# Euroopan unionin L 35/2009

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 35 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta4. helmikuu 2009 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 35

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta4. helmikuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 78/2009, annettu 14 päivänä tammikuuta 2009, jalankulkijoiden ja muiden loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelun huomioon ottamisesta ajoneuvojen tyyppihyväksynnässä, direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta ja direktiivien 2003/102/EY ja 2005/66/EY kumoamisesta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 79/2009, annettu 14 päivänä tammikuuta 2009, vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta (
  1
  ) | 32 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 80/2009, annettu 14 päivänä tammikuuta 2009, tietokonepohjaisia paikanvarausjärjestelmiä koskevista käytännesäännöistä ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2299/89 kumoamisesta (
  1
  ) | 47 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 81/2009, annettu 14 päivänä tammikuuta 2009, asetuksen (EY) N:o 562/2006 muuttamisesta viisumitietojärjestelmän (VIS) Schengenin rajasäännöstön mukaisen käytön osalta | 56 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 78/2009, annettu 14 päivänä tammikuuta 2009, jalankulkijoiden ja muiden loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelun huomioon ottamisesta ajoneuvojen tyyppihyväksynnässä, direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta ja direktiivien 2003/102/EY ja 2005/66/EY kumoamisesta (
  1
  )

1

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 79/2009, annettu 14 päivänä tammikuuta 2009, vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta (
  1
  )

1

32

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 80/2009, annettu 14 päivänä tammikuuta 2009, tietokonepohjaisia paikanvarausjärjestelmiä koskevista käytännesäännöistä ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2299/89 kumoamisesta (
  1
  )

1

47

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 81/2009, annettu 14 päivänä tammikuuta 2009, asetuksen (EY) N:o 562/2006 muuttamisesta viisumitietojärjestelmän (VIS) Schengenin rajasäännöstön mukaisen käytön osalta

56

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu) | s3 |

*

Huomautus lukijalle (katso kansilehden kolmas sivu)

Huomautus lukijalle

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 4.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 78/2009,

annettu 14 päivänä tammikuuta 2009,

jalankulkijoiden ja muiden loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelun huomioon ottamisesta ajoneuvojen tyyppihyväksynnässä, direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta ja direktiivien 2003/102/EY ja 2005/66/EY kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Sisämarkkinat muodostavat alueen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla on taattava tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus. Tämän vuoksi on olemassa yhteisön tyyppihyväksyntäjärjestelmä moottoriajoneuvoille. Tekniset vaatimukset moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnälle jalankulkijoiden suojelun suhteen olisi yhdenmukaistettava, jotta eri jäsenvaltioissa ei otettaisi käyttöön erilaisia vaatimuksia ja jotta sisämarkkinoiden moitteeton toiminta varmistettaisiin. |
| --- | --- |

(1)

Sisämarkkinat muodostavat alueen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla on taattava tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus. Tämän vuoksi on olemassa yhteisön tyyppihyväksyntäjärjestelmä moottoriajoneuvoille. Tekniset vaatimukset moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnälle jalankulkijoiden suojelun suhteen olisi yhdenmukaistettava, jotta eri jäsenvaltioissa ei otettaisi käyttöön erilaisia vaatimuksia ja jotta sisämarkkinoiden moitteeton toiminta varmistettaisiin.

| (2) | Tämä asetus on yksi 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (3) mukaiseen yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyyn liittyvistä erillisistä säädöksistä, jolla vahvistetaan puitteet moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (puitedirektiivi). Tämän asetuksen johdanto-osan 1 kappaleessa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi direktiivin 2007/46/EY liitteitä I, III, IV, VI ja XI olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Tämä asetus on yksi 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (3) mukaiseen yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyyn liittyvistä erillisistä säädöksistä, jolla vahvistetaan puitteet moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (puitedirektiivi). Tämän asetuksen johdanto-osan 1 kappaleessa mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi direktiivin 2007/46/EY liitteitä I, III, IV, VI ja XI olisi muutettava.

| (3) | Kokemus on osoittanut, että moottoriajoneuvoja koskevan lainsäädännön sisältö on usein ollut erittäin yksityiskohtaisen teknistä. Sen vuoksi on tarkoituksenmukaista hyväksyä direktiivin sijaan asetus, jotta vältetään eroavaisuudet niissä toimenpiteissä, joilla säädös saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, sekä tarpeeton lainsäädäntöporras jäsenvaltioissa, kun säädöstä ei tarvitse erikseen saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jalankulkijoiden ja muiden loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelusta ennen törmäystä ja törmäystilanteessa moottoriajoneuvon kanssa 17 päivänä marraskuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/102/EY (4) ja etusuojajärjestelmien käytöstä moottoriajoneuvoissa 26 päivänä lokakuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/66/EY (5), jossa säädetään etusuojajärjestelmien ajoneuvoihin asentamista ja ajoneuvoissa käyttöä koskevista vaatimuksista ja näin ollen jalankulkijoiden suojelun tasosta, olisi sen vuoksi korvattava tällä asetuksella, jotta voidaan varmistaa tämän alan johdonmukaisuus. Sen seurauksena jäsenvaltioiden olisi kumottava lainsäädäntö, jolla kumottu direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(3)

Kokemus on osoittanut, että moottoriajoneuvoja koskevan lainsäädännön sisältö on usein ollut erittäin yksityiskohtaisen teknistä. Sen vuoksi on tarkoituksenmukaista hyväksyä direktiivin sijaan asetus, jotta vältetään eroavaisuudet niissä toimenpiteissä, joilla säädös saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, sekä tarpeeton lainsäädäntöporras jäsenvaltioissa, kun säädöstä ei tarvitse erikseen saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jalankulkijoiden ja muiden loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojelusta ennen törmäystä ja törmäystilanteessa moottoriajoneuvon kanssa 17 päivänä marraskuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/102/EY (4) ja etusuojajärjestelmien käytöstä moottoriajoneuvoissa 26 päivänä lokakuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/66/EY (5), jossa säädetään etusuojajärjestelmien ajoneuvoihin asentamista ja ajoneuvoissa käyttöä koskevista vaatimuksista ja näin ollen jalankulkijoiden suojelun tasosta, olisi sen vuoksi korvattava tällä asetuksella, jotta voidaan varmistaa tämän alan johdonmukaisuus. Sen seurauksena jäsenvaltioiden olisi kumottava lainsäädäntö, jolla kumottu direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| (4) | Direktiivin 2003/102/EY täytäntöönpanon toisen vaiheen vaatimukset eivät ole osoittautuneet soveltamiskelpoisiksi. Tässä tilanteessa kyseisen direktiivin 5 artiklan mukaan komission oli esitettävä tarvittavat ehdotukset näiden vaatimusten soveltamiskelpoisuuteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi ja mahdollisesti aktiivisten turvallisuusjärjestelmien hyödyntämiseksi, varmistaen samalla, ettei loukkaantumisille alttiiden tienkäyttäjien turvallisuustaso heikkenisi. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivin 2003/102/EY täytäntöönpanon toisen vaiheen vaatimukset eivät ole osoittautuneet soveltamiskelpoisiksi. Tässä tilanteessa kyseisen direktiivin 5 artiklan mukaan komission oli esitettävä tarvittavat ehdotukset näiden vaatimusten soveltamiskelpoisuuteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi ja mahdollisesti aktiivisten turvallisuusjärjestelmien hyödyntämiseksi, varmistaen samalla, ettei loukkaantumisille alttiiden tienkäyttäjien turvallisuustaso heikkenisi.

| (5) | Komission tilaama tutkimus osoittaa, että jalankulkijoiden suojelemista voidaan parantaa merkittävästi passiivisten ja aktiivisten toimenpiteiden yhdistelmällä, jolla saadaan aikaan nykyisten säännösten antamaa suojaa korkeampi suojelun taso. Tutkimus osoittaa erityisesti, että aktiivinen turvajärjestelmä, hätäjarrutehostin, yhdessä passiivisiin turvallisuusvaatimuksiin tehtyjen muutosten kanssa parantaisi huomattavasti jalankulkijoiden suojan tasoa. Näin ollen on tarkoituksenmukaista säätää hätäjarrutehostinjärjestelmien pakollisesta asentamisesta uusiin ajoneuvoihin. Tarkoituksena ei kuitenkaan olisi korvata korkeatasoisia passiivisia turvajärjestelmiä, vaan pikemminkin täydentää niitä. |
| --- | --- |

(5)

Komission tilaama tutkimus osoittaa, että jalankulkijoiden suojelemista voidaan parantaa merkittävästi passiivisten ja aktiivisten toimenpiteiden yhdistelmällä, jolla saadaan aikaan nykyisten säännösten antamaa suojaa korkeampi suojelun taso. Tutkimus osoittaa erityisesti, että aktiivinen turvajärjestelmä, hätäjarrutehostin, yhdessä passiivisiin turvallisuusvaatimuksiin tehtyjen muutosten kanssa parantaisi huomattavasti jalankulkijoiden suojan tasoa. Näin ollen on tarkoituksenmukaista säätää hätäjarrutehostinjärjestelmien pakollisesta asentamisesta uusiin ajoneuvoihin. Tarkoituksena ei kuitenkaan olisi korvata korkeatasoisia passiivisia turvajärjestelmiä, vaan pikemminkin täydentää niitä.

| (6) | Törmäyksenestojärjestelmillä varustetuilta ajoneuvoilta ei edellytettäisi tiettyjen tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten täyttämistä, kun näiden järjestelmien avulla voidaan välttää yhteentörmäykset jalankulkijoiden kanssa sen sijaan, että pelkästään lievennetään törmäysten vaikutuksia. Arvioituaan, voidaanko mainitun teknologian avulla tehokkaasti välttää yhteentörmäykset jalankulkijoiden ja muiden loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien kanssa, komissio voi antaa ehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi siten, että mainittujen törmäyksenestojärjestelmien käyttö otetaan huomioon. |
| --- | --- |

(6)

Törmäyksenestojärjestelmillä varustetuilta ajoneuvoilta ei edellytettäisi tiettyjen tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten täyttämistä, kun näiden järjestelmien avulla voidaan välttää yhteentörmäykset jalankulkijoiden kanssa sen sijaan, että pelkästään lievennetään törmäysten vaikutuksia. Arvioituaan, voidaanko mainitun teknologian avulla tehokkaasti välttää yhteentörmäykset jalankulkijoiden ja muiden loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien kanssa, komissio voi antaa ehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi siten, että mainittujen törmäyksenestojärjestelmien käyttö otetaan huomioon.

| (7) | Koska raskaampien ajoneuvojen määrä kaupunkialueella kasvaa, jalankulkijoiden suojelua koskevia säännöksiä olisi sovellettava sellaisten ajoneuvojen lisäksi, joiden enimmäismassa on enintään 2 500 kg, rajoitetun siirtymäkauden jälkeen kaikkiin tuon massan ylittäviin M1- sekä N1-luokan ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

(7)

Koska raskaampien ajoneuvojen määrä kaupunkialueella kasvaa, jalankulkijoiden suojelua koskevia säännöksiä olisi sovellettava sellaisten ajoneuvojen lisäksi, joiden enimmäismassa on enintään 2 500 kg, rajoitetun siirtymäkauden jälkeen kaikkiin tuon massan ylittäviin M1- sekä N1-luokan ajoneuvoihin.

| (8) | Jotta voitaisiin tehostaa jalankulkijoiden suojaa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, valmistajien, jotka haluavat hakea uusien vaatimusten mukaista tyyppihyväksyntää ennen kuin ne tulevat pakollisiksi, olisi voitava tehdä niin sillä edellytyksellä, että tarpeelliset täytäntöönpanotoimenpiteet ovat jo voimassa. |
| --- | --- |

(8)

Jotta voitaisiin tehostaa jalankulkijoiden suojaa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, valmistajien, jotka haluavat hakea uusien vaatimusten mukaista tyyppihyväksyntää ennen kuin ne tulevat pakollisiksi, olisi voitava tehdä niin sillä edellytyksellä, että tarpeelliset täytäntöönpanotoimenpiteet ovat jo voimassa.

| (9) | Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä on päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (6) mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä on päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (6) mukaisesti.

| (10) | Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta hyväksyä testejä koskeviin määräyksiin liittyviä yksityiskohtaisia teknisiä määräyksiä ja valvonnan tulosten perusteella täytäntöönpanotoimenpiteitä. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(10)

Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta hyväksyä testejä koskeviin määräyksiin liittyviä yksityiskohtaisia teknisiä määräyksiä ja valvonnan tulosten perusteella täytäntöönpanotoimenpiteitä. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| (11) | Jotta varmistetaan sujuva siirtyminen direktiivistä 2003/102/EY ja direktiivistä 2005/66/EY tähän asetukseen, asetuksen soveltamista olisi lykättävä tietyn ajanjakson ajan sen voimaantulosta. |
| --- | --- |

(11)

Jotta varmistetaan sujuva siirtyminen direktiivistä 2003/102/EY ja direktiivistä 2005/66/EY tähän asetukseen, asetuksen soveltamista olisi lykättävä tietyn ajanjakson ajan sen voimaantulosta.

| (12) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on sisämarkkinoiden toteuttaminen ottamalla käyttöön jalankulkijoiden suojelua koskevat yhteiset tekniset vaatimukset, vaan se voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(12)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on sisämarkkinoiden toteuttaminen ottamalla käyttöön jalankulkijoiden suojelua koskevat yhteiset tekniset vaatimukset, vaan se voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 LUKU

KOHDE, SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT

1 artikla

Aihe

Tässä asetuksessa vahvistetaan moottoriajoneuvojen ja etusuojajärjestelmien rakentamiseen ja toimintaan sovellettavat vaatimukset, joilla pyritään vähentämään jalankulkijoille ja muille loukkaantumiselle alttiille tienkäyttäjille aiheutuvien vammojen määrää ja vakavuutta ajoneuvojen etuosan törmätessä heihin sekä välttämään sellaisia törmäyksiä.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan

| a) | M1-luokan moottoriajoneuvoihin, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 11 kohdassa ja sen liitteessä II olevan A kohdan 1 alakohdassa, jollei tämän artiklan 2 kohdasta muuta johdu; |
| --- | --- |

a)

M1-luokan moottoriajoneuvoihin, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 11 kohdassa ja sen liitteessä II olevan A kohdan 1 alakohdassa, jollei tämän artiklan 2 kohdasta muuta johdu;

| b) | N1-luokan moottoriajoneuvoihin, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 11 kohdassa ja sen liitteessä II olevan A kohdan 2 alakohdassa, jollei tämän artiklan 2 kohdasta muuta johdu; |
| --- | --- |

b)

N1-luokan moottoriajoneuvoihin, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2007/46/EY 3 artiklan 11 kohdassa ja sen liitteessä II olevan A kohdan 2 alakohdassa, jollei tämän artiklan 2 kohdasta muuta johdu;

| c) | etusuojajärjestelmiin, jotka on alun perin asennettu edellä kohdassa a ja b tarkoitettuihin ajoneuvoihin tai toimitettu erillisinä teknisinä yksiköinä, jotka on tarkoitettu asennettaviksi kyseisiin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

c)

etusuojajärjestelmiin, jotka on alun perin asennettu edellä kohdassa a ja b tarkoitettuihin ajoneuvoihin tai toimitettu erillisinä teknisinä yksiköinä, jotka on tarkoitettu asennettaviksi kyseisiin ajoneuvoihin.

2.   Tämän asetuksen liitteessä I olevaa 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta

| a) | N1-luokan ajoneuvoihin; eikä |
| --- | --- |

a)

N1-luokan ajoneuvoihin; eikä

| b) | N1-luokan ajoneuvoihin perustuviin M1-luokan ajoneuvoihin, joiden enimmäismassa on suurempi kuin 2 500 kg. |
| --- | --- |

b)

N1-luokan ajoneuvoihin perustuviin M1-luokan ajoneuvoihin, joiden enimmäismassa on suurempi kuin 2 500 kg.

jos kuljettajan istuinpaikan R-piste on etuakselin etupuolella tai pituussuunnassa enintään 1 100 mm etuakselin poikittaisen keskilinjan takapuolella.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| 1) | ’A-pylväällä’ etummaista ja ulointa kattoa tukevaa rakennetta, joka ulottuu ajoneuvon alustasta kattoon; |
| --- | --- |

1)

’A-pylväällä’ etummaista ja ulointa kattoa tukevaa rakennetta, joka ulottuu ajoneuvon alustasta kattoon;

| 2) | ’hätäjarrutehostinjärjestelmällä’ jarrujärjestelmän toimintoa, joka määrittää hätäjarrutuksen tarpeen ajajan käyttämän jarrutuspaineen mukaisesti ja mainituissa olosuhteissa siten, että se






  a) | auttaisi ajajaa saavuttamaan tehokkaimman mahdollisen jarrutuksen, tai |
| --- | --- | --- |

2)

’hätäjarrutehostinjärjestelmällä’ jarrujärjestelmän toimintoa, joka määrittää hätäjarrutuksen tarpeen ajajan käyttämän jarrutuspaineen mukaisesti ja mainituissa olosuhteissa siten, että se

a)

auttaisi ajajaa saavuttamaan tehokkaimman mahdollisen jarrutuksen, tai

| b) | on riittävä aiheuttamaan jarrujen lukkiutumisen estojärjestelmän täyden tehon käyttämisen; |
| --- | --- |

b)

on riittävä aiheuttamaan jarrujen lukkiutumisen estojärjestelmän täyden tehon käyttämisen;

| 3) | ’puskurilla’ ajoneuvon etuosan alempaa ja ulompaa rakennetta siihen kiinnitettyine osineen, jonka tarkoituksena on suojata ajoneuvoa alhaisella nopeudella tapahtuvassa törmäyksessä toisen ajoneuvon kanssa; puskuri ei kuitenkaan käsitä mahdollista etusuojajärjestelmää; |
| --- | --- |

3)

’puskurilla’ ajoneuvon etuosan alempaa ja ulompaa rakennetta siihen kiinnitettyine osineen, jonka tarkoituksena on suojata ajoneuvoa alhaisella nopeudella tapahtuvassa törmäyksessä toisen ajoneuvon kanssa; puskuri ei kuitenkaan käsitä mahdollista etusuojajärjestelmää;

| 4) | ’etusuojajärjestelmällä’ erillistä rakennetta tai rakenteita, kuten karjapuskuria tai lisäpuskuria, jonka tarkoituksena on ajoneuvoon alun perin kuuluneen puskurin lisäksi suojata ajoneuvon ulkopintaa vahingoilta törmäystilanteessa, mutta ei kuitenkaan rakenteita, joiden massa on alle 0,5 kg ja joiden tarkoituksena on suojata ainoastaan ajoneuvon valoja; |
| --- | --- |

4)

’etusuojajärjestelmällä’ erillistä rakennetta tai rakenteita, kuten karjapuskuria tai lisäpuskuria, jonka tarkoituksena on ajoneuvoon alun perin kuuluneen puskurin lisäksi suojata ajoneuvon ulkopintaa vahingoilta törmäystilanteessa, mutta ei kuitenkaan rakenteita, joiden massa on alle 0,5 kg ja joiden tarkoituksena on suojata ainoastaan ajoneuvon valoja;

| 5) | ’enimmäismassalla’ direktiivin 2007/46/EY liitteessä I olevan 2.8 kohdan mukaista valmistajan ilmoittamaa suurinta teknisesti sallittua massaa kuormitettuna; |
| --- | --- |

5)

’enimmäismassalla’ direktiivin 2007/46/EY liitteessä I olevan 2.8 kohdan mukaista valmistajan ilmoittamaa suurinta teknisesti sallittua massaa kuormitettuna;

| 6) | ’M1-luokan ajoneuvoihin perustuvilla N1-luokan ajoneuvoilla’ N1-luokan ajoneuvoja, joiden A-pylväiden etupuolinen osa on rakenteeltaan ja muodoltaan samanlainen kuin perustana olevalla M1-luokan ajoneuvolla; |
| --- | --- |

6)

’M1-luokan ajoneuvoihin perustuvilla N1-luokan ajoneuvoilla’ N1-luokan ajoneuvoja, joiden A-pylväiden etupuolinen osa on rakenteeltaan ja muodoltaan samanlainen kuin perustana olevalla M1-luokan ajoneuvolla;

| 7) | ’N1-luokan ajoneuvoihin perustuvilla M1-luokan ajoneuvoilla’ M1-luokan ajoneuvoja, joiden A-pylväiden etupuolinen osa on rakenteeltaan ja muodoltaan samanlainen kuin perustana olevalla N1-luokan ajoneuvolla. |
| --- | --- |

7)

’N1-luokan ajoneuvoihin perustuvilla M1-luokan ajoneuvoilla’ M1-luokan ajoneuvoja, joiden A-pylväiden etupuolinen osa on rakenteeltaan ja muodoltaan samanlainen kuin perustana olevalla N1-luokan ajoneuvolla.

II LUKU

VALMISTAJIEN VELVOLLISUUDET

4 artikla

Tekniset vaatimukset

1.   Jäljempänä olevan 9 artiklan mukaisesti valmistajien on varmistettava, että markkinoille saatettavat ajoneuvot on varustettu liitteessä I olevan 4 kohdan vaatimusten mukaisesti tarkastetulla tyyppihyväksytyllä hätäjarrutehostinjärjestelmällä ja että tällaiset ajoneuvot ovat liitteessä I olevan 2 ja 3 kohdan vaatimusten mukaisia.

2.   Jäljempänä olevan 10 artiklan mukaisesti valmistajat varmistavat, että etusuojajärjestelmät, jotka toimitetaan joko alun perin markkinoille asetettaviin ajoneuvoihin asennettuina tai jotka toimitetaan erillisinä teknisinä yksikköinä, ovat liitteessä I olevan 5 ja 6 kohdan vaatimusten mukaisia.

3.   Valmistajien on toimitettava hyväksyntäviranomaisille asianmukaiset tiedot ajoneuvoa ja etusuojajärjestelmää koskevista eritelmistä ja testiolosuhteista. Näihin tietoihin on sisällyttävä tiedot, jotka ovat tarpeen ajoneuvoon asennettujen aktiivisten turvalaitteiden toiminnan tarkistamiseksi.

4.   Erillisinä teknisinä yksikköinä toimitettavien etusuojajärjestelmien osalta valmistajien on toimitettava hyväksyntäviranomaisille asianmukaiset tiedot järjestelmää koskevista eritelmistä ja testiolosuhteista.

5.   Etusuojajärjestelmiä ei saa erillisinä teknisinä yksikköinä saattaa jakeluun, tarjota myyntiin tai myydä ilman luetteloa ajoneuvotyypeistä, joihin etusuojajärjestelmä on tyyppihyväksytty, eikä ilman selkeitä asennusohjeita. Asennusohjeissa on oltava sellaisia ajoneuvoja varten tarkoitetut kiinnitysohjeet, joihin yksikkö on hyväksytty, jotta yksikkö voidaan asentaa kyseiseen ajoneuvoon liitteessä I olevan 6 kohdan asianomaisten määräysten mukaisesti.

6.   Komissio antaa täytäntöönpanotoimenpiteet, joilla säädetään tekniset säännökset liitteessä I säädettyjen vaatimusten soveltamiseksi. Kyseiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia muun muassa sitä täydentämällä, hyväksytään direktiivin 2007/46/EY 40 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

5 artikla

EY-tyyppihyväksynnän hakeminen

1.   Valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle ilmoituslomake, joka on laadittu liitteessä II olevassa 1 osassa olevan mallin mukaisesti, hakiessaan ajoneuvotyypin EY-tyyppihyväksyntää jalankulkijoiden suojelun osalta.

Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntätestauksesta vastaavalle tutkimuslaitokselle hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo.

2.   Hakiessaan EY-tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypille, joka on varustettu etusuojajärjestelmällä, valmistajan on toimitettava liitteessä II olevassa 2 osassa olevan mallin mukaisesti laadittu ilmoituslomake hyväksyntäviranomaiselle.

Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntätestauksesta vastaavalle tutkimuslaitokselle hyväksyttävää etusuojajärjestelmällä varustettua ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo. Kyseisen tutkimuslaitoksen pyynnöstä valmistajan on toimitettava lisäksi erityiset osat tai näytteet käytetyistä materiaaleista.

3.   Hakiessaan erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksyntää etusuojajärjestelmätyypille valmistajan on toimitettava liitteessä II olevassa 3 osassa olevan mallin mukaisesti laadittu ilmoituslomake hyväksyntäviranomaiselle.

Valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntätestauksesta vastaavalle tutkimuslaitokselle edustava näyte hyväksyttävästä etusuojajärjestelmätyypistä. Kyseisellä tutkimuslaitoksella on katsoessaan sen tarpeelliseksi oikeus pyytää useampia näytekappaleita. Näytteissä on näyttävä selvästi ja pysyvästi hakijan kauppanimi tai -merkki sekä tyypin kuvaus. Valmistaja varautuu siihen, että EY-tyyppihyväksyntämerkkiä on myöhemmin pidettävä näkyvästi esillä.

III LUKU

JÄSENVALTIOIDEN VIRANOMAISTEN VELVOLLISUUDET

6 artikla

EY-tyyppihyväksynnän myöntäminen

1.   Jos asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät, hyväksyntäviranomainen myöntää EY-tyyppihyväksynnän ja antaa EY-tyyppihyväksyntänumeron direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII säädetyn numerointijärjestelmän mukaisesti.

2.   Mainitun tyyppihyväksyntänumeron osaa 3 varten käytetään yhtä seuraavista kirjaimista:

| a) | ajoneuvojen hyväksyntään jalankulkijoiden suojelun osalta:






  — | ”A”, jos ajoneuvo täyttää liitteessä I olevan 2 kohdan vaatimukset, |
| --- | --- | --- |

a)

ajoneuvojen hyväksyntään jalankulkijoiden suojelun osalta:

—

”A”, jos ajoneuvo täyttää liitteessä I olevan 2 kohdan vaatimukset,

| — | ”B”, jos ajoneuvo täyttää liitteessä I olevan 3 kohdan vaatimukset; |
| --- | --- |

—

”B”, jos ajoneuvo täyttää liitteessä I olevan 3 kohdan vaatimukset;

| b) | niiden ajoneuvojen etusuojajärjestelmien hyväksyntään, jotka on alun perin asennettu ajoneuvoihin, tai erillisenä teknisenä yksikkönä toimitettavan etusuojajärjestelmän hyväksyntään:






  — | ”A”, jos etusuojajärjestelmä täyttää liitteessä I olevan 5 kohdan vaatimukset, jotka koskevat 5.1.1.1, 5.1.2.1, 5.2 ja 5.3 kohdan soveltamista, |
| --- | --- | --- |

b)

niiden ajoneuvojen etusuojajärjestelmien hyväksyntään, jotka on alun perin asennettu ajoneuvoihin, tai erillisenä teknisenä yksikkönä toimitettavan etusuojajärjestelmän hyväksyntään:

—

”A”, jos etusuojajärjestelmä täyttää liitteessä I olevan 5 kohdan vaatimukset, jotka koskevat 5.1.1.1, 5.1.2.1, 5.2 ja 5.3 kohdan soveltamista,

| — | ”B”, jos etusuojajärjestelmä täyttää liitteessä I olevan 5 kohdan vaatimukset, jotka koskevat 5.1.1.2, 5.1.2.1, 5.2 ja 5.3 kohdan soveltamista, |
| --- | --- |

—

”B”, jos etusuojajärjestelmä täyttää liitteessä I olevan 5 kohdan vaatimukset, jotka koskevat 5.1.1.2, 5.1.2.1, 5.2 ja 5.3 kohdan soveltamista,

| — | ”X”, jos etusuojajärjestelmä täyttää liitteessä I olevan 5 kohdan vaatimukset, jotka koskevat 5.1.1.3, 5.1.2.2, 5.2 ja 5.3 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

—

”X”, jos etusuojajärjestelmä täyttää liitteessä I olevan 5 kohdan vaatimukset, jotka koskevat 5.1.1.3, 5.1.2.2, 5.2 ja 5.3 kohdan soveltamista.

3.   Hyväksyntäviranomainen ei saa antaa samaa numeroa toiselle ajoneuvotyypille tai toiselle etusuojajärjestelmätyypille.

4.   Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa hyväksyntäviranomainen toimittaa EY-tyyppihyväksyntätodistuksen, joka on laadittu seuraavien asiakirjojen mukaisesti:

| a) | liitteessä III olevassa 1 osassa oleva malli ajoneuvotyypille jalankulkijoiden suojelun osalta; |
| --- | --- |

a)

liitteessä III olevassa 1 osassa oleva malli ajoneuvotyypille jalankulkijoiden suojelun osalta;

| b) | liitteessä III olevassa 2 osassa oleva malli ajoneuvotyypille siihen asennetun etusuojajärjestelmän osalta; |
| --- | --- |

b)

liitteessä III olevassa 2 osassa oleva malli ajoneuvotyypille siihen asennetun etusuojajärjestelmän osalta;

| c) | liitteessä III olevassa 3 osassa oleva malli etusuojajärjestelmätyypille, joka toimitetaan erillisenä teknisenä yksikkönä. |
| --- | --- |

c)

liitteessä III olevassa 3 osassa oleva malli etusuojajärjestelmätyypille, joka toimitetaan erillisenä teknisenä yksikkönä.

7 artikla

EY-tyyppihyväksyntämerkki

Jokaisen etusuojajärjestelmän, joka hyväksytään tämän asetuksen mukaisesti ajoneuvon tyyppihyväksyntänä etusuojajärjestelmän asennuksen osalta, tai etusuojajärjestelmän tyyppihyväksyntänä erillisenä teknisenä yksikkönä, on täytettävä tämän asetuksen vaatimukset, ja sille on myönnettävä liitteessä IV säädetty EY-tyyppihyväksyntämerkki, joka on näin ollen kiinnitettävä kyseiseen etusuojajärjestelmään.

8 artikla

Tyypin ja hyväksyntien muutokset

Kaikki muutokset, jotka koskevat ajoneuvon A-pylväiden edessä olevaa osaa tai sen etusuojajärjestelmää ja jotka vaikuttavat ajoneuvon rakenteeseen, pääasiallisiin mittoihin, ajoneuvon ulkopintojen materiaaleihin, kiinnitystapoihin taikka ulkoiseen tai sisäiseen osien järjestelyyn, ja joilla voi olla merkittävä vaikutus testituloksiin, katsotaan direktiivin 2007/46/EY 13 artiklan säännösten mukaisiksi muutoksiksi, joiden vuoksi on haettava uutta tyyppihyväksyntää.

9 artikla

Ajoneuvoihin sovellettava aikataulu

1.   Kansallisten viranomaisten on 16 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetusta päivämäärästä alkaen jalankulkijoiden suojeluun liittyvin perustein kieltäydyttävä antamasta EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää seuraaville uusille ajoneuvotyypeille:

| a) | M1-luokan ajoneuvo, joka ei täytä liitteessä I olevassa 4 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä; |
| --- | --- |

a)

M1-luokan ajoneuvo, joka ei täytä liitteessä I olevassa 4 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä;

| b) | M1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg ja joka ei täytä liitteessä I olevassa 2 tai 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä; |
| --- | --- |

b)

M1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg ja joka ei täytä liitteessä I olevassa 2 tai 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä;

| c) | M1-luokkaan perustuva N1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg ja joka ei täytä tämän asetuksen liitteessä I olevassa 2 tai 4 kohdassa tai 3 ja 4 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä. |
| --- | --- |

c)

M1-luokkaan perustuva N1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg ja joka ei täytä tämän asetuksen liitteessä I olevassa 2 tai 4 kohdassa tai 3 ja 4 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä.

2.   Kansalliset viranomaiset eivät 24 päivästä helmikuuta 2011 alkaen jalankulkijoiden suojeluun liittyvin perustein enää saa pitää vaatimustenmukaisuustodistusta pätevänä direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa sovellettaessa, ja niiden on kiellettävä seuraavien uusien ajoneuvojen rekisteröinti myynti ja käyttöönotto, jotka eivät täytä tämän asetuksen liitteessä I olevassa 4 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä:

| a) | M1-luokan ajoneuvo; |
| --- | --- |

a)

M1-luokan ajoneuvo;

| b) | M1-luokan ajoneuvoihin perustuva N1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg; |
| --- | --- |

b)

M1-luokan ajoneuvoihin perustuva N1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg;

3.   Kansallisten viranomaisten on 24 päivästä helmikuuta 2013 alkaen jalankulkijoiden suojeluun liittyvin perustein kieltäydyttävä antamasta EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää seuraaville uusille ajoneuvotyypeille:

| a) | M1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on enintään 2 500 kg ja joka ei täytä liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä; |
| --- | --- |

a)

M1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on enintään 2 500 kg ja joka ei täytä liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä;

| b) | M1-luokan ajoneuvoihin perustuva N1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg ja joka ei täytä liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä. |
| --- | --- |

b)

M1-luokan ajoneuvoihin perustuva N1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg ja joka ei täytä liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä.

4.   Kansalliset viranomaiset eivät 31 päivästä joulukuuta 2012 alkaen jalankulkijoiden suojeluun liittyvin perustein enää saa pitää vaatimustenmukaisuustodistusta pätevänä direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa sovellettaessa, ja niiden on kiellettävä seuraavien uusien ajoneuvojen, jotka eivät täytä tämän asetuksen liitteessä I olevassa 2 kohdassa tai 3 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia, rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto:

| a) | M1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg; |
| --- | --- |

a)

M1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg;

| b) | M1-luokan ajoneuvoihin perustuva N1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg. |
| --- | --- |

b)

M1-luokan ajoneuvoihin perustuva N1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg.

5.   Kansallisten viranomaisten on 24 päivästä helmikuuta 2015 alkaen jalankulkijoiden suojeluun liittyvin perustein kieltäydyttävä antamasta EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää seuraaville uusille ajoneuvotyypeille:

| a) | M1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on yli 2 500 kg ja joka ei täytä liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä; |
| --- | --- |

a)

M1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on yli 2 500 kg ja joka ei täytä liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä;

| b) | N1-luokan ajoneuvo, joka ei täytä liitteessä I olevassa 3 ja 4 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä. |
| --- | --- |

b)

N1-luokan ajoneuvo, joka ei täytä liitteessä I olevassa 3 ja 4 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä.

6.   Kansalliset viranomaiset eivät 24 päivästä elokuuta 2015 alkaen jalankulkijoiden suojeluun liittyvin perustein enää saa pitää vaatimustenmukaisuustodistusta pätevänä direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa sovellettaessa, ja niiden on kiellettävä niiden uusien N1-luokan ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jotka eivät täytä tämän asetuksen liitteessä I olevassa 4 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä.

7.   Kansalliset viranomaiset eivät 24 päivästä helmikuuta 2018 alkaen jalankulkijoiden suojeluun liittyvin perustein enää saa pitää vaatimustenmukaisuustodistusta pätevänä direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa sovellettaessa, ja niiden on kiellettävä seuraavien uusien ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto:

| a) | M1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg ja joka ei täytä tämän asetuksen liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä; |
| --- | --- |

a)

M1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg ja joka ei täytä tämän asetuksen liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä;

| b) | M1-luokkaan perustuva N1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg ja joka ei täytä tämän asetuksen liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä. |
| --- | --- |

b)

M1-luokkaan perustuva N1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on 2 500 kg ja joka ei täytä tämän asetuksen liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä.

8.   Kansalliset viranomaiset eivät 24 päivästä elokuuta 2019 alkaen jalankulkijoiden suojeluun liittyvin perustein enää saa pitää vaatimustenmukaisuustodistusta pätevänä direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa sovellettaessa, ja niiden on kiellettävä seuraavien uusien ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto:

| a) | M1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on yli 2 500 kg ja joka ei täytä tämän asetuksen liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä; |
| --- | --- |

a)

M1-luokan ajoneuvo, jonka enimmäismassa on yli 2 500 kg ja joka ei täytä tämän asetuksen liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä;

| b) | N1-luokan ajoneuvo, joka ei täytä tämän asetuksen liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä. |
| --- | --- |

b)

N1-luokan ajoneuvo, joka ei täytä tämän asetuksen liitteessä I olevassa 3 kohdassa vahvistettuja teknisiä määräyksiä.

9.   Sillä edellytyksellä, että 4 artiklan 6 kohdan mukaisesti säädetyt toimet ovat tulleet voimaan ja jos valmistaja niin vaatii, kansalliset viranomaiset eivät saa jalankulkijoiden suojeluun liittyvin perustein kieltäytyä myöntämästä ajoneuvotyypille EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää tai kieltää ajoneuvon rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönottoa, jos kyseinen ajoneuvo täyttää liitteessä I olevassa 3 tai 4 kohdassa vahvistetut tekniset määräykset, tämän kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 1–8 kohdan soveltamista.

10 artikla

Säännösten soveltaminen etusuojajärjestelmiin

1.   Jäsenvaltioiden on kieltäydyttävä antamasta EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää uudelle ajoneuvotyypille sen etusuojajärjestelmän osalta tai EY:n erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntää uudelle etusuojajärjestelmätyypille silloin, kun etusuojajärjestelmä ei ole liitteessä I olevan 5 ja 6 kohdan vaatimusten mukainen.

2.   Kansalliset viranomaiset eivät etusuojajärjestelmiin liittyvin perustein enää saa pitää vaatimustenmukaisuustodistusta pätevänä direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa sovellettaessa, ja niiden on kiellettävä sellaisten uusien ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jotka eivät ole tämän asetuksen liitteessä I olevan 5 ja 6 kohdan vaatimusten mukaisia.

3.   Tämän asetuksen liitteessä I olevassa 5 ja 6 kohdassa säädettyjä vaatimuksia on sovellettava erillisinä teknisinä yksikköinä toimitettaviin etusuojajärjestelmiin direktiivin 2007/46/EY 28 artiklaa sovellettaessa.

11 artikla

Törmäyksenestojärjestelmät

1.   Komission arvioinnin perusteella ajoneuvojen, jotka on varustettu törmäyksenestojärjestelmillä, ei välttämättä tarvitse täyttää liitteessä I olevassa 2 ja 3 kohdassa vahvistettuja testausvaatimuksia, jotta ajoneuvotyypille voidaan myöntää jalankulkijoiden suojeluun liittyvin perustein EY-tyyppihyväksyntä tai kansallinen tyyppihyväksyntä tai jotta niitä voidaan rekisteröidä, myydä tai ottaa käyttöön.

2.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arvioinnin ja tarvittaessa tämän asetuksen muuttamista koskevat ehdotukset.

Mahdollisten ehdotusten avulla on varmistettava suojatasot, jotka ovat todelliselta vaikutukseltaan ainakin yhtä tehokkaat kuin liitteessä I olevassa 2 ja 3 kohdassa vahvistetut tasot.

12 artikla

Seuranta

1.   Kansalliset viranomaiset toimittavat komissiolle liitteessä I olevassa 2.2, 2.4 ja 3.2 kohdassa tarkoitetun valvonnan tulokset vuosittain ja viimeistään 28 päivänä helmikuuta tulosten hankintavuotta seuraavana vuonna.

Velvoitetta toimittaa kyseisiä tuloksia lakataan soveltamasta 24 päivänä helmikuuta 2014.

2.   Komissio voi liitteessä I olevan 2.2, 2.4 ja 3.2 kohdan mukaisesti toteutetun valvonnan tulosten perusteella hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä tarvittaessa.

Kyseiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä sitä, hyväksytään direktiivin 2007/46/EY 40 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

3.   Komissio, joka toimii hyväksyntäviranomaisten ja asianomaisten osapuolten antamien asianmukaisten tietojen sekä riippumattomien tutkimusten perusteella, seuraa alan teknistä kehitystä tehostettujen passiivisten turvallisuusvaatimusten osalta sekä hätäjarrutehostinjärjestelmän ja muiden sellaisten aktiivisten turvallisuustekniikoiden käytön osalta, joilla voidaan kohentaa loukkaantumiselle alttiiden tienkäyttäjien suojaa.

4.   Komissio arvioi 24 päivään helmikuuta 2014 mennessä mainittujen tehostettujen passiivisten turvallisuusvaatimuksen soveltuvuutta ja käyttöä. Komissio tarkastelee, miten tämä asetus toimii hätäjarrutehostimen ja muiden aktiivisten turvallisuustekniikoiden käytön ja tehokkuuden osalta.

5.   Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa on tarvittaessa asiaa koskevia ehdotuksia.

13 artikla

Seuraamukset

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän asetuksen säännösten rikkomisen, johon valmistaja on syyllistynyt, seuraamuksista ja ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on toimitettava kyseiset säännökset komissiolle 24 päivään elokuuta 2010 mennessä ja ilmoitettava viipymättä niihin myöhemmin mahdollisesti tehdyistä muutoksista.

2.   Sellaisia rikkomustyyppejä, joista seuraamus voidaan määrätä, ovat ainakin seuraavat:

| a) | väärien tietojen antaminen hyväksyntämenettelyn tai markkinoilta pois vetämiseen johtavan menettelyn kuluessa; |
| --- | --- |

a)

väärien tietojen antaminen hyväksyntämenettelyn tai markkinoilta pois vetämiseen johtavan menettelyn kuluessa;

| b) | tyyppihyväksynnän testitulosten väärentäminen; |
| --- | --- |

b)

tyyppihyväksynnän testitulosten väärentäminen;

| c) | sellaisten tietojen tai teknisten erittelyjen ilmoittamatta jättäminen, jotka saattaisivat johtaa markkinoilta pois vetämiseen tai tyyppihyväksynnän peruuttamiseen; |
| --- | --- |

c)

sellaisten tietojen tai teknisten erittelyjen ilmoittamatta jättäminen, jotka saattaisivat johtaa markkinoilta pois vetämiseen tai tyyppihyväksynnän peruuttamiseen;

| d) | kieltäytyminen antamasta tietoja käytettäviksi. |
| --- | --- |

d)

kieltäytyminen antamasta tietoja käytettäviksi.

IV LUKU

SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET

14 artikla

Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 2007/46/EY tämän asetuksen liitteen V mukaisesti.

15 artikla

Kumoaminen

Kumotaan direktiivit 2003/102/EY ja 2005/66/EY tämän asetuksen 16 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetusta päivästä lukien.

Viittauksia kumottuihin direktiiveihin pidetään viittauksina tähän asetukseen.

16 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tätä asetusta sovelletaan 24 päivästä marraskuuta 2009 alkaen, lukuun ottamatta 4 artiklan 6 kohtaa ja 9 artiklan 9 kohtaa, joita sovelletaan voimaantulopäivästä, ja 9 artiklan 2–8 kohtaa, joita sovelletaan niissä säädetyistä päivämääristä alkaen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 14 päivänä tammikuuta 2009.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. VONDRA

---

(1)  EUVL C 211, 19.8.2008, s. 9.

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 18. kesäkuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 16. joulukuuta 2008.

2

(3)  EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1.

3

(4)  EUVL L 321, 6.12.2003, s. 15.

4

(5)  EUVL L 309, 25.11.2005, s. 37.

5

(6)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

6

---

LIITELUETTELO

Liite I   Ajoneuvojen ja etusuojajärjestelmien testausta koskevat tekniset säännökset

Liite II   Ilmoituslomakkeen mallit, jotka valmistajan on annettava

| 1 osa | Ilmoituslomake haettaessa ajoneuvotyypin EY-tyyppihyväksyntää jalankulkijoiden suojan osalta. |
| --- | --- |
| 2 osa | Ilmoituslomake haettaessa etusuojajärjestelmällä varustetun ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää. |
| 3 osa | Ilmoituslomake haettaessa EY-tyyppihyväksyntää etusuojajärjestelmälle erillisenä teknisenä yksikkönä. |

1 osa

Ilmoituslomake haettaessa ajoneuvotyypin EY-tyyppihyväksyntää jalankulkijoiden suojan osalta.

2 osa

Ilmoituslomake haettaessa etusuojajärjestelmällä varustetun ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää.

3 osa

Ilmoituslomake haettaessa EY-tyyppihyväksyntää etusuojajärjestelmälle erillisenä teknisenä yksikkönä.

Liite III   EY-tyyppihyväksyntätodistusten mallit

| 1 osa | EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka koskee ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntää jalankulkijoiden suojelun osalta. |
| --- | --- |
| 2 osa | EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka koskee tyyppihyväksyntää etusuojajärjestelmän asennuksen osalta. |
| 3 osa | EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka koskee etusuojajärjestelmän tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä. |

1 osa

EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka koskee ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntää jalankulkijoiden suojelun osalta.

2 osa

EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka koskee tyyppihyväksyntää etusuojajärjestelmän asennuksen osalta.

3 osa

EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka koskee etusuojajärjestelmän tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä.

Liite IV   EY-tyyppihyväksyntämerkintä

| Lisäys | Esimerkki EY-tyyppihyväksyntämerkistä |
| --- | --- |

Lisäys

Esimerkki EY-tyyppihyväksyntämerkistä

Liite V   Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen

LIITE I

Ajoneuvojen ja etusuojajärjestelmien testausta koskevat tekniset säännökset

Tässä liitteessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

1.1   ’Konepellin etureunalla’ tarkoitetaan ylempää ja ulompaa eturakennetta, joka sisältää konepellin sekä lokasuojat, valonheittimen kehyksen ylä- ja sivuosat sekä muut mahdolliset lisäosat.

1.2   ’Konepellin etureunan vertailulinjalla’ tarkoitetaan sitä geometristä jälkeä, joka muodostuu 1 000 mm:n mittaisen suorasyrjäviivaimen ja konepellin etupinnan välisistä kosketuspisteistä, kun viivainta siirretään kosketuksessa konepellin etureunaan sen laidasta toiseen siten, että viivain pidetään samansuuntaisena ajoneuvon pystysuoran pitkittäistason kanssa ja kallistettuna 50° taaksepäin ja viivaimen alemman pään etäisyys maasta on 600 mm. Jos ajoneuvon konepelti on 50°:n kulmassa niin, että viivain koskettaa koko mitaltaan tai useista kohdista konepeltiin, vertailulinja määritellään niin, että suorasyrjäviivaimen kallistuskulma on 40°. Jos ajoneuvon muoto on sellainen, että ensimmäinen kosketus tapahtuu viivaimen alapäässä, tätä kosketuskohtaa pidetään konepellin etureunan vertailulinjana kyseisessä sivuttaiskohdassa. Jos ajoneuvon muoto on sellainen, että viivaimen yläpää tulee ensiksi kosketukseen, pidetään konepellin etureunan vertailulinjana kyseisessä sivuttaiskohdassa määriteltyä 1 000 mm:n ulottumamittaa. Jos suorasyrjäviivain osuu tässä menettelyssä puskurin yläreunaan, pidetään puskurin yläreunaa tässä asetuksessa myös konepellin etureunana.

1.3   ’1 000 mm:n ulottumamitalla’ tarkoitetaan yläetupinnalla sijaitsevaa geometristä jälkeä, jonka määrittää 1 000 mm:n pituinen taipuisa nauha, jota pidetään ajoneuvon pitkittäistasolla ja joka kierretään puskurin ja konepellin päälle. Nauha pidetään koko mittauksen ajan tiukkana niin, että toinen pää koskettaa maavertailutasoon pystysuoraan puskurin etureunan alapuolella ja toinen pää on kosketuksessa yläetupintaan. Ajoneuvo on tavanomaisessa ajoasennossa.

1.4   ’Konepellillä’ tarkoitetaan ulompaa rakennetta, joka sisältää kaikkien ulompien rakenteiden yläpinnan lukuun ottamatta tuulilasia ja A-pylväitä ja niiden takapuolella olevia rakenteita. Tähän rakenteeseen kuuluvat siten konepelti, lokasuojat, rintalevy, pyyhkijän kara ja tuulilasin alakehys, mutta siihen voi kuulua myös muita osia.

1.5   ’Yläetupinnalla’ tarkoitetaan ulompaa rakennetta, joka sisältää kaikkien ulompien rakenteiden yläpinnan lukuun ottamatta tuulilasia ja A-pylväitä ja niiden takapuolella olevia rakenteita.

1.6   ’Maavertailulinjalla’ tarkoitetaan maanpinnan suuntaista vaakatasoa, joka edustaa maan pintaa, kun ajoneuvo seisoo tasaisella pinnalla käsijarru päällä ja tavanomaisessa ajoasennossa.

1.7   ’Tavanomaisella ajoasennolla’ tarkoitetaan ajoneuvon asentoa ajokunnossa maanpinnalla, kun renkaat on täytetty suositeltuun paineeseen, etupyörät osoittavat suoraan eteen, kaikkia ajoneuvon käyttämiseksi tarvittavia nesteitä on suurin mahdollinen määrä, ajoneuvossa on kaikki valmistajan tarjoamat vakiovarusteet, kuljettajan ja etumatkustajan istuimelle on sijoitettu 75 kg:n massa ja jousitus on säädetty ajonopeudelle 40 km/h tai 35 km/h valmistajan määrittelemissä tavanomaisissa ajo-olosuhteissa (koskee varsinkin ajoneuvoja, joissa on aktiivijousitus tai automaattinen korkeudensäätö).

1.8   ’Tuulilasilla’ tarkoitetaan ajoneuvon etuikkunaa, joka täyttää kaikki asiaankuuluvat moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä syyskuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/649/ETY (1) liitteessä I olevat vaatimukset;

1.9   ’Pään suorituskykyperuste (HPC)’ on laskelma törmäyksen aikana koetusta maksimaalisesta kiihtyvyydestä tietyllä aikavälillä. Se lasketaan kiihtyvyysmittarin aikasarjojen resultantista seuraavan lausekkeen maksimiarvona (johon t1 ja t2 vaikuttavat):

Formula

Lausekkeessa ”a” on resultanttikiihtyvyys ”g”:n kerrannaisena, ja t1 ja t2 ovat iskun kaksi ajankohtaa (sekunteina), jotka määrittävät sen tallennusajan alun ja lopun, josta HPC on maksimiarvo. Niitä HPC:n arvoja, joiden aikaväli (t1–t2) on suurempi kuin 15 ms, ei oteta maksimiarvoa laskettaessa huomioon.

1.10   ’Kaarevuussäteellä’ tarkoitetaan sitä ympyrän kaaren sädettä, joka on lähinnä tarkasteltavan osan pyöreää muotoa.

Ajoneuvoille on tehtävä seuraavat testit:

2.1   Puskurin jalkatesti

Yksi seuraavista jalkatesteistä edellytetään suoritettavaksi:

| a) | Puskurin sääritesti
  Testi suoritetaan 40 km/h iskunopeudella. Suurin dynaaminen polven taipumiskulma saa olla enintään 21,0°, suurin dynaaminen polven leikkaussiirtymä enintään 6,0 mm ja kiihtyvyys mitattuna iskulaitteen sääriosan yläpäästä enintään 200 g. |
| --- | --- |

a)

Puskurin sääritesti

Testi suoritetaan 40 km/h iskunopeudella. Suurin dynaaminen polven taipumiskulma saa olla enintään 21,0°, suurin dynaaminen polven leikkaussiirtymä enintään 6,0 mm ja kiihtyvyys mitattuna iskulaitteen sääriosan yläpäästä enintään 200 g.

| b) | Puskurin reisitesti
  Testi suoritetaan 40 km/h iskunopeudella. Iskuvoimien hetkellinen summa ajan suhteen saa olla enintään 7,5 kN, ja iskulaitteeseen kohdistuva taivutusmomentti saa olla enintään 510 Nm. |
| --- | --- |

b)

Puskurin reisitesti

Testi suoritetaan 40 km/h iskunopeudella. Iskuvoimien hetkellinen summa ajan suhteen saa olla enintään 7,5 kN, ja iskulaitteeseen kohdistuva taivutusmomentti saa olla enintään 510 Nm.

2.2   Konepellin etureunan reisitesti

Testi suoritetaan 40 km/h iskunopeudella. Iskuvoimien hetkellisen summan ajan suhteen ei pitäisi ylittää viitearvoa 5,0 kN, ja iskulaitteeseen kohdistuva taivutusmomentti mitataan ja sitä verrataan viitearvoon 300 Nm.

Testi suoritetaan ainoastaan valvontaa varten ja tulokset on rekisteröitävä kokonaan.

2.3   Konepellin päätesti lapsen/pienen aikuisen päätä edustavalla laitteella

Testi suoritetaan 35 km/h iskunopeudella käyttäen 3,5 kg:n iskulaitetta. HPC saa olla enintään 1 000 2/3:lla konepellin testausalueesta ja enintään 2 000 jäljellä olevalla 1/3:lla konepellin testausalueesta.

2.4   Tuulilasin päätesti aikuisen päätä edustavalla laitteella

Testi suoritetaan 35 km/h iskunopeudella käyttäen 4,8 kg:n iskulaitetta. HPC mitataan ja sitä verrataan viitearvoon 1 000.

Testi suoritetaan ainoastaan valvontaa varten ja tulokset on rekisteröitävä kokonaan.

Ajoneuvoille on tehtävä seuraavat testit:

3.1   Puskurin jalkatesti

Yksi seuraavista jalkatesteistä edellytetään suoritettavaksi:

| a) | Puskurin sääritesti
  Testi suoritetaan 40 km/h iskunopeudella. Suurin dynaaminen polven taipumiskulma saa olla enintään 19,0°, suurin dynaaminen polven leikkaussiirtymä enintään 6,0 mm ja kiihtyvyys mitattuna iskulaitteen sääriosan yläpäästä enintään 170 g.
  Lisäksi valmistaja voi määrittää puskuristestissä leveyksiksi enintään yhteensä 264 mm, missä kiihtyvyys mitattuna iskulaitteen sääriosan yläpäästä saa olla enintään 250 g. |
| --- | --- |

a)

Puskurin sääritesti

Testi suoritetaan 40 km/h iskunopeudella. Suurin dynaaminen polven taipumiskulma saa olla enintään 19,0°, suurin dynaaminen polven leikkaussiirtymä enintään 6,0 mm ja kiihtyvyys mitattuna iskulaitteen sääriosan yläpäästä enintään 170 g.

Lisäksi valmistaja voi määrittää puskuristestissä leveyksiksi enintään yhteensä 264 mm, missä kiihtyvyys mitattuna iskulaitteen sääriosan yläpäästä saa olla enintään 250 g.

| b) | Puskurin reisitesti
  Testi suoritetaan 40 km/h iskunopeudella. Iskuvoimien hetkellinen summa ajan suhteen saa olla enintään 7,5 kN, ja iskulaitteeseen kohdistuva taivutusmomentti saa olla enintään 510 Nm. |
| --- | --- |

b)

Puskurin reisitesti

Testi suoritetaan 40 km/h iskunopeudella. Iskuvoimien hetkellinen summa ajan suhteen saa olla enintään 7,5 kN, ja iskulaitteeseen kohdistuva taivutusmomentti saa olla enintään 510 Nm.

3.2   Konepellin etureunan reisitesti

Testi suoritetaan 40 km/h iskunopeudella. Iskuvoimien hetkellistä summaa ajan suhteen verrataan potentiaaliseen enimmäismäärään 5,0 kN, ja iskulaitteeseen kohdistuvaa taivutusmomenttia verrataan potentiaaliseen enimmäismäärään 300 Nm.

Testi suoritetaan ainoastaan valvontaa varten ja tulokset on rekisteröitävä kokonaan.

3.3   Konepellin päätesti lapsen/pienen aikuisen päätä edustavalla laitteella

Testi suoritetaan 35 km/h iskunopeudella käyttäen 3,5 kg:n iskulaitetta. HPC:n on oltava 3.5 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.

3.4   Konepellin päätesti aikuisen päätä edustavalla laitteella

Testi suoritetaan 35 km/h iskunopeudella käyttäen 4,5 kg:n iskulaitetta. HPC:n on oltava 3.5 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen.

3.5   HPC saa olla arvoltaan enintään 1 000 1/2:lla lapsen päätä edustavan laitteen testausalueesta, minkä lisäksi se saa olla arvoltaan enintään 1 000 2/3:lla aikuisen ja lapsen päätä edustavan laitteen yhdistetystä testausalueesta. Jäljellä olevalla alueella kummankin päätä edustavan laitteen HPC saa olla enintään 1 700.

Ajoneuvoille on tehtävä seuraavat testit:

4.1   Vertailutesti, jolla todetaan järjestelmän toimintakohta, jossa jarrujen lukkiutumisen estojärjestelmää (ABS) aktivoituu.

4.2   Testi sen toteamiseksi, käynnistyykö hätäjarrutehostinjärjestelmä toimimaan asianmukaisesti, jotta ajoneuvon vauhti hidastuu mahdollisimman paljon.

Etusuojajärjestelmälle on tehtävä seuraavat testit:

Yksi seuraavista jalkatesteistä edellytetään tehtäväksi 5.1.1 kohdan ja 5.1.2 kohdan mukaisesti:

Etusuojajärjestelmän sääritesti

Kaikki testit suoritetaan 40 km/h iskunopeudella.

5.1.1.1   Edellä olevan 2 kohdan vaatimukset täyttäviin ajoneuvoihin asennettavaksi hyväksytyn etusuojatörmäysjärjestelmän osalta suurin dynaaminen polven taipumiskulma saa olla enintään 21,0°, suurin dynaaminen polven leikkaussiirtymä enintään 6,0 mm ja kiihtyvyys mitattuna iskulaitteen sääriosan yläpäästä enintään 200 g.

5.1.1.2   Edellä olevan 3 kohdan vaatimukset täyttäviin ajoneuvoihin asennettavaksi hyväksytyn etusuojatörmäysjärjestelmän osalta suurin dynaaminen polven taipumiskulma saa olla enintään 19,0°, suurin dynaaminen polven leikkaussiirtymä enintään 6,0 mm ja kiihtyvyys mitattuna iskulaitteen sääriosan yläpäästä enintään 170 g.

Sellaisen etusuojajärjestelmän osalta, joka on hyväksytty asennettavaksi ajoneuvoihin, jotka eivät ole 2 kohdan eivätkä 3 kohdan mukaisia, 5.1.1.1 ja 5.1.1.2 kohdassa esitetyt testivaatimukset voidaan korvata testivaatimuksilla, jotka esitetään joko 5.1.1.3.1 kohdassa tai 5.1.1.3.2 kohdassa.

5.1.1.3.1   Suurin dynaaminen polven taipumiskulma saa olla enintään 24,0°, suurin dynaaminen polven leikkaussiirtymä enintään 7,5 mm ja kiihtyvyys mitattuna iskulaitteen sääriosan yläpäästä enintään 215 g.

5.1.1.3.2   Ajoneuvolle suoritetaan kaksi testiä, joista ensimmäisessä etusuojajärjestelmä on kiinnitettynä ja toisessa sitä ei ole. Testiparit suoritetaan tyyppihyväksyntäviranomaisen kanssa sovituissa asianmukaisissa tiloissa. Polven taipumiskulman, polven leikkaussiirtymän ja säären yläosasta mitatun kiihtyvyyden arvot merkitään muistiin. Kussakin tapauksessa etusuojajärjestelmällä varustetun ajoneuvon arvot saavat olla korkeintaan 90 prosenttia sen ajoneuvon arvoista, johon ei ole asennettu etusuojajärjestelmää.

Etusuojajärjestelmän reisitesti

Kaikki testit suoritetaan 40 km/h iskunopeudella.

5.1.2.1   Iskuvoimien hetkellinen summa ajan suhteen saa olla enintään 7,5 kN, ja iskulaitteeseen kohdistuva taivutusmomentti saa olla enintään 510 Nm.

Sellaisen etusuojajärjestelmän osalta, joka on hyväksytty asennettavaksi ajoneuvoihin, jotka eivät ole 2 kohdan eivätkä 3 kohdan mukaisia, 5.1.2.1 kohdassa esitetyt testivaatimukset voidaan korvata testivaatimuksilla, jotka esitetään joko 5.1.2.2.1 kohdassa tai 5.1.2.2.2 kohdassa.

5.1.2.2.1   Iskuvoimien hetkellinen summa ajan suhteen saa olla enintään 9,4 kN, ja iskulaitteeseen kohdistuva taivutusmomentti saa olla enintään 640 Nm.

5.1.2.2.2   Ajoneuvolle suoritetaan kaksi testiä, joista ensimmäisessä etusuojajärjestelmä on kiinnitettynä ja toisessa sitä ei ole. Testiparit suoritetaan hyväksyntäviranomaisen kanssa sovituissa asianmukaisissa tiloissa. Iskuvoimien hetkellinen summa ja iskulaitteeseen kohdistuva taivutusmomentti merkitään muistiin. Kussakin tapauksessa etusuojajärjestelmällä varustetun ajoneuvon arvot saavat olla korkeintaan 90 prosenttia sen ajoneuvon arvoista, johon ei ole asennettu etusuojajärjestelmää.

5.2   Etusuojajärjestelmän etureunan reisitesti

Testi suoritetaan 40 km/h iskunopeudella. Iskuvoimien hetkellinen summa ajan suhteen iskulaitteen ylä- ja alaosaan ei pitäisi ylittää viitearvoa 5,0 kN, ja iskulaitteeseen kohdistuvan taivutusmomentin ei pitäisi ylittää viitearvoa 300 Nm. Kumpikin tulos on rekisteröitävä valvontaa varten.

5.3   Etusuojajärjestelmän päätesti lapsen/pienen aikuisen päätä edustavalla laitteella

Testi suoritetaan 35 km/h iskunopeudella ja käyttäen lapsen/pienikokoisen aikuisen päätä edustavaa 3,5 kg:n painoista iskulaitetta. HPC laskettuna kiihtyvyysmittarin aikasarjojen resultantista saa olla kaikissa tapauksissa enintään 1 000.

Etutörmäyssuojajärjestelmän rakennetta ja asentamista koskevat säännökset:

Seuraavia vaatimuksia sovelletaan samalla tavoin uusiin ajoneuvoihin valmiiksi asennettuihin etusuojajärjestelmiin ja erillisinä teknisinä yksikköinä toimitettaviin tiettyihin ajoneuvoihin asennettaviksi tarkoitettuihin etusuojajärjestelmiin.

6.1.1   Etusuojajärjestelmien osien on oltava rakenteeltaan sellaisia, että niiden kaikkien taipumattomien pintojen, joita voidaan koskettaa halkaisijaltaan 100 mm:n suuruisella pallolla, kaarevuussäde on vähintään 5 mm.

6.1.2   Etusuojajärjestelmän, kaikki kannattimet ja kiinnittimet mukaan lukien, kokonaismassa saa olla enintään 1,2 prosenttia sen ajoneuvon enimmäismassasta, jota varten se on suunniteltu, ja enintään 18 kg.

6.1.3   Kun etusuojajärjestelmä on kiinnitetty ajoneuvoon, se saa ulottua korkeintaan 50 mm ajoneuvon konepellin etureunan vertailulinjaa korkeammalle.

6.1.4   Etusuojajärjestelmä ei saa lisätä ajoneuvoon asennettuna ajoneuvon leveyttä. Jos etusuojajärjestelmä on kokonaisleveydeltään yli 75 prosenttia ajoneuvon leveydestä, järjestelmän päiden on oltava käännettyinä sisäänpäin ajoneuvon ulkopintaa kohden, jotta törmäysvaara olisi mahdollisimman pieni. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos etusuojajärjestelmä on upotettu tai sisällytetty korirakenteeseen taikka järjestelmän pää on käännetty niin, että sitä ei voi koskettaa halkaisijaltaan 100 mm:n pallolla, ja järjestelmän pään ja ympäröivän korirakenteen väli on enintään 20 mm.

6.1.5   Jollei edellä olevasta 6.1.4 kohdasta muuta johdu, etusuojajärjestelmän osien ja sen takana olevan ulkopinnan väli saa olla enintään 80 mm. Takana olevan korin yleisten ääriviivojen paikoittaisia katkoksia (kuten aukkoja säleiköissä, ilmanottoaukkoja jne.) ei oteta huomioon.

6.1.6   Missä tahansa kohdassa ajoneuvon leveyssuunnassa puskurin etummaisen osan ja etusuojajärjestelmän etummaisen osan pitkittäisväli saa olla enintään 50 mm ajoneuvon puskurin tuottamien hyötyjen säilyttämiseksi.

6.1.7   Etusuojajärjestelmä ei saa vähentää merkittävästi puskurin tehoa. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos puskurin yli työntyy enintään kaksi pystysuoraa eikä yhtään vaakasuoraa etusuojajärjestelmän osaa.

6.1.8   Etusuojajärjestelmä ei saa kallistua eteenpäin pystysuorasta linjasta. Etusuojajärjestelmän ylimmät osat saavat ulottua enintään 50 mm ylöspäin tai taaksepäin (tuulilasiin päin) ajoneuvon konepellin etureunan vertailulinjasta etusuojajärjestelmä irrotettuna.

6.1.9   Tyyppihyväksyttyjä ajoneuvoja koskevia vaatimuksia on noudatettava etusuojajärjestelmien asentamisesta huolimatta.

7.   Poiketen siitä, mitä 2, 3 ja 5 kohdassa säädetään, asianomainen hyväksyntäviranomainen voi katsoa, että mikä tahansa ko. kohdissa asetettu testausvaatimus on täytetty vastaavalla testillä, joka on suoritettu muita tämän liitteen testejä koskevien vaatimusten mukaisesti.

---

(1)  EYVL L 267, 19.10.1977, s. 1.

LIITE II

Ilmoituslomakkeen mallit, jotka valmistajan on annettava

1 osa

Ilmoituslomake haettaessa ajoneuvotyypin EY-tyyppihyväksyntää jalankulkijoiden suojan osalta.

2 osa

Ilmoituslomake haettaessa etusuojajärjestelmällä varustetun ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää.

3 osa

Ilmoituslomake haettaessa EY-tyyppihyväksyntää etusuojajärjestelmälle, joka toimitetaan erillisenä teknisenä yksikkönä.

1 OSA

MALLI

Ilmoituslomake nro ... ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnästä, jonka aiheena on jalankulkijoiden turvallisuus

Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.

0.   YLEISTÄ

0.1   Merkki (valmistajan toiminimi):

Tyyppi:

0.2.1   Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa):

Tyypin tunnistustapa, jos se on merkitty ajoneuvoon (1)
   (2):

0.3.1   Merkinnän sijainti:

0.4   Ajoneuvoluokka (3):

0.5   Valmistajan nimi ja osoite:

0.8   Kokoonpanotehtaan nimi ja osoite (kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet):

0.9   Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite:

1.   AJONEUVON YLEISET RAKENNEOMINAISUUDET

1.1   Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta:

1.6   Moottorin sijainti ja järjestely:

9.   KORI

9.1   Korin tyyppi:

9.2   Käytetyt materiaalit ja rakennetavat:

Jalankulkijoiden suojelu

9.23.1   Ajoneuvon yksityiskohtainen kuvaus valokuvineen ja/tai piirustuksineen rakenteen, mittojen, asiaankuuluvien vertailulinjojen sekä ajoneuvon etuosan materiaalien osalta (sisältä ja ulkoa) on toimitettava. Tähän kuvaukseen olisi sisällytettävä yksityiskohtaiset tiedot mahdollisesti asennetuista aktiivisista turvajärjestelmistä.

2 OSA

MALLI

Ilmoituslomake nro ... haettaessa ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää etusuojajärjestelmän asennuksen osalta

Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on erikoismateriaaleja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.

0.   YLEISTÄ

0.1   Merkki (valmistajan toiminimi):

Tyyppi:

0.2.1   Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa):

Tyypin tunnistustapa, jos se on merkitty ajoneuvoon (1)
   (2):

0.3.1   Merkinnän sijainti:

0.4   Ajoneuvoluokka (3):

0.5   Valmistajan nimi ja osoite:

0.7   EY-tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa:

0.8   Kokoonpanotehtaan nimi ja osoite (kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet):

0.9   Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite:

1.   AJONEUVON YLEISET RAKENNEOMINAISUUDET

1.1   Valokuvat ja/tai piirustukset edustavasta ajoneuvosta:

2.   MASSAT JA MITAT: (kg, mm) (viitataan piirustukseen tarvittaessa)

Valmistajan ilmoittama suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna:

2.8.1   Tämän massan jakautuminen akseleille (maksimi ja minimi):

9.   KORI

9.1   Korin tyyppi:

Etusuojajärjestelmä

9.24.1   Yleisjärjestely (piirustukset tai valokuvat), jossa esitetään etusuojajärjestelmien sijainti ja kiinnitys:

9.24.2   Valokuvat ja/tai piirustukset soveltuvin osin ilmanottosäleiköistä, jäähdyttimen säleiköstä, koristeosista, merkeistä, tunnuksista ja syvennyksistä sekä kaikista muista ulkonevista ja ulkopinnan osista (esim. valaisinlaitteet), joita voidaan pitää olennaisina. Jos ensimmäisessä virkkeessä luetellut osat eivät ole olennaisia, ne voidaan dokumentointia varten korvata valokuvilla, joissa on tarvittaessa mukana mitat ja/tai teksti:

9.24.3   Yksityiskohtaiset tiedot asennustarvikkeista sekä täydelliset asennusohjeet, kiristysmomentit mukaan luettuna:

9.24.4   Piirustus puskureista:

9.24.5   Piirustus ajoneuvon etupään lattialinjasta.

3 OSA

MALLI

Ilmoituslomake nro ... etusuojajärjestelmän EY-tyyppihyväksynnästä erillisenä teknisenä yksikkönä

Seuraavat tiedot on tarvittaessa toimitettava kolmena kappaleena ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava sopivassa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai siihen kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.

Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on erikoismateriaaleja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.

0.   YLEISTÄ

0.1   Merkki (valmistajan toiminimi):

Tyyppi:

0.2.1   Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa):

0.5   Valmistajan nimi ja osoite:

0.7   EY-tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa:

0.8   Kokoonpanotehtaan nimi ja osoite (kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet):

0.9   Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite:

1.   LAITTEEN KUVAUS

1.1   Yksityiskohtainen tekninen kuvaus (myös valokuvat tai piirustukset):

1.2   Kokoonpano- ja asennusohjeet:

1.3   Luettelo ajoneuvotyypeistä, joihin laite voidaan asentaa:

1.4   Mahdolliset käyttörajoitukset ja asennusehdot:

---

(1)  Jos tyypin tunnistustavassa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

(2)  Tarpeeton yliviivataan (joissakin tapauksissa ei tarvitse yliviivata mitään, jos useampi kuin yksi vaihtoehto on voimassa).

(3)  Luokiteltu moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymisen puitteiden vahvistamisesta 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (puitedirektiivi) liitteessä II olevan A kohdan mukaisten määritelmien mukaisesti (EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1).

LIITE III

EY-tyyppihyväksyntätodistusten mallit

1 osa

EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka koskee ajoneuvotyypin tyyppihyväksyntää jalankulkijoiden suojelun osalta.

2 osa

EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka koskee tyyppihyväksyntää etusuojajärjestelmän asennuksen osalta.

3 osa

EY-tyyppihyväksyntätodistus, joka koskee etusuojajärjestelmän tyyppihyväksyntää erillisenä teknisenä yksikkönä.

1 OSA

MALLI

enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

EY:n leima Tyyppihyväksyntäviranomainen

Ilmoitus

| — | EY-tyyppihyväksynnästä (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnästä (1)

| — | EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1)

| — | EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1)

| — | EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1)

joka koskee ajoneuvotyyppiä jalankulkijoiden suojelun osalta

14 päivänä tammikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2009, joka on saatettu voimaan...

ja on viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o .../... (2), mukaisesti.

EY-tyyppihyväksyntänumero:

Laajentamisperusteet:

I KOHTA

0.1   Merkki (valmistajan toiminimi):

Tyyppi:

0.2.1   Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa):

Tyypin tunnistustapa, jos se on merkitty ajoneuvoon (3):

0.3.1   Merkinnän sijainti:

0.4   Ajoneuvoluokka (4):

0.5   Valmistajan nimi ja osoite:

0.8   Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) nimi (nimet) ja osoite (osoitteet):

0.9   Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite:

II KOHTA

1.   Lisätiedot (ks. lisäys)

2.   Testien suorittamisesta vastaava tekninen tutkimuslaitos:

3.   Testausselosteen päivämäärä:

4.   Testausselosteen numero:

5.   Mahdolliset huomautukset (katso lisäys):

6.   Paikka:

7.   Päiväys:

8.   Allekirjoitus:

| Liitteet | : | Hyväksyntäasiakirjat.
  Testausseloste. |
| --- | --- | --- |

Liitteet

:

Hyväksyntäasiakirjat.

Testausseloste.

Lisäys EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro ... ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnästä jalankulkijoiden suojelun osalta asetuksen (EY) N:o 78/2009 mukaisesti

Lisätiedot

1.1   Lyhyt kuvaus ajoneuvotyypistä sen rakenteen, mittojen, linjojen ja materiaalien osalta:

1.2   Moottorin sijainti: edessä/takana/keskellä (5)

1.3   Vetävät pyörät: edessä/takana (5)

1.4   Testattavan ajoneuvon massa (siten kuin se on määritelty asetuksen (EY) N:o 78/2009 liitteessä I olevan 1.7 kohdan mukaisesti):

| — | etuakseli: |
| --- | --- |

—

etuakseli:

| — | taka-akseli: |
| --- | --- |

—

taka-akseli:

| — | yhteensä: |
| --- | --- |

—

yhteensä:

Asetuksen (EY) N:o 78/2009 liitteen I vaatimusten mukaisten testien tulokset:

1.5.1   Testit 2 kohdassa:

| Testi | Mitatut arvot | Hyväksytty/Hylätty (6) |
| --- | --- | --- |
| Puskurin sääritesti (jos suoritettu) | Taipumiskulma | ...
  ... | astetta | |
| Leikkaussiirtymä | ...
  ... | mm | |
| Kiihtyvyys sääriosassa | ...
  ... | g | |
| Puskurin reisitesti (jos suoritettu) | Iskuvoimien summa | ...
  ... | kN | |
| Taivutusmomentti | ...
  ... | Nm | |
| Konepellin etureunan reisitesti | Iskuvoimien summa | ...
  ... | kN | (7) |
| Taivutusmomentti | ...
  ... | Nm | (7) |
| Konepellin päätesti lapsen/pienen aikuisen päätä edustavalla laitteella (3,5 kg) | HPC-arvot
  alueella A
  (12 tulosta (8)) | | | |
| HPC-arvot
  alueella B
  (6 tulosta (8)) | | | |
| Tuulilasin päätesti aikuisen päätä edustavalla laitteella (4,8 kg) | HPC-arvot
  (5 tulosta (8)) | | | (7) |

Testi

Mitatut arvot

Hyväksytty/Hylätty (6)

Puskurin sääritesti (jos suoritettu)

Taipumiskulma

...

...

astetta

Leikkaussiirtymä

...

...

mm

Kiihtyvyys sääriosassa

...

...

g

Puskurin reisitesti (jos suoritettu)

Iskuvoimien summa

...

...

kN

Taivutusmomentti

...

...

Nm

Konepellin etureunan reisitesti

Iskuvoimien summa

...

...

kN

(7)

Taivutusmomentti

...

...

Nm

(7)

Konepellin päätesti lapsen/pienen aikuisen päätä edustavalla laitteella (3,5 kg)

HPC-arvot

alueella A

(12 tulosta (8))

HPC-arvot

alueella B

(6 tulosta (8))

Tuulilasin päätesti aikuisen päätä edustavalla laitteella (4,8 kg)

HPC-arvot

(5 tulosta (8))

(7)

1.5.2   Testit 3 kohdassa:

| Testi | Mitatut arvot | Hyväksytty/Hylätty (9) |
| --- | --- | --- |
| Puskurin sääritesti (jos suoritettu) | Taipumiskulma | ...
  ... | astetta | |
| Leikkaussiirtymä | ...
  ... | mm | |
| Kiihtyvyys sääriosassa | ...
  ... | g | |
| Puskurin reisitesti (jos suoritettu) | Iskuvoimien summa | ...
  ... | kN | |
| Taivutusmomentti | ...
  ... | Nm | |
| Konepellin etureunan reisitesti | Iskuvoimien summa | ...
  ... | kN | (10) |
| Taivutusmomentti | ...
  ... | Nm | (10) |
| Konepellin päätesti lapsen/pienen aikuisen päätä edustavalla laitteella (3,5 kg) | HPC-arvot
  (9 tulosta (11)) | | | |
| Konepellin päätesti aikuisen päätä edustavalla laitteella (4,5 kg) | HPC-arvot
  (9 tulosta (11)) | | | |

Testi

Mitatut arvot

Hyväksytty/Hylätty (9)

Puskurin sääritesti (jos suoritettu)

Taipumiskulma

...

...

astetta

Leikkaussiirtymä

...

...

mm

Kiihtyvyys sääriosassa

...

...

g

Puskurin reisitesti (jos suoritettu)

Iskuvoimien summa

...

...

kN

Taivutusmomentti

...

...

Nm

Konepellin etureunan reisitesti

Iskuvoimien summa

...

...

kN

(10)

Taivutusmomentti

...

...

Nm

(10)

Konepellin päätesti lapsen/pienen aikuisen päätä edustavalla laitteella (3,5 kg)

HPC-arvot

(9 tulosta (11))

Konepellin päätesti aikuisen päätä edustavalla laitteella (4,5 kg)

HPC-arvot

(9 tulosta (11))

Huomautukset: (esimerkiksi koskee sekä vasemman- että oikeanpuoleisella ohjauksella varustettuja ajoneuvoja)

1.5.3   Vaatimukset 4 kohdassa:

| Yksityiskohtaiset tiedot hätäjarrutehostin-järjestelmästä (12). | |
| --- | --- |
| Huomautukset (13): | |

Yksityiskohtaiset tiedot hätäjarrutehostin-järjestelmästä (12).

Huomautukset (13):

2 OSA

MALLI

enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

EY:n leima Tyyppihyväksyntäviranomainen

EY:n leima Tyyppihyväksyntäviranomainen

Ilmoitus

| — | EY-tyyppihyväksynnästä (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnästä (1)

1

| — | EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1)

1

| — | EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1)

1

| — | EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1)

1

joka koskee ajoneuvotyyppiä etusuojajärjestelmän asennuksen osalta

asetuksen (EY) N:o 78/2009, joka on saatettu voimaan...

ja on viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o.../... (2), mukaisesti.

2

EY-tyyppihyväksyntänumero:

Laajennuksen syy:

I KOHTA

0.1   Merkki (valmistajan toiminimi):

Tyyppi

0.2.1   Kaupallinen nimi (kaupalliset nimet) (jos saatavissa):

Tyypin tunnistustapa, jos se on merkitty ajoneuvoon (3):

3

0.3.1   Merkinnän sijainti:

0.4   Ajoneuvoluokka (4):

4

0.5   Valmistajan nimi ja osoite:

0.7   EY-tyyppihyväksyntämerkin kiinnityskohta ja kiinnittämistapa.

0.8   Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) nimi (nimet) ja osoite (osoitteet):

0.9   Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite:

II KOHTA

1.   Lisätiedot (tarvittaessa) (ks. lisäys)

2.   Testien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos:

3.   Testausselosteen päivämäärä:

4.   Testausselosteen numero:

5.   Mahdolliset huomautukset (ks. lisäys)

6.   Paikka:

7.   Päiväys:

8.   Allekirjoitus:

| Liitteet | : | Hyväksyntäasiakirjat.
  Testiraportti. |
| --- | --- | --- |

Liitteet

:

Hyväksyntäasiakirjat.

Testiraportti.

Lisäys EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro ... haettaessa ajoneuvon tyyppihyväksyntää etusuojajärjestelmän asennuksen osalta asetuksen (EY) N:o 78/2009 mukaisesti

1.   Mahdolliset lisätiedot:

2.   Huomautukset:

3.   Asetuksen (EY) N:o 78/2009 liitteessä I olevan 5 kohdan vaatimusten mukaisten testien tulokset:

| Testi | Mitatut arvot | Hyväksytty/Hylätty |
| --- | --- | --- |
| Etusuojajärjestelmän sääritesti
  — 3 testiasentoa
  (jos suoritettu) | Taipumiskulma | ...
  ... | astetta | |
| Leikkaussiirtymä | ...
  ... | mm | |
| Kiihtyvyys sääriosassa | ...
  ... | g | |
| Etusuojajärjestelmän reisitesti
  — 3 testiasentoa
  (jos suoritettu) | Iskuvoimien summa | ...
  ... | kN | |
| Taivutusmomentti | ...
  ... | Nm | |
| Etusuojajärjestelmän etureunan reisitesti
  — 3 testiasentoa
  (vain valvonta) | Iskuvoimien summa | ...
  ... | kN | |
| Taivutusmomentti | | Nm | |
| Etusuojajärjestelmän päätesti lapsen/pienen aikuisen päätä edustavalla laitteella (3,5 kg) | HPC-arvot
  (vähintään 3 arvoa) | | | |

Testi

Mitatut arvot

Hyväksytty/Hylätty

Etusuojajärjestelmän sääritesti

— 3 testiasentoa

(jos suoritettu)

Taipumiskulma

...

...

astetta

Leikkaussiirtymä

...

...

mm

Kiihtyvyys sääriosassa

...

...

g

Etusuojajärjestelmän reisitesti

— 3 testiasentoa

(jos suoritettu)

Iskuvoimien summa

...

...

kN

Taivutusmomentti

...

...

Nm

Etusuojajärjestelmän etureunan reisitesti

— 3 testiasentoa

(vain valvonta)

Iskuvoimien summa

...

...

kN

Taivutusmomentti

Nm

Etusuojajärjestelmän päätesti lapsen/pienen aikuisen päätä edustavalla laitteella (3,5 kg)

HPC-arvot

(vähintään 3 arvoa)

3 OSA

MALLI

enimmäiskoko A4 (210 × 297 mm)

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS

EY:n leima Tyyppihyväksyntäviranomainen

EY:n leima Tyyppihyväksyntäviranomainen

Ilmoitus

| — | EY-tyyppihyväksynnästä (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnästä (1)

1

| — | EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1)

1

| — | EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän epäämisestä (1)

1

| — | EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1) |
| --- | --- |

—

EY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1)

1

joka koskee erillisenä teknisenä yksikkönä toimitettavaa etusuojajärjestelmätyyppiä

asetuksen (EY) N:o 78/2009, joka on saatettu voimaan...

ja on viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o .../... (2), mukaisesti.

2

EY-tyyppihyväksyntänumero:

Laajennuksen syy:

I KOHTA

0.1   Merkki (valmistajan toiminimi):

0.2   Tyyppi:

Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty etusuojajärjestelmään (3):

3

0.3.1   Merkinnän sijainti:

0.5   Valmistajan nimi ja osoite:

0.7   EY-tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa:

0.8   Kokoonpanotehtaan nimi ja osoite (kokoonpanotehtaiden nimet ja osoitteet):

0.9   Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite:

II KOHTA

1.   Lisätiedot (ks. lisäys)

2.   Testien suorittamisesta vastaava tekninen tutkimuslaitos:

3.   Testausselosteen päiväys:

4.   Testausselosteen numero:

5.   Mahdolliset huomautukset (ks. lisäys)

6.   Paikka:

7.   Päiväys:

8.   Allekirjoitus:

| Liitteet | : | Hyväksyntäasiakirjat.
  Testiraportti. |
| --- | --- | --- |

Liitteet

:

Hyväksyntäasiakirjat.

Testiraportti.

Lisäys EY-tyyppihyväksyntätodistukseen nro ..., joka koskee erillisenä teknisenä yksikkönä toimitettavan etusuojajärjestelmätyypin EY-tyyppihyväksyntää asetuksen (EY) N:o 78/2009 mukaisesti

Lisätietoja

1.1   Kiinnitysmenetelmä:

1.2   Kokoonpano- ja asennusohjeet:

1.3   Luettelo ajoneuvoista, joihin etusuojajärjestelmä voidaan asentaa, ja mahdolliset käyttörajoitukset ja tarvittavat asennusehdot:

...

2.   Huomautukset:

3.   Asetuksen (EY) N:o 78/2009 liitteessä I olevan 5 kohdan vaatimusten mukaisten testien tulokset:

| Testi | Mitatut arvot | Hyväksytty/Hylätty |
| --- | --- | --- |
| Etusuojajärjestelmän sääritesti
  — 3 testiasentoa
  (jos suoritettu) | Taipumiskulma | ...
  ... | astetta | |
| Leikkaussiirtymä | ...
  ... | mm | |
| Kiihtyvyys sääriosassa | ...
  ... | g | |
| Etusuojajärjestelmän reisitesti
  — 3 testiasentoa
  (jos suoritettu) | Iskuvoimien summa | ...
  ... | kN | |
| Taivutusmomentti | ...
  ... | Nm | |
| Etusuojajärjestelmän etureunan reisitesti
  — 3 testiasentoa
  (vain valvonta) | Iskuvoimien summa | ...
  ... | kN | |
| Taivutusmomentti | | Nm | |
| Etusuojajärjestelmän päätesti lapsen/pienen aikuisen päätä edustavalla laitteella (3,5 kg) | HPC-arvot
  (vähintään 3 arvoa) | | | |

Testi

Mitatut arvot

Hyväksytty/Hylätty

Etusuojajärjestelmän sääritesti

— 3 testiasentoa

(jos suoritettu)

Taipumiskulma

...

...

astetta

Leikkaussiirtymä

...

...

mm

Kiihtyvyys sääriosassa

...

...

g

Etusuojajärjestelmän reisitesti

— 3 testiasentoa

(jos suoritettu)

Iskuvoimien summa

...

...

kN

Taivutusmomentti

...

...

Nm

Etusuojajärjestelmän etureunan reisitesti

— 3 testiasentoa

(vain valvonta)

Iskuvoimien summa

...

...

kN

Taivutusmomentti

Nm

Etusuojajärjestelmän päätesti lapsen/pienen aikuisen päätä edustavalla laitteella (3,5 kg)

HPC-arvot

(vähintään 3 arvoa)

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

1

(2)  Virallinen lehti: pyydetään lisäämään muutosasetuksen numero.

2

(3)  Jos tyypin tunnistustavassa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä ilmoituslomakkeessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa tunnuksella ”?” (esim. ABC??123??).

3

(4)  Kuten moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymisen puitteiden vahvistamisesta 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (puitedirektiivi) liitteessä II olevassa A kohdassa on määritelty (EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1).

4

(5)  Poistetaan tarvittaessa.

5

(6)  Asetuksen (EY) N:o 78/2009 liitteessä I olevassa 2 kohdassa säädettyjen arvojen perusteella.

6

(7)  Vain valvontaa varten.

7

(8)  Komission (täytäntöönpanolainsäädännön) mukaisesti.

8

(9)  Asetuksen (EY) N:o 78/2009 liitteessä I olevassa 3 kohdassa säädettyjen arvojen perusteella.

9

(10)  Vain valvontaa varten.

10

(11)  Komission (täytäntöönpanolainsäädännön) mukaisesti.

11

(12)  Annetaan yksityiskohtainen selvitys järjestelmän toimintamenetelmästä.

12

(13)  Annetaan yksityiskohtainen selvitys järjestelmän tarkistamiseksi toteutetuista testeistä.

13

LIITE IV

EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKINTÄ

Tämä merkki koostuu:

1.1   Suorakulmiosta, jonka sisällä on pieni e-kirjain ja sen jälkeen sen jäsenvaltion tunnusnumero tai -kirjain, joka on myöntänyt EY-tyyppihyväksynnän

| — | 1 | Saksa |
| --- | --- | --- |
| — | 2 | Ranska |
| — | 3 | Italia |
| — | 4 | Alankomaat |
| — | 5 | Ruotsi |
| — | 6 | Belgia |
| — | 7 | Unkari |
| — | 8 | Tšekki |
| — | 9 | Espanja |
| — | 11 | Yhdistynyt kuningaskunta |
| — | 12 | Itävalta |
| — | 13 | Luxemburg |
| — | 17 | Suomi |
| — | 18 | Tanska |
| — | 19 | Romania |
| — | 20 | Puola |
| — | 21 | Portugali |
| — | 23 | Kreikka |
| — | 24 | Irlanti |
| — | 26 | Slovenia |
| — | 27 | Slovakia |
| — | 29 | Viro |
| — | 32 | Latvia |
| — | 34 | Bulgaria |
| — | 36 | Liettua |
| — | 49 | Kypros |
| — | 50 | Malta |

—

1

Saksa

—

2

Ranska

—

3

Italia

—

4

Alankomaat

—

5

Ruotsi

—

6

Belgia

—

7

Unkari

—

8

Tšekki

—

9

Espanja

—

11

Yhdistynyt kuningaskunta

—

12

Itävalta

—

13

Luxemburg

—

17

Suomi

—

18

Tanska

—

19

Romania

—

20

Puola

—

21

Portugali

—

23

Kreikka

—

24

Irlanti

—

26

Slovenia

—

27

Slovakia

—

29

Viro

—

32

Latvia

—

34

Bulgaria

—

36

Liettua

—

49

Kypros

—

50

Malta

1.2   Suorakulmion lähellä olevasta ”perushyväksyntänumerosta”, joka sisältyy direktiivin 2007/46/EY liitteessä VII tarkoitetun tyyppihyväksyntänumeron 4 kohtaan ja jonka edellä on kaksi lukua, jotka ilmaisevat direktiiviin viimeksi tehdylle huomattavalle tekniselle tarkistukselle annetun järjestysnumeron sinä päivänä, jolloin EY-tyyppihyväksyntä on myönnetty. Tämän asetuksen osalta järjestysnumero on 02.

Seuraavista muista kirjaintunnuksista, jotka on sijoitettu suorakaiteen yläpuolelle:

1.3.1   ”A” merkkinä siitä, että etusuojajärjestelmä on hyväksytty liitteessä I olevassa 5.1.1.1 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ja soveltuu asennettavaksi liitteessä I olevan 2 kohdan vaatimusten mukaisiin ajoneuvoihin.

1.3.2   ”B” merkkinä siitä, että etusuojajärjestelmä on hyväksytty liitteessä I olevassa 5.1.1.2 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ja soveltuu asennettavaksi liitteessä I olevan 3 kohdan vaatimusten mukaisiin ajoneuvoihin.

1.3.3   ”X” merkkinä siitä, että etusuojajärjestelmä on hyväksytty liitteessä I olevassa 5.1.1.3 tai 5.1.2.2 kohdassa sallitulla menettelyllä, joka koskee reisitestin käyttöä, ja soveltuu asennettavaksi vain ajoneuvoihin, jotka eivät ole liitteessä I olevan 2 tai 3 kohdan vaatimusten mukaisia.

1.4   EY-tyyppihyväksyntämerkin on oltava helposti luettava, pysyvä ja selkeästi näkyvillä ajoneuvoon asennettuna.

1.5   Esimerkki EY-tyyppihyväksyntämerkistä esitetään tämän liitteen lisäyksessä.

Lisäys

Esimerkki EY-tyyppihyväksyntämerkistä

Image

Edellä esitetyllä EY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettu laite on etusuojajärjestelmä, jolle on annettu tyyppihyväksyntä Saksassa (e1) tämän asetuksen (02) mukaisesti perushyväksyntänumerolla 1471.

Kirjaintunnus ”X” ilmaisee, että etusuojajärjestelmä on hyväksytty liitteessä I olevassa 5.1.1.3 tai 5.1.2.2 kohdassa sallitulla menettelyllä, joka koskee reisitestin käyttöä.

LIITE V

Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 2007/46/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan liitteessä I oleva 9.24 kohta seuraavasti:
  9.24   Etusuojajärjestelmät
  9.24.1   Yleisjärjestely (piirustukset tai valokuvat), jossa esitetään etusuojajärjestelmien sijainti ja kiinnitys:
  9.24.2   Valokuvat ja/tai piirustukset soveltuvin osin ilmanottosäleiköistä, jäähdyttimen säleiköstä, koristeosista, merkeistä, tunnuksista ja syvennyksistä sekä kaikista muista ulkonevista ja ulkopinnan osista, joita voidaan pitää olennaisina (esim. valaisinlaitteet). Jos ensimmäisessä virkkeessä luetellut osat eivät ole olennaisia, ne voidaan dokumentointia varten korvata valokuvilla, joissa on tarvittaessa mukana mitat ja/tai tekstiä:
  9.24.3   Yksityiskohtaiset tiedot asennustarvikkeista sekä täydelliset asennusohjeet, kiristysmomentit mukaan luettuna:
  9.24.4   Piirustus puskureista:
  9.24.5   Piirustus ajoneuvon etupään lattialinjasta.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan liitteessä I oleva 9.24 kohta seuraavasti:

9.24   Etusuojajärjestelmät

9.24.1   Yleisjärjestely (piirustukset tai valokuvat), jossa esitetään etusuojajärjestelmien sijainti ja kiinnitys:

9.24.2   Valokuvat ja/tai piirustukset soveltuvin osin ilmanottosäleiköistä, jäähdyttimen säleiköstä, koristeosista, merkeistä, tunnuksista ja syvennyksistä sekä kaikista muista ulkonevista ja ulkopinnan osista, joita voidaan pitää olennaisina (esim. valaisinlaitteet). Jos ensimmäisessä virkkeessä luetellut osat eivät ole olennaisia, ne voidaan dokumentointia varten korvata valokuvilla, joissa on tarvittaessa mukana mitat ja/tai tekstiä:

9.24.3   Yksityiskohtaiset tiedot asennustarvikkeista sekä täydelliset asennusohjeet, kiristysmomentit mukaan luettuna:

9.24.4   Piirustus puskureista:

9.24.5   Piirustus ajoneuvon etupään lattialinjasta.”

| 2) | Korvataan liitteessä III oleva I osan A kohdan 9.24 kohta seuraavasti:
  9.24   Etusuojajärjestelmä
  9.24.1   Yleisjärjestely (piirustukset tai valokuvat), jossa esitetään etusuojajärjestelmien sijainti ja kiinnitys:
  9.24.3   Yksityiskohtaiset tiedot asennustarvikkeista sekä täydelliset asennusohjeet, vääntömomentit mukaan luettuna:” |
| --- | --- |

2)

Korvataan liitteessä III oleva I osan A kohdan 9.24 kohta seuraavasti:

9.24   Etusuojajärjestelmä

9.24.1   Yleisjärjestely (piirustukset tai valokuvat), jossa esitetään etusuojajärjestelmien sijainti ja kiinnitys:

9.24.3   Yksityiskohtaiset tiedot asennustarvikkeista sekä täydelliset asennusohjeet, vääntömomentit mukaan luettuna:”

| 3) | Muutetaan liite IV seuraavasti:






  a) | I osassa:






  i) | Korvataan 58 kohta seuraavasti:























  ”58. | Jalankulkijoiden suojelu |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan liite IV seuraavasti:

a)

I osassa:

i)

Korvataan 58 kohta seuraavasti:

”58.

Jalankulkijoiden suojelu

Asetus (EY) N:o 78/2009

L 35, 4.2.2009, s. 1

X

X”

| ii) | Poistetaan alaviite 7. |
| --- | --- |

ii)

Poistetaan alaviite 7.

| iii) | Poistetaan 60 kohta. |
| --- | --- |

iii)

Poistetaan 60 kohta.

| b) | Lisäyksessä:






  i) | Korvataan 58 kohta seuraavasti:









  ”58. | Jalankulkijoiden suojelu | Asetus (EY) N:o 78/2009 | L 35, 4.2.2009, s. 1 | N/A (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Lisäyksessä:

i)

Korvataan 58 kohta seuraavasti:

”58.

Jalankulkijoiden suojelu

Asetus (EY) N:o 78/2009

L 35, 4.2.2009, s. 1

N/A (1)

| ii) | Poistetaan 60 kohta. |
| --- | --- |

ii)

Poistetaan 60 kohta.

| 4) | Muutetaan liitteessä VI oleva lisäys seuraavasti:






  a) | Korvataan 58 kohta seuraavasti:









  ”58. | Jalankulkijoiden suojelu | Asetus (EY) N:o 78/2009” | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan liitteessä VI oleva lisäys seuraavasti:

a)

Korvataan 58 kohta seuraavasti:

”58.

Jalankulkijoiden suojelu

Asetus (EY) N:o 78/2009”

| b) | Poistetaan 60 kohta. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan 60 kohta.

| 5) | Muutetaan liite XI seuraavasti:






  a) | Lisäyksessä 1:






  i) | Korvataan 58 kohta seuraavasti:











  ”58. | Jalankulkijoiden suojelu | Asetus (EY) N:o 78/2009 | X | N/A (2) | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5)

Muutetaan liite XI seuraavasti:

a)

Lisäyksessä 1:

i)

Korvataan 58 kohta seuraavasti:

”58.

Jalankulkijoiden suojelu

Asetus (EY) N:o 78/2009

X

N/A (2)

| ii) | Poistetaan 60 kohta. |
| --- | --- |

ii)

Poistetaan 60 kohta.

| b) | Lisäyksessä 2:






  i) | Korvataan 58 kohta seuraavasti:

















  ”58. | Jalankulkijoiden suojelu | Asetus (EY) N:o 78/2009 | N/A | | | N/A” | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Lisäyksessä 2:

i)

Korvataan 58 kohta seuraavasti:

”58.

Jalankulkijoiden suojelu

Asetus (EY) N:o 78/2009

N/A

N/A”

| ii) | Poistetaan 60 kohta. |
| --- | --- |

ii)

Poistetaan 60 kohta.

| c) | Lisäyksessä 3:






  i) | Korvataan 58 kohta seuraavasti:








  ”58. | Jalankulkijoiden suojelu | Asetus (EY) N:o 78/2009 | X” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Lisäyksessä 3:

i)

Korvataan 58 kohta seuraavasti:

”58.

Jalankulkijoiden suojelu

Asetus (EY) N:o 78/2009

X”

| ii) | Poistetaan 60 kohta. |
| --- | --- |

ii)

Poistetaan 60 kohta.

| d) | Lisäyksessä 4:






  i) | Korvataan 58 kohta seuraavasti:
















  ”58. | Jalankulkijoiden suojelu | Asetus (EY) N:o 78/2009 | | | N/A (3) | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

Lisäyksessä 4:

i)

Korvataan 58 kohta seuraavasti:

”58.

Jalankulkijoiden suojelu

Asetus (EY) N:o 78/2009

N/A (3)

| ii) | Poistetaan 60 kohta. |
| --- | --- |

ii)

Poistetaan 60 kohta.

---

(1)  Ajoneuvon mukana toimitettavan etusuojajärjestelmän on oltava asetuksen (EY) N:o 78/2009 vaatimusten mukainen, varustettava tyyppihyväksyntänumerolla ja merkittävä asianmukaisesti.”

(2)  Ajoneuvon mukana toimitettavan etusuojajärjestelmän on oltava asetuksen (EY) N:o 78/2009 vaatimusten mukainen, varustettava tyyppihyväksyntänumerolla ja merkittävä asianmukaisesti.”

(3)  Ajoneuvon mukana toimitettavan etusuojajärjestelmän on oltava asetuksen (EY) N:o 78/2009 vaatimusten mukainen, varustettava tyyppihyväksyntänumerolla ja merkittävä asianmukaisesti.”

---

| 4.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/32 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/32

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 79/2009,

annettu 14 päivänä tammikuuta 2009,

vetykäyttöisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä ja direktiivin 2007/46/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla taataan tavaroiden, henkilöiden, palveluiden ja pääoman vapaa liikkuvuus. Tämän vuoksi on olemassa kattava yhteisön tyyppihyväksyntäjärjestelmä moottoriajoneuvoille. Tekniset vaatimukset moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnälle, kun käytetään käyttövoimana vetyä, olisi yhdenmukaistettava, jotta eri jäsenvaltioissa ei otettaisi käyttöön erilaisia vaatimuksia ja jotta varmistettaisiin sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja samalla korkeatasoinen suoja ympäristölle ja yleiselle turvallisuudelle. |
| --- | --- |

(1)

Sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla taataan tavaroiden, henkilöiden, palveluiden ja pääoman vapaa liikkuvuus. Tämän vuoksi on olemassa kattava yhteisön tyyppihyväksyntäjärjestelmä moottoriajoneuvoille. Tekniset vaatimukset moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnälle, kun käytetään käyttövoimana vetyä, olisi yhdenmukaistettava, jotta eri jäsenvaltioissa ei otettaisi käyttöön erilaisia vaatimuksia ja jotta varmistettaisiin sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja samalla korkeatasoinen suoja ympäristölle ja yleiselle turvallisuudelle.

| (2) | Tämä asetus on uusi erityisasetus, joka on annettu puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (Puitedirektiivi) (3) mukaisen yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyn soveltamiseksi. Kyseisen direktiivin liitteet IV, VI ja XI olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Tämä asetus on uusi erityisasetus, joka on annettu puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle 5 päivänä syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY (Puitedirektiivi) (3) mukaisen yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyn soveltamiseksi. Kyseisen direktiivin liitteet IV, VI ja XI olisi sen vuoksi muutettava.

| (3) | Euroopan parlamentin pyynnöstä EY:n ajoneuvolainsäädännössä on sovellettu uutta sääntelymallia. Sen vuoksi tässä asetuksessa vahvistetaan ainoastaan olennaiset säännökset vetyjärjestelmien ja -komponenttien tyyppihyväksynnässä sovellettavia vaatimuksia varten, kun taas tekniset eritelmät olisi vahvistettava menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (4) mukaisesti hyväksyttävin täytäntöönpanotoimenpitein. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin pyynnöstä EY:n ajoneuvolainsäädännössä on sovellettu uutta sääntelymallia. Sen vuoksi tässä asetuksessa vahvistetaan ainoastaan olennaiset säännökset vetyjärjestelmien ja -komponenttien tyyppihyväksynnässä sovellettavia vaatimuksia varten, kun taas tekniset eritelmät olisi vahvistettava menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (4) mukaisesti hyväksyttävin täytäntöönpanotoimenpitein.

| (4) | Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta vahvistaa vaatimuksia ja testausmenettelyjä, jotka liittyvät vedyn uudenlaisiin varastointi- tai käyttömuotoihin, täydentäviin vetykomponentteihin tai käyttövoimajärjestelmään. Komissiolle olisi lisäksi siirrettävä toimivalta vahvistaa erityisiä menettelyjä, testejä ja vaatimuksia, jotka koskevat vetykäyttöisten ajoneuvojen törmäyssuojausta, samoin kuin integroitujen järjestelmien turvallisuutta koskevia vaatimuksia. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen. |
| --- | --- |

(4)

Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta vahvistaa vaatimuksia ja testausmenettelyjä, jotka liittyvät vedyn uudenlaisiin varastointi- tai käyttömuotoihin, täydentäviin vetykomponentteihin tai käyttövoimajärjestelmään. Komissiolle olisi lisäksi siirrettävä toimivalta vahvistaa erityisiä menettelyjä, testejä ja vaatimuksia, jotka koskevat vetykäyttöisten ajoneuvojen törmäyssuojausta, samoin kuin integroitujen järjestelmien turvallisuutta koskevia vaatimuksia. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

| (5) | Yhtenä liikenteen alan päätavoitteista olisi oltava entistä ympäristöystävällisempien ajoneuvojen osuuden lisääminen. Olisi ryhdyttävä lisätoimiin, joilla sellaisia ajoneuvoja saatettaisiin markkinoille enemmän. Vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen käyttöönotto voisi merkittävästi parantaa kaupunkien ilmanlaatua ja siten myös kansanterveyttä. |
| --- | --- |

(5)

Yhtenä liikenteen alan päätavoitteista olisi oltava entistä ympäristöystävällisempien ajoneuvojen osuuden lisääminen. Olisi ryhdyttävä lisätoimiin, joilla sellaisia ajoneuvoja saatettaisiin markkinoille enemmän. Vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien ajoneuvojen käyttöönotto voisi merkittävästi parantaa kaupunkien ilmanlaatua ja siten myös kansanterveyttä.

| (6) | Vetyä pidetään puhtaana tapana huolehtia tulevaisuudessa ajoneuvojen käyttövoimasta pyrittäessä kohti saasteetonta, raaka-aineiden uudelleenkäyttöön ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa taloutta, sillä vetykäyttöiset ajoneuvot eivät päästä hiilipohjaisia saasteita eivätkä kasvihuonekaasuja. Vety on kuitenkin polttoaine eikä energialähde, ja vedyn ilmastopoliittinen hyöty riippuu siten siitä, mistä lähteestä vetyä saadaan. Siksi olisi huolehdittava siitä, että vetypolttoaineen tuotanto on kestäväpohjaista ja perustuu mahdollisimman suurelta osin uusiutuviin energialähteisiin, jotta vedyn ottamisesta polttoainekäyttöön syntyvät ympäristövaikutukset olisivat kokonaisuutena positiivisia. |
| --- | --- |

(6)

Vetyä pidetään puhtaana tapana huolehtia tulevaisuudessa ajoneuvojen käyttövoimasta pyrittäessä kohti saasteetonta, raaka-aineiden uudelleenkäyttöön ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa taloutta, sillä vetykäyttöiset ajoneuvot eivät päästä hiilipohjaisia saasteita eivätkä kasvihuonekaasuja. Vety on kuitenkin polttoaine eikä energialähde, ja vedyn ilmastopoliittinen hyöty riippuu siten siitä, mistä lähteestä vetyä saadaan. Siksi olisi huolehdittava siitä, että vetypolttoaineen tuotanto on kestäväpohjaista ja perustuu mahdollisimman suurelta osin uusiutuviin energialähteisiin, jotta vedyn ottamisesta polttoainekäyttöön syntyvät ympäristövaikutukset olisivat kokonaisuutena positiivisia.

| (7) | Korkean tason CARS 21 -työryhmän loppuraportissa todetaan, että moottoriajoneuvojen sääntelyä koskevaa lisääntyvää kansainvälistä yhdenmukaistamista olisi tarvittaessa jatkettava pyrkien ottamaan mukaan tärkeimmät ajoneuvomarkkinat ja laajentamalla yhdenmukaistamista uusille aloille, erityisesti YK:n Euroopan talouskomission vuosina 1958 ja 1998 tekemien sopimusten mukaisesti. Komission olisi tämän suosituksen mukaisesti jatkettava tukeaan moottoriajoneuvojen kansainvälisesti yhdenmukaistettujen vaatimusten kehittämiselle YK:n Euroopan talouskomission puitteissa. Jos vety- ja polttoainekennoja koskeva maailmanlaajuinen tekninen sääntö hyväksytään, komission olisi harkittava tämän asetuksen vaatimusten mukauttamista kyseisen säännön vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(7)

Korkean tason CARS 21 -työryhmän loppuraportissa todetaan, että moottoriajoneuvojen sääntelyä koskevaa lisääntyvää kansainvälistä yhdenmukaistamista olisi tarvittaessa jatkettava pyrkien ottamaan mukaan tärkeimmät ajoneuvomarkkinat ja laajentamalla yhdenmukaistamista uusille aloille, erityisesti YK:n Euroopan talouskomission vuosina 1958 ja 1998 tekemien sopimusten mukaisesti. Komission olisi tämän suosituksen mukaisesti jatkettava tukeaan moottoriajoneuvojen kansainvälisesti yhdenmukaistettujen vaatimusten kehittämiselle YK:n Euroopan talouskomission puitteissa. Jos vety- ja polttoainekennoja koskeva maailmanlaajuinen tekninen sääntö hyväksytään, komission olisi harkittava tämän asetuksen vaatimusten mukauttamista kyseisen säännön vaatimuksiin.

| (8) | Vetyseoksia voitaisiin käyttää puhtaan vedyn käyttöön johtavan siirtymäkauden polttoaineena, jolla helpotetaan vetykäyttöisten ajoneuvojen käyttöön ottamista jäsenvaltioissa, joissa maakaasun infrastruktuuri on hyvä. Komission olisi siksi kehitettävä vedyn ja maakaasun/biokaasun seosten käyttöä koskevia vaatimuksia sekä etenkin vaatimuksia vedyn ja kaasun sekoitussuhteesta, jossa otetaan huomioon tekninen toteutettavuus ja ympäristöedut. |
| --- | --- |

(8)

Vetyseoksia voitaisiin käyttää puhtaan vedyn käyttöön johtavan siirtymäkauden polttoaineena, jolla helpotetaan vetykäyttöisten ajoneuvojen käyttöön ottamista jäsenvaltioissa, joissa maakaasun infrastruktuuri on hyvä. Komission olisi siksi kehitettävä vedyn ja maakaasun/biokaasun seosten käyttöä koskevia vaatimuksia sekä etenkin vaatimuksia vedyn ja kaasun sekoitussuhteesta, jossa otetaan huomioon tekninen toteutettavuus ja ympäristöedut.

| (9) | Määrittelemällä tyyppihyväksyntäjärjestely vetykäyttöisille ajoneuvoille lisättäisiin mahdollisten käyttäjien ja suuren yleisön luottamusta tähän uuteen teknologiaan. |
| --- | --- |

(9)

Määrittelemällä tyyppihyväksyntäjärjestely vetykäyttöisille ajoneuvoille lisättäisiin mahdollisten käyttäjien ja suuren yleisön luottamusta tähän uuteen teknologiaan.

| (10) | Siksi on tarpeen luoda asianmukaiset toimintapuitteet, joiden avulla markkinoille saadaan nopeammin ajoneuvoja, jotka hyödyntävät innovatiivisia käyttövoimateknologioita taikka vaihtoehtoisia polttoaineita, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisiä. |
| --- | --- |

(10)

Siksi on tarpeen luoda asianmukaiset toimintapuitteet, joiden avulla markkinoille saadaan nopeammin ajoneuvoja, jotka hyödyntävät innovatiivisia käyttövoimateknologioita taikka vaihtoehtoisia polttoaineita, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisiä.

| (11) | Valmistajien valtaosa investoi mittavasti vetyteknologian kehittämiseen ja on jo aloittanut tällaisten ajoneuvojen saattamisen markkinoille. Vetykäyttöisten ajoneuvojen osuus koko ajoneuvokannasta kasvanee tulevina vuosina. Sen vuoksi on tarpeen määritellä yhteiset vaatimukset vetykäyttöisten ajoneuvojen turvallisuudelle. Koska valmistajat saattaisivat noudattaa erilaisia lähestymistapoja vetykäyttöisten ajoneuvojen kehittämisessä, turvallisuusvaatimukset on tarpeen määritellä teknologianeutraalisti. |
| --- | --- |

(11)

Valmistajien valtaosa investoi mittavasti vetyteknologian kehittämiseen ja on jo aloittanut tällaisten ajoneuvojen saattamisen markkinoille. Vetykäyttöisten ajoneuvojen osuus koko ajoneuvokannasta kasvanee tulevina vuosina. Sen vuoksi on tarpeen määritellä yhteiset vaatimukset vetykäyttöisten ajoneuvojen turvallisuudelle. Koska valmistajat saattaisivat noudattaa erilaisia lähestymistapoja vetykäyttöisten ajoneuvojen kehittämisessä, turvallisuusvaatimukset on tarpeen määritellä teknologianeutraalisti.

| (12) | On tarpeen vahvistaa vetyjärjestelmiä ja niiden komponentteja koskevat turvallisuusvaatimukset, joiden noudattaminen on tyyppihyväksynnän saamisen edellytyksenä. |
| --- | --- |

(12)

On tarpeen vahvistaa vetyjärjestelmiä ja niiden komponentteja koskevat turvallisuusvaatimukset, joiden noudattaminen on tyyppihyväksynnän saamisen edellytyksenä.

| (13) | Vetykäyttöisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntää varten on tarpeen vahvistaa vetyjärjestelmien ja niiden komponenttien ajoneuvoon asentamista koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(13)

Vetykäyttöisten ajoneuvojen tyyppihyväksyntää varten on tarpeen vahvistaa vetyjärjestelmien ja niiden komponenttien ajoneuvoon asentamista koskevat vaatimukset.

| (14) | Polttoaineen erityispiirteiden vuoksi vetykäyttöiset ajoneuvot voivat edellyttää erityisiä toimia pelastuspalveluilta. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa vaatimukset tällaisten ajoneuvojen tunnistamiseksi yksiselitteisesti ja nopeasti, jotta pelastuspalvelut saavat tiedon ajoneuvossa olevasta polttoaineesta. Vaikka tunnistamistavan olisi oltava tarkoituksenmukainen, mahdollisuuksien mukaan sen ei kuitenkaan olisi oltava omiaan herättämään huolestuneisuutta suuressa yleisössä. |
| --- | --- |

(14)

Polttoaineen erityispiirteiden vuoksi vetykäyttöiset ajoneuvot voivat edellyttää erityisiä toimia pelastuspalveluilta. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa vaatimukset tällaisten ajoneuvojen tunnistamiseksi yksiselitteisesti ja nopeasti, jotta pelastuspalvelut saavat tiedon ajoneuvossa olevasta polttoaineesta. Vaikka tunnistamistavan olisi oltava tarkoituksenmukainen, mahdollisuuksien mukaan sen ei kuitenkaan olisi oltava omiaan herättämään huolestuneisuutta suuressa yleisössä.

| (15) | On lisäksi tärkeää asettaa valmistajille velvoitteita ryhtyä tarvittaviin toimiin, joilla estetään väärän polttoaineen tankkaaminen vetykäyttöisiin ajoneuvoihin. |
| --- | --- |

(15)

On lisäksi tärkeää asettaa valmistajille velvoitteita ryhtyä tarvittaviin toimiin, joilla estetään väärän polttoaineen tankkaaminen vetykäyttöisiin ajoneuvoihin.

| (16) | Vetykäyttöiset ajoneuvot voivat menestyä markkinoilla vain, jos Euroopassa on riittävä huoltoasemainfrastruktuuri. Komission olisi tutkittava sopivia toimia, joilla tuetaan vetykäyttöisten ajoneuvojen Euroopan laajuisen huoltoasemaverkon luomista. |
| --- | --- |

(16)

Vetykäyttöiset ajoneuvot voivat menestyä markkinoilla vain, jos Euroopassa on riittävä huoltoasemainfrastruktuuri. Komission olisi tutkittava sopivia toimia, joilla tuetaan vetykäyttöisten ajoneuvojen Euroopan laajuisen huoltoasemaverkon luomista.

| (17) | Innovatiiviset pienet ajoneuvot, jotka kuuluvat EY-tyyppihyväksyntää koskevan lainsäädännön nojalla L-luokan ajoneuvoihin, siirtynevät varhaisessa vaiheessa käyttämään polttoaineenaan vetyä. Tämä johtuu siitä, että vedyn käyttöön ottaminen näissä ajoneuvoissa on vaivattomampaa, koska tekniset haasteet ja investointitarpeet eivät ole yhtä suuria kuin M- ja N-luokan ajoneuvojen yhteydessä, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2007/46/EY liitteessä II. Komission olisi viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2010 tarkasteltava mahdollisuutta säännellä L-luokkaan kuuluvien vetyajoneuvojen tyyppihyväksyntää. |
| --- | --- |

(17)

Innovatiiviset pienet ajoneuvot, jotka kuuluvat EY-tyyppihyväksyntää koskevan lainsäädännön nojalla L-luokan ajoneuvoihin, siirtynevät varhaisessa vaiheessa käyttämään polttoaineenaan vetyä. Tämä johtuu siitä, että vedyn käyttöön ottaminen näissä ajoneuvoissa on vaivattomampaa, koska tekniset haasteet ja investointitarpeet eivät ole yhtä suuria kuin M- ja N-luokan ajoneuvojen yhteydessä, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2007/46/EY liitteessä II. Komission olisi viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2010 tarkasteltava mahdollisuutta säännellä L-luokkaan kuuluvien vetyajoneuvojen tyyppihyväksyntää.

| (18) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on sisämarkkinoiden toteuttaminen ottamalla käyttöön vetykäyttöisiä moottoriajoneuvoja koskevat yhteiset tekniset vaatimukset, vaan se voidaan laajuutensa vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, |
| --- | --- |

(18)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on sisämarkkinoiden toteuttaminen ottamalla käyttöön vetykäyttöisiä moottoriajoneuvoja koskevat yhteiset tekniset vaatimukset, vaan se voidaan laajuutensa vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan vaatimukset moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnälle, siltä osin kuin käyttövoimana käytetään vetyä, sekä vetykomponenttien ja -järjestelmien tyyppihyväksynnälle. Tässä asetuksessa vahvistetaan lisäksi vaatimukset tällaisten komponenttien ja järjestelmien asentamiselle.

2 artikla

Soveltamisala

Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat

| 1) | ajoneuvoluokkiin M ja N kuuluvat vetykäyttöiset ajoneuvot, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2007/46/EY liitteessä II, mukaan luettuina niiden törmäyssuojaus ja sähköturvallisuus |
| --- | --- |

1)

ajoneuvoluokkiin M ja N kuuluvat vetykäyttöiset ajoneuvot, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 2007/46/EY liitteessä II, mukaan luettuina niiden törmäyssuojaus ja sähköturvallisuus

| 2) | liitteessä I luetellut vetykomponentit, jotka on suunniteltu ajoneuvoluokkiin M ja N kuuluvia moottoriajoneuvoja varten |
| --- | --- |

2)

liitteessä I luetellut vetykomponentit, jotka on suunniteltu ajoneuvoluokkiin M ja N kuuluvia moottoriajoneuvoja varten

| 3) | ajoneuvoluokkiin M ja N kuuluvia moottoriajoneuvoja varten suunnitellut vetyjärjestelmät, myös vedyn uudenlaiset varastointi- tai käyttömuodot. |
| --- | --- |

3)

ajoneuvoluokkiin M ja N kuuluvia moottoriajoneuvoja varten suunnitellut vetyjärjestelmät, myös vedyn uudenlaiset varastointi- tai käyttömuodot.

3 artikla

Määritelmät

1.   Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ’vetykäyttöisellä ajoneuvolla’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoa, jonka käyttövoimana käytetään vetyä; |
| --- | --- |

a)

’vetykäyttöisellä ajoneuvolla’ tarkoitetaan moottoriajoneuvoa, jonka käyttövoimana käytetään vetyä;

| b) | ’käyttövoimajärjestelmällä’ tarkoitetaan ajoneuvolle käyttövoiman antavaa polttomoottoria tai polttokennojärjestelmää; |
| --- | --- |

b)

’käyttövoimajärjestelmällä’ tarkoitetaan ajoneuvolle käyttövoiman antavaa polttomoottoria tai polttokennojärjestelmää;

| c) | ’vetykomponentilla’ tarkoitetaan vetysäiliötä ja kaikkia muita vetykäyttöisen ajoneuvon osia, jotka ovat suorassa kosketuksessa vetyyn tai jotka muodostavat osan vetyjärjestelmästä; |
| --- | --- |

c)

’vetykomponentilla’ tarkoitetaan vetysäiliötä ja kaikkia muita vetykäyttöisen ajoneuvon osia, jotka ovat suorassa kosketuksessa vetyyn tai jotka muodostavat osan vetyjärjestelmästä;

| d) | ’vetyjärjestelmällä’ tarkoitetaan vetykäyttöiseen ajoneuvoon asennettua vetykomponenttien ja liitososien muodostamaa kokonaisuutta lukuun ottamatta käyttövoimajärjestelmää tai apuvoimalaitteita; |
| --- | --- |

d)

’vetyjärjestelmällä’ tarkoitetaan vetykäyttöiseen ajoneuvoon asennettua vetykomponenttien ja liitososien muodostamaa kokonaisuutta lukuun ottamatta käyttövoimajärjestelmää tai apuvoimalaitteita;

| e) | ’suurimmalla sallitulla käyttöpaineella’ (MAWP) tarkoitetaan suurinta painetta, joka kohdistuu komponenttiin sille suunnitellussa käytössä ja jonka perusteella määritellään kyseessä olevan komponentin kestävyys; |
| --- | --- |

e)

’suurimmalla sallitulla käyttöpaineella’ (MAWP) tarkoitetaan suurinta painetta, joka kohdistuu komponenttiin sille suunnitellussa käytössä ja jonka perusteella määritellään kyseessä olevan komponentin kestävyys;

| f) | ’nimelliskäyttöpaineella’ (NWP) tarkoitetaan säiliöiden osalta täydessä säiliössä tasaisessa 288 K:n (15 °C) lämpötilassa vallitsevaa vakiintunutta painetta sekä muiden komponenttien osalta komponentin tyypillistä käyttöpainetta; |
| --- | --- |

f)

’nimelliskäyttöpaineella’ (NWP) tarkoitetaan säiliöiden osalta täydessä säiliössä tasaisessa 288 K:n (15 °C) lämpötilassa vallitsevaa vakiintunutta painetta sekä muiden komponenttien osalta komponentin tyypillistä käyttöpainetta;

| g) | ’sisäsäiliöllä’ tarkoitetaan nestemäistä vetyä varten suunnitellun vetysäiliön sitä osaa, jossa kryogeenista vetyä säilytetään. |
| --- | --- |

g)

’sisäsäiliöllä’ tarkoitetaan nestemäistä vetyä varten suunnitellun vetysäiliön sitä osaa, jossa kryogeenista vetyä säilytetään.

2.   Edellä olevaa 1 kohdan d alakohtaa sovellettaessa ’vetyjärjestelmään’ kuuluvat muun muassa seuraavat:

| a) | käytön seuranta- ja valvontajärjestelmät; |
| --- | --- |

a)

käytön seuranta- ja valvontajärjestelmät;

| b) | ajoneuvon liitäntäjärjestelmät; |
| --- | --- |

b)

ajoneuvon liitäntäjärjestelmät;

| c) | ylivirtausjärjestelmät; |
| --- | --- |

c)

ylivirtausjärjestelmät;

| d) | ylipainesuojajärjestelmät; |
| --- | --- |

d)

ylipainesuojajärjestelmät;

| e) | lämmönvaihtimen vikaantumisen havaitsemiseen käytettävät järjestelmät. |
| --- | --- |

e)

lämmönvaihtimen vikaantumisen havaitsemiseen käytettävät järjestelmät.

4 artikla

Valmistajien velvollisuudet

1.   Valmistajien on osoitettava, että kaikki yhteisössä myytävät, rekisteröitävät ja käyttöön otettavat vetykäyttöiset ajoneuvot sekä kaikki yhteisössä myytävät tai käyttöön otettavat vetykomponentit tai -järjestelmät on tyyppihyväksytty tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti.

2.   Ajoneuvon tyyppihyväksyntää varten valmistajien on varustettava vetykäyttöiset ajoneuvot vetykomponenteilla ja -järjestelmillä, jotka täyttävät tässä asetuksessa ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetut vaatimukset ja jotka on asennettu tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti.

3.   Komponenttien ja järjestelmien tyyppihyväksyntää varten valmistajien on varmistettava, että vetykomponentit ja -järjestelmät täyttävät tässä asetuksessa ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetut vaatimukset.

4.   Valmistajien on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaisille asianmukaiset tiedot ajoneuvoja koskevista eritelmistä ja testiolosuhteista.

5.   Valmistajien on toimitettava tietoja vetyjärjestelmien ja -komponenttien ajoneuvon käyttöiän aikana tehtäviä tarkastuksia varten.

5 artikla

Vetykomponentteihin ja -järjestelmiin sovellettavat yleiset vaatimukset

Valmistajien on varmistettava, että:

| a) | vetykomponentit ja -järjestelmät toimivat oikealla ja turvallisella tavalla ja kestävät luotettavasti sähköisiä, mekaanisia, termisiä ja kemiallisia käyttöolosuhteita vuotamatta tai selvästi muotoaan muuttamatta; |
| --- | --- |

a)

vetykomponentit ja -järjestelmät toimivat oikealla ja turvallisella tavalla ja kestävät luotettavasti sähköisiä, mekaanisia, termisiä ja kemiallisia käyttöolosuhteita vuotamatta tai selvästi muotoaan muuttamatta;

| b) | vetyjärjestelmät on suojattu ylipaineelta; |
| --- | --- |

b)

vetyjärjestelmät on suojattu ylipaineelta;

| c) | vedyn kanssa suoraan kosketukseen tarkoitetut vetykomponenttien ja -järjestelmien osat sopivat materiaaleiltaan yhteen vedyn kanssa; |
| --- | --- |

c)

vedyn kanssa suoraan kosketukseen tarkoitetut vetykomponenttien ja -järjestelmien osat sopivat materiaaleiltaan yhteen vedyn kanssa;

| d) | vetykomponentit ja -järjestelmät kestävät luotettavasti odotettuja lämpötiloja ja paineita odotetun käyttöikänsä ajan; |
| --- | --- |

d)

vetykomponentit ja -järjestelmät kestävät luotettavasti odotettuja lämpötiloja ja paineita odotetun käyttöikänsä ajan;

| e) | vetykomponentit ja -järjestelmät kestävät luotettavasti täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettuja eri käyttölämpötiloja; |
| --- | --- |

e)

vetykomponentit ja -järjestelmät kestävät luotettavasti täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettuja eri käyttölämpötiloja;

| f) | vetykomponentit on merkitty täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetulla tavalla; |
| --- | --- |

f)

vetykomponentit on merkitty täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetulla tavalla;

| g) | vetykomponenteissa, joissa virtaus on tietyn suuntainen, virtaussuunta on osoitettu selvästi; |
| --- | --- |

g)

vetykomponenteissa, joissa virtaus on tietyn suuntainen, virtaussuunta on osoitettu selvästi;

| h) | vetykomponentit ja -järjestelmät suunnitellaan siten, että ne voidaan asentaa liitteessä VI mainittujen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

h)

vetykomponentit ja -järjestelmät suunnitellaan siten, että ne voidaan asentaa liitteessä VI mainittujen vaatimusten mukaisesti.

6 artikla

Vaatimukset nestemäistä vetyä varten tarkoitetuille vetysäiliöille

Nestemäistä vetyä varten tarkoitetut vetysäiliöt on testattava liitteessä II vahvistettujen testausmenettelyjen mukaisesti.

7 artikla

Vaatimukset nestemäistä vetyä varten tarkoitetuille vetykomponenteille, säiliöitä lukuun ottamatta

1.   Nestemäistä vetyä varten tarkoitetut vetykomponentit, säiliöitä lukuun ottamatta, on testattava liitteessä III niiden tyyppiä varten vahvistettujen testausmenettelyjen mukaisesti.

2.   Paineentasauslaitteet on suunniteltava niin, että paine sisäsäiliössä tai muissa vetykomponenteissa ei voi ylittää sallittua arvoa. Arvot on määriteltävä suhteessa vetyjärjestelmän suurimpaan sallittuun käyttöpaineeseen (MAWP). Lämmönvaihtimet on varustettava turvajärjestelmällä, joka havaitsee niiden vikaantumisen.

8 artikla

Vaatimukset paineistettua (kaasumaista) vetyä varten tarkoitetuille vetysäiliöille

1.   Paineistettua (kaasumaista) vetyä varten tarkoitetut vetysäiliöt on luokiteltava liitteessä IV olevan 1 kohdan mukaisesti.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut säiliöt on testattava liitteessä IV niiden tyyppiä varten vahvistettujen testausmenettelyjen mukaisesti.

3.   Säiliön rakenteessa käytettyjen materiaalien keskeisistä ominaisuuksista, toleransseista ja materiaaleille suoritettujen testien tuloksista on toimitettava yksityiskohtainen kuvaus.

9 artikla

Vaatimukset paineistettua (kaasumaista) vetyä varten tarkoitetuille vetykomponenteille, säiliöitä lukuun ottamatta

Paineistettua (kaasumaista) vetyä varten tarkoitetut vetykomponentit, säiliöitä lukuun ottamatta, on testattava liitteessä V niiden tyyppiä varten vahvistettujen testausmenettelyjen mukaisesti.

10 artikla

Vetykomponenttien ja -järjestelmien asentamiseen sovellettavat yleiset vaatimukset

Vetykomponentit ja -järjestelmät on asennettava liitteessä VI vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

11 artikla

Soveltamisaikataulu

1.   Kansallisten viranomaisten on 24 päivästä helmikuuta 2011 lähtien kieltäydyttävä myöntämästä:

| a) | EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää uusille ajoneuvotyypeille vetykäyttövoimaan liittyvistä syistä, jos nämä ajoneuvot, komponentit tai järjestelmät eivät täytä tässä asetuksessa tai sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettuja vaatimuksia, ja |
| --- | --- |

a)

EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää uusille ajoneuvotyypeille vetykäyttövoimaan liittyvistä syistä, jos nämä ajoneuvot, komponentit tai järjestelmät eivät täytä tässä asetuksessa tai sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettuja vaatimuksia, ja

| b) | EY-tyyppihyväksyntää uusille vetykomponentti- tai -järjestelmätyypeille, jos nämä ajoneuvot, komponentit tai järjestelmät eivät täytä tässä asetuksessa tai sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

b)

EY-tyyppihyväksyntää uusille vetykomponentti- tai -järjestelmätyypeille, jos nämä ajoneuvot, komponentit tai järjestelmät eivät täytä tässä asetuksessa tai sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettuja vaatimuksia.

2.   Kansallisten viranomaisten on 24 päivästä helmikuuta 2012 alkaen:

| a) | vetykäyttövoimaan liittyvistä syistä katsottava uusien ajoneuvotyyppien vaatimustenmukaisuustodistuksien voimassaolon päättyneen sovellettaessa direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa, ja niiden on kiellettävä tällaisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jos nämä ajoneuvot, komponentit tai järjestelmät eivät täytä tässä asetuksessa tai sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettuja vaatimuksia; sekä |
| --- | --- |

a)

vetykäyttövoimaan liittyvistä syistä katsottava uusien ajoneuvotyyppien vaatimustenmukaisuustodistuksien voimassaolon päättyneen sovellettaessa direktiivin 2007/46/EY 26 artiklaa, ja niiden on kiellettävä tällaisten ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, jos nämä ajoneuvot, komponentit tai järjestelmät eivät täytä tässä asetuksessa tai sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettuja vaatimuksia; sekä

| b) | kiellettävä uudentyyppisten vetykomponenttien tai -järjestelmien myynti ja käyttöönotto, jos nämä ajoneuvot, komponentit tai järjestelmät eivät täytä tässä asetuksessa tai sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

b)

kiellettävä uudentyyppisten vetykomponenttien tai -järjestelmien myynti ja käyttöönotto, jos nämä ajoneuvot, komponentit tai järjestelmät eivät täytä tässä asetuksessa tai sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistettuja vaatimuksia.

3.   Sillä edellytyksellä, että 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti säädetyt täytäntöönpanotoimenpiteet ovat tulleet voimaan ja jos valmistaja niin vaatii, ja rajoittamatta 1 ja 2 kohdan soveltamista, kansalliset viranomaiset eivät saa:

| a) | vetykäyttövoimaan liittyvistä syistä kieltäytyä myöntämästä uudelle ajoneuvotyypille EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää tai EY-tyyppihyväksyntää uusille vetykomponentti- tai -järjestelmätyypeille, jos kyseinen ajoneuvo, komponentti tai järjestelmä täyttää tässä asetuksessa ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetut vaatimukset; eivätkä |
| --- | --- |

a)

vetykäyttövoimaan liittyvistä syistä kieltäytyä myöntämästä uudelle ajoneuvotyypille EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää tai EY-tyyppihyväksyntää uusille vetykomponentti- tai -järjestelmätyypeille, jos kyseinen ajoneuvo, komponentti tai järjestelmä täyttää tässä asetuksessa ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetut vaatimukset; eivätkä

| b) | kieltää uudentyyppisten ajoneuvon rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönottoa tai uuden vetykomponentin tai -järjestelmän myyntiä tai käyttöönottoa, jos kyseinen ajoneuvo, komponentti tai järjestelmä täyttää tässä asetuksessa ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

kieltää uudentyyppisten ajoneuvon rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönottoa tai uuden vetykomponentin tai -järjestelmän myyntiä tai käyttöönottoa, jos kyseinen ajoneuvo, komponentti tai järjestelmä täyttää tässä asetuksessa ja sen täytäntöönpanotoimenpiteissä vahvistetut vaatimukset.

12 artikla

Täytäntöönpanotoimenpiteet

1.   Komissio vahvistaa seuraavat täytäntöönpanotoimet:

| a) | ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset määräykset vetykäyttövoiman sekä vetykomponenttien ja -järjestelmien osalta; |
| --- | --- |

a)

ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset määräykset vetykäyttövoiman sekä vetykomponenttien ja -järjestelmien osalta;

| b) | säännöt tiedoista, jotka valmistajien on toimitettava 4 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettua tyyppihyväksyntää ja tarkastusta varten; |
| --- | --- |

b)

säännöt tiedoista, jotka valmistajien on toimitettava 4 artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettua tyyppihyväksyntää ja tarkastusta varten;

| c) | yksityiskohtaiset säännöt liitteissä II–V vahvistettuja testausmenetelmiä varten; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtaiset säännöt liitteissä II–V vahvistettuja testausmenetelmiä varten;

| d) | yksityiskohtaiset säännöt liitteessä VI säädettyjä vetykomponenttien ja -järjestelmien asennusta koskevia vaatimuksia varten; |
| --- | --- |

d)

yksityiskohtaiset säännöt liitteessä VI säädettyjä vetykomponenttien ja -järjestelmien asennusta koskevia vaatimuksia varten;

| e) | yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat vetykomponenttien ja -järjestelmien turvalliselle ja luotettavalle toiminnalle 5 artiklassa säädettyjä vaatimuksia; |
| --- | --- |

e)

yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat vetykomponenttien ja -järjestelmien turvalliselle ja luotettavalle toiminnalle 5 artiklassa säädettyjä vaatimuksia;

| f) | yksityiskohtaiset säännöt liitteessä VI olevassa 16 kohdassa tarkoitetusta vetykäyttöisten ajoneuvojen merkitsemisestä tai muusta yksiselitteisestä ja nopeasta tunnistamistavasta. |
| --- | --- |

f)

yksityiskohtaiset säännöt liitteessä VI olevassa 16 kohdassa tarkoitetusta vetykäyttöisten ajoneuvojen merkitsemisestä tai muusta yksiselitteisestä ja nopeasta tunnistamistavasta.

Kyseiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

2.   Komissio voi vahvistaa seuraavat täytäntöönpanotoimet:

| a) | seuraaviin seikkoihin liittyviä vaatimuksia koskevat eritelmät






  — | puhtaan vedyn tai vedyn ja maakaasun/biokaasun seoksen käyttö, |
| --- | --- | --- |

a)

seuraaviin seikkoihin liittyviä vaatimuksia koskevat eritelmät

—

puhtaan vedyn tai vedyn ja maakaasun/biokaasun seoksen käyttö,

| — | vedyn uudenlaiset varastointi- tai käyttömuodot, |
| --- | --- |

—

vedyn uudenlaiset varastointi- tai käyttömuodot,

| — | ajoneuvon törmäyssuojaus vetykomponenttien ja -järjestelmien kestävyyden osalta, |
| --- | --- |

—

ajoneuvon törmäyssuojaus vetykomponenttien ja -järjestelmien kestävyyden osalta,

| — | integroitujen järjestelmien turvallisuutta koskevat vaatimukset, jotka kattavat vähintään vuotojen havaitsemisen ja kaasun poistamiseen liittyvät vaatimukset, |
| --- | --- |

—

integroitujen järjestelmien turvallisuutta koskevat vaatimukset, jotka kattavat vähintään vuotojen havaitsemisen ja kaasun poistamiseen liittyvät vaatimukset,

| — | sähköeristys ja sähköturvallisuus; |
| --- | --- |

—

sähköeristys ja sähköturvallisuus;

| b) | muut tämän asetuksen soveltamiseksi tarvittavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

b)

muut tämän asetuksen soveltamiseksi tarvittavat toimenpiteet.

Kyseiset toimenpiteet, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia täydentämällä sitä, hyväksytään 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

13 artikla

Komiteamenettely

1.   Komissiota avustaa direktiivin 2007/46/EY 40 artiklan 1 kohdalla perustettu pysyvä komitea ”tekninen komitea – moottoriajoneuvot”.

2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.

14 artikla

Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivin 2007/46/EY liitteet IV, VI ja XI tämän asetuksen liitteen VII mukaisesti.

15 artikla

Seuraamukset

1.   Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän asetuksen ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden säännösten rikkomisen, johon valmistaja on syyllistynyt, seuraamuksista ja ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin niiden soveltamisen varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on toimitettava kyseiset säännökset komissiolle viimeistään 24 päivänä elokuuta 2010 ja ilmoitettava viipymättä niihin myöhemmin mahdollisesti tehdyistä muutoksista.

2.   Seuraamus on voitava määrätä ainakin seuraavista rikkomustyypeistä:

| a) | väärien tietojen antaminen tyyppihyväksyntämenettelyn tai markkinoilta pois vetämiseen johtavan menettelyn kuluessa; |
| --- | --- |

a)

väärien tietojen antaminen tyyppihyväksyntämenettelyn tai markkinoilta pois vetämiseen johtavan menettelyn kuluessa;

| b) | tyyppihyväksyntään tai käytönaikaisen vaatimuksenmukaisuuden osoittamiseen käytettävien testaustulosten väärentäminen; |
| --- | --- |

b)

tyyppihyväksyntään tai käytönaikaisen vaatimuksenmukaisuuden osoittamiseen käytettävien testaustulosten väärentäminen;

| c) | sellaisten tietojen tai teknisten erittelyjen ilmoittamatta jättäminen, jotka saattaisivat johtaa markkinoilta pois vetämiseen tai tyyppihyväksynnän peruuttamiseen; |
| --- | --- |

c)

sellaisten tietojen tai teknisten erittelyjen ilmoittamatta jättäminen, jotka saattaisivat johtaa markkinoilta pois vetämiseen tai tyyppihyväksynnän peruuttamiseen;

| d) | kieltäytyminen antamasta tietoja käytettäviksi; |
| --- | --- |

d)

kieltäytyminen antamasta tietoja käytettäviksi;

| e) | estolaitteitten käyttö. |
| --- | --- |

e)

estolaitteitten käyttö.

16 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 24 päivästä helmikuuta 2011, paitsi 11 artiklan 3 kohtaa ja 12 artiklaa, joita sovelletaan tämän asetuksen voimaantulopäivästä, ja 11 artiklan 2 kohtaa, jota sovelletaan siinä säädetystä päivästä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 14 päivänä tammikuuta 2009.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. VONDRA

---

(1)  Lausunto annettu 9. heinäkuuta 2008.

1

(2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 3. syyskuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 16. joulukuuta 2008.

2

(3)  EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1.

3

(4)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

4

---

LIITE I

Luettelo tyyppihyväksyttävistä vetykomponenteista

Seuraavat vetykomponentit on tyyppihyväksyttävä vetykäyttöiseen ajoneuvoon asennettuina:

| a) | nestemäisen vedyn kanssa käytettäviksi tarkoitetut komponentit:






  1) | säiliö; |
| --- | --- | --- |

a)

nestemäisen vedyn kanssa käytettäviksi tarkoitetut komponentit:

1)

säiliö;

| 2) | automaattinen sulkuventtiili; |
| --- | --- |

2)

automaattinen sulkuventtiili;

| 3) | sulkuventtiili tai takaiskuventtiili (jos käytetään turvalaitteena); |
| --- | --- |

3)

sulkuventtiili tai takaiskuventtiili (jos käytetään turvalaitteena);

| 4) | joustava polttoainejohto (jos ennen ensimmäistä automaattista sulkuventtiiliä tai muita turvalaitteita); |
| --- | --- |

4)

joustava polttoainejohto (jos ennen ensimmäistä automaattista sulkuventtiiliä tai muita turvalaitteita);

| 5) | lämmönvaihdin; |
| --- | --- |

5)

lämmönvaihdin;

| 6) | käsikäyttöinen tai automaattiventtiili; |
| --- | --- |

6)

käsikäyttöinen tai automaattiventtiili;

| 7) | paineensäädin; |
| --- | --- |

7)

paineensäädin;

| 8) | paineentasausventtiili; |
| --- | --- |

8)

paineentasausventtiili;

| 9) | paine-, lämpötila- ja virtausanturi (jos käytetään turvalaitteena); |
| --- | --- |

9)

paine-, lämpötila- ja virtausanturi (jos käytetään turvalaitteena);

| 10) | täyttöliitin tai täyttölaite; |
| --- | --- |

10)

täyttöliitin tai täyttölaite;

| 11) | anturit vetyvuodon havaitsemiseksi. |
| --- | --- |

11)

anturit vetyvuodon havaitsemiseksi.

| b) | paineistetun (kaasumaisen) vedyn kanssa käytettäviksi tarkoitetut komponentit, joiden nimellinen käyttöpaine on yli 3,0 MPa:






  1) | säiliö; |
| --- | --- | --- |

b)

paineistetun (kaasumaisen) vedyn kanssa käytettäviksi tarkoitetut komponentit, joiden nimellinen käyttöpaine on yli 3,0 MPa:

1)

säiliö;

| 2) | automaattinen sulkuventtiili; |
| --- | --- |

2)

automaattinen sulkuventtiili;

| 3) | säiliöasennelma; |
| --- | --- |

3)

säiliöasennelma;

| 4) | liitokset; |
| --- | --- |

4)

liitokset;

| 5) | joustava polttoainejohto; |
| --- | --- |

5)

joustava polttoainejohto;

| 6) | lämmönvaihdin; |
| --- | --- |

6)

lämmönvaihdin;

| 7) | vetysuodatin; |
| --- | --- |

7)

vetysuodatin;

| 8) | käsikäyttöinen tai automaattiventtiili; |
| --- | --- |

8)

käsikäyttöinen tai automaattiventtiili;

| 9) | takaiskuventtiili; |
| --- | --- |

9)

takaiskuventtiili;

| 10) | paineensäädin; |
| --- | --- |

10)

paineensäädin;

| 11) | paineentasauslaite; |
| --- | --- |

11)

paineentasauslaite;

| 12) | paineentasausventtiili; |
| --- | --- |

12)

paineentasausventtiili;

| 13) | täyttöliitin tai täyttölaite; |
| --- | --- |

13)

täyttöliitin tai täyttölaite;

| 14) | irrotettavan varastointijärjestelmän liitin; |
| --- | --- |

14)

irrotettavan varastointijärjestelmän liitin;

| 15) | paine-, lämpötila-, vety- tai virtausanturit (jos käytetään turvalaitteena); |
| --- | --- |

15)

paine-, lämpötila-, vety- tai virtausanturit (jos käytetään turvalaitteena);

| 16) | anturit vetyvuodon havaitsemiseksi. |
| --- | --- |

16)

anturit vetyvuodon havaitsemiseksi.

---

LIITE II

Testausmenettelyt nestemäistä vetyä varten tarkoitetuille vetysäiliöille

| Testityyppi |
| --- |
| Murtotesti |
| Roviotesti |
| Enimmäistäyttömäärätesti |
| Painetesti |
| Vuototesti |

Testityyppi

Murtotesti

Roviotesti

Enimmäistäyttömäärätesti

Painetesti

Vuototesti

Nestemäistä vetyä varten tarkoitettujen vetysäiliöiden tyyppihyväksynnässä käytettäviin testausmenettelyihin on sisällyttävä seuraavat:

| a) | Murtotesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, ettei vetysäiliö murru ennen tietyn suuren paineen, murtumispaineen (turvakerroin kerrottuna suurimmalla sallitulla käyttöpaineella) saavuttamista. Tyyppihyväksynnän myöntäminen edellyttää, että todellisen murtumispaineen arvo testin aikana ylittää vaaditun vähimmäismurtumispaineen arvon. |
| --- | --- |

a)

Murtotesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, ettei vetysäiliö murru ennen tietyn suuren paineen, murtumispaineen (turvakerroin kerrottuna suurimmalla sallitulla käyttöpaineella) saavuttamista. Tyyppihyväksynnän myöntäminen edellyttää, että todellisen murtumispaineen arvo testin aikana ylittää vaaditun vähimmäismurtumispaineen arvon.

| b) | Roviotesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, ettei palosuojausjärjestelmällä varustettu säiliö murru, kun sitä testataan määritellyissä palo-olosuhteissa. |
| --- | --- |

b)

Roviotesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, ettei palosuojausjärjestelmällä varustettu säiliö murru, kun sitä testataan määritellyissä palo-olosuhteissa.

| c) | Enimmäistäyttömäärätesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että järjestelmä, joka estää säiliötä täyttymästä liikaa, toimii asianmukaisesti ja ettei vedyn määrä säiliötä täytettäessä missään tapauksessa riitä avaamaan paineentasauslaitteita. |
| --- | --- |

c)

Enimmäistäyttömäärätesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että järjestelmä, joka estää säiliötä täyttymästä liikaa, toimii asianmukaisesti ja ettei vedyn määrä säiliötä täytettäessä missään tapauksessa riitä avaamaan paineentasauslaitteita.

| d) | Painetesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää tietyn määritellyn suuren paineen. Sitä varten säiliö on paineistettava tiettyyn arvoon tietyksi ajaksi. Testin jälkeen säiliössä ei saa näkyä merkkejä näkyvästä pysyvästä muodonmuutoksesta eikä näkyvistä vuodoista. |
| --- | --- |

d)

Painetesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää tietyn määritellyn suuren paineen. Sitä varten säiliö on paineistettava tiettyyn arvoon tietyksi ajaksi. Testin jälkeen säiliössä ei saa näkyä merkkejä näkyvästä pysyvästä muodonmuutoksesta eikä näkyvistä vuodoista.

| e) | Vuototesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, ettei vetysäiliössä ole merkkejä vuotamisesta tietyissä määritellyissä olosuhteissa. Sitä varten säiliö paineistetaan nimelliskäyttöpaineeseensa. Siinä ei saa näkyä merkkejä vuotamisesta murtumien, huokosten tai muiden vastaavien vikojen kautta. |
| --- | --- |

e)

Vuototesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, ettei vetysäiliössä ole merkkejä vuotamisesta tietyissä määritellyissä olosuhteissa. Sitä varten säiliö paineistetaan nimelliskäyttöpaineeseensa. Siinä ei saa näkyä merkkejä vuotamisesta murtumien, huokosten tai muiden vastaavien vikojen kautta.

---

LIITE III

Testausmenettelyt muille vetykomponenteille kuin nestemäistä vetyä varten tarkoitetuille säiliöille

| | TESTITYYPPI |
| --- | --- |
| VETYKOMPONENTTI | Painetesti | Ulkoisen tiiviyden testi | Käyttökestävyystesti | Toimintatesti | Korroosionkestävyystesti | Kuumailmankestävyystesti | Otsonitesti | Lämpötilanvaihtelutesti | Paineenvaihtelutesti | Vety-yhteensopivuustesti | Istukan tiiviyden testi |
| Paineentasauslaitteet | | | | | | | | | | | |
| Venttiilit | | | | | | | | | | | |
| Lämmönvaihtimet | | | | | | | | | | | |
| Täyttöliittimet tai täyttölaitteet | | | | | | | | | | | |
| Paineensäätimet | | | | | | | | | | | |
| Anturit | | | | | | | | | | | |
| Joustavat polttoainejohdot | | | | | | | | | | | |

TESTITYYPPI

VETYKOMPONENTTI

Painetesti

Ulkoisen tiiviyden testi

Käyttökestävyystesti

Toimintatesti

Korroosionkestävyystesti

Kuumailmankestävyystesti

Otsonitesti

Lämpötilanvaihtelutesti

Paineenvaihtelutesti

Vety-yhteensopivuustesti

Istukan tiiviyden testi

Paineentasauslaitteet

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Venttiilit

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Lämmönvaihtimet

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Täyttöliittimet tai täyttölaitteet

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Paineensäätimet

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Anturit

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Joustavat polttoainejohdot

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Jollei vetykomponentteja koskevista mahdollisista erityisvaatimuksista muuta johdu, muiden vetykomponenttien kuin säiliöiden tyyppihyväksynnässä sovellettaviin testausmenettelyihin on sisällyttävä seuraavat:

| a) | Painetesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetyä sisältävät komponentit kestävät painetta, joka on suurempi kuin komponentin käyttöpaine. Vetykomponentissa ei saa olla näkyviä merkkejä vuotamisesta, muodonmuutoksesta, repeämistä tai murtumista, kun paine korotetaan tietylle tasolle. |
| --- | --- |

a)

Painetesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetyä sisältävät komponentit kestävät painetta, joka on suurempi kuin komponentin käyttöpaine. Vetykomponentissa ei saa olla näkyviä merkkejä vuotamisesta, muodonmuutoksesta, repeämistä tai murtumista, kun paine korotetaan tietylle tasolle.

| b) | Ulkoisen tiiviyden testi: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit ovat ulkoisesti tiiviitä eikä niissä ole merkkejä huokoisuudesta. |
| --- | --- |

b)

Ulkoisen tiiviyden testi: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit ovat ulkoisesti tiiviitä eikä niissä ole merkkejä huokoisuudesta.

| c) | Käyttökestävyystesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit ovat luotettavia jatkuvassa käytössä. Testissä vetykomponenttiin kohdistetaan tietty määrä testausjaksoja tietyissä lämpötiloissa ja paineissa. Testausjakso koostuu vetykomponentin tavanomaisesta käytöstä (ts. se avataan ja suljetaan kerran). |
| --- | --- |

c)

Käyttökestävyystesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit ovat luotettavia jatkuvassa käytössä. Testissä vetykomponenttiin kohdistetaan tietty määrä testausjaksoja tietyissä lämpötiloissa ja paineissa. Testausjakso koostuu vetykomponentin tavanomaisesta käytöstä (ts. se avataan ja suljetaan kerran).

| d) | Toimintatesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit toimivat luotettavasti. |
| --- | --- |

d)

Toimintatesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit toimivat luotettavasti.

| e) | Korroosionkestävyystesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit ovat korroosionkestäviä. Sitä varten vetykomponentit saatetaan kosketuksiin tiettyjen määriteltyjen kemikaalien kanssa. |
| --- | --- |

e)

Korroosionkestävyystesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit ovat korroosionkestäviä. Sitä varten vetykomponentit saatetaan kosketuksiin tiettyjen määriteltyjen kemikaalien kanssa.

| f) | Kuumailmankestävyystesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että ei-metalliset vetykomponentit kestävät korkeita lämpötiloja. Sitä varten komponentit altistetaan ilmalle, jonka lämpötila vastaa komponentin suurinta käyttölämpötilaa. |
| --- | --- |

f)

Kuumailmankestävyystesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että ei-metalliset vetykomponentit kestävät korkeita lämpötiloja. Sitä varten komponentit altistetaan ilmalle, jonka lämpötila vastaa komponentin suurinta käyttölämpötilaa.

| g) | Otsonitesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että ei-metalliset vetykomponentit kestävät otsonia. Sitä varten komponentit altistetaan ilmalle, jonka otsonipitoisuus on suuri. |
| --- | --- |

g)

Otsonitesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että ei-metalliset vetykomponentit kestävät otsonia. Sitä varten komponentit altistetaan ilmalle, jonka otsonipitoisuus on suuri.

| h) | Lämpötilanvaihtelutesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit kestävät suuria lämpötilanvaihteluja. Sitä varten vetykomponentit altistetaan lämpötilalle, joka vaihtelee tietyn mittaisina jaksoina vähimmäiskäyttölämpötilasta enimmäiskäyttölämpötilaan. |
| --- | --- |

h)

Lämpötilanvaihtelutesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit kestävät suuria lämpötilanvaihteluja. Sitä varten vetykomponentit altistetaan lämpötilalle, joka vaihtelee tietyn mittaisina jaksoina vähimmäiskäyttölämpötilasta enimmäiskäyttölämpötilaan.

| i) | Paineenvaihtelutesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit kestävät suuria paineenvaihteluja. Sitä varten vetykomponentteihin kohdistetaan paine, joka vaihtuu ilmakehän paineesta suurimpaan sallittuun käyttöpaineeseen ja lyhyessä ajassa takaisin ilmakehän paineeseen. |
| --- | --- |

i)

Paineenvaihtelutesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit kestävät suuria paineenvaihteluja. Sitä varten vetykomponentteihin kohdistetaan paine, joka vaihtuu ilmakehän paineesta suurimpaan sallittuun käyttöpaineeseen ja lyhyessä ajassa takaisin ilmakehän paineeseen.

| j) | Vety-yhteensopivuustesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, etteivät metalliset vetykomponentit (sylinterit ja venttiilit) haurastu vedyn vaikutuksesta. Kun kyse on toistuville kuormitusjaksoille altistuvista vetykomponenteista, on vältettävä olosuhteet, jotka voivat aiheuttaa materiaalin paikallista väsymistä sekä väsymismurtumien syntymistä ja leviämistä rakenteessa. |
| --- | --- |

j)

Vety-yhteensopivuustesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, etteivät metalliset vetykomponentit (sylinterit ja venttiilit) haurastu vedyn vaikutuksesta. Kun kyse on toistuville kuormitusjaksoille altistuvista vetykomponenteista, on vältettävä olosuhteet, jotka voivat aiheuttaa materiaalin paikallista väsymistä sekä väsymismurtumien syntymistä ja leviämistä rakenteessa.

| k) | Istukan tiiviyden testi: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit ovat tiiviitä vetyjärjestelmään asennettuina. |
| --- | --- |

k)

Istukan tiiviyden testi: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit ovat tiiviitä vetyjärjestelmään asennettuina.

---

LIITE IV

Testausmenettelyt paineistettua (kaasumaista) vetyä varten tarkoitetuille vetysäiliöille

| Testityyppi | Sovellettava säiliötyyppi |
| --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 |
| Murtotesti | | | | |
| Paineenvaihtelutesti ympäristön lämpötilassa | | | | |
| Vuoto ennen murtumaa -testi | | | | |
| Roviotesti | | | | |
| Puhkaisutesti | | | | |
| Kemiallisen altistuksen testi | | | | |
| Komposiittimateriaalin särönkestävyystesti | | | | |
| Nopeutettu jännitysmurtumakoe | | | | |
| Paineenvaihtelutesti äärilämpötilassa | | | | |
| Iskuvauriotesti | | | | |
| Vuototesti | | | | |
| Läpäisevyystesti | | | | |
| Vääntötesti | | | | |
| Vetykaasulla tehtävä paineenvaihtelutesti | | | | |

Testityyppi

Sovellettava säiliötyyppi

1

2

3

4

Murtotesti

Image

Image

Image

Image

Paineenvaihtelutesti ympäristön lämpötilassa

Image

Image

Image

Image

Vuoto ennen murtumaa -testi

Image

Image

Image

Image

Roviotesti

Image

Image

Image

Image

Puhkaisutesti

Image

Image

Image

Image

Kemiallisen altistuksen testi

Image

Image

Image

Komposiittimateriaalin särönkestävyystesti

Image

Image

Image

Nopeutettu jännitysmurtumakoe

Image

Image

Image

Paineenvaihtelutesti äärilämpötilassa

Image

Image

Image

Iskuvauriotesti

Image

Image

Vuototesti

Image

Läpäisevyystesti

Image

Vääntötesti

Image

Vetykaasulla tehtävä paineenvaihtelutesti

Image

1.   Paineistettua (kaasumaista) vetyä varten tarkoitettujen vetysäiliöiden luokitus:

| Tyyppi 1 | Saumaton metallisäiliö |
| --- | --- |
| Tyyppi 2 | Saumattomalla metallivuorella lieriöosastaan päällystetty säiliö |
| Tyyppi 3 | Saumattomalla tai hitsatulla metallivuorella kokonaan päällystetty säiliö |
| Tyyppi 4 | Ei-metallisella vuorella kokonaan päällystetty säiliö |

Tyyppi 1

Saumaton metallisäiliö

Tyyppi 2

Saumattomalla metallivuorella lieriöosastaan päällystetty säiliö

Tyyppi 3

Saumattomalla tai hitsatulla metallivuorella kokonaan päällystetty säiliö

Tyyppi 4

Ei-metallisella vuorella kokonaan päällystetty säiliö

2.   Paineistettua (kaasumaista) vetyä varten tarkoitettujen vetysäiliöiden tyyppihyväksynnässä käytettävät testausmenettelyt:

| a) | Murtotesti: Testin tarkoituksena on määrittää se paine, jossa säiliö murtuu. Säiliö paineistetaan tiettyyn paineeseen, jonka tulisi olla suurempi kuin säiliön nimelliskäyttöpaine. Säiliön murtumispaineen on ylitettävä tietty määritelty paine. Murtumispaine kirjataan, ja valmistajan on säilytettävä tulos säiliön koko käyttöiän ajan. |
| --- | --- |

a)

Murtotesti: Testin tarkoituksena on määrittää se paine, jossa säiliö murtuu. Säiliö paineistetaan tiettyyn paineeseen, jonka tulisi olla suurempi kuin säiliön nimelliskäyttöpaine. Säiliön murtumispaineen on ylitettävä tietty määritelty paine. Murtumispaine kirjataan, ja valmistajan on säilytettävä tulos säiliön koko käyttöiän ajan.

| b) | Paineenvaihtelutesti ympäristön lämpötilassa: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää suuria paineenvaihteluja. Säiliöön kohdistetaan painetta jaksoina lisäämällä ja vähentämällä painetta tiettyyn arvoon, kunnes säiliö vioittuu tai kunnes saavutetaan määritelty painejaksomäärä. Säiliö ei saa vioittua ennen määritellyn painejaksomäärän saavuttamista. Vioittumiseen tarvittava jaksomäärä sekä vian sijainti ja kuvaus on kirjattava. Valmistajan on säilytettävä tuloksia säiliön koko käyttöiän ajan. |
| --- | --- |

b)

Paineenvaihtelutesti ympäristön lämpötilassa: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää suuria paineenvaihteluja. Säiliöön kohdistetaan painetta jaksoina lisäämällä ja vähentämällä painetta tiettyyn arvoon, kunnes säiliö vioittuu tai kunnes saavutetaan määritelty painejaksomäärä. Säiliö ei saa vioittua ennen määritellyn painejaksomäärän saavuttamista. Vioittumiseen tarvittava jaksomäärä sekä vian sijainti ja kuvaus on kirjattava. Valmistajan on säilytettävä tuloksia säiliön koko käyttöiän ajan.

| c) | Vuoto ennen murtumaa -testi: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö vuotaa ennen repeämistä. Sitä varten säiliöön kohdistetaan painetta jaksoina lisäämällä ja vähentämällä painetta tiettyyn arvoon. Testattavien säiliöiden on joko vioituttava niin, että ne vuotavat, tai kestettävä tietty painejaksomäärä vioittumatta. Vioittumiseen johtava jaksomäärä sekä vian sijainti ja kuvaus on kirjattava. |
| --- | --- |

c)

Vuoto ennen murtumaa -testi: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö vuotaa ennen repeämistä. Sitä varten säiliöön kohdistetaan painetta jaksoina lisäämällä ja vähentämällä painetta tiettyyn arvoon. Testattavien säiliöiden on joko vioituttava niin, että ne vuotavat, tai kestettävä tietty painejaksomäärä vioittumatta. Vioittumiseen johtava jaksomäärä sekä vian sijainti ja kuvaus on kirjattava.

| d) | Roviotesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, ettei palosuojausjärjestelmällä varustettu säiliö murru, kun sitä testataan määritellyissä palo-olosuhteissa. Käyttöpaineeseen paineistettu säiliö saa tyhjentyä vain paineentasauslaitteen kautta. Se ei saa revetä. |
| --- | --- |

d)

Roviotesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, ettei palosuojausjärjestelmällä varustettu säiliö murru, kun sitä testataan määritellyissä palo-olosuhteissa. Käyttöpaineeseen paineistettu säiliö saa tyhjentyä vain paineentasauslaitteen kautta. Se ei saa revetä.

| e) | Puhkaisutesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, ettei vetysäiliö murru, kun se puhkaistaan luodilla. Koko säiliö suojavuorauksineen paineistetaan ja puhkaistaan luodilla. Säiliö ei saa revetä. |
| --- | --- |

e)

Puhkaisutesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, ettei vetysäiliö murru, kun se puhkaistaan luodilla. Koko säiliö suojavuorauksineen paineistetaan ja puhkaistaan luodilla. Säiliö ei saa revetä.

| f) | Kemiallisen altistuksen testi: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää altistuksen tietyille kemikaaleille. Sitä varten säiliö altistetaan eri kemiallisten liuosten vaikutukselle. Säiliön painetta lisätään tiettyyn arvoon ja tehdään a alakohdassa tarkoitettu murtotesti. Säiliön on saavutettava määritelty murtumispaine, joka on kirjattava. |
| --- | --- |

f)

Kemiallisen altistuksen testi: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää altistuksen tietyille kemikaaleille. Sitä varten säiliö altistetaan eri kemiallisten liuosten vaikutukselle. Säiliön painetta lisätään tiettyyn arvoon ja tehdään a alakohdassa tarkoitettu murtotesti. Säiliön on saavutettava määritelty murtumispaine, joka on kirjattava.

| g) | Komposiittimateriaalin särönkestävyystesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää suurta painetta. Sitä varten säiliön seinämään leikataan tietyn muotoisia viiltoja ja säiliö altistetaan tietylle määrälle painejaksoja. Säiliö ei saa vuotaa eikä murtua tietyn jaksomäärän aikana, mutta sitä seuraavien jaksojen aikana se voi vioittua niin, että se vuotaa. Vioittumiseen johtava jaksomäärä sekä vian sijainti ja kuvaus on kirjattava. |
| --- | --- |

g)

Komposiittimateriaalin särönkestävyystesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää suurta painetta. Sitä varten säiliön seinämään leikataan tietyn muotoisia viiltoja ja säiliö altistetaan tietylle määrälle painejaksoja. Säiliö ei saa vuotaa eikä murtua tietyn jaksomäärän aikana, mutta sitä seuraavien jaksojen aikana se voi vioittua niin, että se vuotaa. Vioittumiseen johtava jaksomäärä sekä vian sijainti ja kuvaus on kirjattava.

| h) | Nopeutettu jännitysmurtumatesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää suurta painetta ja korkeita lämpötiloja sallitun käyttöalueen rajalla pitkän aikaa. Sitä varten säiliö altistetaan tietyn aikaa määritellylle paineelle ja lämpötilalle ja sille tehdään sen jälkeen a alakohdassa tarkoitettu murtotesti. Säiliön on saavutettava määritelty murtumispaine. |
| --- | --- |

h)

Nopeutettu jännitysmurtumatesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää suurta painetta ja korkeita lämpötiloja sallitun käyttöalueen rajalla pitkän aikaa. Sitä varten säiliö altistetaan tietyn aikaa määritellylle paineelle ja lämpötilalle ja sille tehdään sen jälkeen a alakohdassa tarkoitettu murtotesti. Säiliön on saavutettava määritelty murtumispaine.

| i) | Paineenvaihtelutesti äärilämpötilassa: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää paineen vaihtelua eri lämpötiloissa. Sitä varten säiliölle, jossa ei ole suojapinnoitetta, tehdään hydrostaattinen vaihtelutesti, jossa säiliö altistetaan äärimmäisille ympäristöolosuhteille, minkä jälkeen sille tehdään k alakohdassa tarkoitettu vuototesti ja a alakohdassa tarkoitettu murtotesti. Säiliöille tehdään vaihtelukoe, jossa ei saa ilmaantua murtumia, vuotoja tai kuitujen purkautumista. Säiliöt eivät saa murtua määritellyssä paineessa. |
| --- | --- |

i)

Paineenvaihtelutesti äärilämpötilassa: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää paineen vaihtelua eri lämpötiloissa. Sitä varten säiliölle, jossa ei ole suojapinnoitetta, tehdään hydrostaattinen vaihtelutesti, jossa säiliö altistetaan äärimmäisille ympäristöolosuhteille, minkä jälkeen sille tehdään k alakohdassa tarkoitettu vuototesti ja a alakohdassa tarkoitettu murtotesti. Säiliöille tehdään vaihtelukoe, jossa ei saa ilmaantua murtumia, vuotoja tai kuitujen purkautumista. Säiliöt eivät saa murtua määritellyssä paineessa.

| j) | Iskuvauriotesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö säilyy käyttökuntoisena, kun siihen on kohdistettu tiettyjä mekaanisia iskuja. Sitä varten säiliölle tehdään pudotustesti ja siihen kohdistetaan tietty määrä painejaksoja. Säiliö ei saa vuotaa eikä murtua tietyn jaksomäärän aikana, mutta se voi vioittua vuotamalla sitä seuraavien jaksojen aikana. |
| --- | --- |

j)

Iskuvauriotesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö säilyy käyttökuntoisena, kun siihen on kohdistettu tiettyjä mekaanisia iskuja. Sitä varten säiliölle tehdään pudotustesti ja siihen kohdistetaan tietty määrä painejaksoja. Säiliö ei saa vuotaa eikä murtua tietyn jaksomäärän aikana, mutta se voi vioittua vuotamalla sitä seuraavien jaksojen aikana.

| k) | Vuototesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, ettei vetysäiliössä ole merkkejä vuotamisesta tietyissä määritellyissä olosuhteissa. Sitä varten säiliö paineistetaan nimelliskäyttöpaineeseensa. Siinä ei saa näkyä merkkejä vuotamisesta murtumien, huokosten tai vastaavien vikojen kautta. |
| --- | --- |

k)

Vuototesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, ettei vetysäiliössä ole merkkejä vuotamisesta tietyissä määritellyissä olosuhteissa. Sitä varten säiliö paineistetaan nimelliskäyttöpaineeseensa. Siinä ei saa näkyä merkkejä vuotamisesta murtumien, huokosten tai vastaavien vikojen kautta.

| l) | Läpäisevyystesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, ettei vetysäiliön läpäisevyysnopeus ylitä tiettyä arvoa. Sitä varten säiliö paineistetaan nimelliskäyttöpaineeseensa vetykaasulla, minkä jälkeen läpäisevyyttä seurataan suljetussa tilassa tietyn ajan tietyssä lämpötilassa. |
| --- | --- |

l)

Läpäisevyystesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, ettei vetysäiliön läpäisevyysnopeus ylitä tiettyä arvoa. Sitä varten säiliö paineistetaan nimelliskäyttöpaineeseensa vetykaasulla, minkä jälkeen läpäisevyyttä seurataan suljetussa tilassa tietyn ajan tietyssä lämpötilassa.

| m) | Vääntötesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää tiettyä vääntömomenttia. Sitä varten säiliöön kohdistetaan tietty vääntömomentti eri suunnista. Sen jälkeen suoritetaan k alakohdassa tarkoitettu vuototesti ja a alakohdassa tarkoitettu murtotesti. Säiliön on täytettävä murto- ja vuototestin vaatimukset. Käytetty vääntömomentti, vuototestin tulos ja murtumispaine kirjataan. |
| --- | --- |

m)

Vääntötesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää tiettyä vääntömomenttia. Sitä varten säiliöön kohdistetaan tietty vääntömomentti eri suunnista. Sen jälkeen suoritetaan k alakohdassa tarkoitettu vuototesti ja a alakohdassa tarkoitettu murtotesti. Säiliön on täytettävä murto- ja vuototestin vaatimukset. Käytetty vääntömomentti, vuototestin tulos ja murtumispaine kirjataan.

| n) | Vetykaasulla tehtävä paineenvaihtelutesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää suuria paineenvaihteluja käytettäessä vetykaasua. Sitä varten säiliöön kohdistetaan tietty määrä painejaksoja vetykaasua käyttäen, minkä jälkeen tehdään k alakohdassa tarkoitettu vuototesti. Säiliö tarkastetaan vikojen, kuten väsymissäröjen tai staattisen varauksen purkautumisen varalta. Säiliön on täytettävä vuototestin vaatimukset. Vikoja, kuten väsymissäröjä tai staattisen varauksen purkautumista, ei saa esiintyä. |
| --- | --- |

n)

Vetykaasulla tehtävä paineenvaihtelutesti: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetysäiliö kestää suuria paineenvaihteluja käytettäessä vetykaasua. Sitä varten säiliöön kohdistetaan tietty määrä painejaksoja vetykaasua käyttäen, minkä jälkeen tehdään k alakohdassa tarkoitettu vuototesti. Säiliö tarkastetaan vikojen, kuten väsymissäröjen tai staattisen varauksen purkautumisen varalta. Säiliön on täytettävä vuototestin vaatimukset. Vikoja, kuten väsymissäröjä tai staattisen varauksen purkautumista, ei saa esiintyä.

---

LIITE V

Testausmenettelyt muille vety-komponenteille kuin paineistettua (kaasumaista) vetyä varten tarkoitetuille säiliöille

| | TESTITYYPPI |
| --- | --- |
| VETYKOMPONENTTI | Materiaalitestit | Korroosionkestävyystesti | Käyttökestävyystesti | Paineenvaihtelutesti | Sisäisen tiiviyden testi | Ulkoisen tiiviyden testi |
| Paineentasauslaitteet | | | | | | |
| Automaattiventtiilit | | | | | | |
| Käsikäyttöiset venttiilit | | | | | | |
| Takaiskuventtiilit | | | | | | |
| Paineentasausventtiilit | | | | | | |
| Lämmönvaihtimet | | | | | | |
| Täyttöliittimet tai täyttölaitteet | | | | | | |
| Paineensäätimet | | | | | | |
| Vetyjärjestelmäanturit | | | | | | |
| Joustavat polttoainejohdot | | | | | | |
| Liitokset | | | | | | |
| Vetysuodattimet | | | | | | |
| Irrotettavan varastointijärjestelmän liittimet | | | | | | |

TESTITYYPPI

VETYKOMPONENTTI

Materiaalitestit

Korroosionkestävyystesti

Käyttökestävyystesti

Paineenvaihtelutesti

Sisäisen tiiviyden testi

Ulkoisen tiiviyden testi

Paineentasauslaitteet

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Automaattiventtiilit

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Käsikäyttöiset venttiilit

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Takaiskuventtiilit

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Paineentasausventtiilit

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Lämmönvaihtimet

Image

Image

Image

Image

Täyttöliittimet tai täyttölaitteet

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Paineensäätimet

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Vetyjärjestelmäanturit

Image

Image

Image

Image

Image

Joustavat polttoainejohdot

Image

Image

Image

Image

Image

Liitokset

Image

Image

Image

Image

Image

Vetysuodattimet

Image

Image

Image

Image

Irrotettavan varastointijärjestelmän liittimet

Image

Image

Image

Image

Image

Jollei vetykomponentteja koskevista mahdollisista erityisvaatimuksista muuta johdu, muiden paineistettua (kaasumaista) vetyä varten tarkoitettujen vetykomponenttien kuin säiliöiden tyyppihyväksynnässä sovellettaviin testausmenettelyihin on sisällyttävä seuraavat:

1.   Materiaalitestit:

| 1.1 | Liitteessä III olevassa j alakohdassa tarkoitettu vety-yhteensopivuustesti. |
| --- | --- |

1.1

Liitteessä III olevassa j alakohdassa tarkoitettu vety-yhteensopivuustesti.

| 1.2 | Vanhentamistesti: Testin tarkoituksena on selvittää, kestääkö vetykomponentissa käytetty ei-metallinen materiaali vanhentamista. Testinäytteissä ei saa esiintyä näkyviä murtumia. |
| --- | --- |

1.2

Vanhentamistesti: Testin tarkoituksena on selvittää, kestääkö vetykomponentissa käytetty ei-metallinen materiaali vanhentamista. Testinäytteissä ei saa esiintyä näkyviä murtumia.

| 1.3 | Otsoniyhteensopivuustesti: Testin tarkoituksena on selvittää, soveltuuko vetykomponentin elastomeeriaines otsonialtistukseen. Testinäytteissä ei saa esiintyä näkyviä murtumia. |
| --- | --- |

1.3

Otsoniyhteensopivuustesti: Testin tarkoituksena on selvittää, soveltuuko vetykomponentin elastomeeriaines otsonialtistukseen. Testinäytteissä ei saa esiintyä näkyviä murtumia.

2.   Liitteessä III olevassa e alakohdassa tarkoitettu korroosionkestävyystesti.

3.   Liitteessä III olevassa c alakohdassa tarkoitettu käyttökestävyystesti.

4.   Liitteessä III olevassa i alakohdassa tarkoitettu paineenvaihtelutesti. Vetykomponenteissa ei saa olla näkyviä merkkejä muodonmuutoksesta eikä aineen puristumisesta ulos, ja niiden on täytettävä sisäisen ja ulkoisen tiiviyden testien vaatimukset.

5.   Sisäisen tiiviyden testi: Testin tarkoituksena on osoittaa, että vetykomponentit ovat sisäisesti tiiviitä. Sitä varten vetykomponentit paineistetaan eri lämpötiloissa ja tarkastetaan vuotojen varalta. Vetykomponenttiin ei saa muodostua kuplia, eikä se saa vuotaa sisäisesti tiettyä arvoa nopeammin.

6.   Liitteessä III olevassa b alakohdassa tarkoitettu ulkoisen tiiviyden testi.

---

LIITE VI

Vetykomponenttien ja -järjestelmien asentamiseen sovellettavat vaatimukset

1.   Vetyjärjestelmä on asennettava siten, että se on suojattu vaurioitumiselta.

Se olisi eristettävä ajoneuvossa olevista lämmönlähteistä.

2.   Vetysäiliön saa poistaa pelkästään korvattavaksi toisella vetysäiliöllä täyttöä tai huoltoa varten.

Jos ajoneuvossa on polttomoottori, säiliötä ei saa asentaa ajoneuvon moottoritilaan.

Säiliö on suojattava asianmukaisesti kaikenlaiselta korroosiolta.

3.   On ryhdyttävä toimenpiteisiin, joilla estetään väärän polttoaineen tankkaaminen ajoneuvoon ja vetyvuodot uudelleentäytön aikana ja varmistetaan, että irrotettava vedynvarastointijärjestelmä irrotetaan turvallisesti.

4.   Täyttöliitäntä tai täyttölaite on suojattava virheelliseltä sovitukselta sekä lialta ja vedeltä. Täyttöliitäntään tai täyttölaitteeseen on asennettava takaiskuventtiili tai vastaavalla tavalla toimiva venttiili. Jos täyttöliitäntää ei asenneta suoraan säiliöön, uudelleentäyttöjohto on suojattava takaiskuventtiilillä tai vastaavalla tavalla toimivalla venttiilillä, joka asennetaan suoraan säiliöön tai sen sisäpuolelle.

5.   Vetysäiliö on asennettava ja kiinnitettävä siten, että määritellyt kiihtyvyydet voidaan vaimentaa turvallisuuteen liittyviä osia vahingoittamatta, kun vetysäiliö on täynnä.

6.   Vetypolttoaineen syöttöjohdot on suojattava automaattisella sulkuventtiilillä, joka asennetaan suoraan säiliöön tai sen sisäpuolelle. Venttiilien on sulkeuduttava, jos vetyjärjestelmässä oleva toimintahäiriö taikka jokin muu vedyn vuotamiseen johtava tapahtuma niin vaatii. Kun käyttövoimajärjestelmä kytketään pois päältä, polttoaineen syötön säiliöstä käyttövoimajärjestelmään on keskeydyttävä ja pysyttävä keskeytyksissä, kunnes järjestelmää ryhdytään käyttämään.

7.   Onnettomuustapauksessa suoraan säiliöön tai sen sisäpuolelle asennettu automaattinen sulkuventtiili keskeyttää kaasun virtauksen säiliöstä.

8.   Mikään vetykomponentti siitä osan muodostavat suojamateriaalit mukaan luettuina ei saa ulottua ajoneuvon tai suojarakenteen ulkopuolelle. Vaatimusta ei sovelleta, jos vetykomponentti on asianmukaisesti suojattu eikä mikään sen osa sijaitse suojarakenteen ulkopuolella.

9.   Vetyjärjestelmä on asennettava siten, että se on siinä määrin kuin on kohtuudella mahdollista suojattu vahingoittumiselta, jonka voivat aiheuttaa muiden muassa ajoneuvon liikkuvat osat, iskut tai hiekka taikka ajoneuvon lastaaminen tai lastin purkaminen tai taakkojen siirtyminen.

10.   Mitään vetykomponenttia ei saa sijoittaa polttomoottorin pakoputken tai muun lämmönlähteen lähelle, ellei kyseinen komponentti ole riittävällä tavalla suojattu kuumuudelta.

11.   Matkustamon tuuletus- tai lämmitysjärjestelmä sekä paikat, johon vetyä voi vuotaa tai kerääntyä, on suunniteltava niin, ettei vetyä pääse ajoneuvoon.

12.   Onnettomuuksien varalta on siinä määrin kuin kohtuudella mahdollista varmistettava, että paineentasauslaite ja siihen liittyvä tuuletusjärjestelmä pysyvät toimintakunnossa. Paineentasauslaitteen tuuletusjärjestelmä on asianmukaisesti suojattava lialta ja vedeltä.

13.   Ajoneuvon matkustamon on oltava erillään vetyjärjestelmästä, jotta vältetään vedyn kerääntyminen. On varmistettava, ettei säiliöstä tai sen lisävarusteista mahdollisesti vuotava polttoaine kulkeudu ajoneuvon matkustamoon.

14.   Vetykomponentit, joista vetyä voi päästä vuotamaan matkustamoon tai tavaratilaan tai muuhun tuulettamattomaan osastoon, on suojattava kaasunpitävään koteloon tai vastaavalla täytäntöönpanotoimenpiteissä täsmennetyllä tavalla.

15.   Sähkökäyttöiset vetyä sisältävät laitteet on eristettävä niin, ettei vetyä sisältävien osien läpi pääse johtumaan virtaa, jotta estetään kipinöinti murtumisen yhteydessä.

Vetyjärjestelmän metalliosat on yhdistettävä ajoneuvon maadoitukseen.

16.   Ajoneuvon vetykäyttöisyydestä ja nestemäisen tai paineistetun (kaasumaisen) vedyn käytöstä voidaan ilmoittaa pelastuspalveluille erityisin merkinnöin tai muulla tunnistamistavalla.

---

LIITE VII

Direktiivin 2007/46/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 2007/46/EY seuraavasti:

1.   Lisätään liitteessä IV olevaan I osaan uusi taulukkorivi seuraavasti:

| Kohta | Kohde | Säädöksen numero | Virallisen lehden viite | Sovellettavuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| ”62. | Vetyjärjestelmä | Asetus (EY) N:o 79/2009/EY | L 35, 4.2.2009, s. 32 | X | X | X | X | X | X” | | | | |

Kohta

Kohde

Säädöksen numero

Virallisen lehden viite

Sovellettavuus

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

”62.

Vetyjärjestelmä

Asetus (EY) N:o 79/2009/EY

L 35, 4.2.2009, s. 32

X

X

X

X

X

X”

2.   Lisätään liitteessä IV olevan I osan lisäykseen uusi taulukkorivi seuraavasti:

| | Kohde | Säädöksen numero | Virallisen lehden viite | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”62 | Vetyjärjestelmä | Asetus (EY) N:o 79/2009/EY | L 35, 4.2.2009, s. 32 | X” |

Kohde

Säädöksen numero

Virallisen lehden viite

M1

”62

Vetyjärjestelmä

Asetus (EY) N:o 79/2009/EY

L 35, 4.2.2009, s. 32

X”

3.   Lisätään liitteessä VI olevaan lisäykseen uusi taulukkorivi seuraavasti:

| | Kohde | Säädöksen numero | Viimeisin muutos | Sovellettavissa variantteihin |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”62. | Vetyjärjestelmä | Asetus (EY) N:o 79/2009/EY” | | |

Kohde

Säädöksen numero

Viimeisin muutos

Sovellettavissa variantteihin

”62.

Vetyjärjestelmä

Asetus (EY) N:o 79/2009/EY”

4.   Lisätään liitteessä XI olevaan lisäykseen 1 uusi taulukkorivi seuraavasti:

| Kohta | Kohde | Säädöksen numero | M1 ≤ 2 500 (1) kg | M1 > 2 500 (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”62 | Vetyjärjestelmä | Asetus (EY) N:o 79/2009/EY | Q | G + Q | G + Q | G + Q” |

Kohta

Kohde

Säädöksen numero

M1 ≤ 2 500 (1) kg

M1 > 2 500 (1) kg

M2

M3

”62

Vetyjärjestelmä

Asetus (EY) N:o 79/2009/EY

Q

G + Q

G + Q

G + Q”

5.   Lisätään liitteessä XI olevaan lisäykseen 2 uusi taulukkorivi seuraavasti:

| Kohta | Kohde | Säädöksen numero | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”62 | Vetyjärjestelmä | Asetus (EY) N:o 79/2009/EY | A | A | A | A | A | A” | | | | |

Kohta

Kohde

Säädöksen numero

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

”62

Vetyjärjestelmä

Asetus (EY) N:o 79/2009/EY

A

A

A

A

A

A”

6.   Lisätään liitteessä XI olevaan lisäykseen 3 uusi taulukkorivi seuraavasti:

| Kohta | Kohde | Säädöksen numero | M1 |
| --- | --- | --- | --- |
| ”62 | Vetyjärjestelmä | Asetus (EY) N:o 79/2009/EY | X” |

Kohta

Kohde

Säädöksen numero

M1

”62

Vetyjärjestelmä

Asetus (EY) N:o 79/2009/EY

X”

7.   Lisätään liitteessä XI olevaan lisäykseen 4 uusi taulukkorivi seuraavasti:

| Kohta | Kohde | Säädöksen numero | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ”62 | Vetyjärjestelmä | Asetus (EY) N:o 79/2009/EY | Q | Q | Q | Q | Q” | | | | |

Kohta

Kohde

Säädöksen numero

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

”62

Vetyjärjestelmä

Asetus (EY) N:o 79/2009/EY

Q

Q

Q

Q

Q”

8.   Lisätään liitteessä XI olevaan lisäykseen 5 uusi taulukkorivi seuraavasti:

| Kohta | Kohde | Säädöksen numero | N3-luokan ajoneuvonosturit |
| --- | --- | --- | --- |
| ”62 | Vetyjärjestelmä | Asetus (EY) N:o 79/2009/EY | X” |

Kohta

Kohde

Säädöksen numero

N3-luokan ajoneuvonosturit

”62

Vetyjärjestelmä

Asetus (EY) N:o 79/2009/EY

X”

---

| 4.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/47 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/47

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 80/2009,

annettu 14 päivänä tammikuuta 2009,

tietokonepohjaisia paikanvarausjärjestelmiä koskevista käytännesäännöistä ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2299/89 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan ja 80 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

ottavat huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnon (2),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien käyttöä koskevista käyttäytymissäännöistä 24 päivänä heinäkuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2299/89 (4) on merkittävästi edistänyt oikeudenmukaisten ja tasapuolisten ehtojen varmistamista lentoliikenteen harjoittajille tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien, jäljempänä ’TPJ’, käytössä ja suojannut siten kuluttajien etuja. |
| --- | --- |

(1)

Tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien käyttöä koskevista käyttäytymissäännöistä 24 päivänä heinäkuuta 1989 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2299/89 (4) on merkittävästi edistänyt oikeudenmukaisten ja tasapuolisten ehtojen varmistamista lentoliikenteen harjoittajille tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien, jäljempänä ’TPJ’, käytössä ja suojannut siten kuluttajien etuja.

| (2) | Huomattava osa lentoliikenteen paikanvarauksista tehdään yhä TPJ:ien avulla. |
| --- | --- |

(2)

Huomattava osa lentoliikenteen paikanvarauksista tehdään yhä TPJ:ien avulla.

| (3) | Teknologian ja markkinoiden kehittymisen ansiosta oikeudellista kehystä voidaan yksinkertaistaa merkittävästi antamalla järjestelmätoimittajille ja lentoliikenteen harjoittajille enemmän liikkumavaraa neuvotella varausmaksuista ja kuljetusmaksutiedoista. Tämän ansiosta ne voisivat sopeutua joustavasti matkatoimistojen ja kuluttajien tarpeisiin ja vaatimuksiin ja jakaa liikennetuotteitaan tehokkaammin. |
| --- | --- |

(3)

Teknologian ja markkinoiden kehittymisen ansiosta oikeudellista kehystä voidaan yksinkertaistaa merkittävästi antamalla järjestelmätoimittajille ja lentoliikenteen harjoittajille enemmän liikkumavaraa neuvotella varausmaksuista ja kuljetusmaksutiedoista. Tämän ansiosta ne voisivat sopeutua joustavasti matkatoimistojen ja kuluttajien tarpeisiin ja vaatimuksiin ja jakaa liikennetuotteitaan tehokkaammin.

| (4) | Nykyisessä markkinaympäristössä on kuitenkin tarpeen säilyttää tiettyjä säännöksiä, jotka koskevat liikennetuotteita sisältäviä TPJ:iä, jotta voidaan estää kilpailulliset väärinkäytökset ja varmistaa puolueettomien tietojen antaminen kuluttajille. |
| --- | --- |

(4)

Nykyisessä markkinaympäristössä on kuitenkin tarpeen säilyttää tiettyjä säännöksiä, jotka koskevat liikennetuotteita sisältäviä TPJ:iä, jotta voidaan estää kilpailulliset väärinkäytökset ja varmistaa puolueettomien tietojen antaminen kuluttajille.

| (5) | Jos emoliikenteenharjoittajat kieltäytyvät antamasta samoja tietoja reiteistä ja aikatauluista, kuljetusmaksuista ja vapaista paikoista muihin järjestelmiin kuin omiinsa ja kieltäytyvät hyväksymästä muiden järjestelmien tekemiä varauksia, tämä voi vakavasti vääristää TPJ:ien välistä kilpailua. |
| --- | --- |

(5)

Jos emoliikenteenharjoittajat kieltäytyvät antamasta samoja tietoja reiteistä ja aikatauluista, kuljetusmaksuista ja vapaista paikoista muihin järjestelmiin kuin omiinsa ja kieltäytyvät hyväksymästä muiden järjestelmien tekemiä varauksia, tämä voi vakavasti vääristää TPJ:ien välistä kilpailua.

| (6) | On tarpeen ylläpitää tehokasta kilpailua osallistuvien liikenteenharjoittajien ja emoliikenteenharjoittajien välillä ja varmistaa, että lentoliikenteen harjoittajiin sovelletaan syrjimättömyyden periaatetta riippumatta siitä, osallistuvatko ne TPJ:ään. |
| --- | --- |

(6)

On tarpeen ylläpitää tehokasta kilpailua osallistuvien liikenteenharjoittajien ja emoliikenteenharjoittajien välillä ja varmistaa, että lentoliikenteen harjoittajiin sovelletaan syrjimättömyyden periaatetta riippumatta siitä, osallistuvatko ne TPJ:ään.

| (7) | Emoliikenteenharjoittajiin olisi markkinoiden avoimien ja vertailukelpoisten kilpailuedellytysten varmistamiseksi sovellettava erityissääntöjä. |
| --- | --- |

(7)

Emoliikenteenharjoittajiin olisi markkinoiden avoimien ja vertailukelpoisten kilpailuedellytysten varmistamiseksi sovellettava erityissääntöjä.

| (8) | Järjestelmätoimittajien olisi pidettävä TPJ:t selvästi erillään lentoyhtiöiden sisäisistä tai muista varausjärjestelmistä ja pidätyttävä varaamasta jakelutoimintoja emoliikenteenharjoittajilleen, jotta emoliikenteenharjoittajalla ei olisi etuoikeutettua pääsyä TPJ:ään. |
| --- | --- |

(8)

Järjestelmätoimittajien olisi pidettävä TPJ:t selvästi erillään lentoyhtiöiden sisäisistä tai muista varausjärjestelmistä ja pidätyttävä varaamasta jakelutoimintoja emoliikenteenharjoittajilleen, jotta emoliikenteenharjoittajalla ei olisi etuoikeutettua pääsyä TPJ:ään.

| (9) | Kuluttajien etujen suojaamiseksi on tarpeen varmistaa, että TPJ:n käyttäjille esitetään puolueeton näyttö ja kaikista osallistuvista liikenteenharjoittajista on saatavissa tietoja samalla tavoin, jotta tiettyä osallistuvaa liikenteenharjoittajaa ei suosittaisi toisten kustannuksella. |
| --- | --- |

(9)

Kuluttajien etujen suojaamiseksi on tarpeen varmistaa, että TPJ:n käyttäjille esitetään puolueeton näyttö ja kaikista osallistuvista liikenteenharjoittajista on saatavissa tietoja samalla tavoin, jotta tiettyä osallistuvaa liikenteenharjoittajaa ei suosittaisi toisten kustannuksella.

| (10) | Puolueettoman näytön käyttäminen lisää osallistuvien liikenteenharjoittajien tarjoamia liikennetuotteita ja -palveluja koskevaa avoimuutta ja vahvistaa kuluttajien luottamusta. |
| --- | --- |

(10)

Puolueettoman näytön käyttäminen lisää osallistuvien liikenteenharjoittajien tarjoamia liikennetuotteita ja -palveluja koskevaa avoimuutta ja vahvistaa kuluttajien luottamusta.

| (11) | Järjestelmätoimittajien olisi varmistettava, että TPJ:n markkinointitiedot ovat kaikkien osallistuvien liikenteenharjoittajien saatavilla syrjimättömällä tavalla, eikä liikennepalvelujen tarjoajilla tulisi olla mahdollisuutta vaikuttaa epäasianmukaisesti tällaisten tietojen avulla matkatoimiston valintaan tai kuluttajan valintaan. |
| --- | --- |

(11)

Järjestelmätoimittajien olisi varmistettava, että TPJ:n markkinointitiedot ovat kaikkien osallistuvien liikenteenharjoittajien saatavilla syrjimättömällä tavalla, eikä liikennepalvelujen tarjoajilla tulisi olla mahdollisuutta vaikuttaa epäasianmukaisesti tällaisten tietojen avulla matkatoimiston valintaan tai kuluttajan valintaan.

| (12) | Tilaajien ja järjestelmätoimittajan välisissä markkinointitietonauhoja (”MIDT-nauhat”) koskevissa sopimuksissa voidaan määrätä myös tilaajien hyväksi sovellettavasta korvausjärjestelmästä. |
| --- | --- |

(12)

Tilaajien ja järjestelmätoimittajan välisissä markkinointitietonauhoja (”MIDT-nauhat”) koskevissa sopimuksissa voidaan määrätä myös tilaajien hyväksi sovellettavasta korvausjärjestelmästä.

| (13) | Olisi helpotettava rautatieliikennepalveluja ja yhdistettyjä rautatie- ja lentoliikennepalveluja koskevien tietojen esittämistä TPJ:ien näytöillä. |
| --- | --- |

(13)

Olisi helpotettava rautatieliikennepalveluja ja yhdistettyjä rautatie- ja lentoliikennepalveluja koskevien tietojen esittämistä TPJ:ien näytöillä.

| (14) | Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä 24 päivänä syyskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 (uudelleen laadittu) (5) mukaan lentoliikenteen harjoittajien on julkaistava hintansa siten, että ne sisältävät kaikki pakolliset ja ennakoitavat sovellettavat verot, maksut, lisämaksut ja palvelumaksut. TPJ-näytöillä olisi annettava tiedot samoihin hintaluokkiin sisältyvistä hinnoista sen varmistamiseksi, että matkatoimistot voivat antaa nämä tiedot asiakkailleen. |
| --- | --- |

(14)

Lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä 24 päivänä syyskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 (uudelleen laadittu) (5) mukaan lentoliikenteen harjoittajien on julkaistava hintansa siten, että ne sisältävät kaikki pakolliset ja ennakoitavat sovellettavat verot, maksut, lisämaksut ja palvelumaksut. TPJ-näytöillä olisi annettava tiedot samoihin hintaluokkiin sisältyvistä hinnoista sen varmistamiseksi, että matkatoimistot voivat antaa nämä tiedot asiakkailleen.

| (15) | Lentoliikennetuotteisiin liittyviä linja-autopalveluja tai lentoliikenteen ohella tarjottavia rautatieliikennetuotteita koskevat tiedot olisi tulevaisuudessa esitettävä TPJ:n pääasiallisella näytöllä. |
| --- | --- |

(15)

Lentoliikennetuotteisiin liittyviä linja-autopalveluja tai lentoliikenteen ohella tarjottavia rautatieliikennetuotteita koskevat tiedot olisi tulevaisuudessa esitettävä TPJ:n pääasiallisella näytöllä.

| (16) | TPJ:iä olisi tulevaisuudessa kannustettava toimittamaan helposti ymmärrettävää tietoa lennon hiilidioksidipäästöistä ja polttoainekulutuksesta. Tämä voitaisiin näyttää keskimääräisenä polttoainekulutustietona litroina henkilöä ja sataa kilometriä kohden sekä keskimääräisinä hiilidioksidipäästöinä grammoina henkilöä ja kilometriä kohden, ja sitä voitaisiin verrata alle viiden tunnin matkoilla parhaan vaihtoehtoisen juna-/linja-autoyhteyden tietoihin. |
| --- | --- |

(16)

TPJ:iä olisi tulevaisuudessa kannustettava toimittamaan helposti ymmärrettävää tietoa lennon hiilidioksidipäästöistä ja polttoainekulutuksesta. Tämä voitaisiin näyttää keskimääräisenä polttoainekulutustietona litroina henkilöä ja sataa kilometriä kohden sekä keskimääräisinä hiilidioksidipäästöinä grammoina henkilöä ja kilometriä kohden, ja sitä voitaisiin verrata alle viiden tunnin matkoilla parhaan vaihtoehtoisen juna-/linja-autoyhteyden tietoihin.

| (17) | Yhteisöstä ja kolmansista maista olevia lentoliikenteen harjoittajia olisi kohdeltava yhdenvertaisesti TPJ-palvelujen osalta. |
| --- | --- |

(17)

Yhteisöstä ja kolmansista maista olevia lentoliikenteen harjoittajia olisi kohdeltava yhdenvertaisesti TPJ-palvelujen osalta.

| (18) | Komissiolla tulisi olla asianmukainen täytäntöönpanovalta tämän asetuksen moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi, mukaan luettuna mahdollisuus tutkia rikkomistapauksia omasta aloitteestaan tai kantelun perusteella sekä mahdollisuus määrätä kyseiset yritykset lopettamaan säännösten rikkominen ja määrätä sakkoja. |
| --- | --- |

(18)

Komissiolla tulisi olla asianmukainen täytäntöönpanovalta tämän asetuksen moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi, mukaan luettuna mahdollisuus tutkia rikkomistapauksia omasta aloitteestaan tai kantelun perusteella sekä mahdollisuus määrätä kyseiset yritykset lopettamaan säännösten rikkominen ja määrätä sakkoja.

| (19) | Komission olisi säännöllisesti seurattava tämän asetuksen soveltamista ja erityisesti sitä, miten tehokkaasti sillä estetään kilpailunvastaiset ja syrjivät käytännöt TPJ:ien kautta tapahtuvan matkustuspalvelujen jakelun markkinoilla, erityisesti kun kyseessä ovat liikenteenharjoittajat, joilla on läheisiä yhteyksiä järjestelmätoimittajiin. |
| --- | --- |

(19)

Komission olisi säännöllisesti seurattava tämän asetuksen soveltamista ja erityisesti sitä, miten tehokkaasti sillä estetään kilpailunvastaiset ja syrjivät käytännöt TPJ:ien kautta tapahtuvan matkustuspalvelujen jakelun markkinoilla, erityisesti kun kyseessä ovat liikenteenharjoittajat, joilla on läheisiä yhteyksiä järjestelmätoimittajiin.

| (20) | Tämä asetus ei rajoita perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamista. Tällä asetuksella täydennetään yleisiä kilpailusääntöjä, joita sovelletaan edelleen täysimääräisesti kilpailuun liittyviin väärinkäytöksiin kuten kartellilainsäädännön rikkomiseen tai määräävän aseman väärinkäyttöön. |
| --- | --- |

(20)

Tämä asetus ei rajoita perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan soveltamista. Tällä asetuksella täydennetään yleisiä kilpailusääntöjä, joita sovelletaan edelleen täysimääräisesti kilpailuun liittyviin väärinkäytöksiin kuten kartellilainsäädännön rikkomiseen tai määräävän aseman väärinkäyttöön.

| (21) | Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä säädetään yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (6). Tämän asetuksen säännöksillä täsmennetään ja täydennetään direktiiviä 95/46/EY TPJ:n toimintojen osalta. |
| --- | --- |

(21)

Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä säädetään yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (6). Tämän asetuksen säännöksillä täsmennetään ja täydennetään direktiiviä 95/46/EY TPJ:n toimintojen osalta.

| (22) | Asetus (ETY) N:o 2299/89 olisi kumottava, |
| --- | --- |

(22)

Asetus (ETY) N:o 2299/89 olisi kumottava,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 JAKSO

JOHDANTOSÄÄNNÖKSET

1 artikla

Kohde ja soveltamisala

Tätä asetusta sovelletaan kaikkiin niihin tietokonepohjaisiin paikanvarausjärjestelmiin (’TPJ’), jotka sisältävät lentoliikennetuotteita ja joita tarjotaan käytettäviksi tai käytetään yhteisössä.

Tätä asetusta sovelletaan myös rautatieliikennetuotteisiin, jotka on lentoliikennetuotteiden ohella otettu mukaan TPJ:n pääasialliseen näyttöön, kun niitä tarjotaan käytettäväksi tai käytetään yhteisössä.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’liikennetuotteella’ matkustajan kuljettamista kahden lentoaseman tai rautatieaseman välillä; |
| --- | --- |

1)

’liikennetuotteella’ matkustajan kuljettamista kahden lentoaseman tai rautatieaseman välillä;

| 2) | ”säännöllisellä lentoliikenteellä” lentojen sarjaa, jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet:






  a) | jokaiselle lennolle on saatavissa paikkoja ja/tai rahdin ja/tai postin kuljettamiseen tarvittavaa kapasiteettia, jotka ovat yleisön ostettavissa (joko suoraan lentoliikenteen harjoittajalta tai sen valtuutetuilta edustajilta); |
| --- | --- | --- |

2)

”säännöllisellä lentoliikenteellä” lentojen sarjaa, jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet:

a)

jokaiselle lennolle on saatavissa paikkoja ja/tai rahdin ja/tai postin kuljettamiseen tarvittavaa kapasiteettia, jotka ovat yleisön ostettavissa (joko suoraan lentoliikenteen harjoittajalta tai sen valtuutetuilta edustajilta);

| b) | lento palvelee liikennettä samojen kahden tai useamman lentoaseman välillä joko:






  — | julkistetun aikataulun mukaisesti tai |
| --- | --- | --- |

b)

lento palvelee liikennettä samojen kahden tai useamman lentoaseman välillä joko:

—

julkistetun aikataulun mukaisesti tai

| — | niin säännöllisesti tai toistuvasti, että se on osa ilmeisen järjestelmällistä sarjaa; |
| --- | --- |

—

niin säännöllisesti tai toistuvasti, että se on osa ilmeisen järjestelmällistä sarjaa;

| 3) | ’kuljetusmaksuilla’ hintoja, jotka matkustajat maksavat lentoliikenteen harjoittajille, rautatieliikenteen harjoittajille, niiden edustajille tai muille lipunmyyjille kyseisten matkustajien kuljettamisesta liikenteessä, sekä näiden hintojen soveltamisehtoja, mukaan luettuina edustajapalvelujen ja muiden lisäpalvelujen palkkiot ja ehdot; |
| --- | --- |

3)

’kuljetusmaksuilla’ hintoja, jotka matkustajat maksavat lentoliikenteen harjoittajille, rautatieliikenteen harjoittajille, niiden edustajille tai muille lipunmyyjille kyseisten matkustajien kuljettamisesta liikenteessä, sekä näiden hintojen soveltamisehtoja, mukaan luettuina edustajapalvelujen ja muiden lisäpalvelujen palkkiot ja ehdot;

| 4) | ’tietokonepohjaisella paikanvarausjärjestelmällä’ tai ’TPJ:llä’ tietokonepohjaista järjestelmää, jossa on tietoja muun muassa useamman kuin yhden lentoliikenteen harjoittajan reiteistä ja aikatauluista, vapaista paikoista ja kuljetusmaksuista ja paikanvaraus- tai lipunkirjoitustoiminnot tai ilman tällaisia toimintoja, sikäli kuin tilaajat voivat käyttää joitakin tai kaikkia näistä palveluista; |
| --- | --- |

4)

’tietokonepohjaisella paikanvarausjärjestelmällä’ tai ’TPJ:llä’ tietokonepohjaista järjestelmää, jossa on tietoja muun muassa useamman kuin yhden lentoliikenteen harjoittajan reiteistä ja aikatauluista, vapaista paikoista ja kuljetusmaksuista ja paikanvaraus- tai lipunkirjoitustoiminnot tai ilman tällaisia toimintoja, sikäli kuin tilaajat voivat käyttää joitakin tai kaikkia näistä palveluista;

| 5) | ’järjestelmätoimittajalla’ TPJ:n käyttämisestä tai markkinoille saattamisesta vastaavaa yhtiötä ja sen tytäryhtiöitä; |
| --- | --- |

5)

’järjestelmätoimittajalla’ TPJ:n käyttämisestä tai markkinoille saattamisesta vastaavaa yhtiötä ja sen tytäryhtiöitä;

| 6) | ’jakelutoiminnoilla’ järjestelmätoimittajan tarjoamia toimintoja, joiden avulla voidaan antaa tietoja lentoliikenteen harjoittajien ja rautatieliikenteen harjoittajien reiteistä ja aikatauluista, vapaista paikoista, kuljetusmaksuista ja liitännäispalveluista, tehdä paikanvarauksia ja/tai kirjoittaa lippuja sekä huolehtia liitännäispalveluista; |
| --- | --- |

6)

’jakelutoiminnoilla’ järjestelmätoimittajan tarjoamia toimintoja, joiden avulla voidaan antaa tietoja lentoliikenteen harjoittajien ja rautatieliikenteen harjoittajien reiteistä ja aikatauluista, vapaista paikoista, kuljetusmaksuista ja liitännäispalveluista, tehdä paikanvarauksia ja/tai kirjoittaa lippuja sekä huolehtia liitännäispalveluista;

| 7) | ’emoliikenteenharjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa tai rautatieliikenteen harjoittajaa, joka suoraan tai välillisesti joko yksin tai yhdessä muiden kanssa käyttää järjestelmätoimittajan yrityksessä määräysvaltaa tai jolla on siinä sijoitusosuus, jonka perusteella liikenteenharjoittajalla on oikeuksia tai edustus järjestelmätoimittajan johtokunnassa, hallintoneuvostossa tai muussa hallintoelimessä, sekä sellaista lentoliikenteen harjoittajaa tai rautatieliikenteen harjoittajaa, jossa se käyttää määräysvaltaa; |
| --- | --- |

7)

’emoliikenteenharjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa tai rautatieliikenteen harjoittajaa, joka suoraan tai välillisesti joko yksin tai yhdessä muiden kanssa käyttää järjestelmätoimittajan yrityksessä määräysvaltaa tai jolla on siinä sijoitusosuus, jonka perusteella liikenteenharjoittajalla on oikeuksia tai edustus järjestelmätoimittajan johtokunnassa, hallintoneuvostossa tai muussa hallintoelimessä, sekä sellaista lentoliikenteen harjoittajaa tai rautatieliikenteen harjoittajaa, jossa se käyttää määräysvaltaa;

| 8) | ’sijoitusosuudella sekä oikeuksilla tai edustuksella järjestelmätoimittajan johtokunnassa, hallintoneuvostossa tai muussa hallintoelimessä’ sijoitusta, johon liittyy oikeudet tai edustus järjestelmätoimittajan johtokunnassa, hallintoneuvostossa tai muussa hallintoelimessä ja jolla annetaan mahdollisuus käyttää yksin tai yhdessä muiden kanssa ratkaisuvaltaa järjestelmätoimittajan liiketoimien hoitamisessa; |
| --- | --- |

8)

’sijoitusosuudella sekä oikeuksilla tai edustuksella järjestelmätoimittajan johtokunnassa, hallintoneuvostossa tai muussa hallintoelimessä’ sijoitusta, johon liittyy oikeudet tai edustus järjestelmätoimittajan johtokunnassa, hallintoneuvostossa tai muussa hallintoelimessä ja jolla annetaan mahdollisuus käyttää yksin tai yhdessä muiden kanssa ratkaisuvaltaa järjestelmätoimittajan liiketoimien hoitamisessa;

| 9) | ’määräysvallalla’ suhdetta, joka perustuu oikeuksiin, sopimuksiin tai muihin keinoihin, joilla erikseen tai yhdistelmänä ja ottaen huomioon tosiasialliset ja lainsäädännölliset näkökohdat annetaan mahdollisuus käyttää ratkaisuvaltaa yrityksessä, erityisesti:






  a) | antamalla omistusoikeus tai käyttöoikeus yrityksen kaikkiin tai joihinkin varoihin; |
| --- | --- | --- |

9)

’määräysvallalla’ suhdetta, joka perustuu oikeuksiin, sopimuksiin tai muihin keinoihin, joilla erikseen tai yhdistelmänä ja ottaen huomioon tosiasialliset ja lainsäädännölliset näkökohdat annetaan mahdollisuus käyttää ratkaisuvaltaa yrityksessä, erityisesti:

a)

antamalla omistusoikeus tai käyttöoikeus yrityksen kaikkiin tai joihinkin varoihin;

| b) | oikeuksin tai sopimuksin, joiden nojalla saadaan ratkaisuvalta yrityksen toimielinten kokoonpanoon, äänestyksiin tai päätöksiin; |
| --- | --- |

b)

oikeuksin tai sopimuksin, joiden nojalla saadaan ratkaisuvalta yrityksen toimielinten kokoonpanoon, äänestyksiin tai päätöksiin;

| 10) | ’osallistuvalla liikenteenharjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa tai rautatieliikenteen harjoittajaa, jolla on järjestelmätoimittajan kanssa sopimus liikennetuotteiden jakelusta TPJ:n kautta; |
| --- | --- |

10)

’osallistuvalla liikenteenharjoittajalla’ lentoliikenteen harjoittajaa tai rautatieliikenteen harjoittajaa, jolla on järjestelmätoimittajan kanssa sopimus liikennetuotteiden jakelusta TPJ:n kautta;

| 11) | ’tilaajalla’ sellaista muuta henkilöä tai yritystä kuin osallistuvaa liikenteenharjoittajaa, joka käyttää TPJ:ää järjestelmätoimittajan kanssa tekemänsä sopimuksen nojalla tehdäkseen lentoliikennetuotteita ja niihin liittyviä tuotteita koskevia varauksia asiakkaan puolesta; |
| --- | --- |

11)

’tilaajalla’ sellaista muuta henkilöä tai yritystä kuin osallistuvaa liikenteenharjoittajaa, joka käyttää TPJ:ää järjestelmätoimittajan kanssa tekemänsä sopimuksen nojalla tehdäkseen lentoliikennetuotteita ja niihin liittyviä tuotteita koskevia varauksia asiakkaan puolesta;

| 12) | ’pääasiallisella näytöllä’ täydellistä ja puolueetonta kaupunkiparien välillä tiettynä ajanjaksona harjoitettavaa liikennettä koskevaa näyttöä; |
| --- | --- |

12)

’pääasiallisella näytöllä’ täydellistä ja puolueetonta kaupunkiparien välillä tiettynä ajanjaksona harjoitettavaa liikennettä koskevaa näyttöä;

| 13) | ’lipulla’ voimassa olevaa kuljetukseen oikeuttavaa asiakirjaa tai vastaavaa muulle kuin paperille laadittua asiakirjaa, jonka lentoliikenteen harjoittaja, rautatieliikenteen harjoittaja tai sen valtuuttama edustaja on antanut tai hyväksynyt; |
| --- | --- |

13)

’lipulla’ voimassa olevaa kuljetukseen oikeuttavaa asiakirjaa tai vastaavaa muulle kuin paperille laadittua asiakirjaa, jonka lentoliikenteen harjoittaja, rautatieliikenteen harjoittaja tai sen valtuuttama edustaja on antanut tai hyväksynyt;

| 14) | ’yhdistetyllä tuotteella’ ennalta valmisteltua liikennepalvelujen ja muiden, liikenteeseen kuulumattomien oheispalvelujen yhdistelmää, jota tarjotaan yhteishintaan; |
| --- | --- |

14)

’yhdistetyllä tuotteella’ ennalta valmisteltua liikennepalvelujen ja muiden, liikenteeseen kuulumattomien oheispalvelujen yhdistelmää, jota tarjotaan yhteishintaan;

| 15) | ’varausmaksulla’ hintaa, jonka lentoliikenteen harjoittajat suorittavat järjestelmätoimittajille TPJ:ien avulla tarjottavista palveluista. |
| --- | --- |

15)

’varausmaksulla’ hintaa, jonka lentoliikenteen harjoittajat suorittavat järjestelmätoimittajille TPJ:ien avulla tarjottavista palveluista.

JAKSO 2

JÄRJESTELMÄTOIMITTAJIA KOSKEVAT KÄYTÄNNESÄÄNNÖT

3 artikla

Suhteet liikenteenharjoittajiin

1.   Järjestelmätoimittaja ei saa:

| a) | liittää osallistuvan liikenteenharjoittajan kanssa tekemäänsä sopimukseen kohtuuttomia ja/tai perusteettomia ehtoja tai vaatia sellaisten lisäehtojen hyväksymistä, jotka luonteensa vuoksi tai kauppatavan mukaan eivät liity sen TPJ:ään osallistumiseen; |
| --- | --- |

a)

liittää osallistuvan liikenteenharjoittajan kanssa tekemäänsä sopimukseen kohtuuttomia ja/tai perusteettomia ehtoja tai vaatia sellaisten lisäehtojen hyväksymistä, jotka luonteensa vuoksi tai kauppatavan mukaan eivät liity sen TPJ:ään osallistumiseen;

| b) | asettaa TPJ:äänsä osallistumisen ehdoksi, että osallistuva liikenteenharjoittaja ei saa samanaikaisesti osallistua toiseen järjestelmään tai että osallistuva liikenteenharjoittaja ei saa vapaasti käyttää vaihtoehtoisia varausjärjestelmiä, esimerkiksi omaa internetvarausjärjestelmäänsä tai puhelinpalvelukeskuksia. |
| --- | --- |

b)

asettaa TPJ:äänsä osallistumisen ehdoksi, että osallistuva liikenteenharjoittaja ei saa samanaikaisesti osallistua toiseen järjestelmään tai että osallistuva liikenteenharjoittaja ei saa vapaasti käyttää vaihtoehtoisia varausjärjestelmiä, esimerkiksi omaa internetvarausjärjestelmäänsä tai puhelinpalvelukeskuksia.

2.   Järjestelmätoimittajan on ladattava ja käsiteltävä yhtä huolellisesti ja nopeasti kaikkien osallistuvien liikenteenharjoittajien toimittamat tiedot, jollei yksittäisten osallistuvien liikenteenharjoittajien valitseman latausjärjestelmän rajoitteista muuta johdu.

3.   Järjestelmätoimittaja ilmoittaa julkisesti, jollei asia tule muuten julkiseksi, lentoliikenteen harjoittajan tai rautatieliikenteen harjoittajan järjestelmätoimittajaan tai järjestelmätoimittajan lentoliikenteen harjoittajaan tai rautatieliikenteen harjoittajaan suoraan tai välillisesti tekemästä pääomasijoituksesta ja sen laajuudesta.

4 artikla

Jakelutoiminnot

1.   Järjestelmätoimittaja ei saa varata erityisiä lataus- ja/tai käsittelymenettelyjä, muita jakelutoimintoja tai niiden muutoksia yhdelle tai useammalle osallistuvalle liikenteenharjoittajalle, mukaan lukien sen emoliikenteenharjoittaja(t). Järjestelmätoimittajan on annettava kaikille osallistuville liikenteenharjoittajille tiedot kaikista muutoksista sen jakelutoimintoihin ja lataus- ja/tai käsittelymenettelyihin.

2.   Järjestelmätoimittajan on huolehdittava siitä, että sen jakelutoiminnot erotetaan selkeästi ja todistettavasti ainakin ohjelmistojen avulla liikenteenharjoittajien sisäisistä tiedostoista sekä hallinto- ja markkinointijärjestelmistä.

5 artikla

Näytöt

1.   Järjestelmätoimittajan on kunkin yksittäisen tapahtuman yhteydessä tarjottava TPJ:nsä kautta yksi tai useampi pääasiallinen näyttö ja ilmoitettava siinä tai niissä osallistuvien liikenteenharjoittajien toimittamat tiedot puolueettomalla ja kattavalla tavalla ketään syrjimättä ja tasapuolisesti. Tietojen ryhmittelemisessä käytetyt perusteet eivät saa suoraan tai välillisesti liittyä tiettyyn liikenteenharjoittajaan, ja näitä perusteita on sovellettava tasapuolisesti kaikkiin osallistuviin liikenteenharjoittajiin. Pääasialliset näytöt eivät saa johtaa kuluttajia harhaan ja niiden on oltava helposti saavutettavissa ja liitteessä I vahvistettujen sääntöjen mukaiset.

2.   Tilaajan on kuluttajalle annettavien TPJ:n sisältämien tietojen osalta käytettävä puolueetonta näyttöä 1 kohdan mukaisesti, jollei muunlainen näyttö ole tarpeen kuluttajan ilmaiseman toiveen täyttämiseksi.

3.   Niiden lentoliikenteen harjoittajien liikennöimät lennot, jotka on asetettu toimintakieltoon yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevan yhteisön luettelon laatimisesta ja lennon suorittavan lentoliikenteen harjoittajan ilmoittamisesta lentomatkustajille 14 päivänä joulukuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2111/2005 (7) nojalla, on esitettävä näytössä selvästi ja erikseen.

4.   Järjestelmätoimittajan on otettava TPJ:n näytöllä käyttöön erityinen tunnus, jonka avulla käyttäjät tunnistavat lennon suorittavan lentoliikenteen harjoittajan asetuksen (EY) N:o 2111/2005 11 artiklan mukaisesti.

5.   Tämä artikla ei koske TPJ:ää, jota lentoliikenteen harjoittaja, rautatieliikenteen harjoittaja tai lentoliikenteen tai rautatieliikenteen harjoittajien ryhmä käyttää omassa toimistossaan tai omissa toimistoissaan ja myyntitiskeillä tai omilla verkkosivustoillaan, jotka ovat selvästi tunnistettavissa sellaisiksi.

6 artikla

Suhteet tilaajiin

1.   Järjestelmätoimittaja ei saa liittää tilaajan kanssa tekemäänsä sopimukseen kohtuuttomia ja/tai perusteettomia ehtoja, kuten sellaisia ehtoja, joilla estetään tilaajaa tilaamasta tai käyttämästä yhtä tai useampaa muuta järjestelmää tai joissa vaaditaan hyväksymään lisäehtoja, jotka eivät liity järjestelmätoimittajan TPJ:n tilaamiseen, tai velvoitetaan hyväksymään teknisistä laitteistoista tai ohjelmistoista tehty tarjous.

2.   Jos tilaaja on riippumaton yritys, jonka palveluksessa on vähemmän kuin 50 henkilöä ja jonka vuosiliikevaihto ja/tai jonka vuotuisen taseen loppusumma on enintään 10 miljoonaa euroa, se voi irtisanoa järjestelmätoimittajan kanssa tekemänsä sopimuksen päättyväksi aikaisintaan ensimmäisen sopimusvuoden lopussa enintään kolmen kuukauden irtisanomisaikaa noudattaen. Siinä tapauksessa järjestelmätoimittaja voi saada takaisin enintään sopimuksen irtisanomiseen välittömästi liittyvät kulut.

7 artikla

Markkinointitietonauhat (”MIDT-nauhat”)

1.   Järjestelmätoimittajat voivat antaa käyttöön markkinointi-, varaus- ja myyntitietoja edellyttäen, että tietoja tarjotaan yhtä nopeasti ja tasapuolisesti kaikille osallistuville liikenteenharjoittajille, emoliikenteenharjoittajat mukaan luettuina. Tiedot voivat kattaa ja niiden on pyynnöstä katettava kaikki osallistuvat liikenteenharjoittajat ja/tai tilaajat.

2.   Osallistuvat liikenteenharjoittajat eivät saa käyttää näitä tietoja vaikuttaakseen tilaajan valintaan.

3.   Kun tällaista tietoa syntyy yhteisöön sijoittautuneen tilaajan käytettyä TPJ:n jakelutoimintoja, tiedot eivät saa sisältää mitään suoraa tai epäsuoraa kyseisen tilaajan tunnistetta, jolleivät tilaaja ja järjestelmätoimittaja sovi tällaisten tietojen asianmukaisen käytön edellytyksistä. Tämä koskee myös tietoja, jotka järjestelmätoimittajat toimittavat jollekulle toiselle osapuolelle muuhun käyttöön kuin tilitykseen.

4.   Tilaajan/tilaajien ja järjestelmätoimittajan/järjestelmätoimittajien väliset markkinointitietonauhoja koskevat sopimukset on asetettava yleisön saataville.

8 artikla

Yhdenvertainen kohtelu kolmansissa maissa

1.   Jos kolmannessa maassa toimiva järjestelmätoimittaja ei kohtele yhteisön lentoliikenteen harjoittajaa yhdenvertaisesti kolmannen maan osallistuvan liikenteenharjoittajan kanssa jossakin tähän asetukseen sisältyvässä asiassa, komissio voi vaatia kaikkia yhteisössä toimivia järjestelmätoimittajia kohtelemaan kyseisen kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajia samalla tavoin kuin yhteisön lentoliikenteen harjoittajia kohdellaan kyseisessä kolmannessa maassa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta niiden kansainvälisten sopimusten soveltamista, joissa yhteisö tai jäsenvaltiot ovat sopimuspuolina.

2.   Komissio seuraa kolmansien maiden järjestelmätoimittajien yhteisön lentoliikenteen harjoittajiin kohdistamaa syrjintää tai eriarvoista kohtelua. Komissio selvittää jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan mahdollisia tapauksia, joissa yhteisön lentoliikenteen harjoittajia syrjitään kolmansien maiden TPJ:ssä. Jos syrjintää havaitaan, komissio ilmoittaa ennen päätöksentekoaan asiasta jäsenvaltioille ja asianosaisille pyytäen niiltä huomautuksia, muun muassa jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa järjestämässään kokouksessa.

3 JAKSO

LIIKENTEENHARJOITTAJIA KOSKEVAT KÄYTÄNNESÄÄNNÖT

9 artikla

Osallistuvien liikenteenharjoittajien antamat tiedot

Osallistuvien liikenteenharjoittajien ja tietoja käsittelevien välittäjien on varmistettava, että niiden TPJ:ään viemät tiedot ovat tarkkoja ja että järjestelmätoimittaja voi kyseisten tietojen avulla noudattaa liitteessä I säädettyjä säännöksiä.

10 artikla

Emoliikenteenharjoittajia koskevat erityissäännöt

1.   Emoliikenteenharjoittaja ei saa syrjiä kilpailevaa TPJ:ää, jollei 2 kohdassa tarkoitetusta vastavuoroisuudesta muuta johdu, kieltäytymällä toimittamasta tälle pyynnöstä yhtä nopeasti samat liikennetuotteidensa aikatauluja, reittejä, kuljetusmaksuja ja vapaita paikkoja koskevat tiedot, jotka se toimittaa omalle TPJ:llensä, tai kieltäytymällä jakelemasta liikennetuotteitaan toisen TPJ:n kautta taikka kieltäytymällä hyväksymästä tai vahvistamasta kilpailevan TPJ:n kautta jotain sen oman TPJ:n kautta jaeltua liikennetuotetta koskevaa varausta yhtä nopeasti. Emoliikenteenharjoittaja on velvollinen hyväksymään ja vahvistamaan vain sellaiset varaukset, jotka on tehty sen kuljetusmaksujen ja ehtojen mukaisesti.

2.   Kilpaileva TPJ ei saa kieltäytyä säilyttämästä emoliikenteenharjoittajan tarjoamaa kuljetuspalvelujen aikatauluja, kuljetusmaksuja ja vapaita paikkoja koskevaa tietoa ja sen on ladattava ja käsiteltävä tiedot yhtä huolellisesti ja nopeasti kuin muille asiakkailleen ja tilaajilleen kaikilla markkinoilla, jollei yksittäisten liikenteenharjoittajien valitseman latausmenetelmän rajoitteista muuta johdu.

3.   Emoliikenteenharjoittaja ei ole velvollinen maksamaan mitään tässä yhteydessä syntyviä kustannuksia lukuun ottamatta toimitettavien tietojen jäljentämisestä ja hyväksytyistä varauksista aiheutuvia kustannuksia. Edellä olevan 1 kohdan mukaisesti suoritetusta hyväksytystä varauksesta TPJ:lle maksettavan varausmaksun on vastattava saman TPJ:n vastaavanlaisista toimista osallistuvilta liikenteenharjoittajilta laskuttamaa palkkiota.

4.   Emoliikenteenharjoittaja ei saa suoraan tai epäsuorasti suosia omaa TPJ:äänsä liittämällä sitä, että tilaaja käyttää tiettyä TPJ:ää, liikennetuotteisiin liittyvän palkkion tai muun edun antamiseen tai antamatta jättämiseen.

5.   Emoliikenteenharjoittaja ei saa suosia omaa TPJ:äänsä vaatimalla suoraan tai epäsuorasti tilaajaa käyttämään jotain tiettyä TPJ:ää emoliikenteenharjoittajan suoraan tai välillisesti tarjoamien liikennetuotteiden myynnissä tai lippujen kirjoittamisessa.

4 JAKSO

HENKILÖTIETOJEN SUOJAAMINEN

11 artikla

Henkilötietojen käsittely, käyttöön antaminen ja säilyttäminen

1.   TPJ:n toiminnan yhteydessä liikennetuotteita koskevien paikanvarausten tekemistä ja lippujen kirjoittamista varten kerättyjä henkilötietoja on käsiteltävä ainoastaan näitä tarkoituksia vastaavalla tavalla. Näitä tietoja käsiteltäessä järjestelmätoimittaja on katsottava direktiivin 95/46/EY 2 artiklan d alakohdassa tarkoitetuksi rekisterinpitäjäksi.

2.   Henkilötietoja voidaan käsitellä ainoastaan, jos käsittely on tarpeen sellaisen sopimuksen täytäntöönpanemiseksi, jossa rekisteröity on osapuolena, tai sopimusta edeltävien toimenpiteiden toteuttamiseksi rekisteröidyn pyynnöstä.

3.   Direktiivin 95/46/EY 8 artiklassa tarkoitettujen erityisten tietoryhmien ollessa kyseessä tietoja voidaan käsitellä vain, jos rekisteröity on antanut nimenomaisen suostumuksensa niiden käsittelyyn saamiensa tietojen perusteella.

4.   Järjestelmätoimittajan valvonnassa olevat tunnistettavia yksittäisiä paikanvarauksia koskevat tiedot on tallennettava erikseen (off-line) 72 tunnin kuluessa siitä, kun yksittäisen paikanvarauksen viimeinen käsittelyvaihe on saatu päätökseen, ja tiedot on tuhottava kolmen vuoden kuluessa. Näitä tietoja voidaan antaa käyttöön vain laskutusta koskevan riidan johdosta.

5.   Järjestelmätoimittajalta saatavat markkinointi, varaus- ja myyntitiedot eivät saa sisältää mitään suoraa tai epäsuoraa tunnistetta, joka koskisi luonnollisia henkilöitä tai tapauksen mukaan heidän edustamiaan organisaatioita tai yrityksiä.

6.   Tilaajan on pyynnöstä ilmoitettava kuluttajalle järjestelmätoimittajan nimi ja osoite, tietojen käsittelyn tarkoitus, henkilötietojen säilyttämisaika ja rekisteröidyn mahdollisuudet käyttää tiedonsaantioikeuksiaan.

7.   Rekisteröidyllä on korvauksetta oikeus saada itseään koskevia tietoja riippumatta siitä, ovatko tiedot järjestelmätoimittajan vai tilaajan tallentamia.

8.   Tässä artiklassa tunnustetut oikeudet täydentävät direktiivissä 95/46/EY ja sen mukaisesti annetuissa kansallisissa säännöksissä sekä sellaisten kansainvälisten sopimusten määräyksissä, joiden sopimuspuoli yhteisö on, vahvistettuja rekisteröidyn oikeuksia ja ovat voimassa niiden ohella.

9.   Tämän asetuksen säännöksillä täsmennetään ja täydennetään direktiiviä 95/46/EY edellä 1 artiklassa mainittuja tarkoituksia varten. Mainitussa direktiivissä olevia määritelmiä sovelletaan, jollei toisin säädetä. Jos tässä asetuksessa vahvistettuja erityissäännöksiä, jotka koskevat henkilötietojen käsittelyä TPJ:n toiminnan yhteydessä, ei sovelleta, tämä asetus ei rajoita mainitun direktiivin ja sen nojalla annettujen kansallisten säännösten sekä sellaisten kansainvälisten sopimusten määräysten, joiden sopimuspuoli yhteisö on, soveltamista.

10.   Jos järjestelmätoimittaja pitää yllä tietokantoja eri ominaisuuksissa kuten TPJ:nä tai lentoyhtiöiden palvelimina, on toteutettava teknisiä ja organisatorisia toimenpiteitä, joilla estetään tietosuojasääntöjen kiertäminen tietokantojen keskinäisillä yhteyksillä ja varmistetaan, että henkilötiedot ovat saatavissa vain siihen erityistarkoitukseen, jota varten ne on kerätty.

5 JAKSO

TARKASTUS

12 artikla

Tarkastaja ja tarkastettu selvitys

1.   Jokaisen järjestelmätoimittajan on toimitettava neljän vuoden välein ja lisäksi komission pyynnöstä riippumattoman tahon tarkastama selvitys omistusrakenteestaan ja hallintomallistaan. Järjestelmätoimittaja vastaa tarkastetusta selvityksestä aiheutuvista kustannuksista.

2.   Järjestelmätoimittajan on ilmoitettava komissiolle tarkastajan nimi ennen nimityksen vahvistamista. Komissio voi vastustaa nimitystä ja päättää kahden kuukauden kuluessa ja kuultuaan tarkastajaa, järjestelmätoimittajaa ja muita osapuolia, joilla on oikeutettu etu, onko tarkastajan tilalle valittava toinen vai ei.

6 JAKSO

SÄÄNTÖJENVASTAISUUDET JA SEURAAMUKSET

13 artikla

Sääntöjenvastaisuudet

Jos komissio toteaa kantelun perusteella tai omasta aloitteestaan, että tätä asetusta rikotaan, se voi päätöksellään määrätä asianomaiset yritykset tai yritysten yhteenliittymät lopettamaan todetun sääntöjenvastaisuuden. Asetuksen mahdollista rikkomista koskevissa tutkimuksissa otetaan täysin huomioon EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan nojalla suoritetun mahdollisen tutkinnan tulokset.

14 artikla

Tutkintavaltuudet

Komissio voi tähän asetukseen perustuvien tehtäviensä suorittamiseksi vaatia pelkän pyynnön tai päätöksen nojalla yrityksiä tai yritysten yhteenliittymiä toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot, mukaan lukien erityisten tarkastusten järjestäminen erityisesti 4, 7, 10 ja 11 artiklaan sisältyvistä seikoista.

15 artikla

Sakot

1.   Komissio voi päätöksellään määrätä yrityksille tai yritysten yhteenliittymille sakon, joka on enintään 10 prosenttia edellisen tilikauden liikevaihdosta, jos ne tahallisesti tai tuottamuksellisesti rikkovat tätä asetusta.

2.   Komissio voi päätöksellään määrätä yrityksille tai yritysten yhteenliittymille sakon, joka on enintään 1 prosentti edellisen tilikauden liikevaihdosta, jos ne tahallaan tai tuottamuksesta antavat virheellisiä tai puutteellisia tietoja tai eivät anna tietoja asetetussa määräajassa vastauksena 14 artiklan mukaisesti tehdyn päätöksen nojalla esitettyyn vaatimukseen.

3.   Sakon suuruutta määrättäessä on otettava huomioon rikkomisen vakavuuden lisäksi sen kesto.

4.   Sakot eivät saa olla rikosoikeudellisia.

5.   Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on täysi harkintavalta tutkiessaan uudelleen päätökset, joilla komissio on määrännyt sakon. Se voi poistaa sakon taikka alentaa tai korottaa sitä.

16 artikla

Menettelyt

1.   Ennen kuin komissio tekee päätöksiä 13 ja 15 artiklan nojalla, se antaa asianomaisille yrityksille tai yritysten yhteenliittymille väitetiedoksiannon ja tarjoaa niille tilaisuuden esittää näkökantansa kirjallisesti sekä niiden pyynnöstä myös suullisessa kuulemistilaisuudessa.

2.   Komissio ei ilmaise salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja, jotka se on saanut tämän asetuksen nojalla.

Jokaisen, joka antaa komissiolle tietoja tämän asetuksen mukaisesti, on merkittävä selvästi kaikki luottamukselliseksi katsomansa aineisto, ilmoitettava luottamuksellisuuden syyt sekä toimitettava aineistosta komission asettamaan määräaikaan mennessä sellainen erillinen toisinto, josta on poistettu luottamukselliset tiedot.

3.   Jos komissio katsoo, että kantelun tutkimiseen ei sen hallussa olevien tietojen perusteella ole riittävää perustetta, se ilmoittaa kantelijalle perustelunsa ja asettaa määräajan, jonka kuluessa kantelija voi esittää näkökantansa kirjallisesti.

Jos kantelija esittää näkökantansa komission asettamassa määräajassa ja jos kantelijan toimittamat kirjalliset huomautukset eivät anna aihetta kantelusta tehdyn arvion muuttamiseen, komissio tekee päätöksen kantelun hylkäämisestä. Jos kantelija ei esitä näkökantaansa komission asettamassa määräajassa, kantelu katsotaan peruutetuksi.

Jos komissio antaa väitetiedoksiannon, se toimittaa kantelijalle jäljennöksen väitetiedoksiannon sellaisesta toisinnosta, josta on poistettu luottamukselliset tiedot, ja asettaa määräajan, jonka kuluessa kantelija voi esittää näkökantansa kirjallisesti.

4.   Komissio myöntää pyynnöstä oikeuden tutustua asiakirja-aineistoon niille osapuolille, joille se on osoittanut väitetiedoksiannon, sekä kantelijalle. Oikeus myönnetään väitetiedoksiannon ilmoittamisen jälkeen. Oikeus tutustua asiakirja-aineistoon ei ulotu liikesalaisuuksiin, muihin luottamuksellisiin tietoihin eikä komission sisäisiin asiakirjoihin.

5.   Komissio voi kuulla myös muita luonnollisia tai oikeushenkilöitä, jos se pitää sitä tarpeellisena.

7 JAKSO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

17 artikla

Kumoaminen

1.   Kumotaan asetus (ETY) N:o 2299/89.

2.   Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

18 artikla

Uudelleentarkastelu

1.   Komissio seuraa säännöllisesti tämän asetuksen soveltamista tarvittaessa 14 artiklassa säädettyjen erityisten tarkastusten avulla. Se tarkastelee erityisesti tämän asetuksen tuloksellisuutta syrjimättömyyden ja reilun kilpailun varmistamisessa TPJ-palvelujen markkinoilla.

2.   Komissio antaa tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 8 artiklan soveltamisesta, joka koskee yhdenmukaista kohtelua kolmansissa maissa, ja ehdottaa tarvittavia toimenpiteitä syrjivien ehtojen lieventämiseksi, mukaan lukien kahdenvälisten lentoliikennettä koskevien sopimusten tekeminen tai muuttaminen yhteisön ja kolmansien maiden välillä.

3.   Komissio laatii viimeistään 29 päivänä maaliskuuta 2013 asetuksen soveltamisesta kertomuksen, jossa muun muassa arvioidaan tarvetta pitää tämä asetus voimassa, muuttaa sitä tai kumota se.

19 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä maaliskuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 14 päivänä tammikuuta 2009.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. VONDRA

---

(1)  EUVL C 224, 30.8.2008, s. 57.

1

(2)  EUVL C 233, 11.9.2008, s. 1.

2

(3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 4. syyskuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 16. joulukuuta 2008.

3

(4)  EYVL L 220, 29.7.1989, s. 1.

4

(5)  EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3.

5

(6)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.

6

(7)  EUVL L 344, 27.12.2005, s. 15.

7

---

LIITE I

PÄÄASIALLISIIN NÄYTTÖIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖT

1.   Jos pääasiallisella näytöllä näytetään hintoja ja/tai jos hinnat valitaan tietojen ryhmittelyperusteeksi, niihin on sisällyttävä kuljetusmaksut ja kaikki sovellettavat verot, maksut, lisämaksut ja palkkiot, jotka on maksettava lentoliikenteen harjoittajalle tai rautatieliikenteen harjoittajalle ja jotka ovat väistämättömiä ja ennakoitavia silloin, kun ne näytetään näytöllä.

2.   Muodostettaessa ja valittaessa pääasiallisella näytöllä esitettäviä kaupunkipareja ei saa harjoittaa syrjintää samaa kaupunkia palvelevien eri lentoasemien tai rautatieasemien välillä.

3.   Lennot, jotka eivät kuulu säännölliseen lentoliikenteeseen, on osoitettava selvästi. Kuluttajalla on oikeus saada omasta pyynnöstään pääasiallinen näyttö, joka rajoittuu pelkkään säännölliseen lentoliikenteeseen tai tilausliikenteeseen.

4.   Lennot, joihin kuuluu välilaskuja, on osoitettava selvästi.

5.   Jos lennot suorittaa jokin muu lentoliikenteen harjoittaja kuin se, jota annettu lentoyhtiötunnus tarkoittaa, lennosta tosiasiallisesti vastaava lentoliikenteen harjoittaja on ilmoitettava selvästi. Tämä vaatimus koskee kaikkia muita tapauksia paitsi lyhytaikaisia erikoisjärjestelyjä.

6.   Pääasiallisella näytöllä ei saa ilmoittaa yhdistettyjä tuotteita koskevia tietoja.

7.   Matkavaihtoehdot ryhmitellään pääasiallisella näytöllä tilaajan valinnan mukaan joko kuljetusmaksujen mukaan tai seuraavassa järjestyksessä:

| i) | välilaskuttomat matkavaihtoehdot lähtöajan mukaan ryhmiteltyinä; |
| --- | --- |

i)

välilaskuttomat matkavaihtoehdot lähtöajan mukaan ryhmiteltyinä;

| ii) | kaikki muut matkavaihtoehdot matkustusajan mukaan ryhmiteltyinä. |
| --- | --- |

ii)

kaikki muut matkavaihtoehdot matkustusajan mukaan ryhmiteltyinä.

8.   Mitään matkavaihtoehtoa ei saa esittää useammin kuin kerran millään pääsiallisella näytöllä, lukuun ottamatta 10 kohdassa esitettyä tapausta.

9.   Jos matkavaihtoehdot ryhmitellään 7 kohdan i ja ii alakohdan mukaisesti ja jos TPJ:ssä tarjotaan samalle kaupunkiparille junayhteyksiä, pääasiallisen näytön ensimmäisessä näkymässä on esitettävä ainakin parhaaksi luokiteltu junayhteys tai lento-junayhteys.

10.   Jos lentoliikenteen harjoittajat käyttävät yhteisiä reittitunnuksia, kullakin kyseessä olevalla lentoliikenteen harjoittajalla, kuitenkin enintään kahdella, voi olla erillinen näyttö, jolla käytetään sen yksilöllistä lentoliikenteen harjoittajaa osoittavaa lennon tunnusta. Jos kyseessä on enemmän kuin kaksi lentoliikenteen harjoittajaa, kyseessä olevien kahden liikenteenharjoittajan määrittäminen on lennosta tosiasiallisesti vastaavan lentoliikenteen harjoittajan tehtävä.

---

LIITE II

VASTAAVUUSTAULUKKO

| Asetus (ETY) N:o 2299/89 | Tämä asetus |
| --- | --- |
| 1 artikla | 1 artikla |
| 2 artikla | 2 artikla |
| 3 artiklan 1 ja 2 kohta | — |
| 3 artiklan 3 kohta | 3 artiklan 1 kohta |
| 3 artiklan 4 kohta | 4 artiklan 1 kohta |
| 3 a artikla | 10 artiklan 1 ja 3 kohta |
| 4 artiklan 1 kohta | 9 artikla |
| 4 artiklan 2 kohta | — |
| 4 artiklan 3 kohta | 3 artiklan 2 kohta |
| 4 a artiklan 1 ja 2 kohta | 4 artiklan 1 kohta |
| 4 a artiklan 3 kohta | 4 artiklan 2 kohta |
| 4 a artiklan 4 kohta | — |
| 5 artikla | 5 artikla |
| 6 artikla | 7 ja 11 artikla |
| 7 artikla | 8 artikla |
| 8 artikla | 10 artiklan 4 ja 5 kohta |
| 9 artikla | 6 artikla |
| 9 a artikla | 5 artiklan 2 kohta ja 11 artikla |
| 10 artikla | — |
| 11 artikla | 13 artikla |
| 12 artikla | 14 artikla |
| 13 artikla | 14 artikla |
| 14 artikla | 16 artiklan 2 kohta |
| 15 artikla | 14 artikla |
| 16 artikla | 15 artiklan 1–4 kohta |
| 17 artikla | 15 artiklan 5 kohta |
| 18 artikla | — |
| 19 artikla | 16 artiklan 1 ja 5 kohta |
| 20 artikla | — |
| 21 artikla | — |
| 21 a artikla | — |
| 21 b artikla | — |
| 22 artikla | 11 artikla |
| 23 artikla | 18 artikla |
| Liite I | Liite I |

Asetus (ETY) N:o 2299/89

Tämä asetus

1 artikla

1 artikla

2 artikla

2 artikla

3 artiklan 1 ja 2 kohta

—

3 artiklan 3 kohta

3 artiklan 1 kohta

3 artiklan 4 kohta

4 artiklan 1 kohta

3 a artikla

10 artiklan 1 ja 3 kohta

4 artiklan 1 kohta

9 artikla

4 artiklan 2 kohta

—

4 artiklan 3 kohta

3 artiklan 2 kohta

4 a artiklan 1 ja 2 kohta

4 artiklan 1 kohta

4 a artiklan 3 kohta

4 artiklan 2 kohta

4 a artiklan 4 kohta

—

5 artikla

5 artikla

6 artikla

7 ja 11 artikla

7 artikla

8 artikla

8 artikla

10 artiklan 4 ja 5 kohta

9 artikla

6 artikla

9 a artikla

5 artiklan 2 kohta ja 11 artikla

10 artikla

—

11 artikla

13 artikla

12 artikla

14 artikla

13 artikla

14 artikla

14 artikla

16 artiklan 2 kohta

15 artikla

14 artikla

16 artikla

15 artiklan 1–4 kohta

17 artikla

15 artiklan 5 kohta

18 artikla

—

19 artikla

16 artiklan 1 ja 5 kohta

20 artikla

—

21 artikla

—

21 a artikla

—

21 b artikla

—

22 artikla

11 artikla

23 artikla

18 artikla

Liite I

Liite I

---

| 4.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/56 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/56

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 81/2009,

annettu 14 päivänä tammikuuta 2009,

asetuksen (EY) N:o 562/2006 muuttamisesta viisumitietojärjestelmän (VIS) Schengenin rajasäännöstön mukaisen käytön osalta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 562/2006 (2) säädetään edellytyksistä, perusteista ja yksityiskohtaisista säännöistä, joilla säännellään rajanylityspaikoissa suoritettavia tarkastuksia ja rajavalvontaa, mukaan lukien Schengenin tietojärjestelmässä tehtävät tarkistukset. |
| --- | --- |

(1)

Henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta yhteisön säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) 15 päivänä maaliskuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 562/2006 (2) säädetään edellytyksistä, perusteista ja yksityiskohtaisista säännöistä, joilla säännellään rajanylityspaikoissa suoritettavia tarkastuksia ja rajavalvontaa, mukaan lukien Schengenin tietojärjestelmässä tehtävät tarkistukset.

| (2) | Viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 767/2008 (3) (VIS-asetus) pyritään parantamaan yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpanoa. Asetuksen mukaan viisumitietojärjestelmän on tarkoitus helpottaa sekä ulkorajoilla sijaitsevissa rajanylityspaikoissa tehtäviä tarkastuksia että petosten torjuntaa. |
| --- | --- |

(2)

Viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 767/2008 (3) (VIS-asetus) pyritään parantamaan yhteisen viisumipolitiikan täytäntöönpanoa. Asetuksen mukaan viisumitietojärjestelmän on tarkoitus helpottaa sekä ulkorajoilla sijaitsevissa rajanylityspaikoissa tehtäviä tarkastuksia että petosten torjuntaa.

| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 767/2008 vahvistetaan hakuperusteet ja edellytykset, joiden mukaisesti ulkorajoilla sijaitsevissa rajanylityspaikoissa tarkastuksia tekevillä toimivaltaisilla viranomaisilla on oikeus tutustua tietoihin tarkistaakseen viisumin haltijan henkilöllisyyden, viisumin aitouden ja sen, täyttyvätkö maahantulon edellytykset, sekä tunnistaakseen henkilöt, jotka mahdollisesti eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tulon, siellä oleskelun tai asumisen edellytyksiä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 767/2008 vahvistetaan hakuperusteet ja edellytykset, joiden mukaisesti ulkorajoilla sijaitsevissa rajanylityspaikoissa tarkastuksia tekevillä toimivaltaisilla viranomaisilla on oikeus tutustua tietoihin tarkistaakseen viisumin haltijan henkilöllisyyden, viisumin aitouden ja sen, täyttyvätkö maahantulon edellytykset, sekä tunnistaakseen henkilöt, jotka mahdollisesti eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tulon, siellä oleskelun tai asumisen edellytyksiä.

| (4) | Viisumitietojärjestelmän käytöstä ulkorajoilla olisi säädettävä, koska ainoastaan sormenjäljet tarkistamalla voidaan varmuudella todeta, että Schengenin alueelle pyrkivä henkilö on se henkilö, jolle kyseinen viisumi on myönnetty. |
| --- | --- |

(4)

Viisumitietojärjestelmän käytöstä ulkorajoilla olisi säädettävä, koska ainoastaan sormenjäljet tarkistamalla voidaan varmuudella todeta, että Schengenin alueelle pyrkivä henkilö on se henkilö, jolle kyseinen viisumi on myönnetty.

| (5) | Rajavartijoiden olisi hyödynnettävä kaikkia käytettävissä olevia tietoja, mukaan lukien viisumitietojärjestelmässä olevat tiedot, voidakseen tarkistaa, täyttyvätkö asetuksen (EY) N:o 562/2006 5 artiklassa säädetyt kolmansien maiden kansalaisia koskevat maahantuloedellytykset, ja hoitaakseen tehtävänsä onnistuneesti. |
| --- | --- |

(5)

Rajavartijoiden olisi hyödynnettävä kaikkia käytettävissä olevia tietoja, mukaan lukien viisumitietojärjestelmässä olevat tiedot, voidakseen tarkistaa, täyttyvätkö asetuksen (EY) N:o 562/2006 5 artiklassa säädetyt kolmansien maiden kansalaisia koskevat maahantuloedellytykset, ja hoitaakseen tehtävänsä onnistuneesti.

| (6) | Jotta voidaan välttää sellaisten rajanylityspaikkojen kiertäminen, joissa viisumitietojärjestelmä on käytössä, ja varmistaa viisumitietojärjestelmän tehokas toiminta, on erityisen tärkeää, että viisumitietojärjestelmää käytetään yhdenmukaisesti, kun ulkorajoilla tehdään maahantulotarkastuksia. |
| --- | --- |

(6)

Jotta voidaan välttää sellaisten rajanylityspaikkojen kiertäminen, joissa viisumitietojärjestelmä on käytössä, ja varmistaa viisumitietojärjestelmän tehokas toiminta, on erityisen tärkeää, että viisumitietojärjestelmää käytetään yhdenmukaisesti, kun ulkorajoilla tehdään maahantulotarkastuksia.

| (7) | Viisumitietojärjestelmän käytön olisi oltava pakollista maahantulotarkastuksissa ulkorajoilla, koska tapauksissa, joissa henkilö tekee useita viisumihakemuksia, on asianmukaista käyttää biometrisia tietoja uudelleen ja jäljentää ne ensimmäisestä viisumitietojärjestelmään kirjatusta hakemuksesta. |
| --- | --- |

(7)

Viisumitietojärjestelmän käytön olisi oltava pakollista maahantulotarkastuksissa ulkorajoilla, koska tapauksissa, joissa henkilö tekee useita viisumihakemuksia, on asianmukaista käyttää biometrisia tietoja uudelleen ja jäljentää ne ensimmäisestä viisumitietojärjestelmään kirjatusta hakemuksesta.

| (8) | Viisumitietojärjestelmän käyttöön olisi sisällyttävä järjestelmällinen haku viisumitietojärjestelmästä käyttäen viisumitarran sarjanumeroa yhdessä sormenjälkien tarkistamisen kanssa. Kun otetaan huomioon tällaisten hakujen mahdolliset vaikutukset odotusaikoihin rajanylityspaikoilla, siirtymäkauden ajan pitäisi kuitenkin olla poikkeuksellisesti mahdollista tiukasti määritellyissä olosuhteissa hakea tietoja viisumitietojärjestelmästä ilman sormenjälkien järjestelmällistä tarkistamista. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tätä poikkeusta käytetään ainoastaan, jos sen edellytykset täyttyvät kokonaisuudessaan, ja että poikkeusta sovelletaan yksittäisillä rajanylityspaikoilla mahdollisimman lyhyen ajan ja mahdollisimman harvoin. |
| --- | --- |

(8)

Viisumitietojärjestelmän käyttöön olisi sisällyttävä järjestelmällinen haku viisumitietojärjestelmästä käyttäen viisumitarran sarjanumeroa yhdessä sormenjälkien tarkistamisen kanssa. Kun otetaan huomioon tällaisten hakujen mahdolliset vaikutukset odotusaikoihin rajanylityspaikoilla, siirtymäkauden ajan pitäisi kuitenkin olla poikkeuksellisesti mahdollista tiukasti määritellyissä olosuhteissa hakea tietoja viisumitietojärjestelmästä ilman sormenjälkien järjestelmällistä tarkistamista. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tätä poikkeusta käytetään ainoastaan, jos sen edellytykset täyttyvät kokonaisuudessaan, ja että poikkeusta sovelletaan yksittäisillä rajanylityspaikoilla mahdollisimman lyhyen ajan ja mahdollisimman harvoin.

| (9) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 562/2006 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 562/2006 olisi muutettava.

| (10) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on sääntöjen vahvistaminen viisumitietojärjestelmän käytöstä ulkorajoilla, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(10)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on sääntöjen vahvistaminen viisumitietojärjestelmän käytöstä ulkorajoilla, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (11) | Tässä asetuksessa noudatetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa tunnustetut sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaan kirjatut periaatteet. |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa noudatetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa tunnustetut sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaan kirjatut periaatteet.

| (12) | Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa (4) tarkoitetulla tavalla siltä osin kuin ne kuuluvat kyseisen sopimuksen tietyistä yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (5) 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(12)

Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä näiden kahden valtion osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa (4) tarkoitetulla tavalla siltä osin kuin ne kuuluvat kyseisen sopimuksen tietyistä yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (5) 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan.

| (13) | Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevassa sopimuksessa (6) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (7) 3 artiklan kanssa. |
| --- | --- |

(13)

Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä Sveitsin valaliiton osallistumista Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen koskevassa sopimuksessa (6) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (7) 3 artiklan kanssa.

| (14) | Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen koskevassa pöytäkirjassa (8) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/261/EY (9) 3 artiklan kanssa. |
| --- | --- |

(14)

Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen koskevassa pöytäkirjassa (8) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/261/EY (9) 3 artiklan kanssa.

| (15) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä asetusta sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston määräysten mukaisesti, Tanskan on mainitun pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti päätettävä kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on antanut tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

(15)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen antamiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä asetusta sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston määräysten mukaisesti, Tanskan on mainitun pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti päätettävä kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on antanut tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

| (16) | Tällä asetuksella kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (10) mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei näin ollen osallistu tämän asetuksen antamiseen, asetus ei sido sitä eikä asetusta sovelleta siihen. |
| --- | --- |

(16)

Tällä asetuksella kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (10) mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei näin ollen osallistu tämän asetuksen antamiseen, asetus ei sido sitä eikä asetusta sovelleta siihen.

| (17) | Tällä asetuksella kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (11) mukaisesti. Irlanti ei näin ollen osallistu asetuksen antamiseen, asetus ei sido sitä, eikä asetusta sovelleta siihen. |
| --- | --- |

(17)

Tällä asetuksella kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (11) mukaisesti. Irlanti ei näin ollen osallistu asetuksen antamiseen, asetus ei sido sitä, eikä asetusta sovelleta siihen.

| (18) | Kyproksen osalta tämä asetus on vuonna 2003 tehdyn liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. |
| --- | --- |

(18)

Kyproksen osalta tämä asetus on vuonna 2003 tehdyn liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös.

| (19) | Tämä asetus on vuonna 2005 tehdyn liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös, |
| --- | --- |

(19)

Tämä asetus on vuonna 2005 tehdyn liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös,

OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutos

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 562/2006 7 artiklan 3 kohta seuraavasti:

| 1) | Lisätään a alakohdan jälkeen alakohdat seuraavasti:






  ”aa) | Jos kolmannen maan kansalaisella on 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu viisumi, perusteelliseen maahantulotarkastukseen kuuluu myös viisuminhaltijan henkilöllisyyden ja viisumin aitouden tarkistaminen tutustumalla viisumitietojärjestelmässä (VIS) oleviin tietoihin viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 767/2008 (12) 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään a alakohdan jälkeen alakohdat seuraavasti:

”aa)

Jos kolmannen maan kansalaisella on 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu viisumi, perusteelliseen maahantulotarkastukseen kuuluu myös viisuminhaltijan henkilöllisyyden ja viisumin aitouden tarkistaminen tutustumalla viisumitietojärjestelmässä (VIS) oleviin tietoihin viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 767/2008 (12) 18 artiklan mukaisesti.

| ab) | Edellisestä poiketen, jos






  i) | odotusaika rajanylityspaikalla muodostuu liikennemäärien vuoksi kohtuuttomaksi, |
| --- | --- | --- |

ab)

Edellisestä poiketen, jos

i)

odotusaika rajanylityspaikalla muodostuu liikennemäärien vuoksi kohtuuttomaksi,

| ii) | kaikki saatavilla olevat henkilöstö-, välineistö- ja järjestelyvoimavarat on jo otettu käyttöön, ja |
| --- | --- |

ii)

kaikki saatavilla olevat henkilöstö-, välineistö- ja järjestelyvoimavarat on jo otettu käyttöön, ja

| iii) | sisäiseen turvallisuuteen ja laittomaan maahanmuuttoon liittyviä riskejä ei arvioinnin perusteella ole olemassa, |
| --- | --- |

iii)

sisäiseen turvallisuuteen ja laittomaan maahanmuuttoon liittyviä riskejä ei arvioinnin perusteella ole olemassa,

haku viisumitietojärjestelmästä voidaan suorittaa käyttäen kaikissa tapauksissa viisumitarran sarjanumeroa ja satunnaisesti viisumitarran sarjanumeroa yhdessä sormenjälkien tarkistamisen kanssa.

Kuitenkin kaikissa tapauksissa, joissa on epäilyjä viisuminhaltijan henkilöllisyydestä ja/tai viisumin aitoudesta, haku viisumitietojärjestelmästä on suoritettava käyttäen järjestelmällisesti viisumitarran sarjanumeroa yhdessä sormenjälkien tarkistamisen kanssa.

Tätä poikkeusta voidaan soveltaa ainoastaan asianomaisella rajanylityspaikalla niin kauan kuin edellä mainitut edellytykset täyttyvät.

| ac) | Päätöksen viisumitietokannan käytöstä ab alakohdan mukaisesti tekee rajanylityspaikan johtava rajavartija, tai se tehdään korkeammalla tasolla.
  Asianomaisen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tällaisista päätöksistä. |
| --- | --- |

ac)

Päätöksen viisumitietokannan käytöstä ab alakohdan mukaisesti tekee rajanylityspaikan johtava rajavartija, tai se tehdään korkeammalla tasolla.

Asianomaisen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tällaisista päätöksistä.

| ad) | Kunkin jäsenvaltion on toimitettava Euroopan parlamentille ja komissiolle kerran vuodessa ab alakohdan soveltamista koskeva selvitys, josta on ilmettävä niiden kolmansien maiden kansalaisten määrä, jotka on tarkastettu viisumitietojärjestelmästä käyttäen ainoastaan viisumitarran sarjanumeroa, sekä ab alakohdan i alakohdassa tarkoitettu odotusaika. |
| --- | --- |

ad)

Kunkin jäsenvaltion on toimitettava Euroopan parlamentille ja komissiolle kerran vuodessa ab alakohdan soveltamista koskeva selvitys, josta on ilmettävä niiden kolmansien maiden kansalaisten määrä, jotka on tarkastettu viisumitietojärjestelmästä käyttäen ainoastaan viisumitarran sarjanumeroa, sekä ab alakohdan i alakohdassa tarkoitettu odotusaika.

| ae) | Edellä olevaa ab ja ac alakohtaa sovelletaan enintään kolmen vuoden ajan siitä alkaen, kun viisumitietojärjestelmän käyttöönotosta on kulunut kolme vuotta. Komissio toimittaa ennen ab ja ac alakohdan toisen soveltamisvuoden loppua Euroopan parlamentille ja neuvostolle arvion niiden täytäntöönpanosta. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi arvioinnin perusteella pyytää komissiota esittämään asianmukaisia muutoksia tähän asetukseen. |
| --- | --- |

ae)

Edellä olevaa ab ja ac alakohtaa sovelletaan enintään kolmen vuoden ajan siitä alkaen, kun viisumitietojärjestelmän käyttöönotosta on kulunut kolme vuotta. Komissio toimittaa ennen ab ja ac alakohdan toisen soveltamisvuoden loppua Euroopan parlamentille ja neuvostolle arvion niiden täytäntöönpanosta. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi arvioinnin perusteella pyytää komissiota esittämään asianmukaisia muutoksia tähän asetukseen.

| 2) | Lisätään c alakohdan i alakohdan loppuun virke seuraavasti:
  ”Tällaiseen tarkistamiseen voi kuulua tutustuminen viisumitietojärjestelmässä oleviin tietoihin asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 artiklan mukaisesti;” |
| --- | --- |

2)

Lisätään c alakohdan i alakohdan loppuun virke seuraavasti:

”Tällaiseen tarkistamiseen voi kuulua tutustuminen viisumitietojärjestelmässä oleviin tietoihin asetuksen (EY) N:o 767/2008 18 artiklan mukaisesti;”

| 3) | Lisätään d alakohta seuraavasti:






  ”d) | Jotta voidaan tunnistaa henkilöt, jotka mahdollisesti eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tulon taikka siellä oleskelun tai asumisen edellytyksiä, viisumitietojärjestelmässä oleviin tietoihin voidaan tutustua asetuksen (EY) N:o 767/2008 20 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- | --- |

3)

Lisätään d alakohta seuraavasti:

”d)

Jotta voidaan tunnistaa henkilöt, jotka mahdollisesti eivät täytä tai eivät enää täytä jäsenvaltioiden alueelle tulon taikka siellä oleskelun tai asumisen edellytyksiä, viisumitietojärjestelmässä oleviin tietoihin voidaan tutustua asetuksen (EY) N:o 767/2008 20 artiklan mukaisesti.”

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan kahdennennestakymmenennestä päivästä asetuksen (EY) N:o 767/2008 48 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päivän jälkeen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.

Tehty Strasbourgissa 14 päivänä tammikuuta 2009.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. VONDRA

---

(1)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 2. syyskuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 27. marraskuuta 2008.

1

(2)  EUVL L 105, 13.4.2006, s. 1.

2

(3)  EUVL L 218, 13.8.2008, s. 60.

3

(4)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

4

(5)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.

5

(6)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 52.

6

(7)  EUVL L 53, 27.2.2008, s. 1.

7

(8)  Neuvoston asiakirja 16462/06; saatavissa osoitteessa http://register.consilium.europa.eu.

8

(9)  EUVL L 83, 26.3.2008, s. 3.

9

(10)  EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.

10

(11)  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.

11

(12)  EUVL L 218, 13.8.2008, s. 60.”

12

---

4.2.2009

| 4.2.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 35/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 35/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Toimielimet ovat päättäneet, ettei niiden säädöksissä enää viitata niissä mainittujen säädösten viimeisimpään muutokseen.

Ellei toisin mainita, julkaistuissa teksteissä mainituilla säädöksillä tarkoitetaan säädöksiä niiden tällä hetkellä voimassa olevassa muodossa.

---