# Eiropas Savienības L 302/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 302 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 13. novembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 302

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 13. novembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1119/2008 (2008. gada 12. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1120/2008 (2008. gada 12. novembris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2008. gada 3. līdz 7. novembrim, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem | 3 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 1119/2008 (2008. gada 12. novembris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 1120/2008 (2008. gada 12. novembris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2008. gada 3. līdz 7. novembrim, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

3

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2008/853/EK |
| | * | Padomes Lēmums (2008. gada 20. oktobris) par to, lai Kipras iestādes varētu sniegt ārkārtas valsts atbalstu 2007./2008. gada sausuma radīto seku pārvarēšanai lauksaimniecības nozarē | 7 |
| | | Komisija |
| | | 2008/854/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 2. jūlijs) par valsts atbalsta shēmu 1998. gada reģionālais likums Nr. 9 – Atbalsta N 272/98 nepareiza izmantošana (C 1/04 (ex NN 158/03 un CP 15/2003))
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2997)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2008/855/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 3. novembris) par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6349)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | 2008/856/EK |
| | * | Komisijas Lēmums, (2008. gada 6. novembris), ar kuru groza Lēmumu 2002/613/EK attiecībā uz apstiprinātiem cūku spermas savākšanas centriem Kanādā un Amerikas Savienotajās Valstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6473)

   (
  1
  ) | 26 |
| | | 2008/857/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 10. novembris), ar kuru groza Lēmumu 2004/4/EK, kas dalībvalstīm atļauj uz laiku pieņemt neatliekamus pasākumus pret Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith attiecībā uz Ēģipti
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6583) | 28 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2008/853/EK

*

Padomes Lēmums (2008. gada 20. oktobris) par to, lai Kipras iestādes varētu sniegt ārkārtas valsts atbalstu 2007./2008. gada sausuma radīto seku pārvarēšanai lauksaimniecības nozarē

7

Komisija

2008/854/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 2. jūlijs) par valsts atbalsta shēmu 1998. gada reģionālais likums Nr. 9 – Atbalsta N 272/98 nepareiza izmantošana (C 1/04 (ex NN 158/03 un CP 15/2003))
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2997)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2997)

1

9

2008/855/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 3. novembris) par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6349)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6349)

1

19

2008/856/EK

*

Komisijas Lēmums, (2008. gada 6. novembris), ar kuru groza Lēmumu 2002/613/EK attiecībā uz apstiprinātiem cūku spermas savākšanas centriem Kanādā un Amerikas Savienotajās Valstīs
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6473)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6473)

1

26

2008/857/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 10. novembris), ar kuru groza Lēmumu 2004/4/EK, kas dalībvalstīm atļauj uz laiku pieņemt neatliekamus pasākumus pret Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith attiecībā uz Ēģipti
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6583)

Pseudomonas solanacearum

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6583)

28

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2008/858/KĀDP (2008. gada 10. novembris), atbalstot Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju (BTIK) un īstenojot ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju | 29 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Vienotā rīcība 2008/858/KĀDP (2008. gada 10. novembris), atbalstot Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju (BTIK) un īstenojot ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju

29

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 13.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1119/2008

(2008. gada 12. novembris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 13. novembrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 34,6 |
| MA | 55,8 |
| MK | 46,2 |
| TR | 75,9 |
| ZZ | 53,1 |
| 0707 00 05 | JO | 175,9 |
| MA | 38,9 |
| TR | 90,4 |
| ZZ | 101,7 |
| 0709 90 70 | MA | 62,9 |
| TR | 112,6 |
| ZZ | 87,8 |
| 0805 20 10 | MA | 76,7 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | HR | 26,6 |
| MA | 75,0 |
| TR | 73,6 |
| ZZ | 58,4 |
| 0805 50 10 | MA | 60,4 |
| TR | 97,0 |
| ZA | 87,0 |
| ZZ | 81,5 |
| 0806 10 10 | BR | 221,0 |
| TR | 117,5 |
| US | 272,9 |
| ZA | 197,4 |
| ZZ | 202,2 |
| 0808 10 80 | AL | 32,1 |
| CA | 96,0 |
| CL | 64,2 |
| MK | 37,6 |
| US | 116,4 |
| ZA | 85,7 |
| ZZ | 72,0 |
| 0808 20 50 | CN | 85,3 |
| ZZ | 85,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

AL

34,6

MA

55,8

MK

46,2

TR

75,9

ZZ

53,1

0707 00 05

JO

175,9

MA

38,9

TR

90,4

ZZ

101,7

0709 90 70

MA

62,9

TR

112,6

ZZ

87,8

0805 20 10

MA

76,7

ZZ

76,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

HR

26,6

MA

75,0

TR

73,6

ZZ

58,4

0805 50 10

MA

60,4

TR

97,0

ZA

87,0

ZZ

81,5

0806 10 10

BR

221,0

TR

117,5

US

272,9

ZA

197,4

ZZ

202,2

0808 10 80

AL

32,1

CA

96,0

CL

64,2

MK

37,6

US

116,4

ZA

85,7

ZZ

72,0

0808 20 50

CN

85,3

ZZ

85,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 13.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1120/2008

(2008. gada 12. novembris),

ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2008. gada 3. līdz 7. novembrim, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem (2), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006 un/vai Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 508/2007, ar ko atver tarifu kvotas niedru jēlcukura importam Bulgārijā un Rumānijā, lai nodrošinātu piegādes rafinēšanas uzņēmumiem 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), laikposmā no 2008. gada 3. līdz 7. novembrim, kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa licenču pieteikumi, kuros pieprasītais daudzums ir vienāds ar vai lielāks par daudzumu, kurš pieejams par kvotu ar kārtas numuru 09.4434. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006 un/vai Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 508/2007, ar ko atver tarifu kvotas niedru jēlcukura importam Bulgārijā un Rumānijā, lai nodrošinātu piegādes rafinēšanas uzņēmumiem 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), laikposmā no 2008. gada 3. līdz 7. novembrim, kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa licenču pieteikumi, kuros pieprasītais daudzums ir vienāds ar vai lielāks par daudzumu, kurš pieejams par kvotu ar kārtas numuru 09.4434.

| (2) | Ņemot vērā šos apstākļos, Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot licences proporcionāli pieejamajam daudzumam, un/vai jāinformē dalībvalstis par to, ka noteiktais daudzums ir izsmelts, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā šos apstākļos, Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot licences proporcionāli pieejamajam daudzumam, un/vai jāinformē dalībvalstis par to, ka noteiktais daudzums ir izsmelts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Par importa licenču pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 950/2006 4. panta 2. punktu un/vai Regulas (EK) Nr. 508/2007 3. pantu iesniegti laikā no 2008. gada 3. līdz 7. novembrim, licences izdod tā, lai nepārsniegtu šīs regulas pielikumā norādītos kvantitatīvos ierobežojumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 12. novembrī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 122, 11.5.2007., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

ĀKK valstu un Indijas izcelsmes preferences cukurs –

Regulas (EK) Nr. 950/2006 IV nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 3.11.2008-7.11.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosa | 100 | |
| 09.4332 | Beliza | 100 | |
| 09.4333 | Kotdivuāra | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Republika | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gajāna | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Sasniegts |
| 09.4338 | Jamaika | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskara | 100 | |
| 09.4341 | Malāvija | 100 | |
| 09.4342 | Maurīcija | 100 | |
| 09.4343 | Mozambika | 100 | |
| 09.4344 | Sentkitsa un Nevisa | — | |
| 09.4345 | Surinama | — | |
| 09.4346 | Svazilenda | 100 | |
| 09.4347 | Tanzānija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidāda un Tobāgo | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 3.11.2008-7.11.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4331

Barbadosa

100

09.4332

Beliza

100

09.4333

Kotdivuāra

100

09.4334

Kongo Republika

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gajāna

100

09.4337

Indija

0

Sasniegts

09.4338

Jamaika

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskara

100

09.4341

Malāvija

100

09.4342

Maurīcija

100

09.4343

Mozambika

100

09.4344

Sentkitsa un Nevisa

—

09.4345

Surinama

—

09.4346

Svazilenda

100

09.4347

Tanzānija

100

09.4348

Trinidāda un Tobāgo

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

100

Papildu cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 V nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 3.11.2008-7.11.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | — | |
| 09.4316 | Valstis, kas parakstījušas ĀKK Protokolu | — | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 3.11.2008-7.11.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4315

Indija

—

09.4316

Valstis, kas parakstījušas ĀKK Protokolu

—

CXL koncesiju cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VI nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 3.11.2008-7.11.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrālija | 0 | Sasniegts |
| 09.4318 | Brazīlija | 0 | Sasniegts |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Sasniegts |
| 09.4320 | Citas trešās valstis | 0 | Sasniegts |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 3.11.2008-7.11.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4317

Austrālija

0

Sasniegts

09.4318

Brazīlija

0

Sasniegts

09.4319

Kuba

0

Sasniegts

09.4320

Citas trešās valstis

0

Sasniegts

Balkānu valstu izcelsmes cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VII nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 3.11.2008-7.11.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albānija | 100 | |
| 09.4325 | Bosnija un Hercegovina | 0 | Sasniegts |
| 09.4326 | Serbija un Kosova | 100 | |
| 09.4327 | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 100 | |
| 09.4328 | Horvātija | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 3.11.2008-7.11.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4324

Albānija

100

09.4325

Bosnija un Hercegovina

0

Sasniegts

09.4326

Serbija un Kosova

100

09.4327

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

100

09.4328

Horvātija

100

Cukurs, kas importēts īpašām un rūpnieciskām vajadzībām

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VIII nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Veids | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 3.11.2008-7.11.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Īpašais | — | |
| 09.4390 | Rūpnieciskais | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Veids

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 3.11.2008-7.11.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4380

Īpašais

—

09.4390

Rūpnieciskais

100

Papildu EPA cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VIII.a nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 3.11.2008-7.11.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komoru salas, Madagaskara, Maurīcija, Seišelu salas, Zimbabve | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzānija, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svazilenda | 100 | |
| 09.4434 | Mozambika | 100 | Sasniegts |
| 09.4435 | Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Dominika, Dominikānas Republika, Grenāda, Gajāna, Haiti, Jamaika, Sentkitsa un Nevisa, Sentlusija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Surinama, Trinidāda un Tobāgo | 100 | |
| 09.4436 | Dominikānas Republika | 0 | Sasniegts |
| 09.4437 | Fidži, Papua-Jaungvineja | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 3.11.2008-7.11.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4431

Komoru salas, Madagaskara, Maurīcija, Seišelu salas, Zimbabve

100

09.4432

Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzānija, Uganda

100

09.4433

Svazilenda

100

09.4434

Mozambika

100

Sasniegts

09.4435

Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Dominika, Dominikānas Republika, Grenāda, Gajāna, Haiti, Jamaika, Sentkitsa un Nevisa, Sentlusija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Surinama, Trinidāda un Tobāgo

100

09.4436

Dominikānas Republika

0

Sasniegts

09.4437

Fidži, Papua-Jaungvineja

100

Cukurs, kas importēts saskaņā ar Bulgārijai un Rumānijai atvērtajām pārejas posma tarifu kvotām

Regulas (EK) Nr. 508/2007 1. pants

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Veids | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 3.11.2008-7.11.2008 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgārija | 0 | Sasniegts |
| 09.4366 | Rumānija | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Veids

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 3.11.2008-7.11.2008

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4365

Bulgārija

0

Sasniegts

09.4366

Rumānija

100

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 13.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/7

---

PADOMES LĒMUMS

(2008. gada 20. oktobris)

par to, lai Kipras iestādes varētu sniegt ārkārtas valsts atbalstu 2007./2008. gada sausuma radīto seku pārvarēšanai lauksaimniecības nozarē

(2008/853/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta trešo daļu,

ņemot vērā Kipras valdības 2008. gada 19. septembra lūgumu,

tā kā:

| (1) | Kipra 2008. gada 19. septembrī iesniedza Padomei lūgumu pieņemt lēmumu saskaņā ar Līguma 88. panta 2. punkta trešo daļu, apgalvojot, ka Kipras plāns sniegt valsts atbalstu ārkārtēja sausuma skartajiem Kipras lauksaimniekiem, lai ļautu viņiem sākt nākamās sezonas ražošanas ciklu, ir saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(1)

Kipra 2008. gada 19. septembrī iesniedza Padomei lūgumu pieņemt lēmumu saskaņā ar Līguma 88. panta 2. punkta trešo daļu, apgalvojot, ka Kipras plāns sniegt valsts atbalstu ārkārtēja sausuma skartajiem Kipras lauksaimniekiem, lai ļautu viņiem sākt nākamās sezonas ražošanas ciklu, ir saderīgs ar kopējo tirgu.

| (2) | Kipra piedzīvoja otro lielāko un ilgāko sausumu kopš 1900. gada, jo 2007. un 2008. gadā bija ļoti maz nokrišņu un 2008. gada augusts bija karstākais mēnesis pēdējās desmitgades laikā, un nokrišņu daudzums no 2008. gada janvāra līdz augustam bija tikai 50 % no parastā līmeņa. |
| --- | --- |

(2)

Kipra piedzīvoja otro lielāko un ilgāko sausumu kopš 1900. gada, jo 2007. un 2008. gadā bija ļoti maz nokrišņu un 2008. gada augusts bija karstākais mēnesis pēdējās desmitgades laikā, un nokrišņu daudzums no 2008. gada janvāra līdz augustam bija tikai 50 % no parastā līmeņa.

| (3) | Saskaņā ar sākotnējo informāciju par 2008. gada ražu 95 % no graudaugu platībām nav devušas nekādu ražu, bet lopbarības ražošana ir kritusies tik ievērojami, ka nespēj nodrošināt pat atgremotājdzīvnieku barošanai vajadzīgo minimumu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar sākotnējo informāciju par 2008. gada ražu 95 % no graudaugu platībām nav devušas nekādu ražu, bet lopbarības ražošana ir kritusies tik ievērojami, ka nespēj nodrošināt pat atgremotājdzīvnieku barošanai vajadzīgo minimumu.

| (4) | Ja 2005. gada beigās Kipras dambju tīklā bija ap 150 miljoniem m3 ūdens jeb 54,7 % no kopējā tīkla tilpuma, tad tagad tajā ir tikai 11 miljoni m3 jeb 4 % no kopējā tilpuma, tādēļ iestādēm 2007. gada sākumā nācās stingri ierobežot ūdens apgādi apūdeņošanas mērķiem un 2008. gadā aizliegt to vispār. |
| --- | --- |

(4)

Ja 2005. gada beigās Kipras dambju tīklā bija ap 150 miljoniem m3 ūdens jeb 54,7 % no kopējā tīkla tilpuma, tad tagad tajā ir tikai 11 miljoni m3 jeb 4 % no kopējā tilpuma, tādēļ iestādēm 2007. gada sākumā nācās stingri ierobežot ūdens apgādi apūdeņošanas mērķiem un 2008. gadā aizliegt to vispār.

| (5) | Šie zaudējumi ir jāuzskata par vēl jo nopietnākiem un ārkārtējiem, ievērojot to, ka Kipra ieviesa efektīvus instrumentus riska un krīzes pārvaldībai. Konkrēti, Kipra izmanto uzlabotus apūdeņošanas paņēmienus gandrīz 95 % platību, kur tiek veikta apūdeņošana, un ir ieviesusi ūdens cenu politiku, kā arī soda pasākumus, lai novērstu pārmērīgu ūdens patēriņu un zaudējumus, turklāt ir veicinājusi un stimulējusi ūdens pārstrādes sistēmu ierīkošanu namos. Turklāt Kipras valsts Lauku attīstības programmā 2007.–2013. gadam jau ir ietverti vairāki pasākumi, lai uzlabotu ūdens izmantošanu. |
| --- | --- |

(5)

Šie zaudējumi ir jāuzskata par vēl jo nopietnākiem un ārkārtējiem, ievērojot to, ka Kipra ieviesa efektīvus instrumentus riska un krīzes pārvaldībai. Konkrēti, Kipra izmanto uzlabotus apūdeņošanas paņēmienus gandrīz 95 % platību, kur tiek veikta apūdeņošana, un ir ieviesusi ūdens cenu politiku, kā arī soda pasākumus, lai novērstu pārmērīgu ūdens patēriņu un zaudējumus, turklāt ir veicinājusi un stimulējusi ūdens pārstrādes sistēmu ierīkošanu namos. Turklāt Kipras valsts Lauku attīstības programmā 2007.–2013. gadam jau ir ietverti vairāki pasākumi, lai uzlabotu ūdens izmantošanu.

| (6) | Tā kā Kipras sausuma skarto reģionu lauksaimnieku ienākumi ir ārkārtīgi samazinājušies, lauksaimniekiem var nebūt finanšu līdzekļu, lai apmierinātu savu ģimeņu tūlītējās vajadzības un sāktu jaunu sezonu, radot lauksaimniecības zemes pamešanas, augsnes erozijas un pārtuksnešošanās draudus. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā Kipras sausuma skarto reģionu lauksaimnieku ienākumi ir ārkārtīgi samazinājušies, lauksaimniekiem var nebūt finanšu līdzekļu, lai apmierinātu savu ģimeņu tūlītējās vajadzības un sāktu jaunu sezonu, radot lauksaimniecības zemes pamešanas, augsnes erozijas un pārtuksnešošanās draudus.

| (7) | Paredzētais valsts atbalsta apjoms ir EUR 67,5 miljoni, un ar to sniegs palīdzību 34 000 lauksaimnieku un 3 000 lopkopju, kam ir uz to tiesības. |
| --- | --- |

(7)

Paredzētais valsts atbalsta apjoms ir EUR 67,5 miljoni, un ar to sniegs palīdzību 34 000 lauksaimnieku un 3 000 lopkopju, kam ir uz to tiesības.

| (8) | Lai tā iedarbība būtu efektīva, valsts atbalsts ir jāsniedz lauksaimniekiem pēc iespējas drīzāk. |
| --- | --- |

(8)

Lai tā iedarbība būtu efektīva, valsts atbalsts ir jāsniedz lauksaimniekiem pēc iespējas drīzāk.

| (9) | Komisija šajā posmā nav sniegusi atzinumu par atbalsta formu un saderību. |
| --- | --- |

(9)

Komisija šajā posmā nav sniegusi atzinumu par atbalsta formu un saderību.

| (10) | Tādējādi pastāv ārkārtas apstākļi, kas ļauj uzskatīt šādu atbalstu – izņēmuma kārtā un vienīgi tādā apjomā, kas vajadzīgs, lai uzlabotu radušos ārkārtas situāciju, – par saderīgu ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(10)

Tādējādi pastāv ārkārtas apstākļi, kas ļauj uzskatīt šādu atbalstu – izņēmuma kārtā un vienīgi tādā apjomā, kas vajadzīgs, lai uzlabotu radušos ārkārtas situāciju, – par saderīgu ar kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ārkārtas papildu atbalstu, ko Kipras iestādes piešķir lauksaimniecības nozarei ne vairāk kā EUR 67,5 miljonu apmērā, uzskata par saderīgu ar kopējo tirgu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Kipras Republikai.

Luksemburgā, 2008. gada 20. oktobrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-L. BORLOO

---

Komisija

| 13.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/9

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 2. jūlijs)

par valsts atbalsta shēmu “1998. gada reģionālais likums Nr. 9 – Atbalsta N 272/98 nepareiza izmantošana” (C 1/04 (ex NN 158/03 un CP 15/2003))

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2997)

(Autentisks ir tikai teksts itāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/854/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zona līgumu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas aicinātas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1), un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2003. gada 21. februārī Komisija saņēma sūdzību, kuru tā reģistrēja ar numuru CP 15/2003; sūdzībā tika norādīts uz reģionālās atbalsta shēmas nepareizu izmantošanu. Atbalsta shēma bija paredzēta viesnīcu nozarei Sardīnijas reģionā, to 1998. gadā apstiprināja Komisija, lieta N 272/98. |
| --- | --- |

(1)

2003. gada 21. februārī Komisija saņēma sūdzību, kuru tā reģistrēja ar numuru CP 15/2003; sūdzībā tika norādīts uz reģionālās atbalsta shēmas nepareizu izmantošanu. Atbalsta shēma bija paredzēta viesnīcu nozarei Sardīnijas reģionā, to 1998. gadā apstiprināja Komisija, lieta N 272/98.

| (2) | Ar 2003. gada 26. februāra vēstuli (reģistrēta ar numuru D/51355) Komisija aicināja Itālijas varas iestādes sniegt paskaidrojumus. Ar 2003. gada 28. marta vēstuli Komisija piekrita Itālijas varas iestāžu lūgumam pagarināt informācijas sniegšanas termiņu; vēlāk informācija tika iesniegta ar 2003. gada 22. aprīļa vēstuli (reģistrēta ar numuru A/33012). |
| --- | --- |

(2)

Ar 2003. gada 26. februāra vēstuli (reģistrēta ar numuru D/51355) Komisija aicināja Itālijas varas iestādes sniegt paskaidrojumus. Ar 2003. gada 28. marta vēstuli Komisija piekrita Itālijas varas iestāžu lūgumam pagarināt informācijas sniegšanas termiņu; vēlāk informācija tika iesniegta ar 2003. gada 22. aprīļa vēstuli (reģistrēta ar numuru A/33012).

| (3) | 2004. gada 3. februārī Komisija saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu nolēma sākt oficiālu izmeklēšanu attiecībā uz iespējamo atbalsta N 272/98 nepareizu izmantošanu. Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija lūdza ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

2004. gada 3. februārī Komisija saskaņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu nolēma sākt oficiālu izmeklēšanu attiecībā uz iespējamo atbalsta N 272/98 nepareizu izmantošanu. Komisijas lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija lūdza ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus.

| (4) | Ar 2004. gada 10. marta vēstuli (reģistrēta ar numuru D/5172) Komisija piekrita Itālijas varas iestāžu lūgumam pagarināt apsvērumu iesniegšanas termiņu; Itālijas varas iestādes iesniedza savus apsvērumus ar 2004. gada 19. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta Komisijā 2004. gada 26. aprīlī (reģistrēta ar numuru A/32956). |
| --- | --- |

(4)

Ar 2004. gada 10. marta vēstuli (reģistrēta ar numuru D/5172) Komisija piekrita Itālijas varas iestāžu lūgumam pagarināt apsvērumu iesniegšanas termiņu; Itālijas varas iestādes iesniedza savus apsvērumus ar 2004. gada 19. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta Komisijā 2004. gada 26. aprīlī (reģistrēta ar numuru A/32956).

| (5) | Ar 2004. gada 30. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta Komisijā tajā pašā dienā, Komisija saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās personas, kas bija viens no atbalsta shēmas saņēmējiem. Komisija no sūdzības iesniedzēja nesaņēma nekādus papildu apsvērumus. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2004. gada 30. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta Komisijā tajā pašā dienā, Komisija saņēma apsvērumus no vienas ieinteresētās personas, kas bija viens no atbalsta shēmas saņēmējiem. Komisija no sūdzības iesniedzēja nesaņēma nekādus papildu apsvērumus.

| (6) | Ar 2004. gada 13. maija vēstuli (reģistrēta ar numuru D/53359) Komisija pārsūtīja šos apsvērumus Itālijas varas iestādēm, lai ļautu tām sagatavot atbildi. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2004. gada 13. maija vēstuli (reģistrēta ar numuru D/53359) Komisija pārsūtīja šos apsvērumus Itālijas varas iestādēm, lai ļautu tām sagatavot atbildi.

| (7) | Itālijas varas iestādes uz iesniegtajiem apsvērumiem nereaģēja. |
| --- | --- |

(7)

Itālijas varas iestādes uz iesniegtajiem apsvērumiem nereaģēja.

| (8) | 2004. gada 7. decembrī Briselē notika tikšanās ar Itālijas varas iestāžu pārstāvjiem. |
| --- | --- |

(8)

2004. gada 7. decembrī Briselē notika tikšanās ar Itālijas varas iestāžu pārstāvjiem.

| (9) | Ar 2005. gada 28. jūnija vēstuli, kas reģistrēta Komisijā 2005. gada 30. jūnijā (reģistrācijas numurs A/35257), Itālijas varas iestādes iesniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(9)

Ar 2005. gada 28. jūnija vēstuli, kas reģistrēta Komisijā 2005. gada 30. jūnijā (reģistrācijas numurs A/35257), Itālijas varas iestādes iesniedza papildu informāciju.

| (10) | 2006. gada 22. novembrī Komisija nolēma koriģēt un paplašināt izmeklēšanas darbības jomu; lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija šajā publikācijā aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(10)

2006. gada 22. novembrī Komisija nolēma koriģēt un paplašināt izmeklēšanas darbības jomu; lēmums tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija šajā publikācijā aicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus.

| (11) | Ne Itālijas varas iestādes, ne arī kāda cita ieinteresētā persona nereaģēja uz šo izmeklēšanas darbības jomas koriģēšanu un paplašināšanu. |
| --- | --- |

(11)

Ne Itālijas varas iestādes, ne arī kāda cita ieinteresētā persona nereaģēja uz šo izmeklēšanas darbības jomas koriģēšanu un paplašināšanu.

2.   ATBALSTA PASĀKUMA APRAKSTS

| (12) | Ar atbalsta shēmu N 272/98 sniedz dotācijas sākotnējiem ieguldījumiem viesnīcu nozarē Sardīnijā. Tā ir reģionāla shēma, kas tika apstiprināta 1998. gadā (4), kad Komisija uzskatīja to par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta trešā punkta a) apakšpunkta izņēmuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(12)

Ar atbalsta shēmu N 272/98 sniedz dotācijas sākotnējiem ieguldījumiem viesnīcu nozarē Sardīnijā. Tā ir reģionāla shēma, kas tika apstiprināta 1998. gadā (4), kad Komisija uzskatīja to par saderīgu ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta trešā punkta a) apakšpunkta izņēmuma noteikumiem.

| (13) | Atbalsta shēmā paredzēts divu veidu atbalsts:






  a) | atbalsts sākotnējiem ieguldījumiem dotāciju un subsidēto aizdevumu veidā; |
| --- | --- | --- |

(13)

Atbalsta shēmā paredzēts divu veidu atbalsts:

a)

atbalsts sākotnējiem ieguldījumiem dotāciju un subsidēto aizdevumu veidā;

| b) | saskaņā ar 9. pantu 1998. gada 11. marta reģionālajā likumā Nr. 9 darbības atbalsts paredzēts kā atbalsta procentu subsīdijas atbilstīgi de minimis principiem. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 9. pantu 1998. gada 11. marta reģionālajā likumā Nr. 9 darbības atbalsts paredzēts kā atbalsta procentu subsīdijas atbilstīgi de minimis principiem.

Šis lēmums neattiecas uz shēmas otro daļu, kas šeit tiek minēta tikai situācijas konteksta izskaidrošanas nolūkā.

| (14) | Kad shēma tika izsludināta, Itālijas varas iestādes iesniedza 1998. gada reģiona likuma Nr. 9 tekstu, tomēr tobrīd neiesūtīja nekādus īstenošanas tiesību aktus. |
| --- | --- |

(14)

Kad shēma tika izsludināta, Itālijas varas iestādes iesniedza 1998. gada reģiona likuma Nr. 9 tekstu, tomēr tobrīd neiesūtīja nekādus īstenošanas tiesību aktus.

| (15) | Savā lēmumā par shēmas apstiprināšanu Komisija raksturoja šos pasākumus šādi:






  a) | shēmas mērķis ir sniegt atbalstu sākotnējiem ieguldījumiem tūrisma nozarē; |
| --- | --- | --- |

(15)

Savā lēmumā par shēmas apstiprināšanu Komisija raksturoja šos pasākumus šādi:

a)

shēmas mērķis ir sniegt atbalstu sākotnējiem ieguldījumiem tūrisma nozarē;

| b) | atbalsts tiek piešķirts dotāciju veidā, atbalsta intensitāte ir līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām, piešķirot arī subsidētu aizdevumu 35 % apmērā no attaisnotajām izmaksām (atbalsta procentu subsīdijas var samazināt procentu atsauces likmi līdz 60 %); |
| --- | --- |

b)

atbalsts tiek piešķirts dotāciju veidā, atbalsta intensitāte ir līdz 40 % no attaisnotajām izmaksām, piešķirot arī subsidētu aizdevumu 35 % apmērā no attaisnotajām izmaksām (atbalsta procentu subsīdijas var samazināt procentu atsauces likmi līdz 60 %);

| c) | lēmumā tika skaidri pausta Itālijas varas iestāžu apņemšanās pielāgot atbalsta intensitāti, līdzko tiks apstiprināts Itālijas reģionālā atbalsta plāns laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam; |
| --- | --- |

c)

lēmumā tika skaidri pausta Itālijas varas iestāžu apņemšanās pielāgot atbalsta intensitāti, līdzko tiks apstiprināts Itālijas reģionālā atbalsta plāns laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam;

| d) | shēmas darbības laiks nebija ierobežots, budžets tika plānots EUR 2,6 miljonu apmērā pirmajam shēmas ieviešanas gadam; |
| --- | --- |

d)

shēmas darbības laiks nebija ierobežots, budžets tika plānots EUR 2,6 miljonu apmērā pirmajam shēmas ieviešanas gadam;

| e) | pieteikumi atbalsta saņemšanai bija jāiesniedz, pirms uzsākta projekta īstenošana; |
| --- | --- |

e)

pieteikumi atbalsta saņemšanai bija jāiesniedz, pirms uzsākta projekta īstenošana;

| f) | īpašos apstākļos atbalsts procentu subsīdiju veidā varēja tikt piešķirts ieguldījumiem, kas veikti pirms agrāk pieņemtā 1993. gada reģiona likuma Nr. 40 ieviešanas. Saskaņā ar Itālijas varas iestāžu apņemšanos šāda veida atbalstu piešķirtu tikai pēc de minimis principa. |
| --- | --- |

f)

īpašos apstākļos atbalsts procentu subsīdiju veidā varēja tikt piešķirts ieguldījumiem, kas veikti pirms agrāk pieņemtā 1993. gada reģiona likuma Nr. 40 ieviešanas. Saskaņā ar Itālijas varas iestāžu apņemšanos šāda veida atbalstu piešķirtu tikai pēc de minimis principa.

| (16) | Pēc tam kad Komisija apstiprināja šo shēmu, reģiona pārvaldes iestāde shēmas ieviešanai izdeva rīkojumu (decreto) un vairākas rezolūcijas (deliberazioni). Rīkojums Nr. 285 tika pieņemts 1999. gada aprīlī (5), un tam sekoja vairāki administratīvie pasākumi, būtiskākie no kuriem bija 2000. gada 27. jūlija Rezolūcijas Nr. 33/4 un Nr. 33/6. Rezolūcija Nr. 33/6 pastāv līdztekus Rezolūcijai Nr. 33/4, un tajā noteikts, ka atsevišķos izņēmuma gadījumos atbalstu var piešķirt arī tad, ja darbs ir ticis uzsākts pirms pieteikuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(16)

Pēc tam kad Komisija apstiprināja šo shēmu, reģiona pārvaldes iestāde shēmas ieviešanai izdeva rīkojumu (decreto) un vairākas rezolūcijas (deliberazioni). Rīkojums Nr. 285 tika pieņemts 1999. gada aprīlī (5), un tam sekoja vairāki administratīvie pasākumi, būtiskākie no kuriem bija 2000. gada 27. jūlija Rezolūcijas Nr. 33/4 un Nr. 33/6. Rezolūcija Nr. 33/6 pastāv līdztekus Rezolūcijai Nr. 33/4, un tajā noteikts, ka atsevišķos izņēmuma gadījumos atbalstu var piešķirt arī tad, ja darbs ir ticis uzsākts pirms pieteikuma iesniegšanas.

| (17) | Pēc Itālijas reģionālā atbalsta plāna laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam (6) apstiprināšanas tika pielāgota shēmā paredzētā atbalsta intensitāte. Ar 2000. gada 2. novembra vēstuli (reģistrēta ar numuru A/39177) Itālijas varas iestādes informēja Komisiju par īstenošanas pasākumiem, kas tikuši pieņemti kā daļa no attiecīgo pasākumu īstenošanas; tās uzsvēra,






  a) | ka atbalsta intensitāte ir tikusi pielāgota atbilstīgi maksimālajiem ierobežojumiem, kas piemērojami saskaņā ar Itālijas reģionālā atbalsta plānu laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam (skatīt 2000. gada 8. augusta Rezolūciju Nr. 34/73); |
| --- | --- | --- |

(17)

Pēc Itālijas reģionālā atbalsta plāna laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam (6) apstiprināšanas tika pielāgota shēmā paredzētā atbalsta intensitāte. Ar 2000. gada 2. novembra vēstuli (reģistrēta ar numuru A/39177) Itālijas varas iestādes informēja Komisiju par īstenošanas pasākumiem, kas tikuši pieņemti kā daļa no attiecīgo pasākumu īstenošanas; tās uzsvēra,

a)

ka atbalsta intensitāte ir tikusi pielāgota atbilstīgi maksimālajiem ierobežojumiem, kas piemērojami saskaņā ar Itālijas reģionālā atbalsta plānu laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam (skatīt 2000. gada 8. augusta Rezolūciju Nr. 34/73);

| b) | ka ir ticis ievērots princips par vajadzību pēc atbalsta (skatīt 2000. gada 27. jūlija Rezolūciju Nr. 33/4, kuras 6. punktā skaidri noteikts, ka izmaksas ir uzskatāmas par attaisnojamām, ja tās radušās pēc pieteikuma iesniegšanas finansējuma saņemšanai) (7). |
| --- | --- |

b)

ka ir ticis ievērots princips par vajadzību pēc atbalsta (skatīt 2000. gada 27. jūlija Rezolūciju Nr. 33/4, kuras 6. punktā skaidri noteikts, ka izmaksas ir uzskatāmas par attaisnojamām, ja tās radušās pēc pieteikuma iesniegšanas finansējuma saņemšanai) (7).

| (18) | Pamatojoties uz Itālijas varas iestāžu iesniegto informāciju, Komisija savā 2001. gada 17. maija vēstulē ņēma vērā, ka Itālija ir akceptējusi ierosinājumu īstenot atbilstīgus pasākumus, un apstiprināja, ka shēma ir atbilstīga Valsts reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm (“1998. gada pamatnostādnes”) (8). |
| --- | --- |

(18)

Pamatojoties uz Itālijas varas iestāžu iesniegto informāciju, Komisija savā 2001. gada 17. maija vēstulē ņēma vērā, ka Itālija ir akceptējusi ierosinājumu īstenot atbilstīgus pasākumus, un apstiprināja, ka shēma ir atbilstīga Valsts reģionālā atbalsta 1998. gada pamatnostādnēm (“1998. gada pamatnostādnes”) (8).

| (19) | Praksē shēma darbojās, pamatojoties uz publicētiem uzaicinājumiem iesniegt pieteikumus, kuros ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt pieteikumus atbalsta saņemšanai atbilstīgi iepriekš minētajām rezolūcijām. |
| --- | --- |

(19)

Praksē shēma darbojās, pamatojoties uz publicētiem uzaicinājumiem iesniegt pieteikumus, kuros ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt pieteikumus atbalsta saņemšanai atbilstīgi iepriekš minētajām rezolūcijām.

| (20) | Itālijas varas iestādes norāda, ka pirmais uzaicinājums ieinteresētajām personām iesniegt oficiālu pieteikumu finansējuma saņemšanai saskaņā ar shēmu (saukts par 2000. gada uzaicinājumu) tika publicēts 2001. gadā. |
| --- | --- |

(20)

Itālijas varas iestādes norāda, ka pirmais uzaicinājums ieinteresētajām personām iesniegt oficiālu pieteikumu finansējuma saņemšanai saskaņā ar shēmu (saukts par 2000. gada uzaicinājumu) tika publicēts 2001. gadā.

| (21) | Saskaņā ar pieejamo informāciju pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus publicēja pēc šādu rezolūciju pieņemšanas: –






  — | 2002. gada 31. janvārī Sardīnijas reģiona pārvaldes iestāde pieņēma Rezolūciju Nr. 3/24, ar kuru tiek noteikts sākotnējs atbalsta saņēmēju saraksts konkrētās nozarēs. Piemērotie atlases kritēriji bija uzskaitīti Rezolūcijā Nr. 33/4 un turpmāk precizēti 2000. gada 21. novembra apkārtrakstā, |
| --- | --- | --- |

(21)

Saskaņā ar pieejamo informāciju pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus publicēja pēc šādu rezolūciju pieņemšanas: –

—

2002. gada 31. janvārī Sardīnijas reģiona pārvaldes iestāde pieņēma Rezolūciju Nr. 3/24, ar kuru tiek noteikts sākotnējs atbalsta saņēmēju saraksts konkrētās nozarēs. Piemērotie atlases kritēriji bija uzskaitīti Rezolūcijā Nr. 33/4 un turpmāk precizēti 2000. gada 21. novembra apkārtrakstā,

| — | 2002. gada 16. aprīlī Sardīnijas reģiona pārvaldes iestāde pieņēma Rezolūciju Nr. 12/17, ar kuru tiek grozīts iepriekš minētais atbalsta saņēmēju saraksts un ierosināts jauns saraksts, |
| --- | --- |

—

2002. gada 16. aprīlī Sardīnijas reģiona pārvaldes iestāde pieņēma Rezolūciju Nr. 12/17, ar kuru tiek grozīts iepriekš minētais atbalsta saņēmēju saraksts un ierosināts jauns saraksts,

| — | 2002. gada 18. jūlijā Sardīnijas reģiona pārvaldes iestāde pieņēma Rezolūciju Nr. 23/40, ar kuru tiek apstiprināts to projektu saraksts, kurus uzskata par atbilstīgiem saskaņā ar pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus, |
| --- | --- |

—

2002. gada 18. jūlijā Sardīnijas reģiona pārvaldes iestāde pieņēma Rezolūciju Nr. 23/40, ar kuru tiek apstiprināts to projektu saraksts, kurus uzskata par atbilstīgiem saskaņā ar pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus,

| — | 2003. gada 7. februārī Sardīnijas reģiona pārvaldes iestāde pieņēma Rezolūciju Nr. 5/38, ar kuru tiek labotas kļūdas attiecībā uz atsevišķiem Rezolūcijā Nr. 23/40 norādītiem atbalsta saņēmējiem. |
| --- | --- |

—

2003. gada 7. februārī Sardīnijas reģiona pārvaldes iestāde pieņēma Rezolūciju Nr. 5/38, ar kuru tiek labotas kļūdas attiecībā uz atsevišķiem Rezolūcijā Nr. 23/40 norādītiem atbalsta saņēmējiem.

| (22) | 2003. gada 22. aprīlī iesniegtajā informācijā (reģistrēta 2003. gada 28. aprīlī ar numuru A/33012), 13. lappusē Itālijas varas iestādes norādīja, ka “reģiona interesēs” ir izlemts “iekļaut vērtējumā atsevišķus tā sauktos “būtiskos” projektus (t. i., projektus, kuros darbs sācies pirms dienas, kurā iesniegts pieteikums atbalsta saņemšanai, bet pēc likuma spēkā stāšanās 1998. gada 5. aprīlī)”. Tādēļ tika paziņots, ka atbalstu 2002. gadā piešķīra vismaz 28 ieguldījumu projektiem, kas uzsākti pirms dienas, kurā iesniegts pieteikums atbalsta saņemšanai, un atbalsta kopsumma bija aptuveni 24 miljoni euro. |
| --- | --- |

(22)

2003. gada 22. aprīlī iesniegtajā informācijā (reģistrēta 2003. gada 28. aprīlī ar numuru A/33012), 13. lappusē Itālijas varas iestādes norādīja, ka “reģiona interesēs” ir izlemts “iekļaut vērtējumā atsevišķus tā sauktos “būtiskos” projektus (t. i., projektus, kuros darbs sācies pirms dienas, kurā iesniegts pieteikums atbalsta saņemšanai, bet pēc likuma spēkā stāšanās 1998. gada 5. aprīlī)”. Tādēļ tika paziņots, ka atbalstu 2002. gadā piešķīra vismaz 28 ieguldījumu projektiem, kas uzsākti pirms dienas, kurā iesniegts pieteikums atbalsta saņemšanai, un atbalsta kopsumma bija aptuveni 24 miljoni euro.

3.   PAMATOJUMS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI

| (23) | Uzsākot oficiālu izmeklēšanas procedūru, Komisija pievērsa uzmanību 1998. gada pamatnostādņu 4.2. punktam, kurā noteikts, ka pieteikums atbalsta saņemšanai jāiesniedz, pirms uzsākta projekta īstenošana. |
| --- | --- |

(23)

Uzsākot oficiālu izmeklēšanas procedūru, Komisija pievērsa uzmanību 1998. gada pamatnostādņu 4.2. punktam, kurā noteikts, ka pieteikums atbalsta saņemšanai jāiesniedz, pirms uzsākta projekta īstenošana.

| (24) | Vēl Komisija norādīja, ka šāds pienākums atkārtoti apstiprināts arī 1998. gada Komisijas lēmumā, ar kuru tā nolēma necelt iebildumus pret reģionālo atbalsta shēmu viesnīcu nozarei Sardīnijas reģionā (atbalsta shēma N 272/98). |
| --- | --- |

(24)

Vēl Komisija norādīja, ka šāds pienākums atkārtoti apstiprināts arī 1998. gada Komisijas lēmumā, ar kuru tā nolēma necelt iebildumus pret reģionālo atbalsta shēmu viesnīcu nozarei Sardīnijas reģionā (atbalsta shēma N 272/98).

| (25) | Lai arī Komisijas lēmumā noteikts, ka atbalsta saņēmējiem ir jāiesniedz pieteikums atbalsta saņemšanai, pirms tiek uzsākta projekta īstenošana, un lai arī attiecīgā pasākuma īstenošanas laikā, ko veica pēc 1998. gada pamatnostādņu stāšanās spēkā, Itālijas varas iestādes bija skaidri apstiprinājušas, ka šāds pienākums tika ievērots (9), Itālijas varas iestādes tomēr bija pieņēmušas vairākus īstenošanas noteikumus, tos tā arī nekad neiesniedzot Komisijai (jo īpaši 1998. gada 22. decembra Rezolūcija un 2000. gada 27. jūlija Rezolūcija Nr. 33/6). Saskaņā ar minētajiem īstenošanas noteikumiem tādiem projektiem, kuri uzsākti pirms pieteikuma iesniegšanas dienas, atbalstu varēja piešķirt izņēmuma kārtā un tikai pirmajā atbalsta shēmas īstenošanas gadā, pamatojoties uz pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka Itālijas varas iestādes nav ievērojušas pienākumus, kas paredzēti Komisijas lēmumā, ar kuru shēma tikusi apstiprināta, un nav ievērojušas valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu prasības. |
| --- | --- |

(25)

Lai arī Komisijas lēmumā noteikts, ka atbalsta saņēmējiem ir jāiesniedz pieteikums atbalsta saņemšanai, pirms tiek uzsākta projekta īstenošana, un lai arī attiecīgā pasākuma īstenošanas laikā, ko veica pēc 1998. gada pamatnostādņu stāšanās spēkā, Itālijas varas iestādes bija skaidri apstiprinājušas, ka šāds pienākums tika ievērots (9), Itālijas varas iestādes tomēr bija pieņēmušas vairākus īstenošanas noteikumus, tos tā arī nekad neiesniedzot Komisijai (jo īpaši 1998. gada 22. decembra Rezolūcija un 2000. gada 27. jūlija Rezolūcija Nr. 33/6). Saskaņā ar minētajiem īstenošanas noteikumiem tādiem projektiem, kuri uzsākti pirms pieteikuma iesniegšanas dienas, atbalstu varēja piešķirt izņēmuma kārtā un tikai pirmajā atbalsta shēmas īstenošanas gadā, pamatojoties uz pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka Itālijas varas iestādes nav ievērojušas pienākumus, kas paredzēti Komisijas lēmumā, ar kuru shēma tikusi apstiprināta, un nav ievērojušas valsts reģionālā atbalsta pamatnostādņu prasības.

| (26) | Līdz ar to Komisija uzskatīja, ka atbalsta īstenošana būtu apdraudēta, ja pirms faktiskas darba sākšanas projektā netiktu iesniegts pieteikums atbalsta saņemšanai. Komisija uzskatīja, ka šāda situācija var būt atbalsta shēmas N 272/98 nepareiza izmantošana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 (10) (“procedūras regula”) 16. pantu, un Komisijai bija šaubas par to, vai atbalsts, kas piešķirts ieguldījuma projektiem pirms pieteikuma iesniegšanas atbalsta saņemšanai, ir saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(26)

Līdz ar to Komisija uzskatīja, ka atbalsta īstenošana būtu apdraudēta, ja pirms faktiskas darba sākšanas projektā netiktu iesniegts pieteikums atbalsta saņemšanai. Komisija uzskatīja, ka šāda situācija var būt atbalsta shēmas N 272/98 nepareiza izmantošana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 (10) (“procedūras regula”) 16. pantu, un Komisijai bija šaubas par to, vai atbalsts, kas piešķirts ieguldījuma projektiem pirms pieteikuma iesniegšanas atbalsta saņemšanai, ir saderīgs ar kopējo tirgu.

4.   PAMATOJUMS PROCEDŪRAS DARBĪBAS JOMAS KORIĢĒŠANAI UN PAPLAŠINĀŠANAI

| (27) | Pirmajā lēmumā uzsākt izmeklēšanas procedūru Komisija pamatoja savu analīzi ar to, ka tai nekad nebija iesniegti iepriekš minētie īstenošanas noteikumi. Turklāt lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūru nebija minēta Rezolūcija Nr. 33/6. |
| --- | --- |

(27)

Pirmajā lēmumā uzsākt izmeklēšanas procedūru Komisija pamatoja savu analīzi ar to, ka tai nekad nebija iesniegti iepriekš minētie īstenošanas noteikumi. Turklāt lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūru nebija minēta Rezolūcija Nr. 33/6.

| (28) | Tomēr 22. apsvērumā minētā atbalsta izcelsme ir Rezolūcija Nr. 33/6, nevis Rezolūcija Nr. 33/4, kas tikusi kļūdaini minēta 2004. gada 3. februāra lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(28)

Tomēr 22. apsvērumā minētā atbalsta izcelsme ir Rezolūcija Nr. 33/6, nevis Rezolūcija Nr. 33/4, kas tikusi kļūdaini minēta 2004. gada 3. februāra lēmumā par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu.

| (29) | Lēmumā, ar kuru sākotnēji tika uzsākta oficiāla izmeklēšana, tika minēta arī apstiprinātās atbalsta shēmas nepareiza izmantošana, atsaucoties uz iepriekš minētās procedūras regulas 16. panta noteikumiem. Minētie noteikumi parasti attiecas uz situācijām, kad apstiprinātas atbalsta shēmas saņēmējs saņemto atbalstu īsteno pretrunā nosacījumiem, kas paredzēti lēmumā par individuāla atbalsta piešķiršanu, vai atbalsta līguma nosacījumiem, un minētos noteikumus nepiemēro situācijās, kad kāda dalībvalsts, veicot grozījumus spēkā esošā atbalsta shēmās, izveido jaunu, nelikumīgu atbalsta shēmu (procedūras regulas 1. panta c) un f) apakšpunkts). |
| --- | --- |

(29)

Lēmumā, ar kuru sākotnēji tika uzsākta oficiāla izmeklēšana, tika minēta arī apstiprinātās atbalsta shēmas nepareiza izmantošana, atsaucoties uz iepriekš minētās procedūras regulas 16. panta noteikumiem. Minētie noteikumi parasti attiecas uz situācijām, kad apstiprinātas atbalsta shēmas saņēmējs saņemto atbalstu īsteno pretrunā nosacījumiem, kas paredzēti lēmumā par individuāla atbalsta piešķiršanu, vai atbalsta līguma nosacījumiem, un minētos noteikumus nepiemēro situācijās, kad kāda dalībvalsts, veicot grozījumus spēkā esošā atbalsta shēmās, izveido jaunu, nelikumīgu atbalsta shēmu (procedūras regulas 1. panta c) un f) apakšpunkts).

| (30) | Šo iemeslu dēļ un lai izvairītos no jebkādiem iespējamiem pārpratumiem, Komisija uzskatīja par vajadzīgu koriģēt un paplašināt izmeklēšanas darbības jomu, kā arī lūgt Itālijas varas iestādes un ieinteresētās personas iesniegt papildu apsvērumus. |
| --- | --- |

(30)

Šo iemeslu dēļ un lai izvairītos no jebkādiem iespējamiem pārpratumiem, Komisija uzskatīja par vajadzīgu koriģēt un paplašināt izmeklēšanas darbības jomu, kā arī lūgt Itālijas varas iestādes un ieinteresētās personas iesniegt papildu apsvērumus.

5.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

| (31) | Kā atbildi uz Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto 2004. gada lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija saņēma apsvērumus no šādas ieinteresētās personas:






  — | Grand Hotel Abi d’Oru SpA. |
| --- | --- | --- |

(31)

Kā atbildi uz Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēto 2004. gada lēmumu uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija saņēma apsvērumus no šādas ieinteresētās personas:

—

Grand Hotel Abi d’Oru SpA.

Ieinteresētā persona informēja, ka pasākumam ir bijusi stimulējoša ietekme un ka princips par vajadzību piešķirt atbalstu ir ievērots.

| (32) | Ieinteresētā persona apgalvoja, ka pasākumam ir bijusi stimulējoša ietekme un ka princips par vajadzību piešķirt atbalstu ir pilnībā ievērots, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem:






  — | pirmkārt, pirms darba sākšanas ieinteresētā persona ir iesniegusi pieteikumu atbalsta saņemšanai saskaņā ar citu reģionālā atbalsta shēmu N 715/99 (11) (1992. gada likums Nr. 488). Šis pieteikums ir ticis divreiz akceptēts, tomēr atbalsts nav sniegts, pamatojot to ar ierobežotiem budžeta līdzekļiem, |
| --- | --- | --- |

(32)

Ieinteresētā persona apgalvoja, ka pasākumam ir bijusi stimulējoša ietekme un ka princips par vajadzību piešķirt atbalstu ir pilnībā ievērots, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem:

—

pirmkārt, pirms darba sākšanas ieinteresētā persona ir iesniegusi pieteikumu atbalsta saņemšanai saskaņā ar citu reģionālā atbalsta shēmu N 715/99 (11) (1992. gada likums Nr. 488). Šis pieteikums ir ticis divreiz akceptēts, tomēr atbalsts nav sniegts, pamatojot to ar ierobežotiem budžeta līdzekļiem,

| — | pēc atbalsta nesaņemšanas minētās shēmas ietvaros un, ņemot vērā to, ka tajā pašā laikā (1999. gada maijā) tika publicēti 1998. gada reģiona likuma Nr. 9 īstenošanas noteikumi, ieinteresētā persona izlēmusi pieteikties atbalsta saņemšanai saskaņā ar atbalsta shēmu, par kuru pašreiz veic izmeklēšanu. Ieinteresētā persona paļāvusies uz to, ka tās pieteikumu akceptēs, neņemot vērā to, ka projekts jau bija uzsākts, pamatojoties uz pasākuma īstenošanas pirmajiem noteikumiem, kuri paredzēti Rīkojumā Nr. 285/99, kas ļāva piešķirt atbalstu jau uzsāktiem projektiem ar nosacījumu, ka tie uzsākti pēc 1998. gada reģionālā likuma Nr. 9 stāšanās spēkā, tas ir, pēc 1998. gada 5. aprīļa, |
| --- | --- |

—

pēc atbalsta nesaņemšanas minētās shēmas ietvaros un, ņemot vērā to, ka tajā pašā laikā (1999. gada maijā) tika publicēti 1998. gada reģiona likuma Nr. 9 īstenošanas noteikumi, ieinteresētā persona izlēmusi pieteikties atbalsta saņemšanai saskaņā ar atbalsta shēmu, par kuru pašreiz veic izmeklēšanu. Ieinteresētā persona paļāvusies uz to, ka tās pieteikumu akceptēs, neņemot vērā to, ka projekts jau bija uzsākts, pamatojoties uz pasākuma īstenošanas pirmajiem noteikumiem, kuri paredzēti Rīkojumā Nr. 285/99, kas ļāva piešķirt atbalstu jau uzsāktiem projektiem ar nosacījumu, ka tie uzsākti pēc 1998. gada reģionālā likuma Nr. 9 stāšanās spēkā, tas ir, pēc 1998. gada 5. aprīļa,

| — | pieteikums atbalsta saņemšanai, kas tika iesniegts, pamatojoties uz izmeklējamo atbalsta shēmu, attiecās tikai uz daļu no plašāka ieguldījumu projekta (sākotnējā ieguldījumu projekta attaisnotās izmaksas bija EUR 10 500 000; bet attiecībā uz izmeklējamo shēmu iesniegtajā pieteikumā norādītās attaisnotās izmaksas bija EUR 9 039 028), |
| --- | --- |

—

pieteikums atbalsta saņemšanai, kas tika iesniegts, pamatojoties uz izmeklējamo atbalsta shēmu, attiecās tikai uz daļu no plašāka ieguldījumu projekta (sākotnējā ieguldījumu projekta attaisnotās izmaksas bija EUR 10 500 000; bet attiecībā uz izmeklējamo shēmu iesniegtajā pieteikumā norādītās attaisnotās izmaksas bija EUR 9 039 028),

| — | nebija būtiski, ka pieteikums atbalsta saņemšanai izmeklējamās atbalsta shēmas ietvaros tika iesniegts pēc darba uzsākšanas, jo šī bija tikai atkārtota tā paša pieteikuma iesniegšana, kurš jau sākotnēji bija iesniegts citas reģionālās atbalsta shēmas ietvaros, un turklāt attiecās uz to pašu ieguldījumu projektu. |
| --- | --- |

—

nebija būtiski, ka pieteikums atbalsta saņemšanai izmeklējamās atbalsta shēmas ietvaros tika iesniegts pēc darba uzsākšanas, jo šī bija tikai atkārtota tā paša pieteikuma iesniegšana, kurš jau sākotnēji bija iesniegts citas reģionālās atbalsta shēmas ietvaros, un turklāt attiecās uz to pašu ieguldījumu projektu.

| (33) | Ieinteresētā persona informēja arī par to, ka atbalsts bija vajadzīgs, pamatojot to ar apgalvojumu, ka nebūtu uzsākusi šādu ieguldījumu projektu, ja nebūtu pieejams publiskais finansējums. Ieguldījumu projekta uzsākšanai, kurš bija atkarīgs no atbalsta piešķiršanas, tā bija ņēmusi bankas īstermiņa aizdevumu. |
| --- | --- |

(33)

Ieinteresētā persona informēja arī par to, ka atbalsts bija vajadzīgs, pamatojot to ar apgalvojumu, ka nebūtu uzsākusi šādu ieguldījumu projektu, ja nebūtu pieejams publiskais finansējums. Ieguldījumu projekta uzsākšanai, kurš bija atkarīgs no atbalsta piešķiršanas, tā bija ņēmusi bankas īstermiņa aizdevumu.

| (34) | Pēc lēmuma publicēšanas, ar kuru tika koriģēta un paplašināta procedūras darbības joma (12), Komisija nesaņēma nekādus papildu apsvērumus. |
| --- | --- |

(34)

Pēc lēmuma publicēšanas, ar kuru tika koriģēta un paplašināta procedūras darbības joma (12), Komisija nesaņēma nekādus papildu apsvērumus.

6.   ITĀLIJAS VARAS IESTĀŽU APSVĒRUMI

| (35) | Savā atbildē uz Komisijas izteikto situācijas novērtējumu vēstulē, ar kuru tika uzsākta izmeklēšana, Itālijas varas iestādes izteica trīs galvenos argumentus attiecībā uz tiesisko paļāvību un atbalsta stimulējošo ietekmi, kā arī de minimis robežvērtības noteikšanu. |
| --- | --- |

(35)

Savā atbildē uz Komisijas izteikto situācijas novērtējumu vēstulē, ar kuru tika uzsākta izmeklēšana, Itālijas varas iestādes izteica trīs galvenos argumentus attiecībā uz tiesisko paļāvību un atbalsta stimulējošo ietekmi, kā arī de minimis robežvērtības noteikšanu.

| (36) | Komisijai iesniegtajos apsvērumos Itālijas varas iestādes atsaucas uz tiesiskās paļāvības principu, kā arī juridiskās noteiktības principu. Pirmkārt, tās skaidroja, ka 1998. gada reģiona likumu Nr. 9 atbalsta saņēmēji zināma mērā uzskatīja par turpinājumu iepriekšējai shēmai, kas noteikta ar 1993. gada reģiona likumu Nr. 40 (kas attiecīgajā laikā joprojām bija spēkā), ko piemēroja, izmantojot attiecīgajā laikposmā spēkā esošo sistēmu pēc “rindas kārtības” principa (shēma N 611/93, kas grozīta ar shēmu N 250/01). Šī sistēma ir palīdzējusi sniegt atbalsta saņēmējiem tiesisku paļāvību, ka tie, iesniedzot pieteikumu, varēs saņemt subsīdijas neatkarīgi no tā, vai darbs projektos ir sākts vai nav. |
| --- | --- |

(36)

Komisijai iesniegtajos apsvērumos Itālijas varas iestādes atsaucas uz tiesiskās paļāvības principu, kā arī juridiskās noteiktības principu. Pirmkārt, tās skaidroja, ka 1998. gada reģiona likumu Nr. 9 atbalsta saņēmēji zināma mērā uzskatīja par turpinājumu iepriekšējai shēmai, kas noteikta ar 1993. gada reģiona likumu Nr. 40 (kas attiecīgajā laikā joprojām bija spēkā), ko piemēroja, izmantojot attiecīgajā laikposmā spēkā esošo sistēmu pēc “rindas kārtības” principa (shēma N 611/93, kas grozīta ar shēmu N 250/01). Šī sistēma ir palīdzējusi sniegt atbalsta saņēmējiem tiesisku paļāvību, ka tie, iesniedzot pieteikumu, varēs saņemt subsīdijas neatkarīgi no tā, vai darbs projektos ir sākts vai nav.

| (37) | Turklāt Itālijas varas iestādes norādīja, ka atbalsta shēmas īstenošanas noteikumi tika pieņemti pēc tam, kad Komisija tos bija apstiprinājusi. Pirmo īstenošanas noteikumu pieņēma 1999. gada 29. aprīlī (1999. gada Rīkojums Nr. 285). Saskaņā ar šā rīkojuma 17. pantu (“pārejas noteikumi”) par attaisnojamiem uzskatāmi izdevumi, kas radušies pēc likuma stāšanās spēkā (1998. gada 5. aprīlī). Šis rīkojums tika publicēts Sardīnijas reģiona oficiālajā vēstnesī 1999. gada 8. maijā (13). |
| --- | --- |

(37)

Turklāt Itālijas varas iestādes norādīja, ka atbalsta shēmas īstenošanas noteikumi tika pieņemti pēc tam, kad Komisija tos bija apstiprinājusi. Pirmo īstenošanas noteikumu pieņēma 1999. gada 29. aprīlī (1999. gada Rīkojums Nr. 285). Saskaņā ar šā rīkojuma 17. pantu (“pārejas noteikumi”) par attaisnojamiem uzskatāmi izdevumi, kas radušies pēc likuma stāšanās spēkā (1998. gada 5. aprīlī). Šis rīkojums tika publicēts Sardīnijas reģiona oficiālajā vēstnesī 1999. gada 8. maijā (13).

| (38) | Itālijas varas iestādes arī informēja, ka ar 2000. gada 27. jūlija Rezolūciju Nr. 33/3 tika anulēts 1999. gada Rīkojums Nr. 285 tā kļūdainuma dēļ. Vienlaicīgi Sardīnijas reģiona pārvaldes iestāde pieņēma jaunus īstenošanas noteikumus, ko paziņoja Komisijai 2000. gada 20. septembrī. |
| --- | --- |

(38)

Itālijas varas iestādes arī informēja, ka ar 2000. gada 27. jūlija Rezolūciju Nr. 33/3 tika anulēts 1999. gada Rīkojums Nr. 285 tā kļūdainuma dēļ. Vienlaicīgi Sardīnijas reģiona pārvaldes iestāde pieņēma jaunus īstenošanas noteikumus, ko paziņoja Komisijai 2000. gada 20. septembrī.

| (39) | Itālijas varas iestādes uzsvēra, ka, pieņemot šīs rezolūcijas 2000. gada 27. jūlijā, Sardīnijas reģiona atbildīgajām iestādēm bija jāņem vērā tas, ka Rīkojuma Nr. 285/99 publicēšana Oficiālajā vēstnesī bija radījusi tiesisko paļāvību potenciālo atbalsta saņēmēju vidū. Tieši tādēļ attiecībā uz pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus tika izlemts, ka tiks akceptēti pieteikumi attiecībā uz ieguldījumu projektiem, kuri jau uzsākti saskaņā ar 9. pantu 1998. gada reģiona likumā Nr. 9. Rezolūcijā Nr. 33/6 “Pārejas noteikumi attiecībā uz pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus” savukārt noteikts, ka izņēmuma kārtā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, atsaucoties uz pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus, un kuriem var piešķirt atbalstu, par attaisnojamām uzskatāmas izmaksas par darbiem, kas uzsākti pēc 1998. gada 5. aprīļa, t. i., dienas, kad stājās spēkā 1998. gada reģiona likums Nr. 9. |
| --- | --- |

(39)

Itālijas varas iestādes uzsvēra, ka, pieņemot šīs rezolūcijas 2000. gada 27. jūlijā, Sardīnijas reģiona atbildīgajām iestādēm bija jāņem vērā tas, ka Rīkojuma Nr. 285/99 publicēšana Oficiālajā vēstnesī bija radījusi tiesisko paļāvību potenciālo atbalsta saņēmēju vidū. Tieši tādēļ attiecībā uz pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus tika izlemts, ka tiks akceptēti pieteikumi attiecībā uz ieguldījumu projektiem, kuri jau uzsākti saskaņā ar 9. pantu 1998. gada reģiona likumā Nr. 9. Rezolūcijā Nr. 33/6 “Pārejas noteikumi attiecībā uz pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus” savukārt noteikts, ka izņēmuma kārtā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, atsaucoties uz pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus, un kuriem var piešķirt atbalstu, par attaisnojamām uzskatāmas izmaksas par darbiem, kas uzsākti pēc 1998. gada 5. aprīļa, t. i., dienas, kad stājās spēkā 1998. gada reģiona likums Nr. 9.

| (40) | Itālijas varas iestādes norādīja, ka Komisija savā 2001. gada 17. maija vēstulē (reģistrēta ar numuru D/52027) attiecīgo pasākumu veikšanas kontekstā ir secinājusi, ka shēma ir saderīga ar kopējo tirgu pēc tam, kad Itālijas varas iestādēm tika lūgts īstenot 1998. gada reģionālā likuma Nr. 9 devīto pantu atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 69/2001 noteiktajiem de minimis noteikumiem. |
| --- | --- |

(40)

Itālijas varas iestādes norādīja, ka Komisija savā 2001. gada 17. maija vēstulē (reģistrēta ar numuru D/52027) attiecīgo pasākumu veikšanas kontekstā ir secinājusi, ka shēma ir saderīga ar kopējo tirgu pēc tam, kad Itālijas varas iestādēm tika lūgts īstenot 1998. gada reģionālā likuma Nr. 9 devīto pantu atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 69/2001 noteiktajiem de minimis noteikumiem.

| (41) | Tās arī skaidroja, ka pēc 2000. gada 27. jūlija rezolūcijas stāšanās spēkā shēmas praktiskai īstenošanai bija vajadzīgs atkārtoti iesniegt tos pieteikumus atbalsta saņemšanai, kas tika iesniegti, pirms tika publicēts pirmais uzaicinājums iesniegt pieteikumus, jo bija mainītas pieteikuma veidlapas. |
| --- | --- |

(41)

Tās arī skaidroja, ka pēc 2000. gada 27. jūlija rezolūcijas stāšanās spēkā shēmas praktiskai īstenošanai bija vajadzīgs atkārtoti iesniegt tos pieteikumus atbalsta saņemšanai, kas tika iesniegti, pirms tika publicēts pirmais uzaicinājums iesniegt pieteikumus, jo bija mainītas pieteikuma veidlapas.

| (42) | Itālijas varas iestādes atkārtoti uzsvēra, ka bija ievērots stimulējošas ietekmes princips, jo subsīdijas bija vajadzīgas bankas aizdevumu atmaksai, kas ņemti laikposmā no izmaksu rašanās brīža līdz atbalsta līdzekļu saņemšanai. |
| --- | --- |

(42)

Itālijas varas iestādes atkārtoti uzsvēra, ka bija ievērots stimulējošas ietekmes princips, jo subsīdijas bija vajadzīgas bankas aizdevumu atmaksai, kas ņemti laikposmā no izmaksu rašanās brīža līdz atbalsta līdzekļu saņemšanai.

| (43) | Visbeidzot, Itālijas varas iestādes paziņoja, ka atbalsta saņēmējiem tika lūgts izvēlēties reģionālo atsauces atbalsta shēmu, jo tiem nebija ļauts iesniegt pieteikumus atbalsta saņemšanai tam pašam projektam citās atbalsta shēmās. Tās uzsvēra, ka ar 1998. gada reģionālo likumu Nr. 9 noteiktā Sardīnijas reģionālā atbalsta shēma (N 272/98) un ar 1992. gada valsts likumu Nr. 488 noteiktā valsts mēroga atbalsta shēma (N 715/99) bija savstarpēji izslēdzošas. |
| --- | --- |

(43)

Visbeidzot, Itālijas varas iestādes paziņoja, ka atbalsta saņēmējiem tika lūgts izvēlēties reģionālo atsauces atbalsta shēmu, jo tiem nebija ļauts iesniegt pieteikumus atbalsta saņemšanai tam pašam projektam citās atbalsta shēmās. Tās uzsvēra, ka ar 1998. gada reģionālo likumu Nr. 9 noteiktā Sardīnijas reģionālā atbalsta shēma (N 272/98) un ar 1992. gada valsts likumu Nr. 488 noteiktā valsts mēroga atbalsta shēma (N 715/99) bija savstarpēji izslēdzošas.

| (44) | Itālijas varas iestādes apgalvoja, ka stimulējošs ietekmes princips bija ievērots pat tādos gadījumos, kad darbs bija sākts pirms pieteikuma iesniegšanas atbilstīgi 1998. gada reģiona likuma Nr. 9 devītajam pantam. Tās arī apgalvoja, ka de minimis noteikumi attiecas arī uz to atbalsta daļu, kas tika piešķirta pirms pieteikumu iesniegšanas. Atbalsta daļa, kas zemāka par EUR 100 000 robežvērtību un kas tika piešķirta pirms pieteikumu iesniegšanas, bija jāizskata atsevišķi, ņemot vērā tikai pirms šā datuma radušās izmaksas, nevis visas projekta kopējās izmaksas. Šie apsvērumi attiecināti uz 12 no 28 projektiem. |
| --- | --- |

(44)

Itālijas varas iestādes apgalvoja, ka stimulējošs ietekmes princips bija ievērots pat tādos gadījumos, kad darbs bija sākts pirms pieteikuma iesniegšanas atbilstīgi 1998. gada reģiona likuma Nr. 9 devītajam pantam. Tās arī apgalvoja, ka de minimis noteikumi attiecas arī uz to atbalsta daļu, kas tika piešķirta pirms pieteikumu iesniegšanas. Atbalsta daļa, kas zemāka par EUR 100 000 robežvērtību un kas tika piešķirta pirms pieteikumu iesniegšanas, bija jāizskata atsevišķi, ņemot vērā tikai pirms šā datuma radušās izmaksas, nevis visas projekta kopējās izmaksas. Šie apsvērumi attiecināti uz 12 no 28 projektiem.

| (45) | Pēc lēmuma publicēšanas, ar kuru tika koriģēta un paplašināta procedūras darbības joma, Komisija nesaņēma nekādus papildu apsvērumus. |
| --- | --- |

(45)

Pēc lēmuma publicēšanas, ar kuru tika koriģēta un paplašināta procedūras darbības joma, Komisija nesaņēma nekādus papildu apsvērumus.

7.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

| (46) | Shēmas N 272/98 novērtējums ļāva secināt, ka attiecīgais pasākums bija valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo tas atbilda visiem minētajā punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(46)

Shēmas N 272/98 novērtējums ļāva secināt, ka attiecīgais pasākums bija valsts atbalsts EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, jo tas atbilda visiem minētajā punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (47) | Šis pasākums sniedz ekonomiska rakstura priekšrocību konkrētai atbalsta saņēmēju kategorijai, samazinot to parastās izmaksas. Priekšrocība tiek nodrošināta no valsts resursiem un var traucēt konkurenci, jo tā stiprina atsevišķu uzņēmumu finansiālo stāvokli salīdzinājumā ar to konkurentiem. Tā kā viesnīcu īpašnieki dažādās valstīs savstarpēji konkurē tūristu piesaistīšanā, tad tūrisma nozarei sniegts atbalsts visdrīzāk ietekmēs Kopienas iekšējo tirdzniecību (14). |
| --- | --- |

(47)

Šis pasākums sniedz ekonomiska rakstura priekšrocību konkrētai atbalsta saņēmēju kategorijai, samazinot to parastās izmaksas. Priekšrocība tiek nodrošināta no valsts resursiem un var traucēt konkurenci, jo tā stiprina atsevišķu uzņēmumu finansiālo stāvokli salīdzinājumā ar to konkurentiem. Tā kā viesnīcu īpašnieki dažādās valstīs savstarpēji konkurē tūristu piesaistīšanā, tad tūrisma nozarei sniegts atbalsts visdrīzāk ietekmēs Kopienas iekšējo tirdzniecību (14).

| (48) | Atbalsta shēma, kas paziņota Komisijai un ko tā apstiprinājusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 4. panta 3. punktu, ir valsts atbalsts atbilstīgi EK līguma 87. panta 1. daļai. |
| --- | --- |

(48)

Atbalsta shēma, kas paziņota Komisijai un ko tā apstiprinājusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 4. panta 3. punktu, ir valsts atbalsts atbilstīgi EK līguma 87. panta 1. daļai.

| (49) | Saistībā ar piemērotu pasākumu īstenošanu ar Rezolūciju Nr. 34/73 pielāgoja atbalsta intensitāti jaunajām reģionālā atbalsta plānā noteiktajām maksimālajām robežvērtībām, tādējādi nodrošinot saderību ar 1998. gada pamatnostādnēm, bet ar Rezolūciju Nr. 33/4 nodrošināja, ka tika ievērots stimulējošas ietekmes princips, tādēļ Komisija secināja, ka ar minēto rezolūciju noteikumiem neieviesa neko jaunu sākotnēji apstiprinātajā atbalsta shēmā N 272/98. |
| --- | --- |

(49)

Saistībā ar piemērotu pasākumu īstenošanu ar Rezolūciju Nr. 34/73 pielāgoja atbalsta intensitāti jaunajām reģionālā atbalsta plānā noteiktajām maksimālajām robežvērtībām, tādējādi nodrošinot saderību ar 1998. gada pamatnostādnēm, bet ar Rezolūciju Nr. 33/4 nodrošināja, ka tika ievērots stimulējošas ietekmes princips, tādēļ Komisija secināja, ka ar minēto rezolūciju noteikumiem neieviesa neko jaunu sākotnēji apstiprinātajā atbalsta shēmā N 272/98.

| (50) | Komisija uzskata, ka ar 1999. gada Rīkojumu Nr. 285 ieviestie pārejas noteikumi var būt mainījuši Komisijas sākotnēji apstiprināto shēmu. Komisija nav paudusi savu nostāju par norādītajiem īstenošanas pasākumiem, lai gan atzīst, ka 1999. gada Rīkojums Nr. 285 tā arī nav stājies spēkā, jo to anulēja ar Rezolūciju Nr. 33/3. |
| --- | --- |

(50)

Komisija uzskata, ka ar 1999. gada Rīkojumu Nr. 285 ieviestie pārejas noteikumi var būt mainījuši Komisijas sākotnēji apstiprināto shēmu. Komisija nav paudusi savu nostāju par norādītajiem īstenošanas pasākumiem, lai gan atzīst, ka 1999. gada Rīkojums Nr. 285 tā arī nav stājies spēkā, jo to anulēja ar Rezolūciju Nr. 33/3.

| (51) | Shēma N 272/98 tika vēlreiz grozīta 2000. gada 27. jūlijā, pieņemot Rezolūciju Nr. 33/4 un Nr. 33/6. Atsaucoties uz iepriekš minēto (16.–21. apsvērums), konstatēts, ka ar Rezolūciju Nr. 33/6 ieviesa tādus grozījumus paziņotajā pasākumā, kas nebija saderīgi ar noteikumiem Komisijas lēmumā par atbalsta apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(51)

Shēma N 272/98 tika vēlreiz grozīta 2000. gada 27. jūlijā, pieņemot Rezolūciju Nr. 33/4 un Nr. 33/6. Atsaucoties uz iepriekš minēto (16.–21. apsvērums), konstatēts, ka ar Rezolūciju Nr. 33/6 ieviesa tādus grozījumus paziņotajā pasākumā, kas nebija saderīgi ar noteikumiem Komisijas lēmumā par atbalsta apstiprināšanu.

| (52) | Kā minēts 38. apsvērumā, Itālijas varas iestādes apgalvo, ka tās ir paziņojušas Komisijai par šiem īstenošanas noteikumiem saistībā ar attiecīgo pasākumu īstenošanu. |
| --- | --- |

(52)

Kā minēts 38. apsvērumā, Itālijas varas iestādes apgalvo, ka tās ir paziņojušas Komisijai par šiem īstenošanas noteikumiem saistībā ar attiecīgo pasākumu īstenošanu.

| (53) | Komisija uzskata, ka, pirmkārt, Itālijas varas iestādes nav paziņojušas par iepriekš minētajām rezolūcijām un ka saistībā ar attiecīgo pasākumu īstenošanu tās informēja Komisiju par to, ka ar Rezolūciju Nr. 33/4 nodrošināja stimulējošas ietekmes principa ievērošanu. Tomēr Itālijas varas iestādes nekad nav informējušas Komisiju par Rezolūciju Nr. 33/6 saistībā ar attiecīgu pasākumu īstenošanu un tādējādi ir pārkāpušas EK līguma 88. panta 3. punktu un pienākumu sadarboties, kas noteikts EK līguma 10. pantā (15). |
| --- | --- |

(53)

Komisija uzskata, ka, pirmkārt, Itālijas varas iestādes nav paziņojušas par iepriekš minētajām rezolūcijām un ka saistībā ar attiecīgo pasākumu īstenošanu tās informēja Komisiju par to, ka ar Rezolūciju Nr. 33/4 nodrošināja stimulējošas ietekmes principa ievērošanu. Tomēr Itālijas varas iestādes nekad nav informējušas Komisiju par Rezolūciju Nr. 33/6 saistībā ar attiecīgu pasākumu īstenošanu un tādējādi ir pārkāpušas EK līguma 88. panta 3. punktu un pienākumu sadarboties, kas noteikts EK līguma 10. pantā (15).

| (54) | Tādēļ atbalsta shēma, ko piemēroja, pieņemot iepriekš minētos īstenošanas noteikumus, pārkāpj Komisijas sākotnējo pilnvarojošo lēmumu. |
| --- | --- |

(54)

Tādēļ atbalsta shēma, ko piemēroja, pieņemot iepriekš minētos īstenošanas noteikumus, pārkāpj Komisijas sākotnējo pilnvarojošo lēmumu.

| (55) | Tādējādi atbalsts projektiem, kuros darbs tika uzsākts pirms pieteikumu iesniegšanas atbalsta saņemšanai, uzskatāms par nelikumīgu. |
| --- | --- |

(55)

Tādējādi atbalsts projektiem, kuros darbs tika uzsākts pirms pieteikumu iesniegšanas atbalsta saņemšanai, uzskatāms par nelikumīgu.

| (56) | Šaubas par saderību, kuras Komisija pauda savās 2004. gada 3. februāra un 2006. gada 22. novembra vēstulēs, ar kurām tika uzsākta oficiāla izmeklēšanas procedūra, nav kliedējusi ne Itālija, ne ieinteresētā persona. Tādēļ Komisija apstiprina savu vērtējumu, kas turpmāk tekstā izklāstīts kopsavilkumā. |
| --- | --- |

(56)

Šaubas par saderību, kuras Komisija pauda savās 2004. gada 3. februāra un 2006. gada 22. novembra vēstulēs, ar kurām tika uzsākta oficiāla izmeklēšanas procedūra, nav kliedējusi ne Itālija, ne ieinteresētā persona. Tādēļ Komisija apstiprina savu vērtējumu, kas turpmāk tekstā izklāstīts kopsavilkumā.

| (57) | Kā norādīts iepriekš, vismaz 28 ieguldījumu projekti tika uzsākti laikā, kad minētajiem ieguldījumiem nevarēja piešķirt atbalstu saskaņā ar attiecīgo shēmu. |
| --- | --- |

(57)

Kā norādīts iepriekš, vismaz 28 ieguldījumu projekti tika uzsākti laikā, kad minētajiem ieguldījumiem nevarēja piešķirt atbalstu saskaņā ar attiecīgo shēmu.

| (58) | 1998. gada pamatnostādnēs noteikts, ka pieteikumi atbalsta saņemšanai jāiesniedz, pirms uzsākta projekta īstenošana. |
| --- | --- |

(58)

1998. gada pamatnostādnēs noteikts, ka pieteikumi atbalsta saņemšanai jāiesniedz, pirms uzsākta projekta īstenošana.

| (59) | Šī prasība tika atkārtoti uzsvērta Komisijas 1998. gada lēmumā, ar kuru noteica necelt iebildumus pret reģionālo atbalsta shēmu viesnīcu nozarei Sardīnijā (N 272/98); šajā lēmumā tika skaidri noteikts, ka atbalsta saņēmējiem ir jāpiesakās atbalsta saņemšanai, pirms uzsākta projekta īstenošana. |
| --- | --- |

(59)

Šī prasība tika atkārtoti uzsvērta Komisijas 1998. gada lēmumā, ar kuru noteica necelt iebildumus pret reģionālo atbalsta shēmu viesnīcu nozarei Sardīnijā (N 272/98); šajā lēmumā tika skaidri noteikts, ka atbalsta saņēmējiem ir jāpiesakās atbalsta saņemšanai, pirms uzsākta projekta īstenošana.

| (60) | Turklāt saistībā ar attiecīgu pasākumu īstenošanu, ko veica pēc 1998. gada pamatnostādņu stāšanās spēkā, Itālijas varas iestādes iesniedza 2000. gada 27. jūlija Rezolūciju Nr. 33/4, kuras 6. punktā skaidri noteikts, ka izmaksas ir uzskatāmas par attaisnojamām, ja tās radušās pēc pieteikuma iesniegšanas atbalsta saņemšanai. |
| --- | --- |

(60)

Turklāt saistībā ar attiecīgu pasākumu īstenošanu, ko veica pēc 1998. gada pamatnostādņu stāšanās spēkā, Itālijas varas iestādes iesniedza 2000. gada 27. jūlija Rezolūciju Nr. 33/4, kuras 6. punktā skaidri noteikts, ka izmaksas ir uzskatāmas par attaisnojamām, ja tās radušās pēc pieteikuma iesniegšanas atbalsta saņemšanai.

| (61) | Jāatgādina, ka atbalsta vajadzības princips ir vispārējs princips, kuru Tiesa atzinusi spriedumā Philip Morris lietā (16), un neapšaubāmi ir būtisks faktors, nosakot to, vai par uzņēmumu veiktajiem ieguldījumiem ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar 1998. gada pamatnostādnēm. Gan iepriekš minētajā Komisijas lēmumā, gan pamatnostādnēs ir noteikts, ka pieteikums atbalsta saņemšanai jāiesniedz pirms projektu īstenošanas. |
| --- | --- |

(61)

Jāatgādina, ka atbalsta vajadzības princips ir vispārējs princips, kuru Tiesa atzinusi spriedumā Philip Morris lietā (16), un neapšaubāmi ir būtisks faktors, nosakot to, vai par uzņēmumu veiktajiem ieguldījumiem ir tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar 1998. gada pamatnostādnēm. Gan iepriekš minētajā Komisijas lēmumā, gan pamatnostādnēs ir noteikts, ka pieteikums atbalsta saņemšanai jāiesniedz pirms projektu īstenošanas.

| (62) | Itālijas varas iestādes apgalvo, ka Itālijā spēkā esošā sistēma ir radījusi tiesisko paļāvību uz to, ka dotācijas tiks sniegtas, pamatojoties vienīgi uz pieteikuma iesniegšanu, neatkarīgi no tā, vai projekta īstenošana ir uzsākta vai nav. |
| --- | --- |

(62)

Itālijas varas iestādes apgalvo, ka Itālijā spēkā esošā sistēma ir radījusi tiesisko paļāvību uz to, ka dotācijas tiks sniegtas, pamatojoties vienīgi uz pieteikuma iesniegšanu, neatkarīgi no tā, vai projekta īstenošana ir uzsākta vai nav.

| (63) | Komisija nevar pieņemt šo argumentu, jo lēmumā, ar ko apstiprina izmeklējamo reģionālo atbalsta shēmu, skaidri pieprasīts, ka pieteikumi atbalsta saņemšanai ir jāiesniedz, pirms uzsākta projekta īstenošana. |
| --- | --- |

(63)

Komisija nevar pieņemt šo argumentu, jo lēmumā, ar ko apstiprina izmeklējamo reģionālo atbalsta shēmu, skaidri pieprasīts, ka pieteikumi atbalsta saņemšanai ir jāiesniedz, pirms uzsākta projekta īstenošana.

| (64) | Rezolūcija Nr. 33/6 tika nosūtīta Komisijai tikai pēc sūdzības iesniegšanas. Tā tika nosūtīta Komisijai tikai ar 2003. gada 22. aprīlī datētu piezīmi Nr. 5245 uzsāktās procedūras laikā pēc sūdzības (CP 15/2003) iesniegšanas. Itālijas varas iestāžu minētais arguments attiecībā uz tiesisko paļāvību nevar tikt pieņemts, jo Komisija nav sniegusi Itālijas varas iestādēm vai kādai citai ieinteresētai personai nekādas konkrētas garantijas, un tādēļ tām nevar būt nekāda tiesiskā paļāvība attiecībā uz minētā nosacījuma neievērošanu. “Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru tiesības aizsargāt tiesisku paļāvību var prasīt jebkura persona, kas nonākusi situācijā, kurā Kopienas pārvaldes iestādes šai personai ir radījušas pamatotas cerības (...). Tomēr neviens nevar apgalvot, ka noticis tiesiskās paļāvības aizsardzības principa pārkāpums, ja pārvaldes iestādes šai personai nav izteikušas konkrētas garantijas (17).” |
| --- | --- |

(64)

Rezolūcija Nr. 33/6 tika nosūtīta Komisijai tikai pēc sūdzības iesniegšanas. Tā tika nosūtīta Komisijai tikai ar 2003. gada 22. aprīlī datētu piezīmi Nr. 5245 uzsāktās procedūras laikā pēc sūdzības (CP 15/2003) iesniegšanas. Itālijas varas iestāžu minētais arguments attiecībā uz tiesisko paļāvību nevar tikt pieņemts, jo Komisija nav sniegusi Itālijas varas iestādēm vai kādai citai ieinteresētai personai nekādas konkrētas garantijas, un tādēļ tām nevar būt nekāda tiesiskā paļāvība attiecībā uz minētā nosacījuma neievērošanu. “Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru tiesības aizsargāt tiesisku paļāvību var prasīt jebkura persona, kas nonākusi situācijā, kurā Kopienas pārvaldes iestādes šai personai ir radījušas pamatotas cerības (...). Tomēr neviens nevar apgalvot, ka noticis tiesiskās paļāvības aizsardzības principa pārkāpums, ja pārvaldes iestādes šai personai nav izteikušas konkrētas garantijas (17).”

| (65) | Komisija arī nevar pieņemt Itālijas varas iestāžu argumentus, saskaņā ar kuriem ir tikusi nodrošināta stimulējoša ietekme gadījumos, kad saņēmējs pieteicās atbalsta saņemšanai pirms darba sākšanas projektā, pamatojoties uz citu reģionālo atbalsta shēmu. |
| --- | --- |

(65)

Komisija arī nevar pieņemt Itālijas varas iestāžu argumentus, saskaņā ar kuriem ir tikusi nodrošināta stimulējoša ietekme gadījumos, kad saņēmējs pieteicās atbalsta saņemšanai pirms darba sākšanas projektā, pamatojoties uz citu reģionālo atbalsta shēmu.

| (66) | Komisija uzskata, ka stimulējošā ietekme nevar tikt pārnesta no vienas shēmas uz citu; turklāt tas, ka uzņēmums ir izvēlējies pieteikties uz vienu vai citu shēmu, nevar tikt uzskatīts par pierādījumu tam, ka ir ievērots stimulējošas ietekmes princips. Itālijas varas iestādes pašas ir uzsvērušas (skatīt 43. apsvērumu), ka saņēmējs nevar iesniegt vairāk par vienu pieteikumu atbalsta saņemšanai tam pašam projektam no dažādām atbalsta shēmām un ka ar 1998. gada reģionālo likumu Nr. 9 izveidotā Sardīnijas reģionālā atbalsta shēma (N 272/98) un ar 1992. gada valsts likumu Nr. 488 izveidotā valsts mēroga reģionālā atbalsta shēma (N 715/99) bija savstarpēji izslēdzošas. |
| --- | --- |

(66)

Komisija uzskata, ka stimulējošā ietekme nevar tikt pārnesta no vienas shēmas uz citu; turklāt tas, ka uzņēmums ir izvēlējies pieteikties uz vienu vai citu shēmu, nevar tikt uzskatīts par pierādījumu tam, ka ir ievērots stimulējošas ietekmes princips. Itālijas varas iestādes pašas ir uzsvērušas (skatīt 43. apsvērumu), ka saņēmējs nevar iesniegt vairāk par vienu pieteikumu atbalsta saņemšanai tam pašam projektam no dažādām atbalsta shēmām un ka ar 1998. gada reģionālo likumu Nr. 9 izveidotā Sardīnijas reģionālā atbalsta shēma (N 272/98) un ar 1992. gada valsts likumu Nr. 488 izveidotā valsts mēroga reģionālā atbalsta shēma (N 715/99) bija savstarpēji izslēdzošas.

| (67) | Komisija arī nevar pieņemt Itālijas varas iestāžu izvirzītos argumentus, saskaņā ar kuriem faktiski tiek nodrošināta stimulējošā ietekme, jo dotācijas bija vajadzīgas bankas aizdevumu atmaksai, kas ņemti laikposmam no izmaksu rašanās brīža līdz atbalsta saņemšanai. Pats fakts, ka kāds uzņēmums ir gatavs sākt projekta īstenošanu un aizņemties naudas līdzekļus izmaksu segšanai, nekādā veidā nepierāda to, ka projekta tālākai virzībai ir vajadzīgs atbalsts vai ka atbalsts nodrošina stimulu uzsākt projektu, kas savādāk netiktu īstenots. Tieši pretēji: tas, ka kāds uzņēmums ir gatavs sākt darbību un uzņemties ar projektu saistītos finanšu riskus, pat neiesniedzot pieteikumu atbalsta saņemšanai saskaņā ar attiecīgo shēmu, liek nojaust, ka atbalsts stimula nodrošināšanai nav vajadzīgs. |
| --- | --- |

(67)

Komisija arī nevar pieņemt Itālijas varas iestāžu izvirzītos argumentus, saskaņā ar kuriem faktiski tiek nodrošināta stimulējošā ietekme, jo dotācijas bija vajadzīgas bankas aizdevumu atmaksai, kas ņemti laikposmam no izmaksu rašanās brīža līdz atbalsta saņemšanai. Pats fakts, ka kāds uzņēmums ir gatavs sākt projekta īstenošanu un aizņemties naudas līdzekļus izmaksu segšanai, nekādā veidā nepierāda to, ka projekta tālākai virzībai ir vajadzīgs atbalsts vai ka atbalsts nodrošina stimulu uzsākt projektu, kas savādāk netiktu īstenots. Tieši pretēji: tas, ka kāds uzņēmums ir gatavs sākt darbību un uzņemties ar projektu saistītos finanšu riskus, pat neiesniedzot pieteikumu atbalsta saņemšanai saskaņā ar attiecīgo shēmu, liek nojaust, ka atbalsts stimula nodrošināšanai nav vajadzīgs.

| (68) | Visbeidzot, Komisija nevar pieņemt Itālijas varas iestāžu argumentus attiecībā uz de minimis noteikumu, jo de minimis noteikumu nevar izmantot, lai apietu pamatnostādnēs ietverto pienākumu, ka stimulēšanas ietekmes principa ievērošanai pieteikums jāiesniedz pirms darba sākšanas projektā. Attiecīgai summai jāattiecas uz projektu kopumā, nevis tikai uz to daļu, kas piešķirta pirms pieteikuma iesniegšanas atbalsta saņemšanai. Komisija nevar piekrist ierosinājumam par atbilstīgu uzskatīt sākotnējo projekta īstenošanas darbu saskaņā ar de minimis noteikumu, tādējādi izslēdzot to no pamatnostādņu darbības jomas. Turklāt Itālijas varas iestādes, aprēķinot de minimis robežvērtību, ne tikai nav izskatījušas projektus kopumā, bet viens un tas pats atbalsta saņēmējs varējis saņemt de minimis atbalstu no dažādiem avotiem, un Komisija saprot, ka Itālijas varas iestādes šo aspektu nav ņēmušas vērā. |
| --- | --- |

(68)

Visbeidzot, Komisija nevar pieņemt Itālijas varas iestāžu argumentus attiecībā uz de minimis noteikumu, jo de minimis noteikumu nevar izmantot, lai apietu pamatnostādnēs ietverto pienākumu, ka stimulēšanas ietekmes principa ievērošanai pieteikums jāiesniedz pirms darba sākšanas projektā. Attiecīgai summai jāattiecas uz projektu kopumā, nevis tikai uz to daļu, kas piešķirta pirms pieteikuma iesniegšanas atbalsta saņemšanai. Komisija nevar piekrist ierosinājumam par atbilstīgu uzskatīt sākotnējo projekta īstenošanas darbu saskaņā ar de minimis noteikumu, tādējādi izslēdzot to no pamatnostādņu darbības jomas. Turklāt Itālijas varas iestādes, aprēķinot de minimis robežvērtību, ne tikai nav izskatījušas projektus kopumā, bet viens un tas pats atbalsta saņēmējs varējis saņemt de minimis atbalstu no dažādiem avotiem, un Komisija saprot, ka Itālijas varas iestādes šo aspektu nav ņēmušas vērā.

| (69) | Noslēgumā Komisija uzskata, ka Itālijas varas iestādes nav varējušas pierādīt, ka atbalsts ticis piešķirts saskaņā ar Komisijas apstiprinājuma lēmuma noteikumiem. Pat ja šis atbalsts būtu uzskatāms par atbalstu darbībai, to nevar uzskatīt par saderīgu. Saskaņā ar 1998. gada pamatnostādnēm atbalsts darbībai var tikt piešķirts izņēmuma kārtā reģionos, kuri atbilst EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta izņēmuma noteikumiem. Sardīnija laikposmā no 1998. līdz 2006. gadam atbilda atbalsta saņemšanas prasībām saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta noteikumiem. Tomēr, izņemot de minimis atbalstu, saskaņā ar attiecīgo shēmu nekāds atbalsts darbībai nav ticis apstiprināts. Turklāt Itālijas varas iestādes šīs izmeklēšanas gaitā nav iesniegušas nevienu pierādījumu tam, ka atbalsts ir pamatots, veicot ieguldījumu reģionālajā attīstībā vai pēc tā būtības, un nav arī pierādīts, ka tas būtu proporcionāls trūkumiem, ko ar tā palīdzību mēģina novērst. |
| --- | --- |

(69)

Noslēgumā Komisija uzskata, ka Itālijas varas iestādes nav varējušas pierādīt, ka atbalsts ticis piešķirts saskaņā ar Komisijas apstiprinājuma lēmuma noteikumiem. Pat ja šis atbalsts būtu uzskatāms par atbalstu darbībai, to nevar uzskatīt par saderīgu. Saskaņā ar 1998. gada pamatnostādnēm atbalsts darbībai var tikt piešķirts izņēmuma kārtā reģionos, kuri atbilst EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta izņēmuma noteikumiem. Sardīnija laikposmā no 1998. līdz 2006. gadam atbilda atbalsta saņemšanas prasībām saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta noteikumiem. Tomēr, izņemot de minimis atbalstu, saskaņā ar attiecīgo shēmu nekāds atbalsts darbībai nav ticis apstiprināts. Turklāt Itālijas varas iestādes šīs izmeklēšanas gaitā nav iesniegušas nevienu pierādījumu tam, ka atbalsts ir pamatots, veicot ieguldījumu reģionālajā attīstībā vai pēc tā būtības, un nav arī pierādīts, ka tas būtu proporcionāls trūkumiem, ko ar tā palīdzību mēģina novērst.

| (70) | Itālijas varas iestādes nav izteikušas nekādus argumentus, kas liecinātu par to, ka attiecīgais atbalsts būtu saderīgs ar citiem līguma noteikumiem, valsts atbalsta noteikumiem vai citām regulām, pamatnoteikumiem vai pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(70)

Itālijas varas iestādes nav izteikušas nekādus argumentus, kas liecinātu par to, ka attiecīgais atbalsts būtu saderīgs ar citiem līguma noteikumiem, valsts atbalsta noteikumiem vai citām regulām, pamatnoteikumiem vai pamatnostādnēm.

| (71) | Komisija arī nav varējusi noteikt jebkādu citu juridisku pamatu atbalsta apstiprināšanai. Kā minēts iepriekš, šis pasākums neatbilst EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta izņēmuma noteikumiem, kuros paredzēts, ka atbalstu piešķir, lai veicinātu atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādai palīdzībai nav nelabvēlīga ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Šajā gadījumā nav piemērojami arī EK līguma 87. panta 2. punkta izņēmuma noteikumi par sociālo atbalstu, ko piešķir individuāliem patērētājiem, un atbalstu, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, kā arī atbalstu, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos. Minēto pasākumu arī nevar uzskatīt par tādu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus Itālijas tautsaimniecībā, kā paredzēts EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktā. Visbeidzot šā pasākuma mērķis nav veicināt kultūru vai kultūras mantojuma saglabāšanu, kā paredzēts EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(71)

Komisija arī nav varējusi noteikt jebkādu citu juridisku pamatu atbalsta apstiprināšanai. Kā minēts iepriekš, šis pasākums neatbilst EK līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta izņēmuma noteikumiem, kuros paredzēts, ka atbalstu piešķir, lai veicinātu atsevišķu saimniecisko darbību vai atsevišķu tautsaimniecības jomu attīstību, ja šādai palīdzībai nav nelabvēlīga ietekme uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm. Šajā gadījumā nav piemērojami arī EK līguma 87. panta 2. punkta izņēmuma noteikumi par sociālo atbalstu, ko piešķir individuāliem patērētājiem, un atbalstu, ko sniedz, lai novērstu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi, kā arī atbalstu, ko sniedz tautsaimniecībai dažos Vācijas Federatīvās Republikas apvidos. Minēto pasākumu arī nevar uzskatīt par tādu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs vai novērš nopietnus traucējumus Itālijas tautsaimniecībā, kā paredzēts EK līguma 87. panta 3. punkta b) apakšpunktā. Visbeidzot šā pasākuma mērķis nav veicināt kultūru vai kultūras mantojuma saglabāšanu, kā paredzēts EK līguma 87. panta 3. punkta d) apakšpunktā.

| (72) | Līdz ar to Komisija uzskata par nesaderīgu ar kopējo tirgu to atbalstu, kas, iespējams, piešķirts projektiem, kuros darbs sākts pirms pieteikuma iesniegšanas atbalsta saņemšanai saskaņā ar tādu reģionālo atbalsta shēmu viesnīcu nozarei Sardīnijas reģionā, ko Komisija apstiprināja 1998. gadā (N 272/98), kas ieviests ar Rezolūciju Nr. 33/6 saistībā ar pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. |
| --- | --- |

(72)

Līdz ar to Komisija uzskata par nesaderīgu ar kopējo tirgu to atbalstu, kas, iespējams, piešķirts projektiem, kuros darbs sākts pirms pieteikuma iesniegšanas atbalsta saņemšanai saskaņā ar tādu reģionālo atbalsta shēmu viesnīcu nozarei Sardīnijas reģionā, ko Komisija apstiprināja 1998. gadā (N 272/98), kas ieviests ar Rezolūciju Nr. 33/6 saistībā ar pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus.

| (73) | Konstatētā nesaderība attiecas uz visu atbalstu, kas piešķirts projektiem, kuru attaisnotās izmaksas radušās pirms pieteikuma iesniegšanas atbalsta saņemšanai, pamatojoties uz attiecīgajiem īstenošanas pasākumiem, kas bija spēkā attiecīgajā laikposmā, kad tika iesniegts pieteikums, tādā apjomā, kas pārsniedz de minimis atbalsta apjomu, ko saņēmējam varēja piešķirt attiecīgajā laikposmā un kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 69/2001 2. pantu. |
| --- | --- |

(73)

Konstatētā nesaderība attiecas uz visu atbalstu, kas piešķirts projektiem, kuru attaisnotās izmaksas radušās pirms pieteikuma iesniegšanas atbalsta saņemšanai, pamatojoties uz attiecīgajiem īstenošanas pasākumiem, kas bija spēkā attiecīgajā laikposmā, kad tika iesniegts pieteikums, tādā apjomā, kas pārsniedz de minimis atbalsta apjomu, ko saņēmējam varēja piešķirt attiecīgajā laikposmā un kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 69/2001 2. pantu.

8.   SECINĀJUMI

| (74) | Komisija uzskata, ka Itālija ir nelikumīgi īstenojusi attiecīgo atbalstu, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

(74)

Komisija uzskata, ka Itālija ir nelikumīgi īstenojusi attiecīgo atbalstu, pārkāpjot EK līguma 88. panta 3. punkta noteikumus.

| (75) | Pamatojoties uz savu novērtējumu, Komisija secina, ka atbalsts, kas piešķirts iepriekš minētajiem projektiem saskaņā ar atbalsta shēmu “1998. gada reģionālais likums Nr. 9 – atbalsta N 272/98 nepareiza izmantošana”, pamatojoties uz pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus un Rezolūciju Nr. 33/6, neatbilst nosacījumiem, kuri paredzēti 1998. gada pamatnostādnēs par valsts atbalstu reģionālā mērogā. Secināts, ka atbalsts piešķirts nelikumīgi un nav saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktiem. |
| --- | --- |

(75)

Pamatojoties uz savu novērtējumu, Komisija secina, ka atbalsts, kas piešķirts iepriekš minētajiem projektiem saskaņā ar atbalsta shēmu “1998. gada reģionālais likums Nr. 9 – atbalsta N 272/98 nepareiza izmantošana”, pamatojoties uz pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus un Rezolūciju Nr. 33/6, neatbilst nosacījumiem, kuri paredzēti 1998. gada pamatnostādnēs par valsts atbalstu reģionālā mērogā. Secināts, ka atbalsts piešķirts nelikumīgi un nav saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar EK līguma 87. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktiem.

| (76) | Saskaņā ar iedibināto praksi un EK līguma 87. panta noteikumiem Komisija no saņēmējiem pieprasa atmaksu par nesaderīgu atbalstu, kas piešķirts nelikumīgi, pārkāpjot EK līguma 88. panta noteikumus. Šāda prakse ir apstiprināta ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu. |
| --- | --- |

(76)

Saskaņā ar iedibināto praksi un EK līguma 87. panta noteikumiem Komisija no saņēmējiem pieprasa atmaksu par nesaderīgu atbalstu, kas piešķirts nelikumīgi, pārkāpjot EK līguma 88. panta noteikumus. Šāda prakse ir apstiprināta ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu.

| (77) | Tādējādi Itālijai jāveic visi vajadzīgie pasākumi atbalsta atgūšanai no saņēmējiem. Tas nozīmē, ka Itālijai jāpieprasa saņēmējiem atmaksāt piešķirto atbalsta summu četru mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas. |
| --- | --- |

(77)

Tādējādi Itālijai jāveic visi vajadzīgie pasākumi atbalsta atgūšanai no saņēmējiem. Tas nozīmē, ka Itālijai jāpieprasa saņēmējiem atmaksāt piešķirto atbalsta summu četru mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas.

| (78) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 2. punktu atbalsta summai, kas jāatgūst saskaņā ar lēmumu par atmaksāšanu, pievieno procentus, kurus nosaka Komisija, piemērojot tiem atbilstīgu likmi. Procentus maksā par laikposmu, sākot no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nonāca tā saņēmēja rīcībā, līdz tā atgūšanas dienai. |
| --- | --- |

(78)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 2. punktu atbalsta summai, kas jāatgūst saskaņā ar lēmumu par atmaksāšanu, pievieno procentus, kurus nosaka Komisija, piemērojot tiem atbilstīgu likmi. Procentus maksā par laikposmu, sākot no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nonāca tā saņēmēja rīcībā, līdz tā atgūšanas dienai.

| (79) | Procentus aprēķina saskaņā ar V nodaļas noteikumiem Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (18). Komisija lūdz Itālijai pieprasīt potenciālajiem atbalsta shēmas saņēmējiem četru mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas atmaksāt atbalsta summu, tostarp procentus, kā norādīts turpmāk. |
| --- | --- |

(79)

Procentus aprēķina saskaņā ar V nodaļas noteikumiem Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (18). Komisija lūdz Itālijai pieprasīt potenciālajiem atbalsta shēmas saņēmējiem četru mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas atmaksāt atbalsta summu, tostarp procentus, kā norādīts turpmāk.

| (80) | Komisija lūdz Itāliju sniegt pieprasīto informāciju, izmantojot šim lēmumam pievienotajā pielikumā ietverto anketu, sastādot attiecīgo atbalsta saņēmēju sarakstu un skaidri norādot veiktos un plānotos pasākumus, lai nodrošinātu tūlītēju un faktisku nelikumīgā valsts atbalsta atgūšanu. Komisija lūdz Itāliju divu mēnešu laikā no lēmuma pieņemšanas iesniegt visus apkārtrakstus, atgūšanas rīkojumus un citus dokumentus, kas apliecina atgūšanas procesa uzsākšanu pret nelikumīgā atbalsta saņēmējiem, |
| --- | --- |

(80)

Komisija lūdz Itāliju sniegt pieprasīto informāciju, izmantojot šim lēmumam pievienotajā pielikumā ietverto anketu, sastādot attiecīgo atbalsta saņēmēju sarakstu un skaidri norādot veiktos un plānotos pasākumus, lai nodrošinātu tūlītēju un faktisku nelikumīgā valsts atbalsta atgūšanu. Komisija lūdz Itāliju divu mēnešu laikā no lēmuma pieņemšanas iesniegt visus apkārtrakstus, atgūšanas rīkojumus un citus dokumentus, kas apliecina atgūšanas procesa uzsākšanu pret nelikumīgā atbalsta saņēmējiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar 1998. gada reģionālo likumu Nr. 9 piešķirtais valsts atbalsts, kuru Itālija nelikumīgi īstenojusi ar Rezolūciju Nr. 33/6 un pirmo uzaicinājumu iesniegt pieteikumus, nav saderīgs ar kopējo tirgu, izņemot gadījumus, kad atbalsta saņēmējs ir iesniedzis pieteikumu atbalsta saņemšanai pirms darba sākšanas sākotnējā ieguldījumu projektā.

2. pants

1.   Itālijas Republika no saņēmējiem atgūst nesaderīgo atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar 1. pantā minēto atbalsta shēmu.

2.   Atgūstamajām summām pieskaita procentus par laikposmu no dienas, kad atbalsts nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskās atgūšanas dienai.

3.   Procentus aprēķina pēc salikto procentu formulas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu un Regulu (EK) Nr. 271/2008, ar kuru tiek grozīta Regula (EK) Nr. 794/2004.

4.   No šā lēmuma pieņemšanas dienas Itālijas Republika atceļ visus neizmaksātos atbalsta maksājumus, kas piešķirti saskaņā ar 1. pantā minēto atbalsta shēmu.

3. pants

1.   Atbalstu, kas piešķirts ar 1. pantā minēto atbalsta shēmu, atgūst nekavējoties un efektīvā veidā.

2.   Itālijas Republika nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

4. pants

1.   Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Itālijas Republika Komisijai iesniedz šādu informāciju:

| a) | atbilstīgi 1. pantā minētajai shēmai piešķirtā atbalsta saņēmēju saraksts, kurā uzrādīts katram saņēmējam saskaņā ar shēmu piešķirtā atbalsta kopsumma. Pieprasītā informācija jāiesniedz, izmantojot šā lēmuma pielikumā ietverto anketu; |
| --- | --- |

a)

atbilstīgi 1. pantā minētajai shēmai piešķirtā atbalsta saņēmēju saraksts, kurā uzrādīts katram saņēmējam saskaņā ar shēmu piešķirtā atbalsta kopsumma. Pieprasītā informācija jāiesniedz, izmantojot šā lēmuma pielikumā ietverto anketu;

| b) | no katra saņēmēja atgūstamā atbalsta kopsumma (pamatsumma un procenti); |
| --- | --- |

b)

no katra saņēmēja atgūstamā atbalsta kopsumma (pamatsumma un procenti);

| c) | šā lēmuma izpildes nolūkā veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts; |
| --- | --- |

c)

šā lēmuma izpildes nolūkā veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts;

| d) | dokumenti, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

d)

dokumenti, kas apliecina, ka saņēmējam ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

2.   Itālijas Republika informē Komisiju par šā lēmuma īstenošanas nolūkos veikto valsts pasākumu norisi, līdz tiek pilnībā atgūti saskaņā ar shēmu piešķirtie atbalsta maksājumi, kas minēti 1. pantā. Tā pēc Komisijas pieprasījuma nekavējoties sniedz visu informāciju par šā lēmuma izpildes nodrošināšanai veiktajiem un plānotajiem pasākumiem. Turklāt tā sniedz izsmeļošu informāciju par atgūstamā atbalsta summām un attiecīgajiem procentiem, kas jau ir atgūti no atbalsta saņēmējiem.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

Briselē, 2008. gada 2. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 79, 30.3.2004., 4. lpp. un OV C 32, 14.2.2007., 2. lpp.

1

(2)  OV C 79, 30.3.2004., 4. lpp.

2

(3)  OV C 32, 14.2.2007., 2. lpp.

3

(4)  Komisijas 1998. gada 12. novembra vēstule, reģistrēta ar numuru SG(98) D/9547.

4

(5)  Tūrisma, amatniecības un tirdzniecības nozares ģenerāldirektora 1999. gada 29. aprīļa lēmums Nr. 285 “Reģionālās padomes 1998. gada 22. decembra lēmuma Nr. 58/60 izpilde, kurā grozījumi izdarīti ar 1999. gada 16. marta Lēmumu Nr. 16/20, ar ko apstiprina īstenošanas direktīvu, kas noteikta 1998. gada 11. marta Reģionālā likuma Nr. 9 2. pantā, ar ko paredzēts piešķirt dotācijas viesnīcu telpu atjaunošanai un ar ko groza noteikumus 1993. gada 14. septembra Reģionālajā likumā Nr. 40”. Publicēts BURAS, Nr. 14, 8.5.1999.

5

BURAS

(6)  OV C 175, 24.6.2000., 11. lpp.

6

(7)  Pielikums 2000. gada 27. jūlija rezolūcijai Nr. 33/4, vadlīnijas 1998. gada 11. marta reģiona likuma Nr. 9 piemērošanai, 6. punkts, attaisnotie izdevumi: “Iepriekš norādītie izdevumi ir attaisnoti, ja tie radušies pēc tam, kad iesniegts pieteikums atbalsta saņemšanai.”

7

(8)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

8

(9)  Ar 2001. gada 25. aprīļa vēstuli Nr. 5368 (reģistrēta Komisijā ar numuru A/33473). Skatīt 17. apsvērumu.

9

(10)  Padomes Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (tagad 88. pants)zju (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

10

(11)  Ar numuru SG(2000) D/105754 reģistrētā 2000. gada 2. augusta vēstule dalībvalstij.

11

(12)  OV C 32, 14.2.2007., 2. lpp.

12

(13)  Sardīnijas Reģiona Oficiālais Vēstnesis (Ārkārtas papildinājums Nr. 3 1999. gada 8. maijaOficiālajam Vēstnesim Nr. 14).

13

Sardīnijas Reģiona Oficiālais Vēstnesis

Oficiālajam Vēstnesim

(14)  Piemēram, veicot meklēšanu tīmeklī, Komisija ir pārliecinājusies, ka Grand Hotel Abi d’Oru ir piecu zvaigžņu viesnīca ar 177 istabām gan vietējiem Itālijas, gan starptautiskiem klientiem.

14

Grand Hotel Abi d’Oru

(15)  “Dalībvalstis veic gan vispārējus, gan īpašus atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu to pienākumu izpildi, kas izriet no šā līguma vai ko rada Kopienas iestāžu darbība. Tās atvieglo Kopienas uzdevumu veikšanu. Tās atturas no visiem pasākumiem, kas var traucēt sasniegt šā līguma mērķus.”

15

(16)  Lieta 730/79 Philip Morris Holland BV pret Komisiju [1980] ECR 2671, 17. punkts: “... tādējādi dalībvalstīm varētu ļaut veikt maksājumus, kas uzlabotu atbalstu saņemošā uzņēmuma finansiālo situāciju, kaut gan šie maksājumi nav bijuši vajadzīgi 92. panta 3. punktā noteikto mērķu sasniegšanai”.

16

Philip Morris Holland BV

Komisiju

(17)  Apvienotās lietas T-132/96 un T-143/96 Freistaat Sachsen u. c./Komisija [1999] ECR II-3663, 300. punkts.

17

Freistaat Sachsen u. c./Komisija

(18)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

18

---

PIELIKUMS

Informācija par Komisijas lēmuma izpildi Lietā C 1/04

1.   Kopējais atbalsta saņēmēju skaits un kopējā atgūstamā atbalsta summa

| 1.1. | Lūdzam detalizēti norādīt, kā tiks aprēķināts no atsevišķajiem atbalsta saņēmējiem atgūstamā atbalsta apjoms:






  — | pamatsumma, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Lūdzam detalizēti norādīt, kā tiks aprēķināts no atsevišķajiem atbalsta saņēmējiem atgūstamā atbalsta apjoms:

—

pamatsumma,

| — | procenti. |
| --- | --- |

—

procenti.

| 1.2. | Kāda ir kopējā saskaņā ar atbalsta shēmu piešķirtā nelikumīgā atbalsta atgūstamā summa (izteikta kā bruto dotācijas ekvivalents; ... cenās)? |
| --- | --- |

1.2.

Kāda ir kopējā saskaņā ar atbalsta shēmu piešķirtā nelikumīgā atbalsta atgūstamā summa (izteikta kā bruto dotācijas ekvivalents; ... cenās)?

| 1.3. | Kāds ir kopējais atbalsta saņēmēju skaits, no kuriem atgūstams saskaņā ar minēto atbalsta shēmu piešķirtais nelikumīgais atbalsts? |
| --- | --- |

1.3.

Kāds ir kopējais atbalsta saņēmēju skaits, no kuriem atgūstams saskaņā ar minēto atbalsta shēmu piešķirtais nelikumīgais atbalsts?

2.   Veiktie un plānotie pasākumi atbalsta atgūšanai

| 2.1. | Lūdzam detalizēti aprakstīt, kādi pasākumi jau veikti un kādi tiek plānoti, lai nodrošinātu tūlītēju un faktisku atbalsta atgūšanu. Tāpat attiecīgajos gadījumos lūdzam norādīt juridisko pamatu jau veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

2.1.

Lūdzam detalizēti aprakstīt, kādi pasākumi jau veikti un kādi tiek plānoti, lai nodrošinātu tūlītēju un faktisku atbalsta atgūšanu. Tāpat attiecīgajos gadījumos lūdzam norādīt juridisko pamatu jau veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem.

| 2.2. | Līdz kuram datumam tiks pabeigta atbalsta atgūšana? |
| --- | --- |

2.2.

Līdz kuram datumam tiks pabeigta atbalsta atgūšana?

3.   Informācija par atsevišķajiem atbalsta saņēmējiem

Lūdzam turpmāk redzamajā tabulā sniegt informāciju par katru atbalsta saņēmēju, no kura atgūstams saskaņā ar minēto atbalsta shēmu piešķirtais nelikumīgais atbalsts.

| Atbalsta saņēmējs | Saskaņā ar shēmu saņemtā atbalsta kopsumma (1) | Atgūstamā atbalsta kopsumma (1)

  (pamatsumma) | Atmaksātā kopsumma (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pamatsumma | Procenti |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

Atbalsta saņēmējs

Saskaņā ar shēmu saņemtā atbalsta kopsumma (1)

Atgūstamā atbalsta kopsumma (1)

(pamatsumma)

Atmaksātā kopsumma (1)

Pamatsumma

Procenti

---

(1)

| (°) | Miljonos nacionālās valūtas vienībās. |
| --- | --- |

(°)

Miljonos nacionālās valūtas vienībās.

---

| 13.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/19 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/19

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 3. novembris)

par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6349)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/855/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 42. pantu,

ņemot vērā Padomes 1989. gada 11. decembra Direktīvu 89/662/EEK par veterinārajām pārbaudēm Kopienas iekšējā tirdzniecībā, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (2), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvu 2001/89/EK par Kopienas pasākumiem klasiskā cūku mēra kontrolei (3) ievieš obligātos Kopienas pasākumus minētās slimības kontrolei. Tajā noteikti pasākumi, kas jāveic klasiskā cūku mēra uzliesmojuma gadījumā. Šie pasākumi ietver dalībvalstu plānus klasiskā cūku mēra apkarošanai savvaļas cūku populācijā un savvaļas cūku ārkārtas vakcināciju konkrētos apstākļos. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvu 2001/89/EK par Kopienas pasākumiem klasiskā cūku mēra kontrolei (3) ievieš obligātos Kopienas pasākumus minētās slimības kontrolei. Tajā noteikti pasākumi, kas jāveic klasiskā cūku mēra uzliesmojuma gadījumā. Šie pasākumi ietver dalībvalstu plānus klasiskā cūku mēra apkarošanai savvaļas cūku populācijā un savvaļas cūku ārkārtas vakcināciju konkrētos apstākļos.

| (2) | Komisijas 2006. gada 24. novembra Lēmums 2006/805/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (4) tika pieņemts, reaģējot uz klasiskā cūku mēra uzliesmojumiem minētajās dalībvalstīs. Ar šo lēmumu izveido slimības kontroles pasākumus attiecībā uz klasisko cūku mēri minēto dalībvalstu apgabalos, ja šī slimība ir konstatēta savvaļas cūkām, lai novērstu šīs slimības izplatību citos Kopienas apgabalos. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2006. gada 24. novembra Lēmums 2006/805/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (4) tika pieņemts, reaģējot uz klasiskā cūku mēra uzliesmojumiem minētajās dalībvalstīs. Ar šo lēmumu izveido slimības kontroles pasākumus attiecībā uz klasisko cūku mēri minēto dalībvalstu apgabalos, ja šī slimība ir konstatēta savvaļas cūkām, lai novērstu šīs slimības izplatību citos Kopienas apgabalos.

| (3) | Minētajām dalībvalstīm jāveic attiecīgi pasākumi, lai novērstu klasiskā cūku mēra izplatību. Tāpēc tās ir iesniegušas Komisijai šīs slimības apkarošanas plānus un pret to vērstos ārkārtas vakcinācijas plānus, kuros iekļauti vajadzīgie pasākumi šīs slimības apkarošanai infekcijas skartajos apgabalos, kas definēti attiecīgajos plānos, un kuri jāpiemēro saimniecībām, kurās audzē cūkas un kuras atrodas minētajos apgabalos. |
| --- | --- |

(3)

Minētajām dalībvalstīm jāveic attiecīgi pasākumi, lai novērstu klasiskā cūku mēra izplatību. Tāpēc tās ir iesniegušas Komisijai šīs slimības apkarošanas plānus un pret to vērstos ārkārtas vakcinācijas plānus, kuros iekļauti vajadzīgie pasākumi šīs slimības apkarošanai infekcijas skartajos apgabalos, kas definēti attiecīgajos plānos, un kuri jāpiemēro saimniecībām, kurās audzē cūkas un kuras atrodas minētajos apgabalos.

| (4) | Dalībvalstīs vai to apgabalos ir reģistrētas atšķirīgas klasiskā cūku mēra epidemioloģiskās situācijas. Kopienas tiesību aktu skaidrības labad ir jāizveido trīs atsevišķi apgabalu saraksti atkarībā no katra apgabala epidemioloģiskās situācijas. |
| --- | --- |

(4)

Dalībvalstīs vai to apgabalos ir reģistrētas atšķirīgas klasiskā cūku mēra epidemioloģiskās situācijas. Kopienas tiesību aktu skaidrības labad ir jāizveido trīs atsevišķi apgabalu saraksti atkarībā no katra apgabala epidemioloģiskās situācijas.

| (5) | Tā kā parasti dzīvu cūku pārvietošana no inficētajiem apgabaliem rada lielāku risku nekā gaļas, gaļas izstrādājumu un gaļas produktu pārvietošana, dzīvu cūku pārvietošana no attiecīgajām dalībvalstīm jāaizliedz. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā parasti dzīvu cūku pārvietošana no inficētajiem apgabaliem rada lielāku risku nekā gaļas, gaļas izstrādājumu un gaļas produktu pārvietošana, dzīvu cūku pārvietošana no attiecīgajām dalībvalstīm jāaizliedz.

| (6) | Inficēto dzīvnieku sperma, olšūnas un embriji var veicināt klasiskā cūku mēra vīrusa izplatīšanos. Lai novērstu klasiskā cūku mēra izplatību citos Kopienas apgabalos, ir lietderīgi aizliegt spermas, olšūnu un embriju nosūtīšanu no apgabaliem, kas uzskaitīti šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

(6)

Inficēto dzīvnieku sperma, olšūnas un embriji var veicināt klasiskā cūku mēra vīrusa izplatīšanos. Lai novērstu klasiskā cūku mēra izplatību citos Kopienas apgabalos, ir lietderīgi aizliegt spermas, olšūnu un embriju nosūtīšanu no apgabaliem, kas uzskaitīti šā lēmuma pielikumā.

| (7) | Ir lietderīgi, ka vienā sarakstā uzskaita dalībvalstis un apgabalus, kuros klasiskā cūku mēra epidemioloģiskā situācija ir vislabvēlīgākā, un tādēļ, atkāpjoties no vispārējā aizlieguma, no kuriem dzīvas cūkas var nosūtīt uz citiem ierobežotiem apgabaliem, ievērojot noteiktus drošības pasākumus. Turklāt svaigu cūkgaļu no saimniecībām, kas atrodas šajos apgabalos, un gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no šo cūku gaļas vai kas to satur, var nosūtīt uz citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi, ka vienā sarakstā uzskaita dalībvalstis un apgabalus, kuros klasiskā cūku mēra epidemioloģiskā situācija ir vislabvēlīgākā, un tādēļ, atkāpjoties no vispārējā aizlieguma, no kuriem dzīvas cūkas var nosūtīt uz citiem ierobežotiem apgabaliem, ievērojot noteiktus drošības pasākumus. Turklāt svaigu cūkgaļu no saimniecībām, kas atrodas šajos apgabalos, un gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no šo cūku gaļas vai kas to satur, var nosūtīt uz citām dalībvalstīm.

| (8) | Dažus savvaļas cūku saslimšanas ar cūku klasisko mēri skartos apgabalus šķir valsts robežas, un tie ietver divu dalībvalstu līdzās esošas teritorijas. Jānosaka arī slimības kontroles pasākumi attiecībā uz dzīvu cūku nosūtīšanu skartajās līdzās esošajās teritorijās, kas atrodas divās dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(8)

Dažus savvaļas cūku saslimšanas ar cūku klasisko mēri skartos apgabalus šķir valsts robežas, un tie ietver divu dalībvalstu līdzās esošas teritorijas. Jānosaka arī slimības kontroles pasākumi attiecībā uz dzīvu cūku nosūtīšanu skartajās līdzās esošajās teritorijās, kas atrodas divās dažādās dalībvalstīs.

| (9) | Ņemot vērā epidemioloģisko situāciju atsevišķos Ungārijas un Slovākijas apgabalos, ir pamatoti tos iekļaut apgabalu pirmajā sarakstā. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā epidemioloģisko situāciju atsevišķos Ungārijas un Slovākijas apgabalos, ir pamatoti tos iekļaut apgabalu pirmajā sarakstā.

| (10) | Otrajā sarakstā jāuzskaita apgabali, kuros epidemioloģiskā situācija mežacūku populācijā vai cūku saimniecībās ir mazāk labvēlīga sporādisku uzliesmojumu dēļ. No saimniecībām šajos apgabalos dzīvas cūkas nenosūta, bet par drošu nosūtīšanai uz citām dalībvalstīm uzskatāma svaiga cūkgaļa, gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas sastāv no šo cūku gaļas vai to satur, piemērojot noteiktus papildu drošības pasākumus, kas jānosaka šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(10)

Otrajā sarakstā jāuzskaita apgabali, kuros epidemioloģiskā situācija mežacūku populācijā vai cūku saimniecībās ir mazāk labvēlīga sporādisku uzliesmojumu dēļ. No saimniecībām šajos apgabalos dzīvas cūkas nenosūta, bet par drošu nosūtīšanai uz citām dalībvalstīm uzskatāma svaiga cūkgaļa, gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas sastāv no šo cūku gaļas vai to satur, piemērojot noteiktus papildu drošības pasākumus, kas jānosaka šajā lēmumā.

| (11) | Trešajā sarakstā jāuzskaita apgabali, no kuriem kopumā uz citām dalībvalstīm nevar nosūtīt ne dzīvas cūkas, ne svaigu cūkgaļu un gaļas produktus. Tomēr ir pamatoti, ka šādus cūkgaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no cūkgaļas vai to satur, var nosūtīt uz citām dalībvalstīm, ja tos apstrādā tādā veidā, ka tiek iznīcināts jebkāds klātesošs klasiskā cūku mēra vīruss. |
| --- | --- |

(11)

Trešajā sarakstā jāuzskaita apgabali, no kuriem kopumā uz citām dalībvalstīm nevar nosūtīt ne dzīvas cūkas, ne svaigu cūkgaļu un gaļas produktus. Tomēr ir pamatoti, ka šādus cūkgaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no cūkgaļas vai to satur, var nosūtīt uz citām dalībvalstīm, ja tos apstrādā tādā veidā, ka tiek iznīcināts jebkāds klātesošs klasiskā cūku mēra vīruss.

| (12) | Turklāt, lai novērstu klasiskā cūku mēra izplatību citos Kopienas apgabalos, ir lietderīgi noteikt, ka tiek izpildīti konkrēti nosacījumi, nosūtot svaigu cūkgaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas satur vai sastāv no cūkgaļas, kas iegūta dalībvalstīs, kuru apgabali iekļauti trešajā sarakstā. Jo īpaši šāda cūkgaļa un cūkgaļas produkti un izstrādājumi jāmarķē ar īpašu marķējumu, kuru nevar sajaukt ar cūkgaļas veselības marķējumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (5), un identifikācijas marķējumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (6). |
| --- | --- |

(12)

Turklāt, lai novērstu klasiskā cūku mēra izplatību citos Kopienas apgabalos, ir lietderīgi noteikt, ka tiek izpildīti konkrēti nosacījumi, nosūtot svaigu cūkgaļu, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas satur vai sastāv no cūkgaļas, kas iegūta dalībvalstīs, kuru apgabali iekļauti trešajā sarakstā. Jo īpaši šāda cūkgaļa un cūkgaļas produkti un izstrādājumi jāmarķē ar īpašu marķējumu, kuru nevar sajaukt ar cūkgaļas veselības marķējumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 854/2004, ar ko paredz īpašus noteikumus par lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles organizēšanu (5), un identifikācijas marķējumu, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (6).

| (13) | Lai izvairītos no klasiskā cūku mēra izplatības citos Kopienas apgabalos, ja uz dalībvalsti attiecina aizliegumu nosūtīt svaigu cūkgaļu un gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kuri sastāv no cūkgaļas vai to satur, no konkrētām dalībvalsts teritorijas daļām, jānosaka konkrētas prasības, īpaši attiecībā uz sertifikāciju šādas gaļas, tās izstrādājumu vai produktu nosūtīšanai no citiem minētās dalībvalsts apgabaliem, kuros minētais aizliegums nav spēkā. |
| --- | --- |

(13)

Lai izvairītos no klasiskā cūku mēra izplatības citos Kopienas apgabalos, ja uz dalībvalsti attiecina aizliegumu nosūtīt svaigu cūkgaļu un gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kuri sastāv no cūkgaļas vai to satur, no konkrētām dalībvalsts teritorijas daļām, jānosaka konkrētas prasības, īpaši attiecībā uz sertifikāciju šādas gaļas, tās izstrādājumu vai produktu nosūtīšanai no citiem minētās dalībvalsts apgabaliem, kuros minētais aizliegums nav spēkā.

| (14) | Lēmums 2006/805/EK ir grozīts vairākas reizes. Tādēļ ir lietderīgi atcelt minēto lēmumu un to aizstāt ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(14)

Lēmums 2006/805/EK ir grozīts vairākas reizes. Tādēļ ir lietderīgi atcelt minēto lēmumu un to aizstāt ar šo lēmumu.

| (15) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Ar šo lēmumu nosaka konkrētus kontroles pasākumus saistībā ar klasisko cūku mēri dalībvalstīs vai to reģionos, kas iekļauti pielikumā (“attiecīgās dalībvalstis”).

To piemēro neatkarīgi no klasiskā cūku mēra apkarošanas plāniem un pret šo slimību vērstās ārkārtas vakcinācijas plāniem, ko ir apstiprinājusi Komisija.

2. pants

Aizliegums nosūtīt dzīvas cūkas no pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem uz citām dalībvalstīm

Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka dzīvas cūkas no šo valstu apgabaliem netiek nosūtītas uz citām dalībvalstīm, ja vien šo cūku izcelsme nav:

| a) | ārpus pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem; un |
| --- | --- |

a)

ārpus pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem; un

| b) | saimniecībā, kurā 30 dienu laikā tieši pirms attiecīgo cūku nosūtīšanas nav ievestas dzīvas cūkas no pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem. |
| --- | --- |

b)

saimniecībā, kurā 30 dienu laikā tieši pirms attiecīgo cūku nosūtīšanas nav ievestas dzīvas cūkas no pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem.

3. pants

Izņēmumi attiecībā uz dzīvu cūku nosūtīšanu starp dalībvalstīm no pielikuma I daļā uzskaitītajiem apgabaliem

1.   Atkāpjoties no 2. panta, dzīvu cūku nosūtīšanu no tādām saimniecībām, kas atrodas pielikuma I daļā uzskaitītajos apgabalos, uz saimniecībām vai kautuvēm, kas atrodas citos minētajā pielikuma daļā uzskaitītajos apgabalos un pieder citai dalībvalstij, nosūtīšanas dalībvalsts var atļaut, ja attiecīgo cūku izcelsme ir saimniecībā, kurā:

| a) | dzīvas cūkas nav ievestas 30 dienu laikā tieši pirms nosūtīšanas dienas; |
| --- | --- |

a)

dzīvas cūkas nav ievestas 30 dienu laikā tieši pirms nosūtīšanas dienas;

| b) | valsts pilnvarots veterinārārsts ir veicis klasiskā cūku mēra klīnisko pārbaudi atbilstīgi pārbaudes un paraugu ņemšanas procedūrām, kas paredzētas Komisijas Lēmuma 2002/106/EK (7) pielikuma IV nodaļas A daļā un D daļas 1., 2. un 3. punktā; un |
| --- | --- |

b)

valsts pilnvarots veterinārārsts ir veicis klasiskā cūku mēra klīnisko pārbaudi atbilstīgi pārbaudes un paraugu ņemšanas procedūrām, kas paredzētas Komisijas Lēmuma 2002/106/EK (7) pielikuma IV nodaļas A daļā un D daļas 1., 2. un 3. punktā; un

| c) | septiņu dienu laikā tieši pirms to nosūtīšanas dienas nosūtāmo cūku grupās ir veikti klasiskā cūku mēra polimerāzes ķēdes reakcijas testi saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma VI nodaļas C daļu un no savāktajiem nosūtamo cūku asins paraugiem ir iegūti negatīvi rezultāti; paraugi jāņem vismaz no tāda cūku skaita, kas ir pietiekams, lai nosūtāmo cūku sūtījumā būtu iespējams noteikt 5 % prevalanci ar 95 % ticamību. |
| --- | --- |

c)

septiņu dienu laikā tieši pirms to nosūtīšanas dienas nosūtāmo cūku grupās ir veikti klasiskā cūku mēra polimerāzes ķēdes reakcijas testi saskaņā ar Lēmuma 2002/106/EK pielikuma VI nodaļas C daļu un no savāktajiem nosūtamo cūku asins paraugiem ir iegūti negatīvi rezultāti; paraugi jāņem vismaz no tāda cūku skaita, kas ir pietiekams, lai nosūtāmo cūku sūtījumā būtu iespējams noteikt 5 % prevalanci ar 95 % ticamību.

Taču c) apakšpunkts neattiecas uz:

| i) | cūkām, ko nosūta tieši uz kautuvēm tūlītējai nokaušanai; |
| --- | --- |

i)

cūkām, ko nosūta tieši uz kautuvēm tūlītējai nokaušanai;

| ii) | cūkām, ko nosūta uz dalībvalstij līdzās esošu apgabalu, kas uzskaitīts pielikuma I daļā; |
| --- | --- |

ii)

cūkām, ko nosūta uz dalībvalstij līdzās esošu apgabalu, kas uzskaitīts pielikuma I daļā;

| iii) | gadījumu, kad galamērķa dalībvalsts to iepriekš apstiprina. |
| --- | --- |

iii)

gadījumu, kad galamērķa dalībvalsts to iepriekš apstiprina.

2.   Nosūtot šā panta 1. punktā minētās cūkas, attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka 9. panta a) apakšpunktā minētajā veselības sertifikātā ir iekļauta papildu informācija par klīniskās pārbaudes veikšanas datumiem un vajadzības gadījumā pārbaudīto dzīvnieku skaitu un polimerāzes ķēdes reakcijas testa rezultātiem, kā paredzēts šā panta 1. punktā.

4. pants

Dzīvu cūku pārvietošana un tranzīts attiecīgajās dalībvalstīs

1.   Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka dzīvas cūkas netiek nosūtītas no saimniecībām, kas atrodas pielikumā uzskaitītajos apgabalos, uz tās pašas dalībvalsts citiem apgabaliem, izņemot:

| a) | gadījumus, kad cūkas pārvieto tieši uz kautuvēm tūlītējai nokaušanai; |
| --- | --- |

a)

gadījumus, kad cūkas pārvieto tieši uz kautuvēm tūlītējai nokaušanai;

| b) | saimniecības, kurās






  i) | veiktajā klasiskā cūku mēra klīniskā pārbaudē un polimerāzes ķēdes reakcijas testos gūti negatīvi rezultāti atbilstīgi 3. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktam, vai |
| --- | --- | --- |

b)

saimniecības, kurās

i)

veiktajā klasiskā cūku mēra klīniskā pārbaudē un polimerāzes ķēdes reakcijas testos gūti negatīvi rezultāti atbilstīgi 3. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktam, vai

| ii) | veiktajā klīniskā pārbaudē gūti negatīvi rezultāti, un galamērķa vietas kompetenta veterinārā iestāde to iepriekš apstiprina. |
| --- | --- |

ii)

veiktajā klīniskā pārbaudē gūti negatīvi rezultāti, un galamērķa vietas kompetenta veterinārā iestāde to iepriekš apstiprina.

2.   Neskarot Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005 (8), attiecīgās dalībvalstis, nosūtot cūkas no pielikuma I daļā uzskaitītajiem apgabaliem uz citiem minētajā pielikuma daļā uzskaitītajiem apgabaliem, nodrošina, ka cūkas tiek pārvadātas tikai pa galvenajiem autoceļiem vai dzelzceļu, neapstājoties transportlīdzeklim, kas pārvadā cūkas.

5. pants

Aizliegums nosūtīt kuiļu spermas sūtījumus un cūku olšūnu un embriju sūtījumus no pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem

Attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka no tās teritorijas uz citām dalībvalstīm netiek nosūtīti:

| a) | kuiļu spermas sūtījumi, ja vien sperma nav iegūta no kuiļiem, kurus tur apstiprinātā savākšanas centrā, kas minēts Padomes Direktīvas 90/429/EEK (9) 3. panta a) apakšpunktā un atrodas ārpus šā lēmuma pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem; |
| --- | --- |

a)

kuiļu spermas sūtījumi, ja vien sperma nav iegūta no kuiļiem, kurus tur apstiprinātā savākšanas centrā, kas minēts Padomes Direktīvas 90/429/EEK (9) 3. panta a) apakšpunktā un atrodas ārpus šā lēmuma pielikumā uzskaitītajiem apgabaliem;

| b) | cūku olšūnu un embriju sūtījumi, ja vien attiecīgo olšūnu un embriju izcelsme ir no cūkām, kuras audzētas saimniecībās, kas neatrodas šā lēmuma pielikumā uzskaitītajos apgabalos. |
| --- | --- |

b)

cūku olšūnu un embriju sūtījumi, ja vien attiecīgo olšūnu un embriju izcelsme ir no cūkām, kuras audzētas saimniecībās, kas neatrodas šā lēmuma pielikumā uzskaitītajos apgabalos.

6. pants

Svaigas cūkgaļas un noteiktu gaļas izstrādājumu un gaļas produktu nosūtīšana no apgabaliem, kas uzskaitīti pielikuma II daļā

1.   Attiecīgās dalībvalstis, kuru apgabali uzskaitīti pielikuma II daļā, nodrošina, ka svaigas cūkgaļas sūtījumi no saimniecībām, kuras atrodas minētajos apgabalos, un gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas sastāv no šo cūku gaļas vai to satur, uz citām dalībvalstīm tiek nosūtīti vienīgi, ja:

| a) | pēdējo 12 mēnešu laikā attiecīgajā saimniecībā klasiskais cūku mēris nav konstatēts un saimniecība atrodas ārpus aizsardzības vai uzraudzības zonas; |
| --- | --- |

a)

pēdējo 12 mēnešu laikā attiecīgajā saimniecībā klasiskais cūku mēris nav konstatēts un saimniecība atrodas ārpus aizsardzības vai uzraudzības zonas;

| b) | cūkas saimniecībā ir uzturējušās vismaz 90 dienu un neviena dzīva cūka nav ievesta 30 dienu laikā tieši pirms cūku nosūtīšanas uz kautuvi; |
| --- | --- |

b)

cūkas saimniecībā ir uzturējušās vismaz 90 dienu un neviena dzīva cūka nav ievesta 30 dienu laikā tieši pirms cūku nosūtīšanas uz kautuvi;

| c) | vismaz divas reizes gadā saimniecību pārbauda kompetenta veterinārā iestāde, kura:






  i) | ievēro Lēmuma 2002/106/EK pielikuma III nodaļā noteiktās vadlīnijas; |
| --- | --- | --- |

c)

vismaz divas reizes gadā saimniecību pārbauda kompetenta veterinārā iestāde, kura:

i)

ievēro Lēmuma 2002/106/EK pielikuma III nodaļā noteiktās vadlīnijas;

| ii) | ietver klīnisku pārbaudi atbilstīgi pārbaudes un paraugu ņemšanas procedūrām, kas noteiktas Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas A daļā; |
| --- | --- |

ii)

ietver klīnisku pārbaudi atbilstīgi pārbaudes un paraugu ņemšanas procedūrām, kas noteiktas Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas A daļā;

| iii) | pārbauda to noteikumu efektīvu piemērošanu, kas paredzēti Direktīvas 2001/89/EK 15. panta 2. punkta b) apakšpunkta otrajā ievilkumā un ceturtajā līdz septītajā ievilkumā; |
| --- | --- |

iii)

pārbauda to noteikumu efektīvu piemērošanu, kas paredzēti Direktīvas 2001/89/EK 15. panta 2. punkta b) apakšpunkta otrajā ievilkumā un ceturtajā līdz septītajā ievilkumā;

| d) | pirms saņemta atļauja cūku nosūtīšanai uz kautuvi, valsts pilnvarots veterinārārsts ir veicis klasiskā cūku mēra klīnisko pārbaudi atbilstīgi pārbaudes un paraugu ņemšanas procedūrām, kas noteiktas Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 1., 2. un 3. punktā. |
| --- | --- |

d)

pirms saņemta atļauja cūku nosūtīšanai uz kautuvi, valsts pilnvarots veterinārārsts ir veicis klasiskā cūku mēra klīnisko pārbaudi atbilstīgi pārbaudes un paraugu ņemšanas procedūrām, kas noteiktas Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV nodaļas D daļas 1., 2. un 3. punktā.

2.   Taču gadījumā, ja saimniecība sastāv no divām vai vairāk atsevišķām ražošanas vienībām, kuru struktūra, apjoms un attālums no vienas ražošanas vienības līdz otrai, kā arī tajās veicamās darbības ir tādas, ka šīs vienības nodrošina pilnīgi atsevišķas materiāltehniskās bāzes cūku izvietošanai, turēšanai un barošanai, kompetentā veterinārā iestāde var nolemt atļaut nosūtīt svaigu cūkgaļu, gaļas izstrādājumus un produktus tikai no noteiktām ražošanas vienībām, kuras atbilst 6. panta 1. punkta noteikumiem.

7. pants

Svaigas cūkgaļas un noteiktu gaļas izstrādājumu un gaļas produktu nosūtīšanas aizliegums no apgabaliem, kas uzskaitīti pielikuma III daļā

1.   Attiecīgās dalībvalstis, kuru apgabali uzskaitīti pielikuma III daļā, nodrošina, ka no minēto apgabalu saimniecībām svaigas cūkgaļas, gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, netiek nosūtīti uz citām dalībvalstīm.

2.   Atkāpjoties no 1. panta, attiecīgās dalībvalstis, kuru apgabali ir uzskaitīti pielikuma III daļā, var atļaut nosūtīt svaigu cūkgaļu, kas minēta 1. punktā, gaļas izstrādājumus un gaļas produktus, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, uz citām dalībvalstīm, ja:

| a) | minētie produkti ir ražoti un apstrādāti atbilstīgi Padomes Direktīvas 2002/99/EK (10) 4. panta 1. punktam; |
| --- | --- |

a)

minētie produkti ir ražoti un apstrādāti atbilstīgi Padomes Direktīvas 2002/99/EK (10) 4. panta 1. punktam;

| b) | minētajiem produktiem veic veterināro sertifikāciju atbilstoši Direktīvas 2002/99/EK 5. pantam; un |
| --- | --- |

b)

minētajiem produktiem veic veterināro sertifikāciju atbilstoši Direktīvas 2002/99/EK 5. pantam; un

| c) | minētajiem produktiem ir pievienots atbilstīgs Kopienas iekšējai tirdzniecībai paredzēts veselības sertifikāts, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 599/2004 (11), un kura II daļā ieraksta šādu informāciju:
  “Produkts atbilst Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumam 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (12). |
| --- | --- |

c)

minētajiem produktiem ir pievienots atbilstīgs Kopienas iekšējai tirdzniecībai paredzēts veselības sertifikāts, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 599/2004 (11), un kura II daļā ieraksta šādu informāciju:

“Produkts atbilst Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumam 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (12).

8. pants

Īpaši veselības marķējumi un sertifikācijas prasības svaigai gaļai, gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, uz kuriem attiecas 7. panta 1. punktā minētais aizliegums

Attiecīgās dalībvalstis, kuru apgabali ir uzskaitīti pielikuma III daļā, nodrošina, ka svaigu gaļu, gaļas izstrādājumus un produktus, uz kuriem attiecas 7. panta 1. punktā minētais aizliegums, marķē ar īpašu veselības marķējumu, kas nevar būt ovāls un kuru nevar sajaukt ar:

| — | identifikācijas marķējumu gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, kas sastāv no cūkgaļas vai to satur, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļā; un |
| --- | --- |

—

identifikācijas marķējumu gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, kas sastāv no cūkgaļas vai to satur, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 853/2004 II pielikuma I sadaļā; un

| — | Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas III nodaļā paredzēto veselības marķējumu svaigai cūkgaļai. |
| --- | --- |

—

Regulas (EK) Nr. 854/2004 I pielikuma I sadaļas III nodaļā paredzēto veselības marķējumu svaigai cūkgaļai.

9. pants

Veselības sertifikācijas prasības attiecīgajām dalībvalstīm

Attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka veselības sertifikātā, kas paredzēts:

| a) | Padomes Direktīvas 64/432/EEK (13) 5. panta 1. punktā un ko pievieno cūku sūtījumam no attiecīgās dalībvalsts teritorijas, ieraksta šādu informāciju:
  “Dzīvnieki atbilst Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumam 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (14). |
| --- | --- |

a)

Padomes Direktīvas 64/432/EEK (13) 5. panta 1. punktā un ko pievieno cūku sūtījumam no attiecīgās dalībvalsts teritorijas, ieraksta šādu informāciju:

“Dzīvnieki atbilst Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumam 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (14).

| b) | Direktīvas 90/429/EEK 6. panta 1. punktā un ko pievieno spermas sūtījumiem no attiecīgās dalībvalsts teritorijas, ieraksta šādu informāciju:
  “Sperma atbilst Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumam 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (15). |
| --- | --- |

b)

Direktīvas 90/429/EEK 6. panta 1. punktā un ko pievieno spermas sūtījumiem no attiecīgās dalībvalsts teritorijas, ieraksta šādu informāciju:

“Sperma atbilst Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumam 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (15).

| c) | Komisijas Lēmuma 95/483/EK (16) 1. pantā un ko pievieno cūku embriju un olšūnu sūtījumiem no attiecīgās dalībvalsts teritorijas, ieraksta šādu informāciju:
  “Embriji/olšūnas (17) atbilst Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumam 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (18). |
| --- | --- |

c)

Komisijas Lēmuma 95/483/EK (16) 1. pantā un ko pievieno cūku embriju un olšūnu sūtījumiem no attiecīgās dalībvalsts teritorijas, ieraksta šādu informāciju:

“Embriji/olšūnas (17) atbilst Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumam 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem saistībā ar klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (18).

10. pants

Sertifikācijas prasības attiecībā uz dalībvalstīm, kuru apgabali ir uzskaitīti pielikuma III daļā

Attiecīgās dalībvalstis, kuru apgabali ir uzskaitīti šā lēmuma pielikuma III daļā, nodrošina, ka attiecībā uz svaigu cūkgaļu no saimniecībām, kas atrodas ārpus III daļā uzskaitītajiem apgabaliem, un gaļas izstrādājumiem un gaļas produktiem, kas sastāv no šīs gaļas vai to satur, kurai nepiemēro 7. panta 1. punktā paredzēto aizliegumu un ko nosūta uz citām dalībvalstīm:

| a) | veic veterināro sertifikāciju atbilstīgi Direktīvas 2002/99/EK 5. panta 1. punktam; un |
| --- | --- |

a)

veic veterināro sertifikāciju atbilstīgi Direktīvas 2002/99/EK 5. panta 1. punktam; un

| b) | pievieno atbilstīgu veselības sertifikātu, kas paredzēts Kopienas iekšējai tirdzniecībai, kā noteikts 1. pantā Regulā (EK) Nr. 599/2004, un kura II daļā ieraksta šādu informāciju:
  “Svaiga cūkgaļa un gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas sastāv no cūkgaļas vai kuru sastāvā ir cūkgaļa atbilstīgi Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumam 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem attiecībā uz klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (19). |
| --- | --- |

b)

pievieno atbilstīgu veselības sertifikātu, kas paredzēts Kopienas iekšējai tirdzniecībai, kā noteikts 1. pantā Regulā (EK) Nr. 599/2004, un kura II daļā ieraksta šādu informāciju:

“Svaiga cūkgaļa un gaļas izstrādājumi un gaļas produkti, kas sastāv no cūkgaļas vai kuru sastāvā ir cūkgaļa atbilstīgi Komisijas 2008. gada 3. novembra Lēmumam 2008/855/EK par dzīvnieku veselības kontroles pasākumiem attiecībā uz klasisko cūku mēri dažās dalībvalstīs (19).

11. pants

Prasības attiecībā uz saimniecībām un transportlīdzekļiem pielikumā uzskaitītajos apgabalos

Attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | Direktīvas 2001/89/EK 15. panta 2. punkta b) apakšpunkta otrajā un ceturtajā līdz septītajā ievilkumā paredzētos noteikumus piemēro saimniecībās, kurās audzē cūkas un kuras atrodas šā lēmuma pielikumā uzskaitītajos apgabalos; |
| --- | --- |

a)

Direktīvas 2001/89/EK 15. panta 2. punkta b) apakšpunkta otrajā un ceturtajā līdz septītajā ievilkumā paredzētos noteikumus piemēro saimniecībās, kurās audzē cūkas un kuras atrodas šā lēmuma pielikumā uzskaitītajos apgabalos;

| b) | transportlīdzekļus, kuri ir izmantoti tādu cūku pārvadāšanai, kuru izcelsme ir saimniecībās, kas atrodas šā lēmuma pielikumā uzskaitītajos apgabalos, nekavējoties iztīra un dezinficē pēc katras pārvadāšanas darbības, un pārvadātājs sniedz apstiprinājumu par šādu tīrīšanu un dezinfekciju. |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļus, kuri ir izmantoti tādu cūku pārvadāšanai, kuru izcelsme ir saimniecībās, kas atrodas šā lēmuma pielikumā uzskaitītajos apgabalos, nekavējoties iztīra un dezinficē pēc katras pārvadāšanas darbības, un pārvadātājs sniedz apstiprinājumu par šādu tīrīšanu un dezinfekciju.

12. pants

Attiecīgo dalībvalstu informācijas prasības

Attiecīgās dalībvalstis Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā informē Komisiju un dalībvalstis par klasiskā cūku mēra uzraudzības rezultātiem, kas veikta pielikumā uzskaitītajos apgabalos, kā paredzēts klasiskā cūku mēra apkarošanas plānos vai pret šo slimību vērstajos ārkārtas vakcinācijas plānos, kurus apstiprinājusi Komisija un kas minēti šā lēmuma 1. panta otrajā daļā.

13. pants

Atbilstība

Dalībvalstis izdara grozījumus pasākumos, kurus tās piemēro tirdzniecībai, lai tie būtu saskaņā ar šo lēmumu, kā arī nekavējoties attiecīgi paziņo par pieņemtajiem pasākumiem. Dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju.

14. pants

Atcelšana

Lēmumu 2006/805/EK atceļ.

15. pants

Piemērojamība

Šo lēmumu piemēro līdz 2009. gada 31. decembrim.

16. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 3. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 395, 30.12.1989., 13. lpp.

1

(2)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp.

2

(3)  OV L 316, 1.12.2001., 5. lpp.

3

(4)  OV L 329, 25.11.2006., 67. lpp.

4

(5)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

5

(6)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

6

(7)  OV L 39, 9.2.2002., 71. lpp.

7

(8)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.

8

(9)  OV L 224, 18.8.1990., 62. lpp.

9

(10)  OV L 18, 23.1.2003., 11. lpp.

10

(11)  OV L 94, 31.3.2004., 44. lpp.

11

(12)  OV L 302, 13.11.2008., 19. lpp.”

12

(13)  OV 121, 29.7.1964., 1977./64. lpp.

13

(14)  OV L 302, 13.11.2008., 19. lpp.”;

14

(15)  OV L 302, 13.11.2008., 19. lpp.”;

15

(16)  OV L 275, 18.11.1995., 30. lpp.

16

(17)  Lieko svītrot.

17

(18)  OV L 302, 13.11.2008., 19. lpp.”

18

(19)  OV L 302, 13.11.2008., 19. lpp.”

19

---

PIELIKUMS

I   DAĻA

1.   Vācija

A.   Reinzeme-Pfalca

| a) | Kreis Ahrweiler: Adenau un Altenahr pašvaldība; |
| --- | --- |

a)

Kreis Ahrweiler: Adenau un Altenahr pašvaldība;

| b) | Landkreis Vulkaneifel: Obere Kyll un Hillesheim pašvaldība, apdzīvotās vietas Betteldorf, Dockweiler, Dreis-Brück, Hinterweiler un Kirchweiler (Daun pašvaldībā), apdzīvotās vietas Beinhausen, Bereborn, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Mannebach, Neichen, Nitz, Reimerath un Welcherath (Kelberg pašvaldībā), apdzīvotās vietas Berlingen, Duppach, Hohenfels-Essingen, Kalenborn-Scheuern, Neroth, Pelm un Rockeskyll (Gerolstein pašvaldībā), kā arī Gerolstein pilsēta; |
| --- | --- |

b)

Landkreis Vulkaneifel: Obere Kyll un Hillesheim pašvaldība, apdzīvotās vietas Betteldorf, Dockweiler, Dreis-Brück, Hinterweiler un Kirchweiler (Daun pašvaldībā), apdzīvotās vietas Beinhausen, Bereborn, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Mannebach, Neichen, Nitz, Reimerath un Welcherath (Kelberg pašvaldībā), apdzīvotās vietas Berlingen, Duppach, Hohenfels-Essingen, Kalenborn-Scheuern, Neroth, Pelm un Rockeskyll (Gerolstein pašvaldībā), kā arī Gerolstein pilsēta;

| c) | Eifelkreis Bitburg-Prüm: apdzīvotās vietas Büdesheim, Kleinlangenfeld, Neuendorf, Olzheim, Roth bei Prüm, Schwirzheim un Weinsheim (Prüm pašvaldībā). |
| --- | --- |

c)

Eifelkreis Bitburg-Prüm: apdzīvotās vietas Büdesheim, Kleinlangenfeld, Neuendorf, Olzheim, Roth bei Prüm, Schwirzheim un Weinsheim (Prüm pašvaldībā).

B.   Ziemeļreina-Vestfālene

| a) | Kreis Euskirchen: Bad Münstereifel, Mechernich, Schleiden pilsēta, Euskirchen pilsētas rajoni Billig, Euenheim, Euskirchen (centrs), Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim, Stotzheim, Wißkirchen, kā arī Blankenheim, Dahlem, Hellenthal, Kall un Nettersheim pašvaldība; |
| --- | --- |

a)

Kreis Euskirchen: Bad Münstereifel, Mechernich, Schleiden pilsēta, Euskirchen pilsētas rajoni Billig, Euenheim, Euskirchen (centrs), Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim, Stotzheim, Wißkirchen, kā arī Blankenheim, Dahlem, Hellenthal, Kall un Nettersheim pašvaldība;

| b) | Rhein-Sieg-Kreis: Meckenheim pilsētas Ersdorf un Altendorf rajons, Rheinbach pilsētas Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen un Kurtenberg rajons, Swisttal pašvaldības Miel un Odendorf rajons. |
| --- | --- |

b)

Rhein-Sieg-Kreis: Meckenheim pilsētas Ersdorf un Altendorf rajons, Rheinbach pilsētas Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen un Kurtenberg rajons, Swisttal pašvaldības Miel un Odendorf rajons.

2.   Francija

Lejasreinas un Mozeles departamenta teritorija uz rietumiem no Reinas un Reinas–Marnas kanāla, uz ziemeļiem no autoceļa A 4, uz austrumiem no Sāres upes un uz dienvidiem no robežas ar Vāciju un Holtzheim, Lingolsheim un Eckbolsheim pašvaldība.

3.   Ungārija

Nógrád apgabala teritorija un Pest apgabala teritorija, kas atrodas uz ziemeļiem un uz austrumiem no Donavas, uz dienvidiem no Slovākijas robežas, uz rietumiem no Nógrád apgabala robežas un uz ziemeļiem no autoceļa E 71, Heves apgabala teritorija, kas atrodas uz austrumiem no Nógrád apgabala robežas, uz dienvidiem un rietumiem no Borsod-Abaúj-Zemplén apgabala robežas un uz ziemeļiem no autoceļa E 71, un Borsod-Abaúj-Zemplén apgabala teritorija, kas atrodas uz dienvidiem no Slovākijas robežas, uz austrumiem no Heves apgabala robežas, uz ziemeļiem un rietumiem no autoceļa E 71, uz dienvidiem no galvenā ceļa Nr. 37 (teritorija starp autoceļu E 71 un galveno ceļu Nr. 26) un uz rietumiem no galvenā ceļa Nr. 26.

4.   Slovākija

Veterinārijas un pārtikas pārvaldes teritorijas šādos rajonos: Žiar nad Hronom (kas ietver Žiar nad Hronom, Žarnovica un Banská Štiavnica rajonu), Zvolen (kas ietver Zvolen, Krupina un Detva rajonu), Lučenec (kas ietver Lučenec un Poltár rajonu), Veľký Krtíš (kas ietver Veľký Krtíš rajonu), Komárno (kas ietver Komárno rajonu), Nové Zámky (kas ietver Nové Zámky rajonu), Levice (kas ietver Levice rajonu) un Rimavská Sobota (kas ietver Rimavská Sobota rajonu).

II   DAĻA

Bulgārija

Visa Bulgārijas teritorija.

III   DAĻA

...

---

| 13.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/26

---

KOMISIJAS LĒMUMS,

(2008. gada 6. novembris),

ar kuru groza Lēmumu 2002/613/EK attiecībā uz apstiprinātiem cūku spermas savākšanas centriem Kanādā un Amerikas Savienotajās Valstīs

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6473)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/856/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/429/EEK, ar ko nosaka dzīvnieku veselības prasības, kas piemērojamas Kopienas iekšējā tirdzniecībā ar cūku sugu mājdzīvnieku spermu un tās importu (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2002. gada 19. jūlija Lēmumā 2002/613/EK, ar ko paredz cūku sugas mājdzīvnieku spermas importa nosacījumus (2), sniegts to trešo valstu saraksts, no kurām dalībvalstis var atļaut cūku sugas mājdzīvnieku spermas importu, un spermas savākšanas centru saraksts šajās trešās valstīs, kuri apstiprināti šādas spermas eksportam Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2002. gada 19. jūlija Lēmumā 2002/613/EK, ar ko paredz cūku sugas mājdzīvnieku spermas importa nosacījumus (2), sniegts to trešo valstu saraksts, no kurām dalībvalstis var atļaut cūku sugas mājdzīvnieku spermas importu, un spermas savākšanas centru saraksts šajās trešās valstīs, kuri apstiprināti šādas spermas eksportam Kopienā.

| (2) | Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis ir pieprasījušas izdarīt dažus grozījumus spermas savākšanas centru sarakstā, kas apstiprināts ar Lēmumu 2002/613/EK, attiecībā uz ierakstiem par šīm valstīm. |
| --- | --- |

(2)

Kanāda un Amerikas Savienotās Valstis ir pieprasījušas izdarīt dažus grozījumus spermas savākšanas centru sarakstā, kas apstiprināts ar Lēmumu 2002/613/EK, attiecībā uz ierakstiem par šīm valstīm.

| (3) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2002/613/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2002/613/EK.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2002/613/EK V pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 6. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 62. lpp.

1

(2)  OV L 196, 25.7.2002., 45. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2002/613/EK V pielikumu groza šādi.

| 1. | Svītro šādus ierakstus attiecībā uz Kanādu:







  CA | 4-AI-05 | Centre d’insémination génétiporc |
| --- | --- | --- | --- |
| 77 rang des Bois-Francs sud |
| Sainte-Christine-de-Port-neuf, |
| Québec |

1.

Svītro šādus ierakstus attiecībā uz Kanādu:

CA

4-AI-05

Centre d’insémination génétiporc

77 rang des Bois-Francs sud

Sainte-Christine-de-Port-neuf,

Québec

CA

4-AI-29

| CIA des Castors |
| --- |
| 317 Rang Ile aux Castors |
| Ile Dupas |
| Québec |
| J0K 2P0 |

CIA des Castors

317 Rang Ile aux Castors

Ile Dupas

Québec

J0K 2P0

CA

5-AI-01

| Ontario Swine Improvement Inc |
| --- |
| P.O. Box 400 |
| Innerkip, Ontario |

Ontario Swine Improvement Inc

P.O. Box 400

Innerkip, Ontario

CA

6-AI-70

| Costwold Western Kanada Ltd |
| --- |
| 17 Speers Road |
| Winnipeg, Manitoba |
| Location SW 27-18-2 EPM |

Costwold Western Kanada Ltd

17 Speers Road

Winnipeg, Manitoba

Location SW 27-18-2 EPM

| 2. | Svītro šādus ierakstus attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm:







  US | 94OK001 | Pig Improvement Company – Oklahoma Boar Stud |
| --- | --- | --- | --- |
| Rt. 1, 121 N Main St. |
| Hennessey, OK |

2.

Svītro šādus ierakstus attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm:

US

94OK001

Pig Improvement Company – Oklahoma Boar Stud

Rt. 1, 121 N Main St.

Hennessey, OK

US

95IL001

| United Swine Genetics |
| --- |
| RR # 2 |
| Roanoke, IL |

United Swine Genetics

RR # 2

Roanoke, IL

US

96AI002

| International Boar Semen |
| --- |
| 30355 260th St. |
| Eldora IA 50627 |

International Boar Semen

30355 260th St.

Eldora IA 50627

US

96WI001

| Pig Improvement Company – Wisconsin Aid Stud |
| --- |
| Route # 2 |
| Spring Green, WI |

Pig Improvement Company – Wisconsin Aid Stud

Route # 2

Spring Green, WI

---

| 13.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/28

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 10. novembris),

ar kuru groza Lēmumu 2004/4/EK, kas dalībvalstīm atļauj uz laiku pieņemt neatliekamus pasākumus pret Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith attiecībā uz Ēģipti

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 6583)

(2008/857/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1) un jo īpaši tās 16. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2004/4/EK (2) Ēģiptes izcelsmes kartupeļu Solanum tuberosum L. bumbuļus Kopienā principā nedrīkst ievest. Tomēr 2007./2008. gada importa sezonā bija atļauts šādus bumbuļus Kopienā ievest no “kaitēkļbrīvām platībām” un ievērojot īpašus nosacījumus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2004/4/EK (2) Ēģiptes izcelsmes kartupeļu Solanum tuberosum L. bumbuļus Kopienā principā nedrīkst ievest. Tomēr 2007./2008. gada importa sezonā bija atļauts šādus bumbuļus Kopienā ievest no “kaitēkļbrīvām platībām” un ievērojot īpašus nosacījumus.

| (2) | Tika reģistrēts viens Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith aizturēšanas gadījums 2007./2008. gada importa sezonā. |
| --- | --- |

(2)

Tika reģistrēts viens Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith aizturēšanas gadījums 2007./2008. gada importa sezonā.

| (3) | Ņemot vērā Ēģiptes iesniegto pieprasījumu un tehnisko informāciju, Komisija konstatēja, ka nav Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith izplatības riska, importējot Kopienā Solanum tuberosum L. bumbuļus no Ēģiptes “kaitēkļbrīvām platībām”, ja tiek ievēroti konkrēti nosacījumi. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā Ēģiptes iesniegto pieprasījumu un tehnisko informāciju, Komisija konstatēja, ka nav Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith izplatības riska, importējot Kopienā Solanum tuberosum L. bumbuļus no Ēģiptes “kaitēkļbrīvām platībām”, ja tiek ievēroti konkrēti nosacījumi.

| (4) | Tāpēc 2008./2009. gada importa sezonā jāatļauj ievest Kopienā tādus Solanum tuberosum L. bumbuļus, kuru izcelsme ir Ēģiptes “kaitēkļbrīvās platībās”. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc 2008./2009. gada importa sezonā jāatļauj ievest Kopienā tādus Solanum tuberosum L. bumbuļus, kuru izcelsme ir Ēģiptes “kaitēkļbrīvās platībās”.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2004/4/EK. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2004/4/EK.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2004/4/EK groza šādi:

| 1) | Lēmuma 2. panta 1. punktā “2007./2008.” aizstāj ar “2008./2009.”. |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 2. panta 1. punktā “2007./2008.” aizstāj ar “2008./2009.”.

| 2) | Lēmuma 4. pantā vārdus “2008. gada 31. augustam” aizstāj ar “2009. gada 31. augustam”. |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 4. pantā vārdus “2008. gada 31. augustam” aizstāj ar “2009. gada 31. augustam”.

| 3) | Lēmuma 7. pantā vārdus “2008. gada 30. septembrim” aizstāj ar “2009. gada 30. septembrim”. |
| --- | --- |

3)

Lēmuma 7. pantā vārdus “2008. gada 30. septembrim” aizstāj ar “2009. gada 30. septembrim”.

| 4) | Pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā “2007./2008.” aizstāj ar “2008./2009.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktā “2007./2008.” aizstāj ar “2008./2009.”;

| b) | pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta iii) punkta otrajā ievilkumā vārdus “2008. gada 1. janvārim” aizstāj ar “2009. gada 1. janvārim”; |
| --- | --- |

b)

pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta iii) punkta otrajā ievilkumā vārdus “2008. gada 1. janvārim” aizstāj ar “2009. gada 1. janvārim”;

| c) | pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta xii) punktā vārdus “2008. gada 1. janvārim” aizstāj ar “2009. gada 1. janvārim”. |
| --- | --- |

c)

pielikuma 1. punkta b) apakšpunkta xii) punktā vārdus “2008. gada 1. janvārim” aizstāj ar “2009. gada 1. janvārim”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 10. novembrī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 2, 6.1.2004., 50. lpp.

2

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 13.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/29 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/29

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2008/858/KĀDP

(2008. gada 10. novembris),

atbalstot Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju (BTIK) un īstenojot ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2003. gada 12. decembrī ir pieņēmusi ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju (turpmāk – “ES stratēģija”), kuras III nodaļā ir iekļauti pasākumi, kas paredzēti, lai apkarotu tādu ieroču izplatīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2003. gada 12. decembrī ir pieņēmusi ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju (turpmāk – “ES stratēģija”), kuras III nodaļā ir iekļauti pasākumi, kas paredzēti, lai apkarotu tādu ieroču izplatīšanu.

| (2) | Eiropas Savienība (ES) aktīvi īsteno ES stratēģiju un tās III nodaļā uzskaitītos pasākumus, konkrēti, tādus, kas ir saistīti ar Bakterioloģisko (bioloģisko) un toksisko ieroču attīstīšanas, ražošanas un uzkrāšanas aizliegšanas un to iznīcināšanas konvencijas (turpmāk – “BTIK”) stiprināšanu, īstenošanu un vispārēju piemērošanu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienība (ES) aktīvi īsteno ES stratēģiju un tās III nodaļā uzskaitītos pasākumus, konkrēti, tādus, kas ir saistīti ar Bakterioloģisko (bioloģisko) un toksisko ieroču attīstīšanas, ražošanas un uzkrāšanas aizliegšanas un to iznīcināšanas konvencijas (turpmāk – “BTIK”) stiprināšanu, īstenošanu un vispārēju piemērošanu.

| (3) | Šajā sakarā Padomes Vienotā rīcība 2006/184/KĀDP (2006. gada 27. februāris), atbalstot BTIK un īstenojot ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju (1), ir guvusi būtiskus rezultātus no vispārēja piemērojuma un konkrētās valstīs veiktas īstenošanas viedokļa, jo vēl septiņas valstis ir kļuvušas par BTIK Pusēm un divas valstis ir izmantojušas ES ekspertu juridisko palīdzību. |
| --- | --- |

(3)

Šajā sakarā Padomes Vienotā rīcība 2006/184/KĀDP (2006. gada 27. februāris), atbalstot BTIK un īstenojot ES Masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas stratēģiju (1), ir guvusi būtiskus rezultātus no vispārēja piemērojuma un konkrētās valstīs veiktas īstenošanas viedokļa, jo vēl septiņas valstis ir kļuvušas par BTIK Pusēm un divas valstis ir izmantojušas ES ekspertu juridisko palīdzību.

| (4) | Tāpat arī prioritātes un pasākumi, kas izklāstīti Padomes Kopējā nostājā 2006/242/KĀDP (2006. gada 20. marts) saistībā ar Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijas (BTIK) 2006. gada pārskata konferenci (2), konkrēti – atbalsts sēžu starplaikā notiekošajiem procesiem, īstenošana attiecīgu valstu mērogos, uzticības vairošanas pasākumi (CBM) un vispārēja pieņemšana, joprojām vada ES darbības, arī palīdzības un informācijas kampaņas projektus. Tie minētās kopējās nostājas aspekti, par kuriem ir panākts to valstu konsenss, kuras ir BTIK konvencijas Puses (turpmāk – “valstis, kas ir konvencijas Puses”), un kuri ir atspoguļoti sestās BTIK pārskatīšanas konferences (turpmāk – “sestā pārskatīšanas konference”) Nobeiguma dokumentā, ir īpaši svarīgi ES ierosmēm, kuras ir pieņemtas, atbalstot BTIK. |
| --- | --- |

(4)

Tāpat arī prioritātes un pasākumi, kas izklāstīti Padomes Kopējā nostājā 2006/242/KĀDP (2006. gada 20. marts) saistībā ar Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijas (BTIK) 2006. gada pārskata konferenci (2), konkrēti – atbalsts sēžu starplaikā notiekošajiem procesiem, īstenošana attiecīgu valstu mērogos, uzticības vairošanas pasākumi (CBM) un vispārēja pieņemšana, joprojām vada ES darbības, arī palīdzības un informācijas kampaņas projektus. Tie minētās kopējās nostājas aspekti, par kuriem ir panākts to valstu konsenss, kuras ir BTIK konvencijas Puses (turpmāk – “valstis, kas ir konvencijas Puses”), un kuri ir atspoguļoti sestās BTIK pārskatīšanas konferences (turpmāk – “sestā pārskatīšanas konference”) Nobeiguma dokumentā, ir īpaši svarīgi ES ierosmēm, kuras ir pieņemtas, atbalstot BTIK.

| (5) | ES būtu arī jāpalīdz valstīm, kas ir konvencijas Puses, izmantot pieredzi, ko dalībvalstis ir guvušas uzticības vairošanā un attiecībā uz pārskatāmību BTIK sistēmā, konkrēti, izmantojot rīcības plānu bioloģisko un toksisko ieroču jomā, kuru Padome pieņēmusi 2006. gada 20. martā un kurā ir paredzēts, ka dalībvalstis regulāri iesniedz CBM deklarācijas un atjaunina tādu ekspertu un laboratoriju sarakstus, kas var palīdzēt ANO ģenerālsekretāra ķīmisko un bioloģisko ieroču iespējama lietojuma izmeklēšanas mehānismam, |
| --- | --- |

(5)

ES būtu arī jāpalīdz valstīm, kas ir konvencijas Puses, izmantot pieredzi, ko dalībvalstis ir guvušas uzticības vairošanā un attiecībā uz pārskatāmību BTIK sistēmā, konkrēti, izmantojot rīcības plānu bioloģisko un toksisko ieroču jomā, kuru Padome pieņēmusi 2006. gada 20. martā un kurā ir paredzēts, ka dalībvalstis regulāri iesniedz CBM deklarācijas un atjaunina tādu ekspertu un laboratoriju sarakstus, kas var palīdzēt ANO ģenerālsekretāra ķīmisko un bioloģisko ieroču iespējama lietojuma izmeklēšanas mehānismam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

1.   Lai tūlīt un praktiski īstenotu dažus ES stratēģijas elementus, kā arī konsolidētu vispārējā BTIK piemērošanā un attiecīgās valstīs veiktā īstenošanā gūtos panākumus, izmantojot Vienoto rīcību 2006/184/KĀDP, ES arī turpmāk atbalstīs BTIK ar šādiem vispārējiem mērķiem:

| — | veicināt BTIK vispārēju pieņemšanu, |
| --- | --- |

—

veicināt BTIK vispārēju pieņemšanu,

| — | nodrošināt atbalstu BTIK īstenošanai valstīs, kas ir konvencijas Puses, |
| --- | --- |

—

nodrošināt atbalstu BTIK īstenošanai valstīs, kas ir konvencijas Puses,

| — | veicināt to, lai valstis, kas ir konvencijas Puses, iesniegtu CBM deklarācijas, |
| --- | --- |

—

veicināt to, lai valstis, kas ir konvencijas Puses, iesniegtu CBM deklarācijas,

| — | atbalstīt BTIK sēžu starplaikā notiekošos procesus. |
| --- | --- |

—

atbalstīt BTIK sēžu starplaikā notiekošos procesus.

2.   Projektiem, ko atbalsta Eiropas Savienība, ir šādi konkrēti mērķi:

| a) | valstīm, kas vēl nav BTIK Puses, nodrošināt līdzekļus, lai attiecīgo valstu vai reģionu mērogā varētu īstenot tādas ierosmes, kas palielinātu informētību par BTIK, sniedzot juridiskas konsultācijas par BTIK ratificēšanu un pievienošanos tai un piedāvājot mācības vai citus palīdzības veidus, lai valstu iestādes spētu pildīt saistības, ko uzliek BTIK; |
| --- | --- |

a)

valstīm, kas vēl nav BTIK Puses, nodrošināt līdzekļus, lai attiecīgo valstu vai reģionu mērogā varētu īstenot tādas ierosmes, kas palielinātu informētību par BTIK, sniedzot juridiskas konsultācijas par BTIK ratificēšanu un pievienošanos tai un piedāvājot mācības vai citus palīdzības veidus, lai valstu iestādes spētu pildīt saistības, ko uzliek BTIK;

| b) | palīdzēt valstīm, kas ir konvencijas Puses, īstenot BTIK attiecīgo valstu mērogā, lai nodrošinātu, ka valstis, kas ir konvencijas Puses, ar valsts tiesību aktiem un administratīviem pasākumiem pildītu saistības, ko uzliek BTIK, un izveidotu lietišķas sasvstarpējas attiecības visām ieinteresētajām valstu personām, ietverot likumdevējus un privāto sektoru; |
| --- | --- |

b)

palīdzēt valstīm, kas ir konvencijas Puses, īstenot BTIK attiecīgo valstu mērogā, lai nodrošinātu, ka valstis, kas ir konvencijas Puses, ar valsts tiesību aktiem un administratīviem pasākumiem pildītu saistības, ko uzliek BTIK, un izveidotu lietišķas sasvstarpējas attiecības visām ieinteresētajām valstu personām, ietverot likumdevējus un privāto sektoru;

| c) | valstīm, kas ir konvencijas Puses, atvieglināt CBM deklarāciju regulāru iesniegšanu, sagatavojot skaidrojuma materiālus par CBM procesu un uzlabojot pašreizējo CBM deklarāciju elektroniskas iesniegšanas tehniskos aspektus, kā arī uzlabojot drošību un uzturēšanu tīkla lapai ar ierobežotu piekļuvi, atvieglinot attiecīgo valstu kontaktpunktu izveidi un pirmo CBM deklarāciju iesniegšanu un organizējot CBM kontaktpunktu konferenci saistībā ar BTIK sanāksmēm 2008. un 2009. gadā; |
| --- | --- |

c)

valstīm, kas ir konvencijas Puses, atvieglināt CBM deklarāciju regulāru iesniegšanu, sagatavojot skaidrojuma materiālus par CBM procesu un uzlabojot pašreizējo CBM deklarāciju elektroniskas iesniegšanas tehniskos aspektus, kā arī uzlabojot drošību un uzturēšanu tīkla lapai ar ierobežotu piekļuvi, atvieglinot attiecīgo valstu kontaktpunktu izveidi un pirmo CBM deklarāciju iesniegšanu un organizējot CBM kontaktpunktu konferenci saistībā ar BTIK sanāksmēm 2008. un 2009. gadā;

| d) | veicināt īpaši mērķtiecīgu valdību, universitāšu, pētniecības institūtu un nozares pārstāvju reģionu mēroga diskusiju par BTIK sēžu starplaikos apzinātiem tematiem, konkrēti – par zinātnes un izglītības pārraudzību. |
| --- | --- |

d)

veicināt īpaši mērķtiecīgu valdību, universitāšu, pētniecības institūtu un nozares pārstāvju reģionu mēroga diskusiju par BTIK sēžu starplaikos apzinātiem tematiem, konkrēti – par zinātnes un izglītības pārraudzību.

Sīki izstrādāts minēto projektu apraksts ir sniegts pielikumā.

2. pants

1.   Prezidentvalsts, kam palīdz Padomes ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā (turpmāk – “ĢS/AP”), ir atbildīga par šīs vienotās rīcības īstenošanu. Komisija ir pilnībā iesaistīta.

2.   Šīs vienotās rīcības 1. pantā minētās darbības tehniski īsteno ANO Atbruņošanās lietu birojs (turpmāk – “ANO ALB”), kas atrodas Ženēvā. Birojs veic uzticēto pienākumu ĢS/AP pārraudzībā, palīdzot prezidentvalstij. Lai to nodrošinātu, ĢS/AP stājas attiecīgās juridiskās attiecībās ar ANO ALB.

3.   Prezidentvalsts, ĢS/AP un Komisija cits citu regulāri informē par šīs vienotās rīcības īstenošanu attiecīgi saskaņā ar savu kompetenci.

3. pants

1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto pasākumu īstenošanai ir EUR 1 400 000, kas jāpiešķir no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta.

2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā noteiktās summas, apsaimnieko saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.

3.   Komisija pārrauga 2. punktā minēto izdevumu pareizu apsaimniekošanu, un finansēšana notiek, piešķirot dotācijas. Lai tas varētu notikt, Komisija noslēdz finansēšanas nolīgumu ar ANO ALB. Finansēšanas nolīgumā paredz, ka ANO ALB ir jānodrošina ES ieguldījuma pamanāmība atbilstīgi ieguldījuma lielumam.

4.   Komisija cenšas noslēgt 3. punktā paredzēto finansēšanas nolīgumu trijos mēnešos pēc šīs vienotās rīcības stāšanās spēkā. Komisija dara Padomei zināmas visas grūtības minētajā procesā, kā arī finansēšanas nolīguma noslēgšanas datumu.

4. pants

Prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, sniedz pārskatu Padomei par šīs vienotās rīcības īstenošanu, pamatojoties uz regulāriem ziņojumiem, ko sagatavo ANO ALB. Padomes veiktie izvērtējumi balstās uz minētajiem pārskatiem. Komisija ir pilnībā iesaistīta. Komisija sniedz pārskatus par šīs vienotās rīcības īstenošanas finanšu aspektiem.

5. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

Vienotās rīcības darbība beidzas 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas līguma noslēgšanas vai sešus mēnešus pēc vienotās rīcības pieņemšanas, ja minētajā laikā nav noslēgts finansēšanas līgums.

6. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2008. gada 10. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

B. KOUCHNER

---

(1)  OV L 65, 7.3.2006., 51. lpp.

1

(2)  OV L 88, 25.3.2006., 65. lpp.

2

---

PIELIKUMS

1.   Vispārējs satvars

Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2006/184/KĀDP sekmīgu īstenošanu, šī vienotā rīcība noder par operatīvas politikas instrumentu, lai tuvinātu Kopējās nostājas 2006/242/KĀDP mērķi, un tā īpaši pievēršas konkrēti tiem aspektiem, par ko ir panākts vispārējs konsenss sestajā pārskatīšanas konferencē un kas ir atspoguļots tās Nobeiguma dokumentā.

Šajā vienotajā rīcībā ir ievēroti šādi principi:

| a) | cik iespējams labi likt lietā Vienotās rīcības 2006/184/KĀDP īstenošanā gūto pieredzi; |
| --- | --- |

a)

cik iespējams labi likt lietā Vienotās rīcības 2006/184/KĀDP īstenošanā gūto pieredzi;

| b) | apsvērt īpašās, ar labāku BTIK īstenošanu un vispārēju piemērošanu saistītās vajadzības, kuras ir darījušas zināmas valstis, kas ir konvencijas Puses, kā arī valstis, kas nav konvencijas Puses; |
| --- | --- |

b)

apsvērt īpašās, ar labāku BTIK īstenošanu un vispārēju piemērošanu saistītās vajadzības, kuras ir darījušas zināmas valstis, kas ir konvencijas Puses, kā arī valstis, kas nav konvencijas Puses;

| c) | veicināt vietējas un reģionu atbildības uzņemšanos par projektiem, lai nodrošinātu tiem ilgtermiņa stabilitāti un BTIK sistēmā izvērstu ES un trešo personu partnerattiecības; |
| --- | --- |

c)

veicināt vietējas un reģionu atbildības uzņemšanos par projektiem, lai nodrošinātu tiem ilgtermiņa stabilitāti un BTIK sistēmā izvērstu ES un trešo personu partnerattiecības;

| d) | īpašu uzmanību pievērst tādām darbībām, kas dod konkrētus rezultātus un/vai palīdz ātri formulēt vienotu izpratni, kura ir svarīga 2011. gadā iecerētajam BTIK pārskatīšanas procesam; |
| --- | --- |

d)

īpašu uzmanību pievērst tādām darbībām, kas dod konkrētus rezultātus un/vai palīdz ātri formulēt vienotu izpratni, kura ir svarīga 2011. gadā iecerētajam BTIK pārskatīšanas procesam;

| e) | atbalstīt valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmju priekšsēdētāju un cik iespējams labi izmantot īstenošanas atbalsta vienības (turpmāk – “ISU”) pilnvaras, par ko panākta vienošanās sestajā pārskatīšanas konferencē. |
| --- | --- |

e)

atbalstīt valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmju priekšsēdētāju un cik iespējams labi izmantot īstenošanas atbalsta vienības (turpmāk – “ISU”) pilnvaras, par ko panākta vienošanās sestajā pārskatīšanas konferencē.

2.   Mērķis

Šīs vienotās rīcības vispārējs mērķis ir atbalsts BTIK vispārējai piemērošanai, stiprināt BTIK īstenošanu, arī CBM deklarāciju iesniegšanu un atbalsts pēc iespējas labākam sēžu starplaikā notiekošo procesu izmantojumam no 2007. līdz 2010. gadam, lai gatavotos nākamajai pārskatīšanas konferencei.

ES, sniedzot palīdzību BTIK, pilnībā ņems vērā lēmumus un ieteikumus, ko valstis, kas ir konvencijas Puses, ir pieņēmušas Ženēvā no 2006. gada 20. novembra līdz 8. decembrim notikušajā sestajā pārskatīšanas konferencē.

3.   Projekti

3.1.   Projekts Nr. 1: BTIK vispārējas pieņemšanas veicināšana

Projekta mērķis

Vērst plašumā pievienošanos BTIK, lai labāk informētu valstis, kas ir konvencijas Puses, par saistībām, ko uzliek BTIK, izmantojot konkrētām valstīm īpaši paredzētas palīdzības darbības vai izmantojot strukturētas reģionu ierosmes un pamatojoties uz pieredzi un kontaktiem, kas radušies, īstenojot Vienoto rīcību 2006/184/KĀDP.

Projektā būs iedzīvināti lēmumi, kurus valstis, kas ir konvencijas Puses, ir pieņēmušas sestajā pārskatīšanas konferencē par vispārējas piemērošanas darbību tipiem, informācijas apmaiņu un pārskatiem par vispārējas piemērošanas centieniem, kā arī par atbalstu valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmju priekšsēdētājam kā vispārējas piemērošanas darbību koordinatoram.

Projekta rezultāti

| a) | Aizvien plašāka pievienošanās BTIK visos ģeogrāfiskajos reģionos; |
| --- | --- |

a)

Aizvien plašāka pievienošanās BTIK visos ģeogrāfiskajos reģionos;

| b) | labāka izpratne par BTIK attiecīgās valstu iestādēs un/vai BTIK jomā pastiprināti izvērsta kontaktu dibināšana reģionos, lai veicinātu pievienošanos BTIK; |
| --- | --- |

b)

labāka izpratne par BTIK attiecīgās valstu iestādēs un/vai BTIK jomā pastiprināti izvērsta kontaktu dibināšana reģionos, lai veicinātu pievienošanos BTIK;

| c) | brīvprātīgas BTIK īstenošanas veicināšana valstīs pirms to pievienošanās konvencijai. |
| --- | --- |

c)

brīvprātīgas BTIK īstenošanas veicināšana valstīs pirms to pievienošanās konvencijai.

Projekta apraksts

ES 2006. un 2007. gadā izvērsa reģionālas informācijas kampaņas, aptverot gandrīz visas valstis, kas nav BTIK Puses, lai mudinātu ratificēt BTIK vai pievienoties tai. Vēl septiņas valstis ir sekojoši pievienojušās BTIK. Projektā ir paredzēts, ka nākamais solis būs līdz pat septiņām valstīm, kas nav BTIK Puses, izvērst informācijas kampaņas vai nu kā mērķtiecīgu palīdzību konkrētām valstīm, vai kā reģionu seminārus, lai sasniegtu šā projekta mērķus un rezultātus.

Projekta īstenošana

Valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmju priekšsēdētāju, kam palīdz ISU, lūgs informēt valstis, kas nav BTIK Puses, par pieejamo ES palīdzību, lai veicinātu vispārēju piemērošanu, un tai var būt šādas formas:

| a) | konkrētām valstīm vai reģioniem (ne vairāk kā piecām valstīm) paredzēta juridiska palīdzība saistībā ar BTIK ratifikāciju vai pievienošanos tai. Ja valstij, kas lūdz palīdzību, pievienošanās BTIK vai tās ratifikācija liek pieņemt tiesību aktus vai paredzēt administratīvus pasākumus saistībā ar tās īstenošanu, juridiskā palīdzība var aptvert arī minētos pasākumus; |
| --- | --- |

a)

konkrētām valstīm vai reģioniem (ne vairāk kā piecām valstīm) paredzēta juridiska palīdzība saistībā ar BTIK ratifikāciju vai pievienošanos tai. Ja valstij, kas lūdz palīdzību, pievienošanās BTIK vai tās ratifikācija liek pieņemt tiesību aktus vai paredzēt administratīvus pasākumus saistībā ar tās īstenošanu, juridiskā palīdzība var aptvert arī minētos pasākumus;

| b) | konkrētām valstīm vai reģioniem (ne vairāk kā piecām valstīm) paredzēta palīdzība, lai palielinātu informētību par BTIK un atbalstu politisku līderu un sabiedriskās domas veidotāju vidū un lai aicinātu valstis, kas nav BTIK Puses, veikt BTIK īstenošanai vajadzīgos pasākumus, piemēram, izveidot kontaktpunktus, dibināt attiecīgo valstu svarīgāko ieinteresēto personu kontaktus un nodrošināt mācības; |
| --- | --- |

b)

konkrētām valstīm vai reģioniem (ne vairāk kā piecām valstīm) paredzēta palīdzība, lai palielinātu informētību par BTIK un atbalstu politisku līderu un sabiedriskās domas veidotāju vidū un lai aicinātu valstis, kas nav BTIK Puses, veikt BTIK īstenošanai vajadzīgos pasākumus, piemēram, izveidot kontaktpunktus, dibināt attiecīgo valstu svarīgāko ieinteresēto personu kontaktus un nodrošināt mācības;

| c) | konkrētām valstīm paredzēta finanšu palīdzība, ļaujot līdzdarboties svarīgām attiecīgo valstu ieinteresētām personām, konkrēti – iestādēm, kas ir atbildīgas par BTIK ratifikāciju, BTIK procesā (piemēram, līdzdalība kā novērotājām ekspertu un/vai valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmēs). Šā tipa palīdzību piešķir, individuāli izskatot katru konkrētu gadījumu, un tikai tad, ja patiešām tā maina kādas valsts izredzes pievienoties BTIK; |
| --- | --- |

c)

konkrētām valstīm paredzēta finanšu palīdzība, ļaujot līdzdarboties svarīgām attiecīgo valstu ieinteresētām personām, konkrēti – iestādēm, kas ir atbildīgas par BTIK ratifikāciju, BTIK procesā (piemēram, līdzdalība kā novērotājām ekspertu un/vai valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmēs). Šā tipa palīdzību piešķir, individuāli izskatot katru konkrētu gadījumu, un tikai tad, ja patiešām tā maina kādas valsts izredzes pievienoties BTIK;

| d) | finanšu stipendijas mācībām un piešķīrumi informatīvām attiecīgo valstu svarīgu ieinteresētu personu vizītēm ES dalībvalstu iestādēs, kas ir atbildīgas par BTIK īstenošanu. |
| --- | --- |

d)

finanšu stipendijas mācībām un piešķīrumi informatīvām attiecīgo valstu svarīgu ieinteresētu personu vizītēm ES dalībvalstu iestādēs, kas ir atbildīgas par BTIK īstenošanu.

Projekts aktivizēs ES dalībvalstu un saņēmējvalstu partnerattiecības, lai nodrošinātu konsekvenci ES centienos panākt vispārēju piemērošanu un dotu iespēju saņēmējvalstīm izmantot pastāvīgu atsauces punktu visā procesā, kamēr notiek BTIK ratificēšana vai pievienošanās tai. Iesaistītās ES dalībvalstis var brīvprātīgi pieteikties individuāli vai grupās pavadīt īpaši izmeklētas saņēmējvalstis visā procesā, kamēr notiek BTIK ratifikācija vai pievienošanās tai.

3.2.   Projekts Nr. 2: palīdzība valstīm, kas ir konvencijas Puses, īstenot BTIK

Projekta mērķis

Nodrošināt, lai valstis, kas ir konvencijas Puses, pildītu saistības, ko uzliek BTIK, pieņemot attiecīgus tiesību aktus un veicot administratīvus pasākumus, un efektīvi tos ieviestu, ņemot vērā sestās pārskatīšanas konferences Nobeiguma dokumentu, vienotu izpratni, kas ir panākta svarīgās valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmēs, kā arī ekspertu un valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmēs notikušu diskusiju kopsavilkumus.

Projekta rezultāti

| a) | Atbilstīgu tiesību aktu vai administratīvu pasākumu, tostarp krimināltiesību noteikumu, pieņemšana, aptverot visu konvencijā paredzēto aizliegumu un novēršanas pasākumu jomu; |
| --- | --- |

a)

Atbilstīgu tiesību aktu vai administratīvu pasākumu, tostarp krimināltiesību noteikumu, pieņemšana, aptverot visu konvencijā paredzēto aizliegumu un novēršanas pasākumu jomu;

| b) | efektīva īstenošana un ieviešana, lai novērstu BTIK pārkāpumus un uzliktu sankcijas pārkāpumu gadījumos; |
| --- | --- |

b)

efektīva īstenošana un ieviešana, lai novērstu BTIK pārkāpumus un uzliktu sankcijas pārkāpumu gadījumos;

| c) | labāka koordinācija un visu ieinteresēto, BTIK procesā iesaistīto personu, arī privātā sektora, kontaktu veidošana, lai veicinātu efektīvu īstenošanu. |
| --- | --- |

c)

labāka koordinācija un visu ieinteresēto, BTIK procesā iesaistīto personu, arī privātā sektora, kontaktu veidošana, lai veicinātu efektīvu īstenošanu.

Projekta apraksts

Par pamatu ņemot pozitīvo pieredzi, tiesiskās palīdzības jomā sadarbojoties saistībā ar BTIK īstenošanu Peru un Nigērijā, ES arī turpmāk sniegs juridisku konsultāciju ne vairāk kā septiņām ieinteresētām valstīm, kas ir konvencijas Puses.

ISU būs lūgta informēt valstis, kas ir konvencijas Puses, par ES palīdzību, kas ir pieejama BTIK īstenošanai un kam var būt šādas formas:

| a) | juridiska palīdzība un palīdzība saistībā ar tādu tiesību aktu un administratīvu pasākumu izstrādi, kuri ir svarīgi, lai īstenotu visus konvencijā paredzētos aizliegumus un novēršanas pasākumus, vai par ko ir panākta vienota izpratne; |
| --- | --- |

a)

juridiska palīdzība un palīdzība saistībā ar tādu tiesību aktu un administratīvu pasākumu izstrādi, kuri ir svarīgi, lai īstenotu visus konvencijā paredzētos aizliegumus un novēršanas pasākumus, vai par ko ir panākta vienota izpratne;

| b) | informatīvi semināri par BTIK īstenošanu attiecīgās valstīs un attiecīgo valstu pasākumu ieviešana, kuru mērķis var būt:






  — | lēmējiestādes un valstu likumdevēji, lai atvieglinātu politisku konsensu šajā jautājumā, |
| --- | --- | --- |

b)

informatīvi semināri par BTIK īstenošanu attiecīgās valstīs un attiecīgo valstu pasākumu ieviešana, kuru mērķis var būt:

—

lēmējiestādes un valstu likumdevēji, lai atvieglinātu politisku konsensu šajā jautājumā,

| — | BTIK īstenošanā iesaistītās ieinteresētās personas valdībās, lai izveidotu tīklus un norīkotu kontaktpunktus/kompetentās attiecīgo valstu iestādes, |
| --- | --- |

—

BTIK īstenošanā iesaistītās ieinteresētās personas valdībās, lai izveidotu tīklus un norīkotu kontaktpunktus/kompetentās attiecīgo valstu iestādes,

| — | rūpniecība, universitātes un pētniecības institūti, un nevalstiskās organizācijas, lai veidotu valsts sektora un privātā sektora partnerattiecības. |
| --- | --- |

—

rūpniecība, universitātes un pētniecības institūti, un nevalstiskās organizācijas, lai veidotu valsts sektora un privātā sektora partnerattiecības.

Priekšroku noteikti dos divpusējiem projektiem, kuru mērķis būs izstrādāt tiesību aktus.

3.3.   Projekts Nr. 3: veicināt to, lai valstis, kas ir BTIK konvencijas Puses, regulāri iesniegtu CBM deklarācijas

Projekta mērķis

Veicināt to, ka valstis, kas ir konvencijas Puses, regulāri iesniegtu CBM deklarācijas un iesniegto deklarāciju skaits palielinātos, ik gadu atbalstot un atvieglinot prasīto datu gatavošanu, apkopošanu un pārraidi, arī palīdzot uzlabot CBM deklarāciju elektronisku iesniegšanu un stiprinot ar CBM saistītās tīkla lapas drošību, un sniedzot palīdzību, īpaši kontaktpunktiem.

Projekta rezultāti

| a) | Attiecīgo valstu kontaktpunktu norīkošana CBM deklarāciju iesniegšanai; |
| --- | --- |

a)

Attiecīgo valstu kontaktpunktu norīkošana CBM deklarāciju iesniegšanai;

| b) | attiecīgo valstu mehānismu izveidošana vai stiprināšana CBM deklarācijās lūgtās informācijas gatavošanai un apkopošanai; |
| --- | --- |

b)

attiecīgo valstu mehānismu izveidošana vai stiprināšana CBM deklarācijās lūgtās informācijas gatavošanai un apkopošanai;

| c) | attiecīgo valstu kontaktpunktu regulāra CBM deklarāciju iesniegšana ISU; |
| --- | --- |

c)

attiecīgo valstu kontaktpunktu regulāra CBM deklarāciju iesniegšana ISU;

| d) | CBM deklarāciju elektroniskas iesniegšanas un CBM tīkla lapas drošības, kā arī uzturēšanas tehnisko aspektu uzlabošana. |
| --- | --- |

d)

CBM deklarāciju elektroniskas iesniegšanas un CBM tīkla lapas drošības, kā arī uzturēšanas tehnisko aspektu uzlabošana.

Projekta apraksts

Sestā pārskatīšanas konference atzina, ka tām valstīm, kas ir konvencijas Puses, lielākā skaitā ir steidzami jāiesaistās CBM. Tādā sakarā konference arī atzina, ka dažām valstīm, kas ir konvencijas Puses, ir tehniskas grūtības pilnībā un laikus aizpildīt deklarācijas. Lai palielināt valstu, kas ir konvencijas Puses, līdzdalību CBM procesā, valstīm, kas ir konvencijas Puses, ES piedāvās palīdzību, izmantojot triju tipu darbības:

| a) | pilnīgas dokumentācijas par CBM datu gatavošanas un apkopošanas metodoloģiju attiecīgās valstīs sagatavošana līdz ar brošūru un CBM deklarāciju iesniegšanas grafiku, lai dotu labas prakses paraugus, reizē apzinoties, ka attiecīgo valstu procedūras ir dažādas. Dokumentācijā būs aprakstīti arī instrumenti un informācija par šo tematu, ko ISU ir darījusi pieejamu, un ņemtas vērā līdzīgas ierosmes, ar ko nākušas klajā citas iestādes un valstis, kas ir konvencijas Puses. Brošūru izdos visās oficiālajās ANO valodās.
  Vispārēju brošūras gatavošanas koordināciju nodrošinās ANO ALB. Var sasaukt brošūras izstrādē iesaistīto ES ekspertu sanāksmi, lai to pārrunātu un izstrādātu galīgā variantā. Brošūru izplatīs valstīm, kas ir konvencijas Puses; |
| --- | --- |

a)

pilnīgas dokumentācijas par CBM datu gatavošanas un apkopošanas metodoloģiju attiecīgās valstīs sagatavošana līdz ar brošūru un CBM deklarāciju iesniegšanas grafiku, lai dotu labas prakses paraugus, reizē apzinoties, ka attiecīgo valstu procedūras ir dažādas. Dokumentācijā būs aprakstīti arī instrumenti un informācija par šo tematu, ko ISU ir darījusi pieejamu, un ņemtas vērā līdzīgas ierosmes, ar ko nākušas klajā citas iestādes un valstis, kas ir konvencijas Puses. Brošūru izdos visās oficiālajās ANO valodās.

Vispārēju brošūras gatavošanas koordināciju nodrošinās ANO ALB. Var sasaukt brošūras izstrādē iesaistīto ES ekspertu sanāksmi, lai to pārrunātu un izstrādātu galīgā variantā. Brošūru izplatīs valstīm, kas ir konvencijas Puses;

| b) | par CBM deklarāciju iesniegšanas sagatavošanu atbildīgu attiecīgo valstu kontaktpunktu izveides un darbības atbalstīšana, tostarp pašu valstu sniegta palīdzība ne vairāk kā septiņām valstīm, kas ir konvencijas Puses, pirmo CBM deklarāciju sagatavošanai. Valstis, kurās plašos mērogos ir izvērsti bioloģijas pētījumi vai kurās ir sastopamas biežas endēmiskas slimības, uzskatīs par prioritārām.

  ISU būs lūgta informēt valstis, kas ir konvencijas Puses, par palīdzību, ko ES ir darījusi pieejamu CBM jomā; |
| --- | --- |

b)

par CBM deklarāciju iesniegšanas sagatavošanu atbildīgu attiecīgo valstu kontaktpunktu izveides un darbības atbalstīšana, tostarp pašu valstu sniegta palīdzība ne vairāk kā septiņām valstīm, kas ir konvencijas Puses, pirmo CBM deklarāciju sagatavošanai. Valstis, kurās plašos mērogos ir izvērsti bioloģijas pētījumi vai kurās ir sastopamas biežas endēmiskas slimības, uzskatīs par prioritārām.

ISU būs lūgta informēt valstis, kas ir konvencijas Puses, par palīdzību, ko ES ir darījusi pieejamu CBM jomā;

| c) | divu semināru organizēšana saistībā ar ekspertu vai valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmēm, aptverot esošus un jaunus CBM kontaktpunktus, lai dalītos CBM procesā un datu vākšanā gūtajā pieredzē un lai mudinātu izveidot kontaktpunktus visās valstīs, kas ir konvencijas Puses.
  Ielūgumos uz semināriem būs konkrēti norādīts, ka semināri pieder pie ES ierosmes. ISU informēs valstis, kas ir konvencijas Puses, ka vajadzības gadījumā ES visās konferencēs var segt izdevumus ne vairāk kā desmit dalībniekiem no valstīm, kas nav ES dalībvalstis, bet ir konvencijas Puses un kas nesen ir pieņēmušas lēmumu norīkot kontaktpunktu. Valstis, kurās plašos mērogos ir izvērsti bioloģijas pētījumi vai kurās ir sastopamas biežas endēmiskas slimības, uzskatīs par prioritārām iespējamiem līdzekļu piešķīrumiem, individuāli izskatot katru konkrētu gadījumu; |
| --- | --- |

c)

divu semināru organizēšana saistībā ar ekspertu vai valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmēm, aptverot esošus un jaunus CBM kontaktpunktus, lai dalītos CBM procesā un datu vākšanā gūtajā pieredzē un lai mudinātu izveidot kontaktpunktus visās valstīs, kas ir konvencijas Puses.

Ielūgumos uz semināriem būs konkrēti norādīts, ka semināri pieder pie ES ierosmes. ISU informēs valstis, kas ir konvencijas Puses, ka vajadzības gadījumā ES visās konferencēs var segt izdevumus ne vairāk kā desmit dalībniekiem no valstīm, kas nav ES dalībvalstis, bet ir konvencijas Puses un kas nesen ir pieņēmušas lēmumu norīkot kontaktpunktu. Valstis, kurās plašos mērogos ir izvērsti bioloģijas pētījumi vai kurās ir sastopamas biežas endēmiskas slimības, uzskatīs par prioritārām iespējamiem līdzekļu piešķīrumiem, individuāli izskatot katru konkrētu gadījumu;

| d) | finanšu palīdzības sniegšana, ko saņems ANO ALB, lai veicinātu esošās drošās CBM tīkla lapas turpmākus uzlabojumus un uzturēšanu un uzlabotu pašreizējo CBM veidlapu elektroniskas iesniegšanas tehniskos aspektus – saskaņā ar lēmumu, ko sestajā pārskatīšanas konferencē pieņēmušas valstis, kas ir konvencijas Puses. |
| --- | --- |

d)

finanšu palīdzības sniegšana, ko saņems ANO ALB, lai veicinātu esošās drošās CBM tīkla lapas turpmākus uzlabojumus un uzturēšanu un uzlabotu pašreizējo CBM veidlapu elektroniskas iesniegšanas tehniskos aspektus – saskaņā ar lēmumu, ko sestajā pārskatīšanas konferencē pieņēmušas valstis, kas ir konvencijas Puses.

3.4.   Projekts Nr. 4: atbalsts BTIK sēžu starplaikā notiekošajiem procesiem

Projekta mērķis

Atbalstīt BTIK sēžu starplaikā notiekošos procesus, un konkrēti – diskusiju par 2008. un 2009. gada sēžu starplaiku tematiem, kas attiecas gan uz valstīm, kas ir ES dalībvalstis, gan uz valstīm, kas tādas nav, lai veicinātu konkrētu pasākumu paredzēšanu.

Projekta rezultāti

| a) | ES privātā un publiskā sektora diskusijas sākšana par drošības problēmām saistībā ar bioloģijas zinātņu un bioloģijas tehnoloģiju pētniecības attīstību, kā arī par atbilstīgiem pasākumiem, kas jāparedz attiecīgo valstu, reģionu vai pasaules mērogā, lai risinātu minētās problēmas, un konkrēti – par zinātnes, izglītības un informācijas kampaņu kontroli, kā arī par bioloģijas zinātnes un bioloģijas tehnoloģiju nozares uzvedības kodeksu izstrādi, tāpat arī, lai mudinātu uz diskusiju, kā stiprināt starptautisku sadarbību un palīdzību slimību novērošanas, konstatāciju un diagnostikas jomā, lai apzinātu konkrētas palīdzības vajadzības; |
| --- | --- |

a)

ES privātā un publiskā sektora diskusijas sākšana par drošības problēmām saistībā ar bioloģijas zinātņu un bioloģijas tehnoloģiju pētniecības attīstību, kā arī par atbilstīgiem pasākumiem, kas jāparedz attiecīgo valstu, reģionu vai pasaules mērogā, lai risinātu minētās problēmas, un konkrēti – par zinātnes, izglītības un informācijas kampaņu kontroli, kā arī par bioloģijas zinātnes un bioloģijas tehnoloģiju nozares uzvedības kodeksu izstrādi, tāpat arī, lai mudinātu uz diskusiju, kā stiprināt starptautisku sadarbību un palīdzību slimību novērošanas, konstatāciju un diagnostikas jomā, lai apzinātu konkrētas palīdzības vajadzības;

| b) | pārskatu sniegšana sēžu starplaikos notiekošās sanāksmēs par konstatētiem faktiem un ieteikumiem, kas diskusijās izkristalizējušies saistībā ar ES; |
| --- | --- |

b)

pārskatu sniegšana sēžu starplaikos notiekošās sanāksmēs par konstatētiem faktiem un ieteikumiem, kas diskusijās izkristalizējušies saistībā ar ES;

| c) | diskusijas veicināšana par dažādos pasaules reģionos sēžu starplaikos apzinātiem tematiem, jo īpaši tajos reģionos, kas sēžu starplaikos notiekošās sanāksmēs nav pietiekami pārstāvēti. |
| --- | --- |

c)

diskusijas veicināšana par dažādos pasaules reģionos sēžu starplaikos apzinātiem tematiem, jo īpaši tajos reģionos, kas sēžu starplaikos notiekošās sanāksmēs nav pietiekami pārstāvēti.

Projekta apraksts

Projektā ir paredzēti divi ES mēroga semināri, kuros pulcētos valdību, nozares, universitāšu un pētniecības institūtu, kā arī nevalstisku organizāciju pārstāvji, lai varētu apmainīties ar pieredzi un pārrunāt 2008. un 2009. gada sēžu starplaikos apzinātus tematus. Semināri ideālā variantā notiks pirms ekspertu vai valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmēm. Pārskatu par semināriem iesniegs valstīm, kas ir konvencijas Puses.

Lai veicinātu minēto jautājumu apspriešanu pasaules mērogā, piešķirs līdzekļus divu veidu darbībām:

| a) | ne vairāk kā septiņu valstu, kas nav ES dalībvalstis, pārstāvju līdzdalībai katrā ES reģionu seminārā, jo īpaši no Neizlīdzinātās kustības (NAM); |
| --- | --- |

a)

ne vairāk kā septiņu valstu, kas nav ES dalībvalstis, pārstāvju līdzdalībai katrā ES reģionu seminārā, jo īpaši no Neizlīdzinātās kustības (NAM);

| b) | ne vairāk kā četru attiecīgo valstu semināru organizēšanai, lai dažādos pasaules reģionos pārrunātu 2008. un 2009. gada sēžu starplaikos apzinātus tematus. Tiek sagaidīts, ka valstis, kas ir konvencijas Puses, bet nav ES dalībvalstis, kuras būs piedalījušās ES reģionu semināros, varētu vēlēties pašas organizēt līdzīgus seminārus un šajā nolūkā lūgt palīdzību ES. |
| --- | --- |

b)

ne vairāk kā četru attiecīgo valstu semināru organizēšanai, lai dažādos pasaules reģionos pārrunātu 2008. un 2009. gada sēžu starplaikos apzinātus tematus. Tiek sagaidīts, ka valstis, kas ir konvencijas Puses, bet nav ES dalībvalstis, kuras būs piedalījušās ES reģionu semināros, varētu vēlēties pašas organizēt līdzīgus seminārus un šajā nolūkā lūgt palīdzību ES.

4.   Procesuāli aspekti, koordinācija un valde

Trešo valstu palīdzības un sadarbības lūgumi saskaņā ar šo vienoto rīcību ir jāadresē ĢS/AP, kas palīdz prezidentvalstij, un ANO ALB. ANO ALB attiecīgi pārskatīs un izvērtēs minētos iesniegumus un iesniegs ieteikumus valdei. Valde izskatīs palīdzības lūgumus, kā arī rīcības plānus un to īstenošanu. Valde nāks klajā ar galīgu saņēmējvalstu sarakstu, ko pēc tam apstiprinās prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, saziņā ar kompetentu Padomes darba grupu.

Valdē būs pārstāvis no prezidentvalsts, kam palīdz ĢS/AP, kā arī no nākamās prezidentvalsts un no ANO ALB. Komisija būs pilnībā iesaistīta. Valde regulāri pārskatīs vienotās rīcības īstenošanu – vismaz reizi sešos mēnešos, arī izmantojot elektroniskus saziņas līdzekļus.

Lai nodrošinātu nopietnu atbildības uzņemšanos un ES ierosināto, saņēmējvalstu veikto darbību stabilitāti, ir paredzēts, ka pēc iespējas īpaši atlasītām saņēmējvalstīm lūgs sagatavot rīcības plānus, kuros cita starpā būs konkrēts finansēto darbību veikšanas (tostarp, izmantojot attiecīgo valstu resursus) grafiks, dati par projekta apjomu un ilgumu un galvenās ieinteresētas personas. ANO ALB vai dalībvalstis pēc vajadzības būs saistītas ar rīcības plānu gatavošanu. Projektus īsteno saskaņā ar rīcības plāniem.

5.   Pārskatu sniegšana un izvērtēšana

ANO ALB prezidentvalstij, kam palīdz ĢS/AP, regulāri reizi divos mēnešos iesniegs progresa ziņojumus par projektu īstenošanu. Pārskatu pārsūtīs attiecīgai Padomes darba grupai, lai izvērtētu gūtos panākumus un kopumā izvērtētu projektus, kā arī paredzētu paveiktā darba kontroli.

Kad vien iespējams, par šīs vienotās rīcības īstenošanu informēs valstis, kas ir konvencijas Puses.

6.   Informācijas un sadarbības vadības sistēma (ICMS)

ICMS, kas ir izstrādāta saskaņā ar Vienoto rīcību 2006/184/KĀDP, uzturēs un izmantos, lai apmainītos ar informāciju, izstrādātu tiesību aktus, kā arī – vajadzības gadījumā – citādai ES ekspertu, ANO ALB un trešo valstu saziņai un attiecīgu palīdzības vizīšu gatavošanai.

7.   ES ekspertu iesaiste

Aktīva ES ekspertu iesaiste ir vajadzīga sekmīgai šīs vienotās rīcības īstenošanai. Izmaksas saistībā ar projektu īstenošanu segs saskaņā ar šo vienoto rīcību. ANO ALB saņems uzaicinājumu izmantot esošo ES juridisko ekspertu sarakstu un vajadzības gadījumā izstrādāt līdzīgus instrumentus CBM un citiem īstenošanas aspektiem.

Tiek sagaidīts, ka par ierastu paredzēto palīdzības vizīšu (piemēram, juridiskas palīdzības, CBM palīdzības) praksi uzskatīs ne vairāk kā triju ekspertu grupas iesaisti uz laiku, kas nebūs ilgāks par piecām dienām.

8.   Termiņš

Paredzētais šīs vienotās rīcības īstenošanas termiņš kopumā ir 24 mēneši.

9.   Labumguvēji

Valstis, kas nav BTIK Puses (gan konvencijas parakstītājvalstis, gan valstis, kas nav to parakstījušas), ir labumguvējas no darbībām, kas saistās ar vispārēju pieņemšanu.

Īstenošanas un ar CBM saistītu darbību labumguvējas ir valstis, kas ir konvencijas Puses.

Saistībā ar sēžu starplaikā notiekošajiem procesiem veiktu darbību labumguvēji ir dalībvalstu un citu valstu, kas ir konvencijas Puses, valdību pārstāvji, kā arī privātā sektora, universitāšu un pētniecības institūtu, un nevalstisku organizāciju pārstāvji.

10.   Trešo personu pārstāvji

Lai veicinātu reģionu atbildības uzņemšanos un projektu stabilitāti, ar šo vienoto rīcību var piešķirt līdzekļus tādu ekspertu līdzdalībai, kas nāk no valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, – arī no reģionu organizācijām un citām attiecīgām starptautiskām organizācijām. Individuāli izskatot katru konkrētu gadījumu, var piešķirt līdzekļus valstu, kas ir konvencijas Puses, sanāksmju priekšsēdētāja, kā arī ISU personāla līdzdalībai.

11.   Īstenotāja struktūra

Šo vienoto rīcību tehniski īsteno ANO ALB, kas atrodas Ženēvā, un tas veiks uzticēto pienākumu ĢS/AP pārraudzībā, tam palīdzot prezidentvalstij.

Veicot darbības, ANO ALB attiecīgi sadarbosies ar prezidentvalsti, kam palīdz ĢS/AP, un dalībvalstīm, un citām valstīm, kas ir konvencijas Puses, kā arī ar starptautiskām organizācijām.

12.   Īstenotāja struktūra – personāla jautājumi

Tā kā šajā vienotajā rīcībā paredzētās ANO ALB darbības ir ārpus budžeta, būs vajadzīgs papildu personāls, lai īstenotu plānotos projektus.

---

13.11.2008

| 13.11.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 302/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 302/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---