
| --- | --- |

5.

Följande rubrik och artikel ska införas:

”KAPITEL III

STATIONÄRA ANLÄGGNINGAR

Artikel 3h

Tillämpningsområde

Bestämmelserna i detta kapitel ska tillämpas på tillstånd för utsläpp av växthusgaser samt på fördelning och utfärdande av utsläppsrätter för verksamhet som anges i bilaga I och som inte utgör luftfartsverksamhet.”

| 6. | Led e i artikel 6.2 ska ersättas med följande:






  ”e) | Skyldighet att överlämna utsläppsrätter, med undantag för utsläppsrätter som utfärdats enligt kapitel II, motsvarande de sammanlagda utsläppen från anläggningen under varje kalenderår, efter kontroll i enlighet med artikel 15, inom fyra månader efter det ifrågavarande kalenderårets slut.” |
| --- | --- | --- |

6.

Led e i artikel 6.2 ska ersättas med följande:

”e)

Skyldighet att överlämna utsläppsrätter, med undantag för utsläppsrätter som utfärdats enligt kapitel II, motsvarande de sammanlagda utsläppen från anläggningen under varje kalenderår, efter kontroll i enlighet med artikel 15, inom fyra månader efter det ifrågavarande kalenderårets slut.”

| 7. | Följande rubrik ska införas efter artikel 11: |
| --- | --- |

7.

Följande rubrik ska införas efter artikel 11:

| 8. | I artikel 11a ska följande punkt införas:
  ”1a.   Under den period som avses i artikel 3c.1 får luftfartygsoperatörer använda CER och ERU upp till 15 % av det antal utsläppsrätter som luftfartygsoperatörerna ska överlämna enligt artikel 12.2a.
  För därefter följande perioder ska procentandelen av CER och ERU som får användas i samband med luftfartsverksamhet ses över som ett led i den allmänna översynen av detta direktiv och med beaktande av utvecklingen av den internationella klimatförändringsstrategin.
  Kommissionen ska offentliggöra denna procentandel senast sex månader före inledningen av varje sådan period som avses i artikel 3c.” |
| --- | --- |

8.

I artikel 11a ska följande punkt införas:

”1a.   Under den period som avses i artikel 3c.1 får luftfartygsoperatörer använda CER och ERU upp till 15 % av det antal utsläppsrätter som luftfartygsoperatörerna ska överlämna enligt artikel 12.2a.

För därefter följande perioder ska procentandelen av CER och ERU som får användas i samband med luftfartsverksamhet ses över som ett led i den allmänna översynen av detta direktiv och med beaktande av utvecklingen av den internationella klimatförändringsstrategin.

Kommissionen ska offentliggöra denna procentandel senast sex månader före inledningen av varje sådan period som avses i artikel 3c.”

| 9. | I artikel 11b.2 ska ordet ”anläggningar” ersättas med ordet ”verksamheter”. |
| --- | --- |

9.

I artikel 11b.2 ska ordet ”anläggningar” ersättas med ordet ”verksamheter”.

| 10. | Artikel 12 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska orden ”en luftfartygsoperatör kan fullgöra sina skyldigheter enligt punkt 2a eller” infogas efter orden ”så att”. |
| --- | --- | --- |

10.

Artikel 12 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska orden ”en luftfartygsoperatör kan fullgöra sina skyldigheter enligt punkt 2a eller” infogas efter orden ”så att”.

| b) | Följande punkt ska införas:
  ”2a.   De administrerande medlemsstaterna ska se till att varje luftfartygsoperatör senast den 30 april varje år överlämnar det antal utsläppsrätter som motsvarar de sammanlagda utsläppen från luftfartygsoperatörens luftfartsverksamhet enligt bilaga I under det föregående kalenderåret, i överensstämmelse med den kontroll som utförts i enlighet med artikel 15. Medlemsstaterna ska se till att de utsläppsrätter som överlämnas i enlighet med denna punkt därefter annulleras.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas:

”2a.   De administrerande medlemsstaterna ska se till att varje luftfartygsoperatör senast den 30 april varje år överlämnar det antal utsläppsrätter som motsvarar de sammanlagda utsläppen från luftfartygsoperatörens luftfartsverksamhet enligt bilaga I under det föregående kalenderåret, i överensstämmelse med den kontroll som utförts i enlighet med artikel 15. Medlemsstaterna ska se till att de utsläppsrätter som överlämnas i enlighet med denna punkt därefter annulleras.”

| c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Medlemsstaterna ska se till att verksamhetsutövaren för varje anläggning senast den 30 april varje år överlämnar det antal utsläppsrätter, med undantag för utsläppsrätter som utfärdas enligt kapitel II, som motsvarar de sammanlagda utsläppen från anläggningen under det föregående kalenderåret, i överensstämmelse med den kontroll som utförts i enlighet med artikel 15, och att dessa utsläppsrätter därefter annulleras.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Medlemsstaterna ska se till att verksamhetsutövaren för varje anläggning senast den 30 april varje år överlämnar det antal utsläppsrätter, med undantag för utsläppsrätter som utfärdas enligt kapitel II, som motsvarar de sammanlagda utsläppen från anläggningen under det föregående kalenderåret, i överensstämmelse med den kontroll som utförts i enlighet med artikel 15, och att dessa utsläppsrätter därefter annulleras.”

| 11. | I artikel 13.3 ska orden ”artikel 12.3” ersättas med orden ”artikel 12.2a eller 12.3”. |
| --- | --- |

11.

I artikel 13.3 ska orden ”artikel 12.3” ersättas med orden ”artikel 12.2a eller 12.3”.

| 12. | Artikel 14 ska ändras på följande sätt:






  a) | i första meningen i punkt 1 ska






  i) | orden ”och uppgifter om tonkilometer som ingår i ansökningar enligt artiklarna 3e eller 3f,” infogas efter orden ”dessa verksamheter”, |
| --- | --- | --- | --- |

12.

Artikel 14 ska ändras på följande sätt:

a)

i första meningen i punkt 1 ska

i)

orden ”och uppgifter om tonkilometer som ingår i ansökningar enligt artiklarna 3e eller 3f,” infogas efter orden ”dessa verksamheter”,

| ii) | orden ”senast den 30 september 2003” utgå, |
| --- | --- |

ii)

orden ”senast den 30 september 2003” utgå,

| b) | punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Medlemsstaterna ska se till att varje verksamhetsutövare eller luftfartygsoperatör efter slutet av varje kalenderår rapporterar utsläppen under det berörda kalenderåret från anläggningen eller, från och med den 1 januari 2010, från luftfartyg som luftfartygsoperatören bedriver luftfartsverksamhet med till den behöriga myndigheten i enlighet med riktlinjerna.” |
| --- | --- |

b)

punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Medlemsstaterna ska se till att varje verksamhetsutövare eller luftfartygsoperatör efter slutet av varje kalenderår rapporterar utsläppen under det berörda kalenderåret från anläggningen eller, från och med den 1 januari 2010, från luftfartyg som luftfartygsoperatören bedriver luftfartsverksamhet med till den behöriga myndigheten i enlighet med riktlinjerna.”

| 13. | Artikel 15 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 15
  Kontroll
  Medlemsstaterna ska se till att de rapporter som lämnas in av verksamhetsutövarna och luftfartygsoperatörerna enligt artikel 14.3 kontrolleras i enlighet med kriterierna i bilaga V och alla närmare bestämmelser som antagits av kommissionen enligt denna artikel och att den behöriga myndigheten underrättas om detta.
  Medlemsstaterna ska se till att en verksamhetsutövare eller en luftfartygsoperatör vars rapport har kontrollerats senast den 31 mars varje år avseende det föregående årets utsläpp och inte befunnits vara tillfredsställande i enlighet med de kriterier som anges i bilaga V och alla närmare bestämmelser som antagits av kommissionen enligt denna artikel, inte kan överlåta fler utsläppsrätter förrän en rapport från den berörda verksamhetsutövaren kontrollerats och befunnits vara tillfredsställande.
  Kommissionen får anta närmare bestämmelser för kontroll av rapporter som lämnas in av luftfartygsoperatörer enligt artikel 14.3 och ansökningar som lämnas in enligt artiklarna 3e och 3f, bland annat de kontrollförfaranden som kontrollörerna ska använda, i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 23.2.” |
| --- | --- |

13.

Artikel 15 ska ersättas med följande:

”Artikel 15

Kontroll

Medlemsstaterna ska se till att de rapporter som lämnas in av verksamhetsutövarna och luftfartygsoperatörerna enligt artikel 14.3 kontrolleras i enlighet med kriterierna i bilaga V och alla närmare bestämmelser som antagits av kommissionen enligt denna artikel och att den behöriga myndigheten underrättas om detta.

Medlemsstaterna ska se till att en verksamhetsutövare eller en luftfartygsoperatör vars rapport har kontrollerats senast den 31 mars varje år avseende det föregående årets utsläpp och inte befunnits vara tillfredsställande i enlighet med de kriterier som anges i bilaga V och alla närmare bestämmelser som antagits av kommissionen enligt denna artikel, inte kan överlåta fler utsläppsrätter förrän en rapport från den berörda verksamhetsutövaren kontrollerats och befunnits vara tillfredsställande.

Kommissionen får anta närmare bestämmelser för kontroll av rapporter som lämnas in av luftfartygsoperatörer enligt artikel 14.3 och ansökningar som lämnas in enligt artiklarna 3e och 3f, bland annat de kontrollförfaranden som kontrollörerna ska använda, i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 23.2.”

| 14. | Artikel 16 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska orden ”senast den 31 december 2003” utgå. |
| --- | --- | --- |

14.

Artikel 16 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska orden ”senast den 31 december 2003” utgå.

| b) | Punkterna 2 och 3 ska ersättas med följande:
  ”2.   Medlemsstaterna ska se till att namnen offentliggörs på de verksamhetsutövare och luftfartygsoperatörer som bryter mot kraven på överlämnande av tillräckligt många utsläppsrätter enligt detta direktiv.
  3.   Medlemsstaterna ska se till att verksamhetsutövare och luftfartygsoperatörer som inte senast den 30 april varje år överlämnar tillräckligt många utsläppsrätter för att täcka utsläppen under det föregående året åläggs att betala en avgift för de överskridande utsläppen. Avgiften ska vara 100 EUR för varje ton koldioxidekvivalenter som släpps ut och som verksamhetsutövaren inte överlämnat utsläppsrätter för. Betalning av avgiften får inte befria verksamhetsutövaren från skyldigheten att överlämna det antal utsläppsrätter som motsvarar de överskridande utsläppen, när denne ska överlämna utsläppsrätter för det följande kalenderåret.” |
| --- | --- |

b)

Punkterna 2 och 3 ska ersättas med följande:

”2.   Medlemsstaterna ska se till att namnen offentliggörs på de verksamhetsutövare och luftfartygsoperatörer som bryter mot kraven på överlämnande av tillräckligt många utsläppsrätter enligt detta direktiv.

3.   Medlemsstaterna ska se till att verksamhetsutövare och luftfartygsoperatörer som inte senast den 30 april varje år överlämnar tillräckligt många utsläppsrätter för att täcka utsläppen under det föregående året åläggs att betala en avgift för de överskridande utsläppen. Avgiften ska vara 100 EUR för varje ton koldioxidekvivalenter som släpps ut och som verksamhetsutövaren inte överlämnat utsläppsrätter för. Betalning av avgiften får inte befria verksamhetsutövaren från skyldigheten att överlämna det antal utsläppsrätter som motsvarar de överskridande utsläppen, när denne ska överlämna utsläppsrätter för det följande kalenderåret.”

| c) | Följande punkter ska läggas till:
  ”5.   Om en luftfartygsoperatör inte uppfyller kraven i detta direktiv och då andra verkställighetsåtgärder inte har lett till att kraven uppfylls, får den administrerande medlemsstaten begära att kommissionen beslutar om ett verksamhetsförbud för den berörda luftfartygsoperatören.
  6.   En begäran från en administrerande medlemsstat enligt punkt 5 ska innehålla






  a) | belägg för att luftfartygsoperatören inte har fullgjort sina skyldigheter enligt detta direktiv, |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkter ska läggas till:

”5.   Om en luftfartygsoperatör inte uppfyller kraven i detta direktiv och då andra verkställighetsåtgärder inte har lett till att kraven uppfylls, får den administrerande medlemsstaten begära att kommissionen beslutar om ett verksamhetsförbud för den berörda luftfartygsoperatören.

6.   En begäran från en administrerande medlemsstat enligt punkt 5 ska innehålla

a)

belägg för att luftfartygsoperatören inte har fullgjort sina skyldigheter enligt detta direktiv,

| b) | närmare uppgifter om den verkställighetsåtgärd som medlemsstaten har vidtagit, |
| --- | --- |

b)

närmare uppgifter om den verkställighetsåtgärd som medlemsstaten har vidtagit,

| c) | en motivering för ett verksamhetsförbud på gemenskapsnivå, och |
| --- | --- |

c)

en motivering för ett verksamhetsförbud på gemenskapsnivå, och

| d) | en rekommendation om omfattningen av verksamhetsförbudet på gemenskapsnivå och de villkor som ska gälla. |
| --- | --- |

d)

en rekommendation om omfattningen av verksamhetsförbudet på gemenskapsnivå och de villkor som ska gälla.

7.   När en sådan begäran som avses i punkt 5 riktas till kommissionen ska kommissionen informera de övriga medlemsstaterna genom deras företrädare i den kommitté som avses i artikel 23.1 i enlighet med kommitténs arbetsordning.

8.   Antagandet av ett beslut efter en begäran enligt punkt 5 ska föregås, när så är lämpligt och möjligt, av samråd med de myndigheter som ansvarar för tillsynen över den berörda luftfartygsoperatören. När det är möjligt ska gemensamt samråd hållas med kommissionen och medlemsstaterna.

9.   När kommissionen överväger om den ska anta ett beslut efter en begäran enligt punkt 5, ska kommissionen informera den berörda luftfartygsoperatören om de viktigaste omständigheter och överväganden som utgör grunden för ett sådant beslut. Den berörda luftfartygsoperatören ska ges möjlighet att lämna ett skriftligt yttrande till kommissionen inom tio arbetsdagar från tidpunkten för underrättelsen.

10.   På begäran av en medlemsstat får kommissionen, i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 23.2, anta ett beslut om verksamhetsförbud som avser den berörda luftfartygsoperatören.

11.   Varje medlemsstat ska inom sitt territorium genomföra de beslut som antagits i enlighet med punkt 10. Medlemsstaten ska informera kommissionen om de åtgärder som vidtagits för att genomföra sådana beslut.

12.   Vid behov ska detaljerade regler fastslås för de förfaranden som avses i denna artikel. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 23.3.”

| 15. | Följande artiklar ska införas:
  ”Artikel 18a
  Administrerande medlemsstat
  1.   Följande ska gälla avseende administrerande medlemsstat för en luftfartygsoperatör:






  a) | För en luftfartygsoperatör med en gällande operativ licens som beviljats av en medlemsstat i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag (12) ska administrerande medlemsstat vara den medlemsstat som beviljat luftfartygsoperatören dennes operativa licens, och |
| --- | --- | --- |

15.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 18a

Administrerande medlemsstat

1.   Följande ska gälla avseende administrerande medlemsstat för en luftfartygsoperatör:

a)

För en luftfartygsoperatör med en gällande operativ licens som beviljats av en medlemsstat i enlighet med bestämmelserna i rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag (12) ska administrerande medlemsstat vara den medlemsstat som beviljat luftfartygsoperatören dennes operativa licens, och

| b) | i alla övriga fall ska administrerande medlemsstat vara den medlemsstat med de största skattade tillskrivna utsläppen från luftfarten från flygningar som genomförts av den aktuella luftfartygsoperatören under basåret. |
| --- | --- |

b)

i alla övriga fall ska administrerande medlemsstat vara den medlemsstat med de största skattade tillskrivna utsläppen från luftfarten från flygningar som genomförts av den aktuella luftfartygsoperatören under basåret.

2.   Om inga av de tillskrivna utsläppen från luftfarten från flygningar som genomförts av en luftfartygsoperatör som omfattas av punkt 1 b i denna artikel under de två första åren för varje period enligt artikel 3c tillskrivits luftfartygsoperatörens administrerande medlemsstat, ska luftfartygsoperatören överföras till en annan administrerande medlemsstat för den följande perioden. Den nya administrerande medlemsstaten ska vara den medlemsstat med de största skattade tillskrivna utsläppen från luftfarten från flygningar som genomförs av den luftfartygsoperatören under de två första åren av den föregående perioden.

3.   Baserat på bästa tillgängliga uppgifter ska kommissionen

| a) | före den 1 februari 2009 offentliggöra en förteckning över luftfartygsoperatörer som den 1 januari 2006 eller senare har bedrivit sådan luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I med angivande av administrerande medlemsstat för varje luftfartygsoperatör i enlighet med punkt 1, och |
| --- | --- |

a)

före den 1 februari 2009 offentliggöra en förteckning över luftfartygsoperatörer som den 1 januari 2006 eller senare har bedrivit sådan luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I med angivande av administrerande medlemsstat för varje luftfartygsoperatör i enlighet med punkt 1, och

| b) | före den 1 februari varje efterföljande år komplettera förteckningen med de luftfartygsoperatörer som efter det angivna datumet bedrivit sådan luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I. |
| --- | --- |

b)

före den 1 februari varje efterföljande år komplettera förteckningen med de luftfartygsoperatörer som efter det angivna datumet bedrivit sådan luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I.

4.   Kommissionen får i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 23.2 utarbeta riktlinjer för de administrerande medlemsstaternas administration av luftfartygsoperatörerna enligt detta direktiv.

5.   Vid tillämpning av punkt 1 avses med basår det första kalenderåret för verksamheten för de luftfartygsoperatörer som har startat sin verksamhet i gemenskapen efter den 1 januari 2006, och i alla övriga fall avses kalenderåret 2006.

Artikel 18b

Bistånd från Eurocontrol

Kommissionen får, för fullgörandet av sina skyldigheter enligt artiklarna 3c.4 och 18a, begära bistånd av Eurocontrol eller en annan relevant organisation och får för detta ändamål ingå erforderliga överenskommelser med dessa organisationer.

| 16. | Artikel 19.3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Sista meningen ska ersättas med följande:
  ”Den förordningen ska också omfatta bestämmelser om användning och identifiering av CER och ERU i gemenskapssystemet samt om övervakning av användningens omfattning liksom bestämmelser som beaktar införandet av luftfartsverksamhet i gemenskapssystemet.” |
| --- | --- | --- |

16.

Artikel 19.3 ska ändras på följande sätt:

a)

Sista meningen ska ersättas med följande:

”Den förordningen ska också omfatta bestämmelser om användning och identifiering av CER och ERU i gemenskapssystemet samt om övervakning av användningens omfattning liksom bestämmelser som beaktar införandet av luftfartsverksamhet i gemenskapssystemet.”

| b) | Följande stycke ska läggas till:
  ”Förordningen om ett standardiserat och säkert system av register ska säkerställa att utsläppsrätter, CER och ERU som överlämnas av luftfartygsoperatörer endast överförs till medlemsstaternas återlösenskonton för den första perioden med skyldigheter enligt Kyotoprotokollet i den mån dessa utsläppsrätter, CER och ERU motsvarar en del av de utsläpp som ingår i de totala nationella utsläppen i medlemsstaternas inventeringar för denna period.” |
| --- | --- |

b)

Följande stycke ska läggas till:

”Förordningen om ett standardiserat och säkert system av register ska säkerställa att utsläppsrätter, CER och ERU som överlämnas av luftfartygsoperatörer endast överförs till medlemsstaternas återlösenskonton för den första perioden med skyldigheter enligt Kyotoprotokollet i den mån dessa utsläppsrätter, CER och ERU motsvarar en del av de utsläpp som ingår i de totala nationella utsläppen i medlemsstaternas inventeringar för denna period.”

| 17. | I artikel 23 ska punkt 3 ersättas med följande:
  ”3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.” |
| --- | --- |

17.

I artikel 23 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

| 18. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 25a
  Åtgärder i tredjeland för att minska luftfartsverksamhetens påverkan på klimatet
  1.   Om ett tredjeland inför åtgärder för att minska påverkan på klimatet av flygningar som avgår från det aktuella tredjelandet och ankommer till gemenskapen, ska kommissionen, efter samråd med tredjelandet och medlemsstaterna i den kommitté som avses i artikel 23.1, överväga tillgängliga alternativ för att möjliggöra optimal samverkan mellan gemenskapssystemet och tredjelandets åtgärder.
  När så är nödvändigt får kommissionen anta ändringar som föreskriver att flygningar som ankommer från det berörda tredjelandet undantas från sådan luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I, eller de andra ändringar av den luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I som krävs enligt ett avtal i enlighet med fjärde stycket. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 23.3.
  Kommissionen får till Europaparlamentet och rådet lämna förslag om andra eventuella ändringar av detta direktiv.
  Kommissionen får även, när så är lämpligt, ge rekommendationer till rådet i enlighet med artikel 300.1 i fördraget om att inleda förhandlingar i syfte att ingå ett avtal med det berörda tredjelandet.
  2.   Gemenskapen och dess medlemsstater ska fortsätta att sträva efter att nå en överenskommelse om globala åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från luftfarten. Med beaktande av en sådan överenskommelse ska kommissionen överväga huruvida ändringar av detta direktiv är nödvändiga med avseende på luftfartygsoperatörer.” |
| --- | --- |

18.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 25a

Åtgärder i tredjeland för att minska luftfartsverksamhetens påverkan på klimatet

1.   Om ett tredjeland inför åtgärder för att minska påverkan på klimatet av flygningar som avgår från det aktuella tredjelandet och ankommer till gemenskapen, ska kommissionen, efter samråd med tredjelandet och medlemsstaterna i den kommitté som avses i artikel 23.1, överväga tillgängliga alternativ för att möjliggöra optimal samverkan mellan gemenskapssystemet och tredjelandets åtgärder.

När så är nödvändigt får kommissionen anta ändringar som föreskriver att flygningar som ankommer från det berörda tredjelandet undantas från sådan luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I, eller de andra ändringar av den luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I som krävs enligt ett avtal i enlighet med fjärde stycket. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 23.3.

Kommissionen får till Europaparlamentet och rådet lämna förslag om andra eventuella ändringar av detta direktiv.

Kommissionen får även, när så är lämpligt, ge rekommendationer till rådet i enlighet med artikel 300.1 i fördraget om att inleda förhandlingar i syfte att ingå ett avtal med det berörda tredjelandet.

2.   Gemenskapen och dess medlemsstater ska fortsätta att sträva efter att nå en överenskommelse om globala åtgärder för att minska utsläpp av växthusgaser från luftfarten. Med beaktande av en sådan överenskommelse ska kommissionen överväga huruvida ändringar av detta direktiv är nödvändiga med avseende på luftfartygsoperatörer.”

| 19. | Artikel 28 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 b ska ersättas med följande:






  ”b) | som ska ansvara för överlämnandet av utsläppsrätter, med undantag av sådana utsläppsrätter som utfärdats enligt kapitel II, motsvarande de totala utsläppen från anläggningar i sammanslutningen genom undantag från artiklarna 6.2 e och 12.3, och” |
| --- | --- | --- | --- |

19.

Artikel 28 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 b ska ersättas med följande:

”b)

som ska ansvara för överlämnandet av utsläppsrätter, med undantag av sådana utsläppsrätter som utfärdats enligt kapitel II, motsvarande de totala utsläppen från anläggningar i sammanslutningen genom undantag från artiklarna 6.2 e och 12.3, och”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Förtroendemannen ska vara underkastad de påföljder som fastställts för överträdelser av kraven på överlämnande av tillräckligt många utsläppsrätter, med undantag av sådana utsläppsrätter som utfärdats enligt kapitel II, för att täcka de totala utsläppen från anläggningarna i sammanslutningen, genom undantag från artikel 16.2, 16.3 och 16.4.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Förtroendemannen ska vara underkastad de påföljder som fastställts för överträdelser av kraven på överlämnande av tillräckligt många utsläppsrätter, med undantag av sådana utsläppsrätter som utfärdats enligt kapitel II, för att täcka de totala utsläppen från anläggningarna i sammanslutningen, genom undantag från artikel 16.2, 16.3 och 16.4.”

| 20. | Följande punkt ska läggas till artikel 30:
  ”4.   Senast den 1 december 2014 ska kommissionen, på grundval av övervakning och erfarenheter av tillämpningen av detta direktiv, göra en översyn av hur direktivet fungerar när det gäller sådan luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I och vid behov lägga fram förslag till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 251 i fördraget. Kommissionen ska särskilt beakta






  a) | konsekvenserna och effekterna av detta direktiv för hur gemenskapssystemet fungerar som helhet, |
| --- | --- | --- |

20.

Följande punkt ska läggas till artikel 30:

”4.   Senast den 1 december 2014 ska kommissionen, på grundval av övervakning och erfarenheter av tillämpningen av detta direktiv, göra en översyn av hur direktivet fungerar när det gäller sådan luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I och vid behov lägga fram förslag till Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 251 i fördraget. Kommissionen ska särskilt beakta

a)

konsekvenserna och effekterna av detta direktiv för hur gemenskapssystemet fungerar som helhet,

| b) | hur marknaden för utsläppsrätter för luftfarten fungerar, särskilt när det gäller eventuella störningar på marknaden, |
| --- | --- |

b)

hur marknaden för utsläppsrätter för luftfarten fungerar, särskilt när det gäller eventuella störningar på marknaden,

| c) | gemenskapssystemets miljöeffektivitet och i vilken omfattning det totala antalet utsläppsrätter som ska tilldelas luftfartygsoperatörer enligt artikel 3c bör minskas i överensstämmelse med EU:s övergripande mål för minskning av utsläppen, |
| --- | --- |

c)

gemenskapssystemets miljöeffektivitet och i vilken omfattning det totala antalet utsläppsrätter som ska tilldelas luftfartygsoperatörer enligt artikel 3c bör minskas i överensstämmelse med EU:s övergripande mål för minskning av utsläppen,

| d) | gemenskapssystemets påverkan på luftfartssektorn, även konkurrensfrågor, varvid särskild hänsyn ska tas till effekterna av klimatförändringspolitik som genomförts för luftfarten utanför EU, |
| --- | --- |

d)

gemenskapssystemets påverkan på luftfartssektorn, även konkurrensfrågor, varvid särskild hänsyn ska tas till effekterna av klimatförändringspolitik som genomförts för luftfarten utanför EU,

| e) | om den särskilda reserven för luftfartygsoperatörer ska behållas, med beaktande av sannolikheten för att tillväxttakten för branschen som helhet kommer att konvergera, |
| --- | --- |

e)

om den särskilda reserven för luftfartygsoperatörer ska behållas, med beaktande av sannolikheten för att tillväxttakten för branschen som helhet kommer att konvergera,

| f) | gemenskapssystemets påverkan på det strukturella beroendet av luftfartstransporter för gemenskapens öregioner, regioner utan kust, randområden och yttersta randområden, |
| --- | --- |

f)

gemenskapssystemets påverkan på det strukturella beroendet av luftfartstransporter för gemenskapens öregioner, regioner utan kust, randområden och yttersta randområden,

| g) | huruvida det bör införas en sluss för att underlätta handeln med utsläppsrätter mellan luftfartygsoperatörer och verksamhetsutövare vid anläggningar samtidigt som man säkerställer att inga transaktioner resulterar i en nettoöverlåtelse av utsläppsrätter från luftfartygsoperatörer till verksamhetsutövare vid anläggningar, |
| --- | --- |

g)

huruvida det bör införas en sluss för att underlätta handeln med utsläppsrätter mellan luftfartygsoperatörer och verksamhetsutövare vid anläggningar samtidigt som man säkerställer att inga transaktioner resulterar i en nettoöverlåtelse av utsläppsrätter från luftfartygsoperatörer till verksamhetsutövare vid anläggningar,

| h) | konsekvenserna av tröskelvärden för undantag enligt bilaga I när det gäller högsta tillåtna startmassa och antalet flygningar per år som utförs av en luftfartygsoperatör, |
| --- | --- |

h)

konsekvenserna av tröskelvärden för undantag enligt bilaga I när det gäller högsta tillåtna startmassa och antalet flygningar per år som utförs av en luftfartygsoperatör,

| i) | konsekvenserna av undantag från gemenskapssystemet för vissa flygningar som genomförs inom ramen för allmän trafikplikt i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen (13), |
| --- | --- |

i)

konsekvenserna av undantag från gemenskapssystemet för vissa flygningar som genomförs inom ramen för allmän trafikplikt i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen (13),

| j) | utvecklingen, inbegripet potentialen för framtida utveckling, av luftfartens effektivitet och särskilt framstegen när det gäller att uppnå målet som fastställts av Advisory Council for Aeronautics Research in Europe (rådgivande rådet för luftfartsforskningen i Europa), att utveckla och demonstrera teknik som kan minska bränsleförbrukningen med 50 % fram till 2020, och övervägande om ytterligare åtgärder behöver vidtas för att öka effektiviteten, |
| --- | --- |

j)

utvecklingen, inbegripet potentialen för framtida utveckling, av luftfartens effektivitet och särskilt framstegen när det gäller att uppnå målet som fastställts av Advisory Council for Aeronautics Research in Europe (rådgivande rådet för luftfartsforskningen i Europa), att utveckla och demonstrera teknik som kan minska bränsleförbrukningen med 50 % fram till 2020, och övervägande om ytterligare åtgärder behöver vidtas för att öka effektiviteten,

| k) | utvecklingen när det gäller den vetenskapliga förståelsen av klimatpåverkan från kondensstrimmor och cirrusmoln som bildats av luftfart, i syfte att föreslå effektiva motåtgärder. |
| --- | --- |

k)

utvecklingen när det gäller den vetenskapliga förståelsen av klimatpåverkan från kondensstrimmor och cirrusmoln som bildats av luftfart, i syfte att föreslå effektiva motåtgärder.

Kommissionen ska därefter rapportera till Europaparlamentet och rådet.

| 21. | Följande rubrik ska införas efter artikel 30: |
| --- | --- |

21.

Följande rubrik ska införas efter artikel 30:

| 22. | Bilagorna I, IV och V ska ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv. |
| --- | --- |

22.

Bilagorna I, IV och V ska ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv.

Artikel 2

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den 2 februari 2010. De ska genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen översända texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Kommissionen ska underrätta de övriga medlemsstaterna om detta.

Artikel 3

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 19 november 2008.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

J.-P. JOUYET

Ordförande

---

(1)  EUT C 175, 27.7.2007, s. 47.

1

(2)  EUT C 305, 15.12.2007, s. 15.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 13 november 2007 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 april 2008 (EUT C 122 E, 20.5.2008, s. 19) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 8 juli 2008 (ännu ej offentliggjord i EUT). Rådets beslut av den 24 oktober 2008.

3

(4)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

4

(5)  EGT L 33, 7.2.1994, s. 11.

5

(6)  EUT C 287 E, 29.11.2007, s. 344.

6

(7)  EGT L 130, 15.5.2002, s. 1.

7

(8)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

8

(9)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 119.

9

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

11

(12)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 1.”

12

(13)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 8.”

13

---

BILAGA

Bilagorna I, IV och V till direktiv 2003/87/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

| b) | Följande stycke ska läggas till i punkt 2 före tabellen:
  ”Från och med den 1 januari 2012 ska alla flygningar som ankommer till eller avgår från flygplatser belägna inom en medlemsstats territorium på vilket fördraget är tillämpligt hänföras till luftfartsverksamhet enligt detta direktiv.” |
| --- | --- |

b)

Följande stycke ska läggas till i punkt 2 före tabellen:

”Från och med den 1 januari 2012 ska alla flygningar som ankommer till eller avgår från flygplatser belägna inom en medlemsstats territorium på vilket fördraget är tillämpligt hänföras till luftfartsverksamhet enligt detta direktiv.”

| c) | Följande verksamhetskategori ska läggas till:






  ”Luftfart |
| --- | --- |
| Flygningar som avgår från eller ankommer till en flygplats belägen inom en medlemsstats territorium på vilket fördraget är tillämpligt.
  I denna verksamhet ska inte ingå:






  a) | Flygningar som uteslutande utförs vid officiella uppdrag för transport av regerande monark och hans/hennes närmaste familj, statsöverhuvud, regeringschefer eller regeringsministrar i en annan stat än en medlemsstat när detta styrks med en relevant uppgift i färdplanen. |

c)

Följande verksamhetskategori ska läggas till:

”Luftfart

Flygningar som avgår från eller ankommer till en flygplats belägen inom en medlemsstats territorium på vilket fördraget är tillämpligt.

I denna verksamhet ska inte ingå:

a)

Flygningar som uteslutande utförs vid officiella uppdrag för transport av regerande monark och hans/hennes närmaste familj, statsöverhuvud, regeringschefer eller regeringsministrar i en annan stat än en medlemsstat när detta styrks med en relevant uppgift i färdplanen.

| b) | Flygningar för militära ändamål som genomförs med militära luftfartyg samt flygningar i tull- eller polistjänst. |
| --- | --- |

b)

Flygningar för militära ändamål som genomförs med militära luftfartyg samt flygningar i tull- eller polistjänst.

| c) | Flygningar i samband med eftersökning och räddning och flygningar för brandbekämpning, humanitära flygningar och ambulansflygningar med tillstånd av relevant behörig myndighet. |
| --- | --- |

c)

Flygningar i samband med eftersökning och räddning och flygningar för brandbekämpning, humanitära flygningar och ambulansflygningar med tillstånd av relevant behörig myndighet.

| d) | Alla flygningar som uteslutande genomförs enligt visuellflygregler (VFR) enligt bilaga 2 till Chicagokonventionen. |
| --- | --- |

d)

Alla flygningar som uteslutande genomförs enligt visuellflygregler (VFR) enligt bilaga 2 till Chicagokonventionen.

| e) | Flygningar som avslutas vid samma flygplats som ett luftfartyg startade ifrån utan mellanlandningar. |
| --- | --- |

e)

Flygningar som avslutas vid samma flygplats som ett luftfartyg startade ifrån utan mellanlandningar.

| f) | Skolflygningar som uteslutande genomförs för att erhålla certifikat, eller klassificering när det gäller flygbesättning, och detta styrks genom vederbörlig anteckning i färdplanen, under förutsättning att flygningen inte används för passagerar- och/eller fraktbefordran eller för positionering eller överföringsflygningar. |
| --- | --- |

f)

Skolflygningar som uteslutande genomförs för att erhålla certifikat, eller klassificering när det gäller flygbesättning, och detta styrks genom vederbörlig anteckning i färdplanen, under förutsättning att flygningen inte används för passagerar- och/eller fraktbefordran eller för positionering eller överföringsflygningar.

| g) | Flygningar som uteslutande genomförs i syfte att bedriva vetenskaplig forskning eller i syfte att kontrollera, testa eller certifiera luftfartyg eller utrustning, oberoende av om den är luftburen eller markbaserad. |
| --- | --- |

g)

Flygningar som uteslutande genomförs i syfte att bedriva vetenskaplig forskning eller i syfte att kontrollera, testa eller certifiera luftfartyg eller utrustning, oberoende av om den är luftburen eller markbaserad.

| h) | Flygningar med luftfartyg vars maximala certifierade startmassa understiger 5 700 kg. |
| --- | --- |

h)

Flygningar med luftfartyg vars maximala certifierade startmassa understiger 5 700 kg.

| i) | Flygningar som genomförs inom ramen för allmän trafikplikt i enlighet med förordning (EEG) nr 2408/92 på flyglinjer som omfattar de yttersta randområdena i enlighet med artikel 299.2 i fördraget, eller på flyglinjer där den erbjudna kapaciteten inte överstiger 30 000 platser per år. |
| --- | --- |

i)

Flygningar som genomförs inom ramen för allmän trafikplikt i enlighet med förordning (EEG) nr 2408/92 på flyglinjer som omfattar de yttersta randområdena i enlighet med artikel 299.2 i fördraget, eller på flyglinjer där den erbjudna kapaciteten inte överstiger 30 000 platser per år.

| j) | Flygningar som om det inte vore för denna punkt skulle omfattas av denna verksamhet, som genomförs av en operatör av kommersiella lufttransporter, som genomför antingen






  — | mindre än 243 flygningar per period under tre fyramånadersperioder i följd, eller |
| --- | --- | --- |

j)

Flygningar som om det inte vore för denna punkt skulle omfattas av denna verksamhet, som genomförs av en operatör av kommersiella lufttransporter, som genomför antingen

—

mindre än 243 flygningar per period under tre fyramånadersperioder i följd, eller

| — | flygningar med en sammanlagd årlig utsläppsmängd som är mindre än 10 000 ton per år. |
| --- | --- |

—

flygningar med en sammanlagd årlig utsläppsmängd som är mindre än 10 000 ton per år.

Undantag enligt denna punkt får inte göras för flygningar som uteslutande utförs vid officiella uppdrag för transport av regerande monark och hans/hennes närmaste familj, statsöverhuvud, regeringschefer eller regeringsministrar i en medlemsstat.”

Koldioxid

| 2. | Bilaga IV ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande rubrik ska infogas under huvudrubriken till bilagan: |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga IV ska ändras på följande sätt:

a)

Följande rubrik ska infogas under huvudrubriken till bilagan:

| b) | Följande del ska läggas till:
  ”DEL B –   Övervakning och rapportering av utsläpp från luftfartsverksamhet
  Övervakning av koldioxidutsläpp
  Övervakning av utsläppen ska ske genom beräkning. Följande formel ska användas:

  Bränsleförbrukning × emissionsfaktor

  Bränsleförbrukningen ska inkludera den bränslemängd som förbrukats av hjälpkraftaggregat. När det är möjligt ska den faktiska bränsleförbrukningen för varje flygning användas och den ska beräknas enligt följande formel:
  Bränslemängd i luftfartygets tankar efter slutförd tankning för flygningen – bränslemängd i tankarna efter slutförd tankning för efterföljande flygning + tankad bränslemängd för denna efterföljande flygning.
  Om uppgifter om faktisk bränsleförbrukning inte är tillgängliga, ska en metod med standardiserade övervakningsnivåer användas för att uppskatta bränsleförbrukningen baserat på bästa tillgängliga uppgifter.
  Standardemissionsfaktorer från IPPC, tagna ur IPPC:s riktlinjer från 2006 för kartläggning av utsläpp (IPPC Inventory Guidelines) eller från senare uppdateringar av dessa riktlinjer, ska användas, såvida det inte finns exaktare verksamhetsspecifika emissionsfaktorer som tagits fram av oberoende ackrediterade laboratorier med användning av allmänt vedertagna analytiska metoder. Emissionsfaktorn för biomassa ska vara noll.
  Separata beräkningar ska göras för varje flygning och varje bränsletyp.
  Rapportering av utsläpp
  Varje luftfartygsoperatör ska tillhandahålla följande uppgifter i sin rapport enligt artikel 14.3:






  A. | Uppgifter för att identifiera luftfartygsoperatören, inklusive:






  — | Luftfartygsoperatörens namn. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Följande del ska läggas till:

”DEL B –   Övervakning och rapportering av utsläpp från luftfartsverksamhet

Övervakning av koldioxidutsläpp

Övervakning av utsläppen ska ske genom beräkning. Följande formel ska användas:

Bränsleförbrukning × emissionsfaktor

Bränsleförbrukningen ska inkludera den bränslemängd som förbrukats av hjälpkraftaggregat. När det är möjligt ska den faktiska bränsleförbrukningen för varje flygning användas och den ska beräknas enligt följande formel:

Bränslemängd i luftfartygets tankar efter slutförd tankning för flygningen – bränslemängd i tankarna efter slutförd tankning för efterföljande flygning + tankad bränslemängd för denna efterföljande flygning.

Om uppgifter om faktisk bränsleförbrukning inte är tillgängliga, ska en metod med standardiserade övervakningsnivåer användas för att uppskatta bränsleförbrukningen baserat på bästa tillgängliga uppgifter.

Standardemissionsfaktorer från IPPC, tagna ur IPPC:s riktlinjer från 2006 för kartläggning av utsläpp (IPPC Inventory Guidelines) eller från senare uppdateringar av dessa riktlinjer, ska användas, såvida det inte finns exaktare verksamhetsspecifika emissionsfaktorer som tagits fram av oberoende ackrediterade laboratorier med användning av allmänt vedertagna analytiska metoder. Emissionsfaktorn för biomassa ska vara noll.

Separata beräkningar ska göras för varje flygning och varje bränsletyp.

Rapportering av utsläpp

Varje luftfartygsoperatör ska tillhandahålla följande uppgifter i sin rapport enligt artikel 14.3:

A.

Uppgifter för att identifiera luftfartygsoperatören, inklusive:

—

Luftfartygsoperatörens namn.

| — | Dennes administrerande medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Dennes administrerande medlemsstat.

| — | Dennes adress, med postnummer och land eller, om det inte är detsamma, kontaktadress i den administrerande medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Dennes adress, med postnummer och land eller, om det inte är detsamma, kontaktadress i den administrerande medlemsstaten.

| — | Registreringsbeteckningar för och typer av luftfartyg som luftfartygsoperatören använt under rapportperioden för att bedriva luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I. |
| --- | --- |

—

Registreringsbeteckningar för och typer av luftfartyg som luftfartygsoperatören använt under rapportperioden för att bedriva luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I.

| — | Nummer och utfärdande myndighet för det drifttillstånd (AOC, air operator certificate) och den operativa licens med vilka luftfartygsoperatören bedrivit luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I. |
| --- | --- |

—

Nummer och utfärdande myndighet för det drifttillstånd (AOC, air operator certificate) och den operativa licens med vilka luftfartygsoperatören bedrivit luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I.

| — | Adress, telefonnummer, fax och e-postadress till en kontaktperson. |
| --- | --- |

—

Adress, telefonnummer, fax och e-postadress till en kontaktperson.

| — | Namn på luftfartygens ägare. |
| --- | --- |

—

Namn på luftfartygens ägare.

| B. | För varje bränsletyp för vilka utsläppen beräknas:






  — | Bränsleförbrukning. |
| --- | --- | --- |

B.

För varje bränsletyp för vilka utsläppen beräknas:

—

Bränsleförbrukning.

| — | Emissionsfaktor. |
| --- | --- |

—

Emissionsfaktor.

| — | Sammanlagda utsläpp från alla flygningar som luftfartygsoperatören utfört under rapportperioden och som omfattas av bilaga I. |
| --- | --- |

—

Sammanlagda utsläpp från alla flygningar som luftfartygsoperatören utfört under rapportperioden och som omfattas av bilaga I.

| — | Sammanlagd utsläppsmängd från:






  — | alla flygningar som utgör luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I och som luftfartygsoperatören genomfört under rapportperioden med avgång från en flygplats belägen inom en medlemsstats territorium och ankomst till en flygplats belägen inom samma medlemsstats territorium, |
| --- | --- | --- |

—

Sammanlagd utsläppsmängd från:

—

alla flygningar som utgör luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I och som luftfartygsoperatören genomfört under rapportperioden med avgång från en flygplats belägen inom en medlemsstats territorium och ankomst till en flygplats belägen inom samma medlemsstats territorium,

| — | alla andra flygningar som utgör luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I och som luftfartygsoperatören genomfört under rapportperioden, |
| --- | --- |

—

alla andra flygningar som utgör luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I och som luftfartygsoperatören genomfört under rapportperioden,

| — | Sammanlagd utsläppsmängd från alla flygningar som utgör luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I och som luftfartygsoperatören genomfört under rapportperioden som:






  — | avgick från varje medlemsstat, och |
| --- | --- | --- |

—

Sammanlagd utsläppsmängd från alla flygningar som utgör luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I och som luftfartygsoperatören genomfört under rapportperioden som:

—

avgick från varje medlemsstat, och

| — | ankom till varje medlemsstat från tredjeland. |
| --- | --- |

—

ankom till varje medlemsstat från tredjeland.

| — | Osäkerhetsfaktor. |
| --- | --- |

—

Osäkerhetsfaktor.

Övervakning av uppgifter om tonkilometer för tillämpning av artiklarna 3e och 3f

För ansökan om tilldelning av utsläppsrätter enligt artikel 3e.1 eller 3f.2 ska omfattningen på luftfartsverksamheten anges i tonkilometer enligt följande formel:

antal tonkilometer = sträcka × nyttolast

där

’sträcka’ är storcirkelavståndet mellan avgångsflygplats och ankomstflygplats plus en fast tilläggsfaktor på 95 km, och

’nyttolast’ är den sammanlagda massan för befordrat gods, post och passagerare.

För beräkning av nyttolast

| — | ska antalet passagerare vara lika med antalet personer ombord minus antalet medlemmar i besättningen, |
| --- | --- |

—

ska antalet passagerare vara lika med antalet personer ombord minus antalet medlemmar i besättningen,

| — | får luftfartygsoperatören välja att tillämpa antingen den faktiska massan eller ett standardvärde för massan passagerare och incheckat bagage i operatörens massa- och balansdokumentationen för de berörda flygningarna, eller ett standardvärde för massan för varje passagerare och hans incheckade bagage på 100 kg. |
| --- | --- |

—

får luftfartygsoperatören välja att tillämpa antingen den faktiska massan eller ett standardvärde för massan passagerare och incheckat bagage i operatörens massa- och balansdokumentationen för de berörda flygningarna, eller ett standardvärde för massan för varje passagerare och hans incheckade bagage på 100 kg.

Rapportering av uppgifter om tonkilometer för tillämpning av artiklarna 3e och 3f

Varje luftfartsoperatör ska inkludera följande uppgifter i sin ansökan enligt artikel 3e.1 eller artikel 3f.2.

| A. | Uppgifter för att identifiera luftfartygsoperatören, inklusive:






  — | Luftfartygsoperatörens namn. |
| --- | --- | --- |

A.

Uppgifter för att identifiera luftfartygsoperatören, inklusive:

—

Luftfartygsoperatörens namn.

| — | Dennes administrerande medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Dennes administrerande medlemsstat.

| — | Dennes adress, med postnummer och land eller, om det inte är detsamma, kontaktadress i den administrerande medlemsstaten. |
| --- | --- |

—

Dennes adress, med postnummer och land eller, om det inte är detsamma, kontaktadress i den administrerande medlemsstaten.

| — | Registreringsbeteckningar för och typer av luftfartyg som luftfartygsoperatören använt under det år som omfattas av ansökan för att bedriva luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I. |
| --- | --- |

—

Registreringsbeteckningar för och typer av luftfartyg som luftfartygsoperatören använt under det år som omfattas av ansökan för att bedriva luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I.

| — | Nummer och utfärdande myndighet för det drifttillstånd (AOC, air operator certificate) och den operativa licens med vilka luftfartygsoperatören bedrivit luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I. |
| --- | --- |

—

Nummer och utfärdande myndighet för det drifttillstånd (AOC, air operator certificate) och den operativa licens med vilka luftfartygsoperatören bedrivit luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I.

| — | Adress, telefonnummer, fax och e-postadress till en kontaktperson. |
| --- | --- |

—

Adress, telefonnummer, fax och e-postadress till en kontaktperson.

| — | Namn på luftfartygets ägare. |
| --- | --- |

—

Namn på luftfartygets ägare.

| B. | Uppgifter om tonkilometer:






  — | Antal flygningar mellan flygplatspar. |
| --- | --- | --- |

B.

Uppgifter om tonkilometer:

—

Antal flygningar mellan flygplatspar.

| — | Antal passagerarkilometer mellan flygplatspar. |
| --- | --- |

—

Antal passagerarkilometer mellan flygplatspar.

| — | Antal tonkilometer mellan flygplatspar. |
| --- | --- |

—

Antal tonkilometer mellan flygplatspar.

| — | Vald metod för beräkning av massan passagerare och incheckat bagage. |
| --- | --- |

—

Vald metod för beräkning av massan passagerare och incheckat bagage.

| — | Sammanlagt antal tonkilometer för alla av luftfartsoperatören utförda flygningar som omfattas av bilaga I som utförts under det år som rapporten omfattar.” |
| --- | --- |

—

Sammanlagt antal tonkilometer för alla av luftfartsoperatören utförda flygningar som omfattas av bilaga I som utförts under det år som rapporten omfattar.”

| 3. | Bilaga V ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande rubrik ska införas under huvudrubriken till bilagan: |
| --- | --- | --- |

3.

Bilaga V ska ändras på följande sätt:

a)

Följande rubrik ska införas under huvudrubriken till bilagan:

| b) | Följande del ska läggas till:
  ”DEL B –   Kontroll av utsläpp från luftfartsverksamhet






  13. | De allmänna principer och metoder som fastställts i denna bilaga ska tillämpas vid kontroll av rapporterade utsläpp från flygningar som utgör luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I.
  För detta ändamål ska






  a) | hänvisningen till verksamhetsutövaren i punkt 3 avse luftfartygsoperatören och hänvisningen till anläggningen i punkt 3 c avse luftfartyget som används för att bedriva den luftfartverksamhet som omfattas av rapporten, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Följande del ska läggas till:

”DEL B –   Kontroll av utsläpp från luftfartsverksamhet

13.

De allmänna principer och metoder som fastställts i denna bilaga ska tillämpas vid kontroll av rapporterade utsläpp från flygningar som utgör luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I.

För detta ändamål ska

a)

hänvisningen till verksamhetsutövaren i punkt 3 avse luftfartygsoperatören och hänvisningen till anläggningen i punkt 3 c avse luftfartyget som används för att bedriva den luftfartverksamhet som omfattas av rapporten,

| b) | hänvisningen till anläggningen i punkt 5 avse luftfartygsoperatören, |
| --- | --- |

b)

hänvisningen till anläggningen i punkt 5 avse luftfartygsoperatören,

| c) | hänvisningen till verksamhet som bedrivs inom anläggningen i punkt 6 avse luftfartsverksamhet som omfattas av rapporten och som utförs av luftfartygsoperatören, |
| --- | --- |

c)

hänvisningen till verksamhet som bedrivs inom anläggningen i punkt 6 avse luftfartsverksamhet som omfattas av rapporten och som utförs av luftfartygsoperatören,

| d) | hänvisningen till plats inom anläggningen i punkt 7 avse de platser som luftfartygsoperatören använder för att bedriva den luftfartsverksamhet som omfattas av rapporten, |
| --- | --- |

d)

hänvisningen till plats inom anläggningen i punkt 7 avse de platser som luftfartygsoperatören använder för att bedriva den luftfartsverksamhet som omfattas av rapporten,

| e) | hänvisningen till källor till växthusgasutsläpp inom en anläggning i punkterna 8 och 9 avse det luftfartyg som luftfartygsoperatören ansvarar för, och |
| --- | --- |

e)

hänvisningen till källor till växthusgasutsläpp inom en anläggning i punkterna 8 och 9 avse det luftfartyg som luftfartygsoperatören ansvarar för, och

| f) | hänvisningen till verksamhetsutövaren i punkterna 10 och 12 avse en luftfartygsoperatör. |
| --- | --- |

f)

hänvisningen till verksamhetsutövaren i punkterna 10 och 12 avse en luftfartygsoperatör.

Ytterligare bestämmelser för kontroll av rapporter om utsläpp från luftfartsverksamhet

| 14. | Kontrollören ska i synnerhet förvissa sig om att






  a) | alla flygningar som utgör luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I har beaktats. Som underlag för detta ska kontrollören använda tidtabellsuppgifter och andra uppgifter om luftfartygsoperatörens trafik, däribland uppgifter från Eurocontrol som begärts av luftfartygsoperatören, |
| --- | --- | --- |

14.

Kontrollören ska i synnerhet förvissa sig om att

a)

alla flygningar som utgör luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I har beaktats. Som underlag för detta ska kontrollören använda tidtabellsuppgifter och andra uppgifter om luftfartygsoperatörens trafik, däribland uppgifter från Eurocontrol som begärts av luftfartygsoperatören,

| b) | det finns en övergripande överensstämmelse mellan uppgifter om sammanlagd bränsleförbrukning och uppgifter om inköpt eller på annat sätt införskaffat bränsle till det luftfartyg som använts för att utföra luftfartsverksamheten. |
| --- | --- |

b)

det finns en övergripande överensstämmelse mellan uppgifter om sammanlagd bränsleförbrukning och uppgifter om inköpt eller på annat sätt införskaffat bränsle till det luftfartyg som använts för att utföra luftfartsverksamheten.

Ytterligare bestämmelser för kontroll av uppgifter om tonkilometer som lämnats in för tillämpning av artiklarna 3e och 3f

| 15. | De allmänna principer och metoder som i denna bilaga är fastställda för kontroll av utsläppsrapporter inlämnade enligt artikel 14.3, ska i förekommande fall på motsvarande sätt tillämpas vid kontroll av uppgifter om tonkilometer som avser luftfartsverksamhet. |
| --- | --- |

15.

De allmänna principer och metoder som i denna bilaga är fastställda för kontroll av utsläppsrapporter inlämnade enligt artikel 14.3, ska i förekommande fall på motsvarande sätt tillämpas vid kontroll av uppgifter om tonkilometer som avser luftfartsverksamhet.

| 16. | Kontrollören ska i synnerhet förvissa sig om att luftfartygsoperatörerna i sina ansökningar enligt artikel 3e.1 och artikel 3f.2 endast tagit med faktiskt utförda flygningar som de varit ansvariga för och som utgör luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I. Som underlag för detta ska kontrollören använda uppgifter om luftfartygsoperatörernas trafik, däribland uppgifter från Eurocontrol som begärts av luftfartygsoperatörerna. Kontrollören ska dessutom förvissa sig om att de uppgifter om nyttolast som luftfartygsoperatörerna rapporterat överensstämmer med de uppgifter om nyttolast som luftfartygsoperatörerna bevarat av säkerhetsskäl.” |
| --- | --- |

16.

Kontrollören ska i synnerhet förvissa sig om att luftfartygsoperatörerna i sina ansökningar enligt artikel 3e.1 och artikel 3f.2 endast tagit med faktiskt utförda flygningar som de varit ansvariga för och som utgör luftfartsverksamhet som omfattas av bilaga I. Som underlag för detta ska kontrollören använda uppgifter om luftfartygsoperatörernas trafik, däribland uppgifter från Eurocontrol som begärts av luftfartygsoperatörerna. Kontrollören ska dessutom förvissa sig om att de uppgifter om nyttolast som luftfartygsoperatörerna rapporterat överensstämmer med de uppgifter om nyttolast som luftfartygsoperatörerna bevarat av säkerhetsskäl.”

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 13.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 8/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 8/22

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 17 december 2008

om ändring av beslut 2006/636/EG om den årliga fördelningen per medlemsstat av gemenskapens stöd för landsbygdsutveckling under perioden 1 januari 2007–31 december 2013

[delgivet med nr K(2008) 8370]

(2009/14/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (1), särskilt artikel 69.4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens beslut 2008/955/EG (2) ändras kommissionens beslut 2006/410/EG av den 24 maj 2006 om fastställande av belopp som enligt artikel 10.2 samt artiklarna 143d och 143e i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 görs tillgängliga för EJFLU och belopp tillgängliga för utgifter från EGFJ (3), som för budgetåren 2007–2013 fastställer de totala överföringarna från EGFJ till EJFLU, i enlighet med nämnda artiklar i förordning (EG) nr 1782/2003 (4) och artikel 4.1 i rådets förordning (EG) nr 378/2007 (5) om fastställande av bestämmelser för frivillig modulering av direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens beslut 2008/955/EG (2) ändras kommissionens beslut 2006/410/EG av den 24 maj 2006 om fastställande av belopp som enligt artikel 10.2 samt artiklarna 143d och 143e i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 görs tillgängliga för EJFLU och belopp tillgängliga för utgifter från EGFJ (3), som för budgetåren 2007–2013 fastställer de totala överföringarna från EGFJ till EJFLU, i enlighet med nämnda artiklar i förordning (EG) nr 1782/2003 (4) och artikel 4.1 i rådets förordning (EG) nr 378/2007 (5) om fastställande av bestämmelser för frivillig modulering av direktstöd enligt förordning (EG) nr 1782/2003.

| (2) | Efter antagandet av beslut 2008/955/EG bör de belopp som görs tillgängliga för EJFLU anpassas och beloppen bör tas med vid fördelningen per år av gemenskapens stöd för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

(2)

Efter antagandet av beslut 2008/955/EG bör de belopp som görs tillgängliga för EJFLU anpassas och beloppen bör tas med vid fördelningen per år av gemenskapens stöd för landsbygdsutveckling.

| (3) | Kommissionens beslut 2006/636/EG (6) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut 2006/636/EG (6) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2006/636/EG ska ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med budgetåret 2009.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.

1

(2)  EUT L 338, 17.12.2008, s. 67.

2

(3)  EUT L 163, 15.6.2006, s. 10.

3

(4)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.

4

(5)  EUT L 95, 5.4.2007, s. 1.

5

(6)  EUT L 261, 22.9.2006, s. 32.

6

---

BILAGA

Fördelning per medlemsstat av gemenskapens stöd för landsbygdsutveckling 2007–2013

| (Löpande priser i euro) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Totalt 2007–2013 | Lägsta belopp till de regioner som omfattas av konvergensmålet,
  (totalt) |
| Belgien | 63 991 299 | 63 957 784 | 60 238 083 | 59 783 509 | 59 367 519 | 57 095 480 | 54 576 632 | 419 010 306 | 40 744 223 |
| Bulgarien (1) | 244 055 793 | 337 144 772 | 437 343 751 | 399 098 664 | 398 058 913 | 397 696 922 | 395 699 781 | 2 609 098 596 | 692 192 783 |
| Tjeckien | 396 623 321 | 392 638 892 | 388 036 387 | 400 932 774 | 406 640 636 | 412 672 094 | 417 962 250 | 2 815 506 354 | 1 635 417 906 |
| Danmark | 62 592 573 | 66 344 571 | 65 671 254 | 66 234 762 | 65 331 467 | 64 497 618 | 63 488 551 | 454 160 796 | 0 |
| Tyskland | 1 184 995 564 | 1 186 941 705 | 1 152 525 574 | 1 161 018 553 | 1 164 459 200 | 1 151 761 509 | 1 136 214 950 | 8 137 917 055 | 3 174 037 771 |
| Estland | 95 608 462 | 95 569 377 | 95 696 594 | 100 929 353 | 104 639 066 | 108 913 401 | 113 302 602 | 714 658 855 | 387 221 654 |
| Irland | 373 683 516 | 355 014 220 | 331 071 422 | 335 372 252 | 326 098 528 | 318 171 063 | 308 803 589 | 2 348 214 590 | 0 |
| Grekland | 461 376 206 | 463 470 078 | 457 393 090 | 456 018 509 | 636 568 186 | 630 830 398 | 624 447 957 | 3 730 104 424 | 1 905 697 195 |
| Spanien | 286 654 092 | 1 277 647 305 | 1 275 950 901 | 1 298 574 047 | 1 120 313 000 | 1 114 078 191 | 1 105 464 263 | 7 478 681 799 | 3 178 127 204 |
| Frankrike | 931 041 833 | 942 359 146 | 911 821 939 | 934 088 155 | 971 090 147 | 958 717 557 | 943 394 332 | 6 592 513 109 | 568 263 981 |
| Italien | 1 142 143 461 | 1 135 428 298 | 1 127 350 921 | 1 155 713 236 | 1 325 406 589 | 1 320 949 382 | 1 313 305 996 | 8 520 297 883 | 3 341 091 825 |
| Cypern | 26 704 860 | 24 772 842 | 22 749 762 | 23 071 507 | 22 402 714 | 21 783 947 | 21 037 942 | 162 523 574 | 0 |
| Lettland | 152 867 493 | 147 768 241 | 142 542 483 | 147 766 381 | 148 781 700 | 150 188 774 | 151 198 432 | 1 041 113 504 | 327 682 815 |
| Litauen | 260 974 835 | 248 836 020 | 236 928 998 | 244 741 536 | 248 002 433 | 250 278 098 | 253 598 173 | 1 743 360 093 | 679 189 192 |
| Luxemburg | 14 421 997 | 13 661 411 | 12 655 487 | 12 818 190 | 12 487 289 | 12 181 368 | 11 812 084 | 90 037 826 | 0 |
| Ungern | 570 811 818 | 537 525 661 | 498 635 432 | 509 252 494 | 547 603 625 | 563 304 619 | 578 709 743 | 3 805 843 392 | 2 496 094 593 |
| Malta | 12 434 359 | 11 527 788 | 10 656 597 | 10 544 212 | 10 347 884 | 10 459 190 | 10 663 325 | 76 633 355 | 18 077 067 |
| Nederländerna | 70 536 869 | 72 638 338 | 71 391 337 | 72 215 293 | 70 606 648 | 69 682 449 | 68 550 233 | 495 621 167 | 0 |
| Österrike | 628 154 610 | 594 709 669 | 553 552 057 | 560 657 505 | 545 170 574 | 531 468 629 | 514 856 948 | 3 928 569 992 | 31 938 190 |
| Polen | 1 989 717 841 | 1 932 933 351 | 1 872 739 817 | 1 866 782 838 | 1 860 573 543 | 1 857 244 519 | 1 850 046 247 | 13 230 038 156 | 6 997 976 121 |
| Portugal | 560 524 173 | 562 491 944 | 557 240 154 | 606 561 895 | 611 642 601 | 611 692 105 | 610 872 156 | 4 121 025 028 | 2 180 735 857 |
| Rumänien (2) | 0 | 1 146 687 683 | 1 442 871 530 | 1 359 770 651 | 1 357 854 634 | 1 359 146 997 | 1 356 173 250 | 8 022 504 745 | 1 995 991 720 |
| Slovenien | 149 549 387 | 139 868 094 | 129 728 049 | 129 354 946 | 124 076 091 | 118 858 866 | 113 031 296 | 904 466 729 | 287 815 759 |
| Slovakien | 303 163 265 | 286 531 906 | 268 049 256 | 256 310 239 | 263 028 387 | 275 025 447 | 317 309 578 | 1 969 418 078 | 1 106 011 592 |
| Finland | 335 121 543 | 316 143 440 | 293 685 407 | 297 667 134 | 289 390 092 | 282 108 238 | 273 317 053 | 2 087 432 907 | 0 |
| Sverige | 292 133 703 | 277 225 207 | 258 396 031 | 261 797 463 | 254 575 513 | 248 360 755 | 240 859 282 | 1 833 347 954 | 0 |
| Förenade kungariket | 263 996 373 | 645 001 582 | 698 742 271 | 741 160 084 | 748 994 332 | 752 455 626 | 749 224 152 | 4 599 574 420 | 188 337 515 |
| Totalt | 10 873 879 246 | 13 274 839 325 | 13 373 664 584 | 13 468 236 182 | 13 693 511 311 | 13 649 623 242 | 13 597 920 797 | 91 931 674 687 | 31 232 644 963 |

(Löpande priser i euro)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Totalt 2007–2013

Lägsta belopp till de regioner som omfattas av konvergensmålet,

(totalt)

Belgien

63 991 299

63 957 784

60 238 083

59 783 509

59 367 519

57 095 480

54 576 632

419 010 306

40 744 223

Bulgarien (1)

244 055 793

337 144 772

437 343 751

399 098 664

398 058 913

397 696 922

395 699 781

2 609 098 596

692 192 783

Tjeckien

396 623 321

392 638 892

388 036 387

400 932 774

406 640 636

412 672 094

417 962 250

2 815 506 354

1 635 417 906

Danmark

62 592 573

66 344 571

65 671 254

66 234 762

65 331 467

64 497 618

63 488 551

454 160 796

0

Tyskland

1 184 995 564

1 186 941 705

1 152 525 574

1 161 018 553

1 164 459 200

1 151 761 509

1 136 214 950

8 137 917 055

3 174 037 771

Estland

95 608 462

95 569 377

95 696 594

100 929 353

104 639 066

108 913 401

113 302 602

714 658 855

387 221 654

Irland

373 683 516

355 014 220

331 071 422

335 372 252

326 098 528

318 171 063

308 803 589

2 348 214 590

0

Grekland

461 376 206

463 470 078

457 393 090

456 018 509

636 568 186

630 830 398

624 447 957

3 730 104 424

1 905 697 195

Spanien

286 654 092

1 277 647 305

1 275 950 901

1 298 574 047

1 120 313 000

1 114 078 191

1 105 464 263

7 478 681 799

3 178 127 204

Frankrike

931 041 833

942 359 146

911 821 939

934 088 155

971 090 147

958 717 557

943 394 332

6 592 513 109

568 263 981

Italien

1 142 143 461

1 135 428 298

1 127 350 921

1 155 713 236

1 325 406 589

1 320 949 382

1 313 305 996

8 520 297 883

3 341 091 825

Cypern

26 704 860

24 772 842

22 749 762

23 071 507

22 402 714

21 783 947

21 037 942

162 523 574

0

Lettland

152 867 493

147 768 241

142 542 483

147 766 381

148 781 700

150 188 774

151 198 432

1 041 113 504

327 682 815

Litauen

260 974 835

248 836 020

236 928 998

244 741 536

248 002 433

250 278 098

253 598 173

1 743 360 093

679 189 192

Luxemburg

14 421 997

13 661 411

12 655 487

12 818 190

12 487 289

12 181 368

11 812 084

90 037 826

0

Ungern

570 811 818

537 525 661

498 635 432

509 252 494

547 603 625

563 304 619

578 709 743

3 805 843 392

2 496 094 593

Malta

12 434 359

11 527 788

10 656 597

10 544 212

10 347 884

10 459 190

10 663 325

76 633 355

18 077 067

Nederländerna

70 536 869

72 638 338

71 391 337

72 215 293

70 606 648

69 682 449

68 550 233

495 621 167

0

Österrike

628 154 610

594 709 669

553 552 057

560 657 505

545 170 574

531 468 629

514 856 948

3 928 569 992

31 938 190

Polen

1 989 717 841

1 932 933 351

1 872 739 817

1 866 782 838

1 860 573 543

1 857 244 519

1 850 046 247

13 230 038 156

6 997 976 121

Portugal

560 524 173

562 491 944

557 240 154

606 561 895

611 642 601

611 692 105

610 872 156

4 121 025 028

2 180 735 857

Rumänien (2)

0

1 146 687 683

1 442 871 530

1 359 770 651

1 357 854 634

1 359 146 997

1 356 173 250

8 022 504 745

1 995 991 720

Slovenien

149 549 387

139 868 094

129 728 049

129 354 946

124 076 091

118 858 866

113 031 296

904 466 729

287 815 759

Slovakien

303 163 265

286 531 906

268 049 256

256 310 239

263 028 387

275 025 447

317 309 578

1 969 418 078

1 106 011 592

Finland

335 121 543

316 143 440

293 685 407

297 667 134

289 390 092

282 108 238

273 317 053

2 087 432 907

0

Sverige

292 133 703

277 225 207

258 396 031

261 797 463

254 575 513

248 360 755

240 859 282

1 833 347 954

0

Förenade kungariket

263 996 373

645 001 582

698 742 271

741 160 084

748 994 332

752 455 626

749 224 152

4 599 574 420

188 337 515

Totalt

10 873 879 246

13 274 839 325

13 373 664 584

13 468 236 182

13 693 511 311

13 649 623 242

13 597 920 797

91 931 674 687

31 232 644 963

---

(1)  För åren 2007, 2008 och 2009 uppgår garantidelen av stödet till 193 715 561 euro, 263 453 163 euro respektive 337 004 104 euro.

(2)  För åren 2007, 2008 och 2009 uppgår garantidelen av stödet till 610 786 223 euro, 831 389 081 euro respektive 1 058 369 098 euro.

---

| 13.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 8/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 8/24

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 december 2008

om avslag på ansökan om registrering i ”Register över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar” enligt rådets förordning (EG) nr 510/2006 (Džiugas) [SGB]

[delgivet med nr K(2008) 8423]

(Endast den litauiska texten är giltig)

(2009/15/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 6.2 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artiklarna 6.1 och 17.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 har kommissionen granskat den ansökan att registrera namnet ”Džiugas” som en skyddad geografisk beteckning för ost som Litauen lämnade in och som kommissionen mottog den 15 juni 2005. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artiklarna 6.1 och 17.2 i rådets förordning (EG) nr 510/2006 har kommissionen granskat den ansökan att registrera namnet ”Džiugas” som en skyddad geografisk beteckning för ost som Litauen lämnade in och som kommissionen mottog den 15 juni 2005.

| (2) | På begäran av kommissionen har Litauen tillhandahållit en ny version av specifikationen tillsammans med sammanfattande och ytterligare information, som mottogs den 3 juli 2006, den 5 december 2006 och den 3 september 2008. |
| --- | --- |

(2)

På begäran av kommissionen har Litauen tillhandahållit en ny version av specifikationen tillsammans med sammanfattande och ytterligare information, som mottogs den 3 juli 2006, den 5 december 2006 och den 3 september 2008.

| (3) | Kommissionen begärde bland annat förtydliganden avseende sambandet mellan den aktuella produktens egenskaper och dess särskilda geografiska ursprung. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen begärde bland annat förtydliganden avseende sambandet mellan den aktuella produktens egenskaper och dess särskilda geografiska ursprung.

| (4) | Efter att ha undersökt det underlag som Litauen lämnat in konstaterade kommissionen att ostens särskilda kvalitet eller egenskaper beror på framställningsmetoden och att de inte kan hänföras till det geografiska ursprunget. I specifikationen anges att sambandet mellan osten ”Džiugas” och dess område är baserat på den särskilda framställningsmetod som ger osten sådana fysikaliska, kemiska och organoleptiska egenskaper som inte finns hos andra ostar. I uppgifterna fastställs dessutom att framställningsmetoden för osten ”Džiugas” ger osten dess högre innehåll magnesium och kalcium och att de särskilda organoleptiska egenskaperna för osten ”Džiugas”, dess svagt gula färg med gråaktiga nyanser och dess friska smak, beror på framställningsmetoden. Eftersom det inte finns något samband mellan dessa faktorer och det geografiska ursprunget uppfyller ansökan inte de grundläggande kriterierna för registrering som en skyddad ursprungsbeteckning. |
| --- | --- |

(4)

Efter att ha undersökt det underlag som Litauen lämnat in konstaterade kommissionen att ostens särskilda kvalitet eller egenskaper beror på framställningsmetoden och att de inte kan hänföras till det geografiska ursprunget. I specifikationen anges att sambandet mellan osten ”Džiugas” och dess område är baserat på den särskilda framställningsmetod som ger osten sådana fysikaliska, kemiska och organoleptiska egenskaper som inte finns hos andra ostar. I uppgifterna fastställs dessutom att framställningsmetoden för osten ”Džiugas” ger osten dess högre innehåll magnesium och kalcium och att de särskilda organoleptiska egenskaperna för osten ”Džiugas”, dess svagt gula färg med gråaktiga nyanser och dess friska smak, beror på framställningsmetoden. Eftersom det inte finns något samband mellan dessa faktorer och det geografiska ursprunget uppfyller ansökan inte de grundläggande kriterierna för registrering som en skyddad ursprungsbeteckning.

| (5) | Ett samband i enlighet med andra strecksatsen i artikel 2.1 b i förordning (EG) nr 510/2006 har därför inte kunnat bevisas. |
| --- | --- |

(5)

Ett samband i enlighet med andra strecksatsen i artikel 2.1 b i förordning (EG) nr 510/2006 har därför inte kunnat bevisas.

| (6) | Mot bakgrund av ovanstående bör ansökan om att registrera namnet ”Džiugas” som en skyddad ursprungsbeteckning avslås. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av ovanstående bör ansökan om att registrera namnet ”Džiugas” som en skyddad ursprungsbeteckning avslås.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för skyddade geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för skyddade geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ansökan om att registrera namnet ”Džiugas” avslås härmed.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Litauen.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

---

| 13.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 8/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 8/25

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 december 2008

om avslag på ansökan om registrering i ”Registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar” enligt rådets förordning (EG) nr 510/2006 (Germantas) (SGB)

[delgivet med nr K(2008) 8430]

(Endast den litauiska texten är giltig)

(2009/16/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel, särskilt artikel 6.2 andra stycket (1), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artiklarna 6.1 och 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 granskade kommissionen ansökan om registrering av beteckningen ”Germantas” som en skyddad geografisk beteckning för en ost, som inlämnats av Litauen och mottagits den 15 juni 2005. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artiklarna 6.1 och 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 granskade kommissionen ansökan om registrering av beteckningen ”Germantas” som en skyddad geografisk beteckning för en ost, som inlämnats av Litauen och mottagits den 15 juni 2005.

| (2) | I sitt svar på kommissionens begäran inkom Litauen med en ny version av produktspecifikationen och en sammanfattning och ytterligare uppgifter som mottogs den 3 juli 2006, den 5 december 2006 och den 3 september 2008. |
| --- | --- |

(2)

I sitt svar på kommissionens begäran inkom Litauen med en ny version av produktspecifikationen och en sammanfattning och ytterligare uppgifter som mottogs den 3 juli 2006, den 5 december 2006 och den 3 september 2008.

| (3) | Kommissionen begärde bl.a. förtydliganden av sambandet mellan egenskaperna hos den produkt för vilken registrering begärs och dess specifika geografiska ursprung. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen begärde bl.a. förtydliganden av sambandet mellan egenskaperna hos den produkt för vilken registrering begärs och dess specifika geografiska ursprung.

| (4) | Efter att ha granskat de handlingar som inlämnats av Litauen i ansökan noterade kommissionen att de specifika egenskaperna hos denna ost uppkommer på grund av produktionsmetoden och att de inte kan hänföras till det geografiska ursprunget. I produktspecifikationen anges att sambandet mellan osten ”Germantas” och dess område grundas på den specifika produktionsmetoden varigenom osten får specifika organoleptiska egenskaper som skiljer den åt från andra typer av ostar. I produktspecifikationen bekräftas att de organoleptiska egenskaperna som är specifika för osten ”Germantas”, nämligen dess svagt gula färg med grön-gråa nyanser, en svag doft av syrad mjölk, vassla och pastöriserad mjölk och en svagt sur smak av pastöriserad mjölk vid hög temperatur, kan kopplas till produktionsmetoden. I produktspecifikationen förklaras vidare att den typiska färgen på osten ”Germantas” uppkommer genom att den mognar i genomskinlig eller färgad film som helt eller delvis skyddar de ljuskänsliga beståndsdelarna från att brytas ned av ljuset. Eftersom det inte finns ett samband mellan dessa faktorer och det geografiska ursprunget uppfyller ansökan inte grundkriterierna för registrering som en skyddad geografisk beteckning. |
| --- | --- |

(4)

Efter att ha granskat de handlingar som inlämnats av Litauen i ansökan noterade kommissionen att de specifika egenskaperna hos denna ost uppkommer på grund av produktionsmetoden och att de inte kan hänföras till det geografiska ursprunget. I produktspecifikationen anges att sambandet mellan osten ”Germantas” och dess område grundas på den specifika produktionsmetoden varigenom osten får specifika organoleptiska egenskaper som skiljer den åt från andra typer av ostar. I produktspecifikationen bekräftas att de organoleptiska egenskaperna som är specifika för osten ”Germantas”, nämligen dess svagt gula färg med grön-gråa nyanser, en svag doft av syrad mjölk, vassla och pastöriserad mjölk och en svagt sur smak av pastöriserad mjölk vid hög temperatur, kan kopplas till produktionsmetoden. I produktspecifikationen förklaras vidare att den typiska färgen på osten ”Germantas” uppkommer genom att den mognar i genomskinlig eller färgad film som helt eller delvis skyddar de ljuskänsliga beståndsdelarna från att brytas ned av ljuset. Eftersom det inte finns ett samband mellan dessa faktorer och det geografiska ursprunget uppfyller ansökan inte grundkriterierna för registrering som en skyddad geografisk beteckning.

| (5) | Det samband som avses i andra strecksatsen i 2.1 b i förordning (EG) nr 510/2006 har därför inte påvisats. |
| --- | --- |

(5)

Det samband som avses i andra strecksatsen i 2.1 b i förordning (EG) nr 510/2006 har därför inte påvisats.

| (6) | Mot bakgrund av ovannämnda bör ansökan om registrering av beteckningen av ”Germantas” som en skyddad geografisk beteckning avslås. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av ovannämnda bör ansökan om registrering av beteckningen av ”Germantas” som en skyddad geografisk beteckning avslås.

| (7) | Den åtgärd som föreskrivs i detta beslut är förenlig med yttrandet från ständiga kommittén för skyddade geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar. |
| --- | --- |

(7)

Den åtgärd som föreskrivs i detta beslut är förenlig med yttrandet från ständiga kommittén för skyddade geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ansökan om registrering av beteckningen ”Germantas” avslås härmed.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Litauen.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2008.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

---

| 13.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 8/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 8/26

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 december 2008

om inrättande av expertkommittén för utstationering av arbetstagare

(2009/17/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och

av följande skäl:

| (1) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (1), särskilt artikel 4, fastställs klara skyldigheter för medlemsstaterna i fråga om samarbete mellan nationella myndigheter, och medlemsstaterna påförs ansvaret för att skapa de nödvändiga förutsättningarna för ett sådant samarbete. I direktivet fastställs dessutom en klar skyldighet för medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att informationen om arbets- och anställningsvillkoren ska vara allmänt tillgänglig, inte bara för utländska tjänsteleverantörer utan även för berörda utstationerade arbetstagare. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (1), särskilt artikel 4, fastställs klara skyldigheter för medlemsstaterna i fråga om samarbete mellan nationella myndigheter, och medlemsstaterna påförs ansvaret för att skapa de nödvändiga förutsättningarna för ett sådant samarbete. I direktivet fastställs dessutom en klar skyldighet för medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att informationen om arbets- och anställningsvillkoren ska vara allmänt tillgänglig, inte bara för utländska tjänsteleverantörer utan även för berörda utstationerade arbetstagare.

| (2) | I sitt meddelande av den 13 juni 2007 till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, ”Utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster – att maximera fördelar och möjligheter och samtidigt värna om skyddet för arbetstagarna” (2) aviserade kommissionen sin avsikt att inrätta en kommitté på hög nivå för att stödja och hjälpa medlemsstaterna att finna och utbyta goda rutiner, att institutionalisera den nuvarande informella gruppen av experter från medlemsstaterna och att skapa formerna för arbetsmarknadens parters regelbundna medverkan. |
| --- | --- |

(2)

I sitt meddelande av den 13 juni 2007 till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén, ”Utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster – att maximera fördelar och möjligheter och samtidigt värna om skyddet för arbetstagarna” (2) aviserade kommissionen sin avsikt att inrätta en kommitté på hög nivå för att stödja och hjälpa medlemsstaterna att finna och utbyta goda rutiner, att institutionalisera den nuvarande informella gruppen av experter från medlemsstaterna och att skapa formerna för arbetsmarknadens parters regelbundna medverkan.

| (3) | I sin rekommendation av den 3 april 2008 om ökat administrativt samarbete vid utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (3) framhöll kommissionen att medlemsstaterna bör delta aktivt i en systematisk och formell process för att finna och utbyta goda rutiner på området för utstationering av arbetstagare via de samarbetsorgan som kommissionen inrättat för detta ändamål. |
| --- | --- |

(3)

I sin rekommendation av den 3 april 2008 om ökat administrativt samarbete vid utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (3) framhöll kommissionen att medlemsstaterna bör delta aktivt i en systematisk och formell process för att finna och utbyta goda rutiner på området för utstationering av arbetstagare via de samarbetsorgan som kommissionen inrättat för detta ändamål.

| (4) | I sina slutsatser av den 9 juni 2008 uppmanar rådet kommissionen att institutionalisera den informella arbetsgruppen för utstationering av arbetstagare genom att inrätta en expertkommitté. |
| --- | --- |

(4)

I sina slutsatser av den 9 juni 2008 uppmanar rådet kommissionen att institutionalisera den informella arbetsgruppen för utstationering av arbetstagare genom att inrätta en expertkommitté.

| (5) | Denna kommitté bör enligt samma slutsatser från rådet samarbeta med de offentliga kontrollorganen, t.ex. arbetsinspektionerna, och på lämpliga nivåer och, i enlighet med nationell lagstiftning och praxis, formellt och regelbundet engagera arbetsmarknadens parter, särskilt företrädare för arbetsmarknadsparterna i sektorer där utstationering av arbetstagare är ett vanligt inslag. |
| --- | --- |

(5)

Denna kommitté bör enligt samma slutsatser från rådet samarbeta med de offentliga kontrollorganen, t.ex. arbetsinspektionerna, och på lämpliga nivåer och, i enlighet med nationell lagstiftning och praxis, formellt och regelbundet engagera arbetsmarknadens parter, särskilt företrädare för arbetsmarknadsparterna i sektorer där utstationering av arbetstagare är ett vanligt inslag.

| (6) | Det är således nödvändigt att inrätta en expertkommitté på området för utstationering av arbetstagare och fastställa dess uppgifter, ansvarsområden och sammansättning. |
| --- | --- |

(6)

Det är således nödvändigt att inrätta en expertkommitté på området för utstationering av arbetstagare och fastställa dess uppgifter, ansvarsområden och sammansättning.

| (7) | Expertkommittén bör bland annat stödja och hjälpa medlemsstaterna när det gäller att finna och utbyta goda rutiner, främja utbyte av relevant information, utreda frågor och svårigheter som kan komma att uppstå vid den praktiska tillämpningen av lagstiftningen om utstationering av arbetstagare och vid kontrollen av efterlevnaden av denna lagstiftning, samt noggrant följa utvecklingen när det gäller förbättring av tillgången till information och av det administrativa samarbetet, däribland framtagandet av ett eventuellt system för elektroniskt informationsutbyte. |
| --- | --- |

(7)

Expertkommittén bör bland annat stödja och hjälpa medlemsstaterna när det gäller att finna och utbyta goda rutiner, främja utbyte av relevant information, utreda frågor och svårigheter som kan komma att uppstå vid den praktiska tillämpningen av lagstiftningen om utstationering av arbetstagare och vid kontrollen av efterlevnaden av denna lagstiftning, samt noggrant följa utvecklingen när det gäller förbättring av tillgången till information och av det administrativa samarbetet, däribland framtagandet av ett eventuellt system för elektroniskt informationsutbyte.

| (8) | Kommittén bör bestå av experter som företräder de nationella myndigheter som i respektive medlemsstater ansvarar för, leder eller deltar i tillämpningen och övervakningen av de regler som gäller för utstationering av arbetstagare inom ramen för tillhandahållandet av tjänster. Dessa experter bör kunna återspegla hela spektret av kunskap, kompetens och erfarenhet på olika berörda politikområden. I enlighet med nationell lagstiftning och praxis skulle specialiserade organ med ansvar för kontroll av efterlevnaden av lagstiftningen, t.ex. arbetsinspektioner, liksom arbetsmarknadens parter kunna vara företrädda i kommittén. |
| --- | --- |

(8)

Kommittén bör bestå av experter som företräder de nationella myndigheter som i respektive medlemsstater ansvarar för, leder eller deltar i tillämpningen och övervakningen av de regler som gäller för utstationering av arbetstagare inom ramen för tillhandahållandet av tjänster. Dessa experter bör kunna återspegla hela spektret av kunskap, kompetens och erfarenhet på olika berörda politikområden. I enlighet med nationell lagstiftning och praxis skulle specialiserade organ med ansvar för kontroll av efterlevnaden av lagstiftningen, t.ex. arbetsinspektioner, liksom arbetsmarknadens parter kunna vara företrädda i kommittén.

| (9) | Kommittén bör även formellt och regelbundet samarbeta med arbetsmarknadens parter på EU-nivå, särskilt de som företräder sektorer där man oftare än genomsnittet anlitar utstationerad arbetskraft, t.ex. byggsektorn, bemanningsföretag, cateringverksamhet, jordbruk och transporter. Den bör också kunna utnyttja den expertis som yrkesverksamma med särskild sakkunskap besitter i särskilda frågor som ingår i kommitténs dagordning. |
| --- | --- |

(9)

Kommittén bör även formellt och regelbundet samarbeta med arbetsmarknadens parter på EU-nivå, särskilt de som företräder sektorer där man oftare än genomsnittet anlitar utstationerad arbetskraft, t.ex. byggsektorn, bemanningsföretag, cateringverksamhet, jordbruk och transporter. Den bör också kunna utnyttja den expertis som yrkesverksamma med särskild sakkunskap besitter i särskilda frågor som ingår i kommitténs dagordning.

| (10) | Företrädare för EES- och Eftaländerna, Eftas övervakningsmyndighet, anslutningsländerna och kandidatländerna samt Schweiz bör få delta som observatörer. |
| --- | --- |

(10)

Företrädare för EES- och Eftaländerna, Eftas övervakningsmyndighet, anslutningsländerna och kandidatländerna samt Schweiz bör få delta som observatörer.

| (11) | Det bör fastställas vilka regler som ska tillämpas på ledamöterna när det gäller utlämnande av information, utan att det påverkar tillämpningen av kommissionens säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (4). |
| --- | --- |

(11)

Det bör fastställas vilka regler som ska tillämpas på ledamöterna när det gäller utlämnande av information, utan att det påverkar tillämpningen av kommissionens säkerhetsbestämmelser enligt bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom (4).

| (12) | Personuppgifter för medlemmar bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (5). |
| --- | --- |

(12)

Personuppgifter för medlemmar bör behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (5).

| (13) | Kostnaderna bör finansieras enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1672/2006/EG av den 24 oktober 2006 om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – Progress (6). |
| --- | --- |

(13)

Kostnaderna bör finansieras enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1672/2006/EG av den 24 oktober 2006 om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – Progress (6).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En expertkommitté benämnd ”Expertkommittén för utstationering av arbetstagare”, nedan kallad kommittén, inrättas härmed.

Artikel 2

Arbetsuppgifter

Kommittén ska ha följande uppgifter:

| 1. | Stödja och hjälpa medlemsstaterna att identifiera och främja utbytet av erfarenhet och goda rutiner. |
| --- | --- |

1.

Stödja och hjälpa medlemsstaterna att identifiera och främja utbytet av erfarenhet och goda rutiner.

| 2. | Främja utbyte av relevant information, inbegripet information om befintliga former av (bilateralt) administrativt samarbete mellan medlemsstaterna och/eller arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

2.

Främja utbyte av relevant information, inbegripet information om befintliga former av (bilateralt) administrativt samarbete mellan medlemsstaterna och/eller arbetsmarknadens parter.

| 3. | Utreda frågor, svårigheter och särskilda spörsmål som kan bli aktuella när det gäller genomförandet och den praktiska tillämpningen av direktiv 96/71/EG eller de nationella genomförandeåtgärderna, samt kontrollen av efterlevnaden av direktivet. |
| --- | --- |

3.

Utreda frågor, svårigheter och särskilda spörsmål som kan bli aktuella när det gäller genomförandet och den praktiska tillämpningen av direktiv 96/71/EG eller de nationella genomförandeåtgärderna, samt kontrollen av efterlevnaden av direktivet.

| 4. | Utreda problem som kan uppkomma vid tillämpningen av artikel 3.10 i direktiv 96/71/EG. |
| --- | --- |

4.

Utreda problem som kan uppkomma vid tillämpningen av artikel 3.10 i direktiv 96/71/EG.

| 5. | Övervaka utvecklingen när det gäller att förbättra såväl tillgången till information som det administrativa samarbetet och i samband med detta bland annat bedöma olika alternativ till lämpligt tekniskt stöd för informationsutbyte som behövs för att förbättra det administrativa samarbetet, däribland ett system för elektroniskt informationsutbyte. |
| --- | --- |

5.

Övervaka utvecklingen när det gäller att förbättra såväl tillgången till information som det administrativa samarbetet och i samband med detta bland annat bedöma olika alternativ till lämpligt tekniskt stöd för informationsutbyte som behövs för att förbättra det administrativa samarbetet, däribland ett system för elektroniskt informationsutbyte.

| 6. | Utreda möjligheterna att vid behov se till att arbetstagarnas rättigheter och skydd i högre grad respekteras i praktiken. |
| --- | --- |

6.

Utreda möjligheterna att vid behov se till att arbetstagarnas rättigheter och skydd i högre grad respekteras i praktiken.

| 7. | Grundligt utreda problem med kontrollen av den gränsöverskridande efterlevnaden, i syfte att lösa befintliga problem, förbättra den praktiska tillämpningen av befintliga rättsliga instrument samt vid behov förbättra den ömsesidiga assistansen medlemsstater emellan. |
| --- | --- |

7.

Grundligt utreda problem med kontrollen av den gränsöverskridande efterlevnaden, i syfte att lösa befintliga problem, förbättra den praktiska tillämpningen av befintliga rättsliga instrument samt vid behov förbättra den ömsesidiga assistansen medlemsstater emellan.

Artikel 3

Sammansättning – utnämning

1.   Var och en av medlemsstaterna ska utse två företrädare i kommittén. De får också utse två suppleanter.

När medlemsstaterna utser sina företrädare bör de engagera de offentliga organ, såsom arbetsinspektionerna, som är ansvariga för kontrollen av efterlevnaden av lagstiftningen om utstationerade arbetstagare. De kan också, i enlighet med nationell lagstiftning och/eller praxis, engagera arbetsmarknadens parter.

2.   Företrädare för arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå och företrädare för arbetsmarknadens parter i sektorer där utstationerade arbetstagare ofta anlitas får närvara som observatörer på kommitténs möten, i enlighet med de förfaranden som fastställs av deras organisationer och av kommissionen.

Företrädarna ska utses av kommissionen på förslag från berörda arbetsmarknadsparter på gemenskapsnivå eller sektorsnivå.

Denna grupp av observatörer ska bestå av högst 20 medlemmar och ha följande sammansättning:

| — | 5 företrädare för arbetsgivarorganisationer på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

—

5 företrädare för arbetsgivarorganisationer på gemenskapsnivå.

| — | 5 företrädare för arbetstagarorganisationer på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

—

5 företrädare för arbetstagarorganisationer på gemenskapsnivå.

| — | Högst 10 företrädare för arbetsmarknadens parter (jämnt fördelade på arbetstagarnas och arbetsgivarnas organisationer) inom sektorer där man i hög grad anlitar utstationerade arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Högst 10 företrädare för arbetsmarknadens parter (jämnt fördelade på arbetstagarnas och arbetsgivarnas organisationer) inom sektorer där man i hög grad anlitar utstationerade arbetstagare.

3.   Företrädare för EES- och Eftaländerna, Eftas övervakningsmyndighet, anslutningsländerna och kandidatländerna samt Schweiz får likaledes delta i kommitténs möten som observatörer.

4.   Namnen på medlemmarna ska samlas in, behandlas och offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001.

Artikel 4

Verksamhet

1.   Kommitténs ordförandeskap ska innehas av kommissionen.

2.   Enligt avtal med kommissionen får arbetsgrupper inrättas för att undersöka särskilda frågor inom ramen för ett uppdrag som fastställs av kommittén. Dessa arbetsgrupper ska upplösas så snart deras uppdrag utförts.

3.   Enligt avtal med kommissionen får från fall till fall experter, som bland annat kan vara företrädare för internationella organisationer med specialistkunskaper inom ett område som avhandlas, kallas att delta i kommitténs eller arbetsgruppernas överläggningar om det kan vara till hjälp eller är nödvändigt.

4.   Kommittén och dess arbetsgrupper ska normalt sammanträda i kommissionens lokaler i enlighet med fastställda förfaranden och tidsplaner. Den kan också kallas att sammanträda i andra lokaler, särskilt på förslag av en medlemsstat som önskar stå värd för ett kommittémöte eller ett möte i en av dess arbetsgrupper i samband med en händelse som är av särskilt intresse för kommittén, dess arbetsgrupper eller berörda medlemsstat.

Kommissionen ska tillhandahålla sekretariatet. Andra kommissionstjänstemän med särskilt intresse av att delta i överläggningarna får delta i kommitténs och arbetsgruppernas möten.

5.   Kommittén ska anta sin arbetsordning på grundval av kommissionens standardarbetsordning.

6.   Uppgifter som erhållits i samband med kommitténs eller en arbetsgrupps överläggningar får inte spridas om kommissionen anser att de rör konfidentiella frågor.

7.   Kommissionen får på Internet offentliggöra kommitténs sammanfattningar, slutsatser, delslutsatser eller arbetsdokument på de aktuella handlingarnas originalspråk.

Artikel 5

Ersättning för kostnader

Kommissionen ska ersätta utgifter för resor och eventuellt uppehälle för medlemmar, observatörer och inkallade experter i samband med kommitténs verksamhet, i enlighet med kommissionens regler om ersättning av externa experters utgifter.

Kommitténs medlemmar, observatörer och inkallade experter får inte ersättas för sina tjänster.

Behovet av personalresurser och administrativa resurser ska täckas inom ramen för de anslag som i samband med den årliga anslagstilldelningen och med beaktande av budgetförutsättningarna kan beviljas det generaldirektorat som ansvarar för åtgärden.

Artikel 6

Ikraftträdande

Detta beslut får verkan samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 19 december 2008.

På kommissionens vägnar

Vladimír ŠPIDLA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 18, 21.1.1997, s. 1.

1

(2)  KOM(2007) 304 slutlig.

2

(3)  EUT C 85, 4.4.2008. s. 1.

3

(4)  EGT L 317, 3.12.2001, s. 1.

4

(5)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

5

(6)  EUT L 315, 15.11.2006, s. 1.

6

---

| 13.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 8/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 8/29

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 22 december 2008

om överensstämmelsen mellan standarden EN 1273:2005 om gåstolar för barn och det allmänna säkerhetskravet i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG och offentliggörande av hänvisningen till standarden i Europeiska unionens officiella tidning

[delgivet med nr K(2008) 8616]

(Text av betydelse för EES)

(2009/18/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (1), särskilt artikel 4.2 första stycket,

efter samråd med den permanenta kommitté som inrättats i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3.1 i direktiv 2001/95/EG är tillverkare skyldiga att endast släppa ut säkra produkter på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3.1 i direktiv 2001/95/EG är tillverkare skyldiga att endast släppa ut säkra produkter på marknaden.

| (2) | Enligt artikel 3.2 i direktiv 2001/95/EG antas en produkt, när det gäller de risker och riskkategorier som de relevanta nationella standarderna omfattar, vara säker om den överensstämmer med sådana icke bindande nationella standarder som överför Europastandarder för vilka kommissionen har offentliggjort hänvisningar i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 4.2 i det direktivet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 3.2 i direktiv 2001/95/EG antas en produkt, när det gäller de risker och riskkategorier som de relevanta nationella standarderna omfattar, vara säker om den överensstämmer med sådana icke bindande nationella standarder som överför Europastandarder för vilka kommissionen har offentliggjort hänvisningar i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 4.2 i det direktivet.

| (3) | Enligt artikel 4.1 i direktivet ska de europeiska standardiseringsorganen utarbeta Europastandarder på uppdrag av kommissionen. Kommissionen ska sedan offentliggöra hänvisningarna till dessa standarder. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 4.1 i direktivet ska de europeiska standardiseringsorganen utarbeta Europastandarder på uppdrag av kommissionen. Kommissionen ska sedan offentliggöra hänvisningarna till dessa standarder.

| (4) | I artikel 4.2 i direktivet anges ett förfarande för offentliggörande av hänvisningar till standarder som de europeiska standardiseringsorganen antagit innan direktivet trädde i kraft. Om det allmänna säkerhetskravet säkerställs genom dessa standarder, ska kommissionen besluta att offentliggöra hänvisningarna till dem i Europeiska unionens officiella tidning. I dessa fall ska kommissionen, på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat och i enlighet med det förfarande som avses i artikel 15.2 i direktivet, besluta om standarden i fråga uppfyller det allmänna säkerhetskravet. Kommissionen ska besluta att offentliggöra hänvisningen till standarden efter att ha samrått med den kommitté som inrättas genom artikel 5 i direktiv 98/34/EG. Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om sitt beslut. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 4.2 i direktivet anges ett förfarande för offentliggörande av hänvisningar till standarder som de europeiska standardiseringsorganen antagit innan direktivet trädde i kraft. Om det allmänna säkerhetskravet säkerställs genom dessa standarder, ska kommissionen besluta att offentliggöra hänvisningarna till dem i Europeiska unionens officiella tidning. I dessa fall ska kommissionen, på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat och i enlighet med det förfarande som avses i artikel 15.2 i direktivet, besluta om standarden i fråga uppfyller det allmänna säkerhetskravet. Kommissionen ska besluta att offentliggöra hänvisningen till standarden efter att ha samrått med den kommitté som inrättas genom artikel 5 i direktiv 98/34/EG. Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om sitt beslut.

| (5) | Gåstolar för barn är produkter som hjälper barn som ännu inte kan gå att förflytta sig på egen hand. Akutvårdsuppgifter från Europa och Förenta staterna från de senaste 20 åren visar dock konsekvent att gåstolar för barn utgör en fallrisk, eftersom de ökar rörligheten och hastigheten hos barn som ännu inte kan stå eller gå på egen hand. |
| --- | --- |

(5)

Gåstolar för barn är produkter som hjälper barn som ännu inte kan gå att förflytta sig på egen hand. Akutvårdsuppgifter från Europa och Förenta staterna från de senaste 20 åren visar dock konsekvent att gåstolar för barn utgör en fallrisk, eftersom de ökar rörligheten och hastigheten hos barn som ännu inte kan stå eller gå på egen hand.

| (6) | Olyckor med gåstolar för barn beror huvudsakligen på att barnen faller nedför trappor eller välter, särskilt när de försöker ta sig över ojämna ytor som trösklar eller mattkanter. Skadorna till följd av dessa olyckor är mycket allvarliga, eftersom de för det mesta drabbar barnets huvud. |
| --- | --- |

(6)

Olyckor med gåstolar för barn beror huvudsakligen på att barnen faller nedför trappor eller välter, särskilt när de försöker ta sig över ojämna ytor som trösklar eller mattkanter. Skadorna till följd av dessa olyckor är mycket allvarliga, eftersom de för det mesta drabbar barnets huvud.

| (7) | I september 1997 gav kommissionen Europeiska standardiseringskommittén (CEN) i uppdrag (3) att i den relevanta standard som CEN då höll på att utarbeta ta hänsyn till de särskilda säkerhetsriskerna till följd av den ökade rörlighet och hastighet som gåstolar för barn ger barn som ännu inte kan gå. |
| --- | --- |

(7)

I september 1997 gav kommissionen Europeiska standardiseringskommittén (CEN) i uppdrag (3) att i den relevanta standard som CEN då höll på att utarbeta ta hänsyn till de särskilda säkerhetsriskerna till följd av den ökade rörlighet och hastighet som gåstolar för barn ger barn som ännu inte kan gå.

| (8) | Kommissionen ansåg att den första versionen av standarden EN 1273, som CEN antog 2001, inte var tillfredsställande, eftersom det i standarden inte togs hänsyn till de särskilda risker som angavs i uppdraget. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen ansåg att den första versionen av standarden EN 1273, som CEN antog 2001, inte var tillfredsställande, eftersom det i standarden inte togs hänsyn till de särskilda risker som angavs i uppdraget.

| (9) | I den reviderade versionen av standarden EN 1273 från maj 2005 föreskrivs det emellertid stabilitetstester och utformningskrav som syftar till att minska skadorna till följd av att barn faller ned för trappor eller välter, i enlighet med kommissionens uppdrag. |
| --- | --- |

(9)

I den reviderade versionen av standarden EN 1273 från maj 2005 föreskrivs det emellertid stabilitetstester och utformningskrav som syftar till att minska skadorna till följd av att barn faller ned för trappor eller välter, i enlighet med kommissionens uppdrag.

| (10) | EN 1273:2005 används i stor utsträckning av medlemsstaternas marknadsövervakningsmyndigheter, vilket framgår av att man i flera Rapex-anmälningar hänvisar till denna standard. Vissa medlemsstater hänvisar också till denna standard i sin lagstiftning om barnartiklars säkerhet (4). |
| --- | --- |

(10)

EN 1273:2005 används i stor utsträckning av medlemsstaternas marknadsövervakningsmyndigheter, vilket framgår av att man i flera Rapex-anmälningar hänvisar till denna standard. Vissa medlemsstater hänvisar också till denna standard i sin lagstiftning om barnartiklars säkerhet (4).

| (11) | Den förbättrade säkerhet mot fall nedför trappor och vältning som EN 1273:2005 ger ökar det passiva förebyggandet av olyckor som orsakas av användningen av gåstolar för barn. |
| --- | --- |

(11)

Den förbättrade säkerhet mot fall nedför trappor och vältning som EN 1273:2005 ger ökar det passiva förebyggandet av olyckor som orsakas av användningen av gåstolar för barn.

| (12) | Kommissionen anser att EN 1273:2005 överensstämmer med det allmänna säkerhetskravet. Eftersom standarden antogs enligt ett uppdrag som gavs innan direktiv 2001/95/EG trädde i kraft, bör hänvisningen till EN 1273:2005 offentliggöras i enlighet med förfarandet i artikel 4.2 första stycket. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen anser att EN 1273:2005 överensstämmer med det allmänna säkerhetskravet. Eftersom standarden antogs enligt ett uppdrag som gavs innan direktiv 2001/95/EG trädde i kraft, bör hänvisningen till EN 1273:2005 offentliggöras i enlighet med förfarandet i artikel 4.2 första stycket.

| (13) | Detta beslut om överensstämmelsen mellan standarden EN 1273:2005 och det allmänna säkerhetskravet fattas på kommissionens initiativ. |
| --- | --- |

(13)

Detta beslut om överensstämmelsen mellan standarden EN 1273:2005 och det allmänna säkerhetskravet fattas på kommissionens initiativ.

| (14) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom direktiv 2001/95/EG. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom direktiv 2001/95/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Standarden EN 1273:2005 ”Barnartiklar – Gåstolar för barn – Säkerhetskrav och provningsmetoder” överensstämmer med det allmänna säkerhetskravet i direktiv 2001/95/EG när det gäller de risker som standarden omfattar.

Artikel 2

Hänvisningen till standarden EN 1273:2005 ska offentliggöras i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 22 december 2008.

På kommissionens vägnar

Meglena KUNEVA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

2

(3)  Uppdrag M/253 av den 14 september 1997.

3

(4)  Frankrike: Avis relatif à l’application du décret no 91–1292 du 20 décembre 1991 relatif à la prévention des risques résultant de l’usage des articles de puériculture (Journal officiel av den 8 april 2008).

4

Avis relatif à l’application du décret no

Journal officiel

Österrike: Kinderlaufhilfenverordnung 2007 (Bundesgesetzblatt av den 7 augusti 2008).

Kinderlaufhilfenverordnung

Bundesgesetzblatt

---

| 13.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 8/31 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 8/31

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 januari 2009

om ändring av beslut 2008/655/EG om godkännande av planen för nödvaccinering mot blåtunga i vissa medlemsstater och fastställande av gemenskapsstödet för 2007 och 2008

[delgivet med nr K(2008) 8966]

(Endast de tjeckiska, danska, nederländska, franska, tyska, italienska, portugisiska, spanska och svenska texterna är giltiga)

(2009/19/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2000/75/EG av den 20 november 2000 om fastställande av särskilda bestämmelser om åtgärder för bekämpning och utrotning av bluetongue (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (2), särskilt artikel 3.3, 3.4 och 3.5 andra strecksatsen, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens beslut 2008/655/EG av den 24 juli 2008 om godkännande av planen för nödvaccinering mot blåtunga i vissa medlemsstater och fastställande av gemenskapsstödet för 2007 och 2008 (3) godkändes Belgiens, Tjeckiens, Danmarks, Tysklands, Spaniens, Frankrikes, Italiens, Luxemburgs, Nederländernas och Portugals planer för nödvaccinering och fastställdes maximibelopp för det finansiella stödet från gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens beslut 2008/655/EG av den 24 juli 2008 om godkännande av planen för nödvaccinering mot blåtunga i vissa medlemsstater och fastställande av gemenskapsstödet för 2007 och 2008 (3) godkändes Belgiens, Tjeckiens, Danmarks, Tysklands, Spaniens, Frankrikes, Italiens, Luxemburgs, Nederländernas och Portugals planer för nödvaccinering och fastställdes maximibelopp för det finansiella stödet från gemenskapen.

| (2) | Under andra halvåret 2008 har det förekommit utbrott av blåtunga i flera medlemsstater. Bland annat förekom blåtunga av serotyp 8 för första gången i Österrike och Sverige. Nya utbrott av blåtunga av serotyp 8 konstaterades i Danmark och Spanien. Dessutom konstaterades ytterligare spridning av blåtunga av serotyp 1 i Frankrike, Spanien och Portugal. |
| --- | --- |

(2)

Under andra halvåret 2008 har det förekommit utbrott av blåtunga i flera medlemsstater. Bland annat förekom blåtunga av serotyp 8 för första gången i Österrike och Sverige. Nya utbrott av blåtunga av serotyp 8 konstaterades i Danmark och Spanien. Dessutom konstaterades ytterligare spridning av blåtunga av serotyp 1 i Frankrike, Spanien och Portugal.

| (3) | Eftersom utbrotten i Österrike och Sverige inträffade efter det att beslut 2008/655/EG offentliggjordes lämnade dessa två medlemsstater in sina vaccineringsplaner för sent för att tidsfristen i artikel 4.2 i det beslutet skulle kunna iakttas. Därför bör bestämmelserna om delrapporter, inklusive de om minskning av stödet från gemenskapen, inte gälla för dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Eftersom utbrotten i Österrike och Sverige inträffade efter det att beslut 2008/655/EG offentliggjordes lämnade dessa två medlemsstater in sina vaccineringsplaner för sent för att tidsfristen i artikel 4.2 i det beslutet skulle kunna iakttas. Därför bör bestämmelserna om delrapporter, inklusive de om minskning av stödet från gemenskapen, inte gälla för dessa medlemsstater.

| (4) | De berörda medlemsstaterna har underrättat kommissionen och övriga medlemsstater om förekomsten av sjukdomen. Dessa medlemsstater har lagt fram sina nya eller ändrade planer för nödvaccinering, angett ungefärligt antal vaccindoser som ska användas under 2007 och 2008 samt gjort en kostnadsberäkning för vaccineringarna. Kommissionen har bedömt de nya planer som lämnats in av Österrike och Sverige och de ändrade planer som Danmark, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Portugal lämnat in ur både veterinär och finansiell synvinkel och planerna ansågs uppfylla kraven i relevant gemenskapslagstiftning på veterinärområdet. Vaccinering av djur mot blåtunga i de berörda medlemsstaterna bör därför tillåtas enligt artikel 9.2 i direktiv 2000/75/EG. |
| --- | --- |

(4)

De berörda medlemsstaterna har underrättat kommissionen och övriga medlemsstater om förekomsten av sjukdomen. Dessa medlemsstater har lagt fram sina nya eller ändrade planer för nödvaccinering, angett ungefärligt antal vaccindoser som ska användas under 2007 och 2008 samt gjort en kostnadsberäkning för vaccineringarna. Kommissionen har bedömt de nya planer som lämnats in av Österrike och Sverige och de ändrade planer som Danmark, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Portugal lämnat in ur både veterinär och finansiell synvinkel och planerna ansågs uppfylla kraven i relevant gemenskapslagstiftning på veterinärområdet. Vaccinering av djur mot blåtunga i de berörda medlemsstaterna bör därför tillåtas enligt artikel 9.2 i direktiv 2000/75/EG.

| (5) | För närvarande gäller att endast utgifter under perioden 1 november 2007–31 december 2008 berättigar till stöd. Planerna för nödvaccinering löper dock till slutet av 2008. Därför bör det faktiska genomförandet av vaccineringen vara avgörande för om utgifterna berättigar till stöd. Åtgärder som genomförs under ovannämnda period berättigar till medfinansiering. |
| --- | --- |

(5)

För närvarande gäller att endast utgifter under perioden 1 november 2007–31 december 2008 berättigar till stöd. Planerna för nödvaccinering löper dock till slutet av 2008. Därför bör det faktiska genomförandet av vaccineringen vara avgörande för om utgifterna berättigar till stöd. Åtgärder som genomförs under ovannämnda period berättigar till medfinansiering.

| (6) | Beslut 2008/655/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2008/655/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2008/655/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 första stycket ska ersättas med följande:
  ”De planer för vaccinering, bestående av tekniska och finansiella delrapporter, som lämnats in av Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Portugal och Sverige godkänns härmed för perioden 1 november 2007–31 december 2008.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1 första stycket ska ersättas med följande:

”De planer för vaccinering, bestående av tekniska och finansiella delrapporter, som lämnats in av Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Portugal och Sverige godkänns härmed för perioden 1 november 2007–31 december 2008.”

| 2. | Artikel 2.1 första stycket ska ersättas med följande:
  ”I samband med genomförandet av nödåtgärderna för bekämpning av blåtunga 2007 och 2008 ska Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Portugal och Sverige ha rätt till särskilt finansiellt stöd från gemenskapen för de planer för nödvaccinering mot blåtunga som avses i artikel 1 uppgående till” |
| --- | --- |

2.

Artikel 2.1 första stycket ska ersättas med följande:

”I samband med genomförandet av nödåtgärderna för bekämpning av blåtunga 2007 och 2008 ska Belgien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Portugal och Sverige ha rätt till särskilt finansiellt stöd från gemenskapen för de planer för nödvaccinering mot blåtunga som avses i artikel 1 uppgående till”

| 3. | Artikel 4.1 d ska ersättas med följande:






  ”d) | En finansiell slutrapport, i elektroniskt format i överensstämmelse med bilagan, om de kostnader som medlemsstaterna haft under perioden 1 november 2007–31 december 2008 och som betalades innan rapporten lämnades in.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 4.1 d ska ersättas med följande:

”d)

En finansiell slutrapport, i elektroniskt format i överensstämmelse med bilagan, om de kostnader som medlemsstaterna haft under perioden 1 november 2007–31 december 2008 och som betalades innan rapporten lämnades in.”

| 4. | I artikel 4.1 ska följande stycke läggas till:
  ”Punkterna 1 a och b samt 2 ska dock inte tillämpas på de planer som lämnas in av Österrike och Sverige.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 4.1 ska följande stycke läggas till:

”Punkterna 1 a och b samt 2 ska dock inte tillämpas på de planer som lämnas in av Österrike och Sverige.”

Artikel 2

Adressater

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Storhertigdömet Luxemburg, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Portugal och Konungariket Sverige.

Utfärdat i Bryssel den 9 januari 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 74.

1

(2)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 19.

2

(3)  EUT L 214, 9.8.2008, s. 66.

3

---

Rättelser

| 13.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 8/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 8/33

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 543/2008 av den 16 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormerna för fjäderfäkött

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 157 av den 17 juni 2008
  )

| — | På sidorna 66 och 67 i bilaga IV ska tabellen ersättas med följande: |
| --- | --- |

—

På sidorna 66 och 67 i bilaga IV ska tabellen ersättas med följande:

”BILAGA IV

Artikel 11.1 —   Produktionssystem

| | bg | es | cs | da | de | et | el | en | fr | it | lv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Хранен с ... % ...
  гъска, хранена с овес | Alimentado con ... % de ...
  Oca engordada con avena | Krmena z ... % (čím) ...
  Husa krmená ovsem | Fodret med ... % ...
  Havrefodret gås | Gefüttert mit ... % ...
  Hafermastgans | Söödetud ..., mis sisaldab ... % ...
  Kaeraga toidetud hani | Έχει τραφεί με ... % ...
  Χήνα που παχαίνεται με βρώμη | Fed with ... % of ...
  Oats fed goose | Alimenté avec ... % de ...
  Oie nourrie à l'avoine | Alimentato con il ... % di ...
  Oca ingrassata con avena | Baroti ar ... % ...
  ar auzām barotas zosis |
| b) | Екстензивно закрито
  (отгледан на закрито) | Sistema extensivo en gallinero | Extenzivní v hale | Ekstensivt staldopdræt
  (skrabe ...) | Extensive Bodenhaltung | Ekstensiivne seespidamine
  (lindlas pidamine) | Εκτατικής εκτροφής | Extensive indoor
  (barnreared) | Élevé à l'intérieur:
  système extensif | Estensivo al coperto | Turēšana galvenokārt telpās
  (“Audzēti kūtī”) |
| c) | Свободен начин на отглеждане | Gallinero con salida libre | Volný výběh | Fritgående | Freilandhaltung | Vabapidamine | Ελεύθερης βοσκής | Free range | Sortant à l'extérieur | All'aperto | Brīvā turēšana |
| d) | Традиционен свободен начин на отглеждане | Granja al aire libre | Tradiční volný výběh | Frilands ... | Bäuerliche Freilandhaltung | Traditsiooniline vabapidamine | Παραδοσιακής ελεύθερης βοσκής | Traditional free range | Fermier-élevé en plein air | Rurale all'aperto | Tradicionālā brīvā turēšana |
| e) | Свободен начин на отглеждане – пълна свобода | Granja de cría en libertad | Volný výběh – úplná volnost | Frilands ... opdrættet i fuld frihed | Bäuerliche Freilandhaltung
  Unbegrenzter Auslauf | Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine | Απεριόριστης ελεύθερης βοσκής | Free-range — total freedom | Fermier-élevé en liberté | Rurale in libertà | Brīvā turēšana – pilnīgā brīvībā |

bg

es

cs

da

de

et

el

en

fr

it

lv

a)

Хранен с ... % ...

гъска, хранена с овес

Alimentado con ... % de ...

Oca engordada con avena

Krmena z ... % (čím) ...

Husa krmená ovsem

Fodret med ... % ...

Havrefodret gås

Gefüttert mit ... % ...

Hafermastgans

Söödetud ..., mis sisaldab ... % ...

Kaeraga toidetud hani

Έχει τραφεί με ... % ...

Χήνα που παχαίνεται με βρώμη

Fed with ... % of ...

Oats fed goose

Alimenté avec ... % de ...

Oie nourrie à l'avoine

Alimentato con il ... % di ...

Oca ingrassata con avena

Baroti ar ... % ...

ar auzām barotas zosis

b)

Екстензивно закрито

(отгледан на закрито)

Sistema extensivo en gallinero

Extenzivní v hale

Ekstensivt staldopdræt

(skrabe ...)

Extensive Bodenhaltung

Ekstensiivne seespidamine

(lindlas pidamine)

Εκτατικής εκτροφής

Extensive indoor

(barnreared)

Élevé à l'intérieur:

système extensif

Estensivo al coperto

Turēšana galvenokārt telpās

(“Audzēti kūtī”)

c)

Свободен начин на отглеждане

Gallinero con salida libre

Volný výběh

Fritgående

Freilandhaltung

Vabapidamine

Ελεύθερης βοσκής

Free range

Sortant à l'extérieur

All'aperto

Brīvā turēšana

d)

Традиционен свободен начин на отглеждане

Granja al aire libre

Tradiční volný výběh

Frilands ...

Bäuerliche Freilandhaltung

Traditsiooniline vabapidamine

Παραδοσιακής ελεύθερης βοσκής

Traditional free range

Fermier-élevé en plein air

Rurale all'aperto

Tradicionālā brīvā turēšana

e)

Свободен начин на отглеждане – пълна свобода

Granja de cría en libertad

Volný výběh – úplná volnost

Frilands ... opdrættet i fuld frihed

Bäuerliche Freilandhaltung

Unbegrenzter Auslauf

Täieliku liikumisvabadusega traditsiooniline vabapidamine

Απεριόριστης ελεύθερης βοσκής

Free-range — total freedom

Fermier-élevé en liberté

Rurale in libertà

Brīvā turēšana – pilnīgā brīvībā

| | lt | hu | mt | nl | pl | pt | ro | sk | sl | fi | sv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Lesinta ... % ...
  Avižomis penėtos žąsys | ... %-ban ...-val/vel etetve
  Zabbal etetett liba | Mitmugħa bi ... % ta’ ...
  Wiżża mitmugħa bilħafur | Gevoed met ... % ...
  Met haver vetgemeste gans | Żywione z udziałem ... % ...
  tucz owsiany (gęsi) | Alimentado com ... % de ...
  Ganso engordado com aveia | Furajate cu ... % de ...
  Gâște furajate cu ovăz | Kŕmené ... % ...
  husi kŕmené ovsom | Krmljeno z ... %
  gos, krmljena z ovsom | Ruokittu rehulla, joka sisältää ... %
  Kauralla ruokittu hanhi | Utfodrad med ... % ...
  Havreutfodrad gås |
| b) | Ekstensyvus paukščių auginimas patalpose
  (tvartuose) | Istállóban külterjesen tartott | Imrobbija ġewwa: sistema estensiva | Scharrel ... binnengehouden | Ekstensywny chów ściółkowy | Produção extensiva em interior | Crescute în spații închise – sistem extensiv | Chované na hlbokej podstielke (chov v hale) | Ekstenzivna zaprta reja | Laajaperäinen sisäkasvatus | Extensivt uppfödd inomhus |
| c) | Laisvai auginami paukščiai | Szabadtartás | Trobbija fil-beraħ
  (free range) | Scharrel ... met uitloop | Chów wybiegowy | Produção em semiliberdade | Creștere liberă | Výbehový chov (chov v exteriéri) | Prosta reja | Vapaa laidun | Tillgång till utomhusvistelse |
| d) | Tradiciškai laisvai auginami paukščiai | Hagyományos szabadtartás | Trobbija fil-beraħ tradizzjonali | Boerenscharrel ... met uitloop
  Hoeve ... met uitloop | Tradycyjny chów wybiegowy | Produção ao ar livre | Creștere liberă tradițională | Chované navol'no | Tradicionalna prosta reja | Vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa | Traditionell utomhusvistelse |
| e) | Visiškoje laisvėje auginami paukščiai | Teljes szabadtartás | Trobbija fil-beraħ – libertà totali | Boerenscharrel ... met vrije uitloop
  Hoeve ... met vrije uitloop | Chów wybiegowy bez ograniczeń | Produção em liberdade | Creștere liberă totală | Úplne vol'ný chov | Prosta reja – neomejen izpust | Vapaa laidun – täydellinen liikkumavapaus | Uppfödd i full frihet” |

lt

hu

mt

nl

pl

pt

ro

sk

sl

fi

sv

a)

Lesinta ... % ...

Avižomis penėtos žąsys

... %-ban ...-val/vel etetve

Zabbal etetett liba

Mitmugħa bi ... % ta’ ...

Wiżża mitmugħa bilħafur

Gevoed met ... % ...

Met haver vetgemeste gans

Żywione z udziałem ... % ...

tucz owsiany (gęsi)

Alimentado com ... % de ...

Ganso engordado com aveia

Furajate cu ... % de ...

Gâște furajate cu ovăz

Kŕmené ... % ...

husi kŕmené ovsom

Krmljeno z ... %

gos, krmljena z ovsom

Ruokittu rehulla, joka sisältää ... %

Kauralla ruokittu hanhi

Utfodrad med ... % ...

Havreutfodrad gås

b)

Ekstensyvus paukščių auginimas patalpose

(tvartuose)

Istállóban külterjesen tartott

Imrobbija ġewwa: sistema estensiva

Scharrel ... binnengehouden

Ekstensywny chów ściółkowy

Produção extensiva em interior

Crescute în spații închise – sistem extensiv

Chované na hlbokej podstielke (chov v hale)

Ekstenzivna zaprta reja

Laajaperäinen sisäkasvatus

Extensivt uppfödd inomhus

c)

Laisvai auginami paukščiai

Szabadtartás

Trobbija fil-beraħ

(free range)

Scharrel ... met uitloop

Chów wybiegowy

Produção em semiliberdade

Creștere liberă

Výbehový chov (chov v exteriéri)

Prosta reja

Vapaa laidun

Tillgång till utomhusvistelse

d)

Tradiciškai laisvai auginami paukščiai

Hagyományos szabadtartás

Trobbija fil-beraħ tradizzjonali

Boerenscharrel ... met uitloop

Hoeve ... met uitloop

Tradycyjny chów wybiegowy

Produção ao ar livre

Creștere liberă tradițională

Chované navol'no

Tradicionalna prosta reja

Vapaa laidun – perinteinen kasvatustapa

Traditionell utomhusvistelse

e)

Visiškoje laisvėje auginami paukščiai

Teljes szabadtartás

Trobbija fil-beraħ – libertà totali

Boerenscharrel ... met vrije uitloop

Hoeve ... met vrije uitloop

Chów wybiegowy bez ograniczeń

Produção em liberdade

Creștere liberă totală

Úplne vol'ný chov

Prosta reja – neomejen izpust

Vapaa laidun – täydellinen liikkumavapaus

Uppfödd i full frihet”

| — | På sidan 82 i bilaga XI ska det |
| --- | --- |

—

På sidan 82 i bilaga XI ska det

i stället för:

”Tyskland

| Bundesforschungsanstalt für Ernährung und Lebensmittel |
| --- |
| Standort Kulmbach |
| E.C.-Baumann-Straße 20 |
| D-95326 Kulmbach [...] |

Bundesforschungsanstalt für Ernährung und Lebensmittel

Standort Kulmbach

E.C.-Baumann-Straße 20

D-95326 Kulmbach [...]

Italien

| Ministero Politiche Agricole e Forestali |
| --- |
| Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari |
| Laboratorio di Modena |
| Via Jacopo Cavedone n. 29 |
| I-41100 Modena [...] |

Ministero Politiche Agricole e Forestali

Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari

Laboratorio di Modena

Via Jacopo Cavedone n. 29

I-41100 Modena [...]

Ungern

| Országos Élelmiszervizsgáló Intézet |
| --- |
| Budapest 94. Pf. 1740 |
| Mester u. 81. |
| HU-1465” |

Országos Élelmiszervizsgáló Intézet

Budapest 94. Pf. 1740

Mester u. 81.

HU-1465”

vara:

”Tyskland

| Max Rubner-Institut |
| --- |
| Bundesforschungsinstitut für Ernährung und Lebensmittel |
| (Federal Research Institute of Nutrition and Food) |
| - Institut für Sicherheit und Qualität bei Fleisch - |
| (Department of Safety and Quality of Meat) |
| E.-C.-Baumann-Str. 20 |
| D-95326 Kulmbach [...] |

Max Rubner-Institut

Bundesforschungsinstitut für Ernährung und Lebensmittel

(Federal Research Institute of Nutrition and Food)

- Institut für Sicherheit und Qualität bei Fleisch -

(Department of Safety and Quality of Meat)

E.-C.-Baumann-Str. 20

D-95326 Kulmbach [...]

Italien

| Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- |
| Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari |
| Laboratorio di Modena |
| Via Jacopo Cavedone N. 29 |
| IT – 41100 Modena [...] |

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Ispettorato centrale per il controllo della qualità dei prodotti agroalimentari

Laboratorio di Modena

Via Jacopo Cavedone N. 29

IT – 41100 Modena [...]

Ungern

| Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság |
| --- |
| (Central Agricultural Office Food and Feed Safety Directorate) |
| Budapest 94. Pf. 1740 |
| Mester u. 81 |
| HU-1465.” |

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság

(Central Agricultural Office Food and Feed Safety Directorate)

Budapest 94. Pf. 1740

Mester u. 81

HU-1465.”

---

13.1.2009

| 13.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 8/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 8/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---