# Europos Sąjungos L 36/2009

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 36 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. vasario 5d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 36

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. vasario 5d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2009 m. sausio 26 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 105/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos | 1 |
| | | 2009 m. vasario 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 106/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 6 |
| | * | 2009 m. vasario 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 107/2009, kuriuo įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/32/EB, nustatant paprastųjų televizoriaus priedėlių ekologinio projektavimo reikalavimus (
  1
  ) | 8 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2009 m. vasario 4 d. Komisijos direktyva 2009/6/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 76/768/EEB dėl kosmetikos gaminių, siekiant suderinti jos II ir III priedus su technikos pažanga (
  1
  ) | 15 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2009 m. sausio 26 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 105/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos

1

2009 m. vasario 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 106/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

6

*

2009 m. vasario 4 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 107/2009, kuriuo įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/32/EB, nustatant paprastųjų televizoriaus priedėlių ekologinio projektavimo reikalavimus (
  1
  )

1

8

DIREKTYVOS

*

2009 m. vasario 4 d. Komisijos direktyva 2009/6/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 76/768/EEB dėl kosmetikos gaminių, siekiant suderinti jos II ir III priedus su technikos pažanga (
  1
  )

1

15

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Taryba |
| | | 2009/97/EB |
| | * | 2008 m. liepos 24 d. Tarybos sprendimas dėl Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos ir Europos bendrijos bendradarbiavimo memorandumo dėl saugumo auditų ir (arba) patikrinimų bei susijusių klausimų pasirašymo ir laikino taikymo | 18 |
| | | Europos centrinis bankas |
| | | 2009/98/EB |
| | * | 2008 m. gruodžio 11 d. Europos centrinio banko sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą ECB/2006/17 dėl Europos centrinio banko metinės atskaitomybės (ECB/2008/22) | 22 |
| | | GAIRĖS |
| | | Europos centrinis bankas |
| | | 2009/99/EB |
| | * | 2008 m. spalio 23 d. Europos centrinio banko gairės, iš dalies keičiančios Gaires ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (ECB/2008/13) | 31 |
| | | 2009/100/EB |
| | * | 2008 m. gruodžio 11 d. Europos centrinio banko gairės, iš dalies keičiančios Gaires ECB/2006/16 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (ECB/2008/21) | 46 |
| | | 2009/101/EB |
| | * | 2009 m. sausio 20 d. Europos centrinio banko gairės, iš dalies keičiančios Gaires ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (ECB/2009/1) | 59 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

2009/97/EB

*

2008 m. liepos 24 d. Tarybos sprendimas dėl Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos ir Europos bendrijos bendradarbiavimo memorandumo dėl saugumo auditų ir (arba) patikrinimų bei susijusių klausimų pasirašymo ir laikino taikymo

18

Europos centrinis bankas

2009/98/EB

*

2008 m. gruodžio 11 d. Europos centrinio banko sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą ECB/2006/17 dėl Europos centrinio banko metinės atskaitomybės (ECB/2008/22)

(ECB/2008/22)

22

GAIRĖS

Europos centrinis bankas

2009/99/EB

*

2008 m. spalio 23 d. Europos centrinio banko gairės, iš dalies keičiančios Gaires ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (ECB/2008/13)

(ECB/2008/13)

31

2009/100/EB

*

2008 m. gruodžio 11 d. Europos centrinio banko gairės, iš dalies keičiančios Gaires ECB/2006/16 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (ECB/2008/21)

(ECB/2008/21)

46

2009/101/EB

*

2009 m. sausio 20 d. Europos centrinio banko gairės, iš dalies keičiančios Gaires ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (ECB/2009/1)

(ECB/2009/1)

59

| | | IV   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | | ELPA Priežiūros tarnyba |
| | * | 2006 m. balandžio 19 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 94/06/COL, penkiasdešimt aštuntąjį kartą iš dalies keičiantis procedūrines ir esmines valstybės pagalbos taisykles | 62 |
| | * | 2006 m. liepos 19 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 227/06/COL dėl valstybės pagalbos Farice hf. (Islandija) | 69 |

IV   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

ELPA Priežiūros tarnyba

*

2006 m. balandžio 19 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 94/06/COL, penkiasdešimt aštuntąjį kartą iš dalies keičiantis procedūrines ir esmines valstybės pagalbos taisykles

62

*

2006 m. liepos 19 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 227/06/COL dėl valstybės pagalbos Farice hf. (Islandija)

Farice hf.

69

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiančio Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiančio Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB, klaidų ištaisymas (OL L 396, 2006 12 30) | 84 |

Klaidų ištaisymas

*

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiančio Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiančio Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB, klaidų ištaisymas (OL L 396, 2006 12 30)

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 5.2.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 36/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 36/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB, EURATOMAS) Nr. 105/2009

2009 m. sausio 26 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 279 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 183 straipsnį,

atsižvelgdama į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (1), ypač į jo 8 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2),

atsižvelgdama į Audito Rūmų nuomonę (3),

kadangi:

| (1) | 2005 m. gruodžio 15 d. ir 16 d. Briuselyje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo priimtos išvados dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, kuriomis remiantis buvo priimtas Sprendimas 2007/436/EB, Euratomas. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. gruodžio 15 d. ir 16 d. Briuselyje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo priimtos išvados dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, kuriomis remiantis buvo priimtas Sprendimas 2007/436/EB, Euratomas.

| (2) | Pagal Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a punktą nebėra skirtumo tarp žemės ūkio mokesčių ir muito mokesčių. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a punktą nebėra skirtumo tarp žemės ūkio mokesčių ir muito mokesčių.

| (3) | Pagal Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą 2007–2013 m. Nyderlandams ir Švedijai taikomas bendras įnašų iš jų bendrųjų nacionalinių pajamų sumažinimas, kurį turi finansuoti visos valstybės narės. To bendro sumažinimo finansavimas nebebus tikslinamas, jei vėliau bus pakeista bendrųjų nacionalinių pajamų suma. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą 2007–2013 m. Nyderlandams ir Švedijai taikomas bendras įnašų iš jų bendrųjų nacionalinių pajamų sumažinimas, kurį turi finansuoti visos valstybės narės. To bendro sumažinimo finansavimas nebebus tikslinamas, jei vėliau bus pakeista bendrųjų nacionalinių pajamų suma.

| (4) | Atsižvelgiant į tai, kad Sprendime 2007/436/EB, Euratomas daroma nuoroda į bendrąsias nacionalines pajamas, bet ne į bendrąjį nacionalinį produktą, reikia suderinti 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (4). Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemoje nebenumatyti bendrojo nacionalinio produkto finansiniai įnašai, todėl Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 nebereikia jų minėti. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į tai, kad Sprendime 2007/436/EB, Euratomas daroma nuoroda į bendrąsias nacionalines pajamas, bet ne į bendrąjį nacionalinį produktą, reikia suderinti 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (4). Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemoje nebenumatyti bendrojo nacionalinio produkto finansiniai įnašai, todėl Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 nebereikia jų minėti.

| (5) | Siekiant veiksmingai valdyti Komisijos nuosavų išteklių sąskaitas, reikėtų nustatyti konkrečias nuostatas, kad duomenų perdavimas ir ataskaitiniai laikotarpiai būtų suderinti su esama bankininkystės praktika. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant veiksmingai valdyti Komisijos nuosavų išteklių sąskaitas, reikėtų nustatyti konkrečias nuostatas, kad duomenų perdavimas ir ataskaitiniai laikotarpiai būtų suderinti su esama bankininkystės praktika.

| (6) | Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (5), pradedant 2007 m. biudžetu, nebenumatytas konkretus finansavimo mechanizmas paskolų ir paskolų garantijų rezervui ir neatidėliotinos pagalbos rezervui. Neatidėliotinos pagalbos rezervas įvestas į biudžetą kaip atidėjinys, o paskolų ir paskolų garantijų rezervas laikomas privalomomis bendrojo biudžeto išlaidomis. |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (5), pradedant 2007 m. biudžetu, nebenumatytas konkretus finansavimo mechanizmas paskolų ir paskolų garantijų rezervui ir neatidėliotinos pagalbos rezervui. Neatidėliotinos pagalbos rezervas įvestas į biudžetą kaip atidėjinys, o paskolų ir paskolų garantijų rezervas laikomas privalomomis bendrojo biudžeto išlaidomis.

| (7) | Todėl atitinkamai reikėtų iš dalies pakeisti Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000. |
| --- | --- |

(7)

Todėl atitinkamai reikėtų iš dalies pakeisti Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000.

| (8) | Atsižvelgiant į Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 11 straipsnį, šis reglamentas turėtų įsigalioti tą pačią dieną, kaip ir tas sprendimas, ir turėtų būti taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d., |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 11 straipsnį, šis reglamentas turėtų įsigalioti tą pačią dieną, kaip ir tas sprendimas, ir turėtų būti taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | pavadinime frazė „Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos“ pakeičiama taip:
  „Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos“; |
| --- | --- |

1)

pavadinime frazė „Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos“ pakeičiama taip:

„Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos“;

| 2) | 1 straipsnis pakeičiamas taip:
  „1 straipsnis
  Sprendime 2007/436/EB, Euratomas (6) numatyti Europos Bendrijų nuosavi ištekliai (toliau – nuosavi ištekliai) yra Komisijos žinioje ir tikrinami šiame reglamente nustatyta tvarka, nepažeidžiant Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 (7), Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 (8) ir Direktyvos 89/130/EEB, Euratomas (9). |
| --- | --- |

2)

1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Sprendime 2007/436/EB, Euratomas (6) numatyti Europos Bendrijų nuosavi ištekliai (toliau – nuosavi ištekliai) yra Komisijos žinioje ir tikrinami šiame reglamente nustatyta tvarka, nepažeidžiant Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 (7), Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 (8) ir Direktyvos 89/130/EEB, Euratomas (9).

| 3) | 2 straipsnio 1 dalyje frazė „Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose“ pakeičiama taip:
  „Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a punkte“; |
| --- | --- |

3)

2 straipsnio 1 dalyje frazė „Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose“ pakeičiama taip:

„Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a punkte“;

| 4) | 3 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:
  „Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 3 straipsnyje nurodytų statistinių procedūrų ir bazių pateisinamuosius dokumentus valstybės narės saugo iki ketvirtųjų metų, einančių po atitinkamų finansinių metų, rugsėjo 30 d. PVM išteklių bazės pateisinamieji dokumentai saugomi tokį patį laikotarpį.“; |
| --- | --- |

4)

3 straipsnio antra pastraipa pakeičiama taip:

„Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 3 straipsnyje nurodytų statistinių procedūrų ir bazių pateisinamuosius dokumentus valstybės narės saugo iki ketvirtųjų metų, einančių po atitinkamų finansinių metų, rugsėjo 30 d. PVM išteklių bazės pateisinamieji dokumentai saugomi tokį patį laikotarpį.“;

| 5) | 5 straipsnis pakeičiamas taip:
  „5 straipsnis
  Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytas tarifas, nustatomas laikantis biudžeto sudarymo tvarkos, skaičiuojamas kaip procentinė numatytos valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų (toliau – BNPj) sumos dalis taip, kad būtų visai padengta ta biudžeto dalis, kuri nefinansuojama iš pajamų, nurodytų Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, finansinių įnašų į papildomas tyrimų ir technologijų plėtros programas ir kitų pajamų.
  Minėtas tarifas biudžete išreiškiamas skaičiumi su tiek ženklų po kablelio, kiek reikia visiems BNPj pagrįstiems ištekliams paskirstyti tarp valstybių narių.“; |
| --- | --- |

5)

5 straipsnis pakeičiamas taip:

„5 straipsnis

Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytas tarifas, nustatomas laikantis biudžeto sudarymo tvarkos, skaičiuojamas kaip procentinė numatytos valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų (toliau – BNPj) sumos dalis taip, kad būtų visai padengta ta biudžeto dalis, kuri nefinansuojama iš pajamų, nurodytų Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, finansinių įnašų į papildomas tyrimų ir technologijų plėtros programas ir kitų pajamų.

Minėtas tarifas biudžete išreiškiamas skaičiumi su tiek ženklų po kablelio, kiek reikia visiems BNPj pagrįstiems ištekliams paskirstyti tarp valstybių narių.“;

| 6) | 6 straipsnio 3 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | Tačiau PVM ištekliai ir papildomi ištekliai, atsižvelgiant į Jungtinei Karalystei taikomos biudžeto disbalanso korekcijos bei Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo poveikį šiems ištekliams, į a punkte nurodytas sąskaitas mokami tokiu būdu:






  — | 10 straipsnio 3 dalyje nurodyta dvyliktoji dalis mokama pirmąją kiekvieno mėnesio darbo dieną, |
| --- | --- | --- | --- |

6)

6 straipsnio 3 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

Tačiau PVM ištekliai ir papildomi ištekliai, atsižvelgiant į Jungtinei Karalystei taikomos biudžeto disbalanso korekcijos bei Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo poveikį šiems ištekliams, į a punkte nurodytas sąskaitas mokami tokiu būdu:

—

10 straipsnio 3 dalyje nurodyta dvyliktoji dalis mokama pirmąją kiekvieno mėnesio darbo dieną,

| — | 10 straipsnio 4 ir 6 dalyse nurodyti likučiai mokami ir 10 straipsnio 5 ir 7 dalyse nurodyti patikslinimai atliekami kiekvienais metais, išskyrus 10 straipsnio 5 dalies pirmoje įtraukoje nurodytus konkrečius patikslinimus, kurie sąskaitose atliekami pirmąją mėnesio, einančio po atitinkamos valstybės narės ir Komisijos susitarimo, darbo dieną.“; |
| --- | --- |

—

10 straipsnio 4 ir 6 dalyse nurodyti likučiai mokami ir 10 straipsnio 5 ir 7 dalyse nurodyti patikslinimai atliekami kiekvienais metais, išskyrus 10 straipsnio 5 dalies pirmoje įtraukoje nurodytus konkrečius patikslinimus, kurie sąskaitose atliekami pirmąją mėnesio, einančio po atitinkamos valstybės narės ir Komisijos susitarimo, darbo dieną.“;

| 7) | 9 straipsnio 1a dalis pakeičiama taip:
  „1a.   Valstybės narės arba jų paskirtos įstaigos elektroninėmis priemonėmis Komisijai perduoda:






  a) | darbo dieną, kurią nuosavi ištekliai įskaitomi į Komisijos sąskaitą, sąskaitos išrašą arba įskaitymo pranešimą, kuriame nurodomas nuosavų išteklių sumokėjimas; |
| --- | --- | --- |

7)

9 straipsnio 1a dalis pakeičiama taip:

„1a.   Valstybės narės arba jų paskirtos įstaigos elektroninėmis priemonėmis Komisijai perduoda:

a)

darbo dieną, kurią nuosavi ištekliai įskaitomi į Komisijos sąskaitą, sąskaitos išrašą arba įskaitymo pranešimą, kuriame nurodomas nuosavų išteklių sumokėjimas;

| b) | nepažeidžiant a punkto, ne vėliau kaip antrąją darbo dieną po to, kai nuosavi ištekliai įskaitomi į sąskaitą, sąskaitos išrašą, kuriame nurodomas nuosavų išteklių sumokėjimas.“; |
| --- | --- |

b)

nepažeidžiant a punkto, ne vėliau kaip antrąją darbo dieną po to, kai nuosavi ištekliai įskaitomi į sąskaitą, sąskaitos išrašą, kuriame nurodomas nuosavų išteklių sumokėjimas.“;

| 8) | 10 straipsnis pakeičiamas taip:
  „10 straipsnis
  1.   Pagal Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 3 dalį ir 10 straipsnio 3 dalį išskaičius surinkimo išlaidas, nuosavi ištekliai, nurodyti to sprendimo 2 straipsnio 1 dalies a punkte, mokami ne vėliau kaip pirmąją darbo dieną po devynioliktos antrojo mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį pagal šio reglamento 2 straipsnį buvo nustatyta priklausanti mokėti suma, dienos.
  Tačiau mokėtinos sumos, pagal šio reglamento 6 straipsnio 3 dalies b punktą nurodomos atskirose sąskaitose, turi būti mokamos ne vėliau kaip pirmąją darbo dieną po devynioliktos antrojo mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį buvo išieškotos priklausančios mokėti sumos, dienos.
  2.   Prireikus Komisija gali paprašyti, kad valstybės narės, remdamosi to mėnesio penkioliktą dieną savo turima informacija, lėšų, išskyrus PVM ir papildomus išteklius, mokėjimą nukeltų vienu mėnesiu į priekį.
  Kiekviena nukelta suma tikslinama kitą mėnesį, kai mokama 1 dalyje minėta suma. Atliekant šį patikslinimą, perkeltajai sumai lygi suma įrašoma su minuso ženklu.
  3.   PVM ištekliai ir papildomi ištekliai, atsižvelgiant į Jungtinei Karalystei taikomos biudžeto disbalanso korekcijos bei Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo poveikį šiems ištekliams, mokami pirmąją kiekvieno mėnesio darbo dieną kaip viena dvyliktoji atitinkamų bendrų biudžeto sumų dalis, perskaičiuota į nacionalines valiutas pagal paskutinės kalendorinių metų, einančių prieš biudžetinius metus, dienos valiutų kursus, paskelbtus Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.
  Siekdama garantuoti lėšas 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003, nustatančiame bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančiame tam tikras paramos schemas ūkininkams (10) nurodytiems specialiems EŽŪGF išlaidų poreikiams tenkinti ir atsižvelgdama į Bendrijos turimus grynuosius pinigus, Komisija gali paprašyti, kad valstybės narės finansinių metų pirmąjį ketvirtį nukeltų vienu ar dviem mėnesiais į priekį vienos dvyliktosios arba vienos dvyliktosios dalies biudžete numatytų PVM išteklių ir (arba) papildomų išteklių sumų mokėjimą, atsižvelgiant į Jungtinei Karalystei taikomos biudžeto disbalanso korekcijos bei Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo poveikį šiems ištekliams.
  Pasibaigus pirmajam ketvirčiui prašomas mėnesio mokėjimas negali būti didesnis už vieną dvyliktąją PVM ir BNPj pagrįstų išteklių ir neviršyti tam tikslui į biudžetą įtrauktų sumų.
  Komisija valstybes nares apie tai informuoja iš anksto, ne vėliau kaip likus dviem savaitėms iki reikalavimo sumokėti minėtąją sumą.
  Aštunta pastraipa dėl kiekvienų metų sausio mėnesį mokėtinos sumos ir devinta pastraipa taikomos tuo atveju, jeigu iki finansinių metų pradžios biudžetas nebuvo galutinai patvirtintas, ir taikomos šioms iš anksto mokamoms sumoms.
  Kiekvienas vienodo PVM išteklių tarifo, papildomų išteklių tarifo, Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 4 ir 5 straipsniuose nurodytos Jungtinei Karalystei taikomos biudžeto disbalanso korekcijos ir jos finansavimo, bei Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo finansavimo pakeitimas turi būti galutinai patvirtintas taisomajame biudžete, atitinkamai ištaisant dvyliktąsias dalis, sumokėtas nuo finansinių metų pradžios.
  Šie patikslinimai daromi po pirmojo mokėjimo, galutinai patvirtinus taisomąjį biudžetą, jeigu jis patvirtinamas iki mėnesio šešioliktos dienos. Kitais atvejais patikslinimai daromi po antrojo mokėjimo, galutinai patvirtinus biudžetą. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 8 straipsnio, šios patikslintos sumos įtraukiamos į atitinkamo taisomojo biudžeto finansinių metų sąskaitas.
  Kiekvienų finansinių metų sausio mėnesio dvyliktosios dalys skaičiuojamos pagal biudžeto projekte nurodytas sumas, nurodytas EB sutarties 272 straipsnio 3 dalyje ir EAEB sutarties 177 straipsnio 3 dalyje, perskaičiuotas į nacionalines valiutas pagal pirmosios nustatymo dienos po kalendorinių metų, einančių prieš biudžetinius metus, gruodžio 15 dienos valiutų kursus; patikslinant daromas įrašas kitam mėnesiui.
  Jeigu iki finansinių metų pradžios biudžetas nebuvo galutinai patvirtintas, pirmąją kiekvieno mėnesio darbo dieną, įskaitant sausio mėnesį, valstybės narės sumoka vieną dvyliktąją PVM išteklių ir papildomų išteklių, atsižvelgiant į Jungtinei Karalystei taikomos biudžeto disbalanso korekcijos bei Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo poveikį šiems ištekliams, įtrauktų į paskutinį galutinai patvirtintą biudžetą, sumos dalį; patikslinimas daromas pirmąją nustatytą dieną po galutinio biudžeto patvirtinimo, jeigu jis patvirtinamas iki mėnesio šešioliktos dienos. Kitais atvejais patikslinimas daromas antrąją nustatytą dieną po galutinio biudžeto patvirtinimo.
  4.   Atsižvelgiant į metinę PVM išteklių bazės ataskaitą, numatytą Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 7 straipsnio 1 dalyje, kiekvienos valstybės narės sąskaita debetuojama suma, apskaičiuota pagal minėtoje ataskaitoje pateiktą informaciją, taikant praėjusiems finansiniams metams patvirtintą vienodą tarifą ir kredituojama 12 įmokų į minėtą sąskaitą, atliktų per tuos finansinius metus. Tačiau kiekvienos valstybės narės PVM išteklių bazė, kuriai taikomas pirmiau nurodytas tarifas, negali būti didesnė už Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytus bendrųjų nacionalinių pajamų procentus, kaip nurodyta to straipsnio 7 dalies pirmame sakinyje. Komisija apskaičiuoja likutį ir valstybes nares laiku informuoja, kad apskaičiuotą likutį į šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytą sąskaitą jos galėtų sumokėti tų pačių metų gruodžio mėnesio pirmąją darbo dieną.
  5.   Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 9 straipsnio 1 dalyje nurodytus PVM išteklių bazės patikslinimus kiekviena valstybė narė, jeigu jos PVM išteklių bazė, kurioje tokie patikslinimai gali būti daromi, yra ne didesnė už Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies b punkte ir 10 straipsnio 2 dalyje nustatytus procentus, gali daryti tokius šio straipsnio 4 dalyje nurodyto likučio patikslinimus:






  — | jeigu patikslinimai pagal Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 9 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą atliekami iki liepos 31 d., pirmąją tų pačių metų gruodžio mėnesio darbo dieną šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytoje sąskaitoje turi būti daromas bendras patikslinimas. Tačiau iki minėtos datos gali būti padarytas konkretus patikslinimas, jeigu atitinkama valstybė narė ir Komisija yra dėl to susitarusios, |
| --- | --- | --- |

8)

10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

1.   Pagal Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 3 dalį ir 10 straipsnio 3 dalį išskaičius surinkimo išlaidas, nuosavi ištekliai, nurodyti to sprendimo 2 straipsnio 1 dalies a punkte, mokami ne vėliau kaip pirmąją darbo dieną po devynioliktos antrojo mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį pagal šio reglamento 2 straipsnį buvo nustatyta priklausanti mokėti suma, dienos.

Tačiau mokėtinos sumos, pagal šio reglamento 6 straipsnio 3 dalies b punktą nurodomos atskirose sąskaitose, turi būti mokamos ne vėliau kaip pirmąją darbo dieną po devynioliktos antrojo mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį buvo išieškotos priklausančios mokėti sumos, dienos.

2.   Prireikus Komisija gali paprašyti, kad valstybės narės, remdamosi to mėnesio penkioliktą dieną savo turima informacija, lėšų, išskyrus PVM ir papildomus išteklius, mokėjimą nukeltų vienu mėnesiu į priekį.

Kiekviena nukelta suma tikslinama kitą mėnesį, kai mokama 1 dalyje minėta suma. Atliekant šį patikslinimą, perkeltajai sumai lygi suma įrašoma su minuso ženklu.

3.   PVM ištekliai ir papildomi ištekliai, atsižvelgiant į Jungtinei Karalystei taikomos biudžeto disbalanso korekcijos bei Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo poveikį šiems ištekliams, mokami pirmąją kiekvieno mėnesio darbo dieną kaip viena dvyliktoji atitinkamų bendrų biudžeto sumų dalis, perskaičiuota į nacionalines valiutas pagal paskutinės kalendorinių metų, einančių prieš biudžetinius metus, dienos valiutų kursus, paskelbtus Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

Siekdama garantuoti lėšas 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003, nustatančiame bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančiame tam tikras paramos schemas ūkininkams (10) nurodytiems specialiems EŽŪGF išlaidų poreikiams tenkinti ir atsižvelgdama į Bendrijos turimus grynuosius pinigus, Komisija gali paprašyti, kad valstybės narės finansinių metų pirmąjį ketvirtį nukeltų vienu ar dviem mėnesiais į priekį vienos dvyliktosios arba vienos dvyliktosios dalies biudžete numatytų PVM išteklių ir (arba) papildomų išteklių sumų mokėjimą, atsižvelgiant į Jungtinei Karalystei taikomos biudžeto disbalanso korekcijos bei Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo poveikį šiems ištekliams.

Pasibaigus pirmajam ketvirčiui prašomas mėnesio mokėjimas negali būti didesnis už vieną dvyliktąją PVM ir BNPj pagrįstų išteklių ir neviršyti tam tikslui į biudžetą įtrauktų sumų.

Komisija valstybes nares apie tai informuoja iš anksto, ne vėliau kaip likus dviem savaitėms iki reikalavimo sumokėti minėtąją sumą.

Aštunta pastraipa dėl kiekvienų metų sausio mėnesį mokėtinos sumos ir devinta pastraipa taikomos tuo atveju, jeigu iki finansinių metų pradžios biudžetas nebuvo galutinai patvirtintas, ir taikomos šioms iš anksto mokamoms sumoms.

Kiekvienas vienodo PVM išteklių tarifo, papildomų išteklių tarifo, Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 4 ir 5 straipsniuose nurodytos Jungtinei Karalystei taikomos biudžeto disbalanso korekcijos ir jos finansavimo, bei Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo finansavimo pakeitimas turi būti galutinai patvirtintas taisomajame biudžete, atitinkamai ištaisant dvyliktąsias dalis, sumokėtas nuo finansinių metų pradžios.

Šie patikslinimai daromi po pirmojo mokėjimo, galutinai patvirtinus taisomąjį biudžetą, jeigu jis patvirtinamas iki mėnesio šešioliktos dienos. Kitais atvejais patikslinimai daromi po antrojo mokėjimo, galutinai patvirtinus biudžetą. Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 8 straipsnio, šios patikslintos sumos įtraukiamos į atitinkamo taisomojo biudžeto finansinių metų sąskaitas.

Kiekvienų finansinių metų sausio mėnesio dvyliktosios dalys skaičiuojamos pagal biudžeto projekte nurodytas sumas, nurodytas EB sutarties 272 straipsnio 3 dalyje ir EAEB sutarties 177 straipsnio 3 dalyje, perskaičiuotas į nacionalines valiutas pagal pirmosios nustatymo dienos po kalendorinių metų, einančių prieš biudžetinius metus, gruodžio 15 dienos valiutų kursus; patikslinant daromas įrašas kitam mėnesiui.

Jeigu iki finansinių metų pradžios biudžetas nebuvo galutinai patvirtintas, pirmąją kiekvieno mėnesio darbo dieną, įskaitant sausio mėnesį, valstybės narės sumoka vieną dvyliktąją PVM išteklių ir papildomų išteklių, atsižvelgiant į Jungtinei Karalystei taikomos biudžeto disbalanso korekcijos bei Nyderlandams ir Švedijai taikomo bendro sumažinimo poveikį šiems ištekliams, įtrauktų į paskutinį galutinai patvirtintą biudžetą, sumos dalį; patikslinimas daromas pirmąją nustatytą dieną po galutinio biudžeto patvirtinimo, jeigu jis patvirtinamas iki mėnesio šešioliktos dienos. Kitais atvejais patikslinimas daromas antrąją nustatytą dieną po galutinio biudžeto patvirtinimo.

4.   Atsižvelgiant į metinę PVM išteklių bazės ataskaitą, numatytą Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 7 straipsnio 1 dalyje, kiekvienos valstybės narės sąskaita debetuojama suma, apskaičiuota pagal minėtoje ataskaitoje pateiktą informaciją, taikant praėjusiems finansiniams metams patvirtintą vienodą tarifą ir kredituojama 12 įmokų į minėtą sąskaitą, atliktų per tuos finansinius metus. Tačiau kiekvienos valstybės narės PVM išteklių bazė, kuriai taikomas pirmiau nurodytas tarifas, negali būti didesnė už Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytus bendrųjų nacionalinių pajamų procentus, kaip nurodyta to straipsnio 7 dalies pirmame sakinyje. Komisija apskaičiuoja likutį ir valstybes nares laiku informuoja, kad apskaičiuotą likutį į šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytą sąskaitą jos galėtų sumokėti tų pačių metų gruodžio mėnesio pirmąją darbo dieną.

5.   Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 9 straipsnio 1 dalyje nurodytus PVM išteklių bazės patikslinimus kiekviena valstybė narė, jeigu jos PVM išteklių bazė, kurioje tokie patikslinimai gali būti daromi, yra ne didesnė už Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies b punkte ir 10 straipsnio 2 dalyje nustatytus procentus, gali daryti tokius šio straipsnio 4 dalyje nurodyto likučio patikslinimus:

—

jeigu patikslinimai pagal Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 9 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą atliekami iki liepos 31 d., pirmąją tų pačių metų gruodžio mėnesio darbo dieną šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytoje sąskaitoje turi būti daromas bendras patikslinimas. Tačiau iki minėtos datos gali būti padarytas konkretus patikslinimas, jeigu atitinkama valstybė narė ir Komisija yra dėl to susitarusios,

| — | jeigu dėl Komisijos taikomų bazės patikslinimo priemonių, numatytų Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 9 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, reikia patikslinti šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytas į sąskaitą sumokėtas sumas, patikslinimas pagal minėtas priemones daromas Komisijos nustatytą dieną. |
| --- | --- |

—

jeigu dėl Komisijos taikomų bazės patikslinimo priemonių, numatytų Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 9 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, reikia patikslinti šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytas į sąskaitą sumokėtas sumas, patikslinimas pagal minėtas priemones daromas Komisijos nustatytą dieną.

Pagal šio straipsnio 7 dalį pasikeitus BNPj, taip pat patikslinamas valstybės narės, kurios bazė, galinti būti taip patikslinta, yra ne didesnė už Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies b punkte ir 10 straipsnio 2 dalyje nurodytą procentą, BNPj likutis.

Komisija valstybes nares laiku informuoja apie šiuos patikslinimus, kad iki tų pačių metų pirmosios gruodžio mėnesio darbo dienos valstybės narės galėtų juos atlikti 9 straipsnio 1 dalyje nurodytoje sąskaitoje.

Tačiau konkretus patikslinimas gali būti bet kuriuo metu atliktas, jeigu atitinkama valstybė narė ir Komisija yra taip susitarusios.

6.   Atsižvelgiant į pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 2 straipsnio 2 dalį valstybių narių pateiktus duomenis apie bendras BNPj sumas rinkos kainomis ir į jų praėjusių metų sudedamąsias dalis, kiekvienos valstybės narės sąskaita debetuojama suma, apskaičiuota taikant BNPj praėjusiems finansiniams metams patvirtintą tarifą, ir kredituojama tais praėjusiais finansiniais metais sumokėtomis sumomis. Komisija apskaičiuoja likutį ir valstybes nares laiku informuoja, kad apskaičiuotą likutį į šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytą sąskaitą jos galėtų sumokėti tų pačių metų pirmąją gruodžio mėnesio darbo dieną.

7.   Pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 5 straipsnį, esant kokiems nors to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nurodytiems praėjusių finansinių metų BNPj pasikeitimams, atitinkama valstybė narė patikslina šio straipsnio 6 dalyje nustatyta tvarka apskaičiuotą likutį. Šis patikslinimas atliekamas šio straipsnio 5 dalies pirmoje pastraipoje nustatyta tvarka. Komisija informuoja valstybes nares apie šiuos patikslinimus, kad iki tų pačių metų pirmosios gruodžio mėnesio darbo dienos valstybės narės galėtų juos atlikti šio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje nurodytoje sąskaitoje. Po ketvirtųjų metų, einančių po atitinkamų finansinių metų, rugsėjo 30 d. į jokius BNPj pasikeitimus daugiau neatsižvelgiama, išskyrus atvejus, apie kuriuos per šį laikotarpį praneša Komisija arba valstybė narė.

8.   4–7 dalyse nurodytos operacijos priskiriamos finansinių metų, kuriais jos atliekamos, biudžeto pajamų pasikeitimams.

9.   Nyderlandams ir Švedijai taikomą bendrą sumažinimą finansuoja visos valstybės narės. To bendro sumažinimo finansavimas nebebus tikslinamas, jei vėliau bus pakeista BNPj suma.

10.   Pagal Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 7 dalį, taikant šį sprendimą, bendrosios nacionalinės pajamos reiškia tų metų bendrąsias nacionalines pajamas rinkos kainomis, kaip apibrėžta Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003, išskyrus iki 2002 m. buvusius metus, kai apskaičiuojant papildomus išteklius ir toliau remiamasi bendruoju nacionaliniu produktu rinkos kainomis, kaip apibrėžta Direktyvoje 89/130/EEB, Euratomas.

| 9) | 10a straipsnyje nuorodos į frazę „bendrasis nacionalinis produktas“ arba santrumpa „BNP“ atitinkamai pakeičiamos taip:
  „BNPj“; |
| --- | --- |

9)

10a straipsnyje nuorodos į frazę „bendrasis nacionalinis produktas“ arba santrumpa „BNP“ atitinkamai pakeičiamos taip:

„BNPj“;

| 10) | 11 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   palūkanų, nurodytų 1 dalyje, mokėjimui, 9 straipsnio 1a ir 2 dalys taikomos mutatis mutandis.“; |
| --- | --- |

10)

11 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   palūkanų, nurodytų 1 dalyje, mokėjimui, 9 straipsnio 1a ir 2 dalys taikomos mutatis mutandis.“;

| 11) | 12 straipsnio 5 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | pirmas sakinys pakeičiamas taip:
  „Valstybės narės arba jų paskirtos įstaigos Komisijos mokėjimo pavedimus įvykdo gavusios Komisijos nurodymus ir ne ilgiau kaip per tris darbo dienas nuo gavimo.“; |
| --- | --- | --- |

11)

12 straipsnio 5 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„Valstybės narės arba jų paskirtos įstaigos Komisijos mokėjimo pavedimus įvykdo gavusios Komisijos nurodymus ir ne ilgiau kaip per tris darbo dienas nuo gavimo.“;

| b) | pridedama tokia pastraipa:
  „Valstybės narės arba jų paskirtos įstaigos elektroninėmis priemonėmis ir ne vėliau kaip antrąją darbo dieną po kiekvieno sandorio atlikimo siunčia Komisijai sąskaitos išrašą, kuriame nurodomos susijusios pervedimo operacijos.“; |
| --- | --- |

b)

pridedama tokia pastraipa:

„Valstybės narės arba jų paskirtos įstaigos elektroninėmis priemonėmis ir ne vėliau kaip antrąją darbo dieną po kiekvieno sandorio atlikimo siunčia Komisijai sąskaitos išrašą, kuriame nurodomos susijusios pervedimo operacijos.“;

| 12) | VI dalies pavadinime esanti frazė „Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas“ pakeičiama taip:
  „Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas“; |
| --- | --- |

12)

VI dalies pavadinime esanti frazė „Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas“ pakeičiama taip:

„Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas“;

| 13) | įvadiniame 15 straipsnio sakinyje frazė „Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas“ pakeičiama taip:
  „Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas“; |
| --- | --- |

13)

įvadiniame 15 straipsnio sakinyje frazė „Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas“ pakeičiama taip:

„Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas“;

| 14) | 16 straipsnyje frazė „10 straipsnio 4–8 dalyse“ pakeičiama taip:
  „10 straipsnio 4–7 dalyse“; |
| --- | --- |

14)

16 straipsnyje frazė „10 straipsnio 4–8 dalyse“ pakeičiama taip:

„10 straipsnio 4–7 dalyse“;

| 15) | 18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:
  „1.   Valstybės narės atlieka patikras ir apklausas dėl Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų nuosavų išteklių nustatymo ir perdavimo.“; |
| --- | --- | --- |

15)

18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„1.   Valstybės narės atlieka patikras ir apklausas dėl Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų nuosavų išteklių nustatymo ir perdavimo.“;

| b) | 4 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | EB sutarties 279 straipsnio 1 dalies b punkte ir EAEB sutarties 183 straipsnio 1 dalies b punkte numatytų tikrinimo priemonių.“; |
| --- | --- | --- |

b)

4 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

EB sutarties 279 straipsnio 1 dalies b punkte ir EAEB sutarties 183 straipsnio 1 dalies b punkte numatytų tikrinimo priemonių.“;

| 16) | 19 straipsnyje santrumpa „BVP“ pakeičiama taip:
  „BNPj“. |
| --- | --- |

16)

19 straipsnyje santrumpa „BVP“ pakeičiama taip:

„BNPj“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja Sprendimo 2007/436/EB, Euratomas įsigaliojimo dieną.

Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. sausio 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. VONDRA

---

(1)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

1

(2)  2008 m. spalio 21 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  OL C 192, 2008 7 29, p. 1.

3

(4)  OL L 130, 2000 5 31, p. 1.

4

(5)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

5

(6)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

6

(7)  1989 m. gegužės 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 dėl galutinių vienodų nuosavų išteklių, kaupiamų iš pridėtinės vertės mokesčio, surinkimo priemonių (OL L 155, 1989 6 7, p. 9).

7

(8)  2003 m. liepos 15 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo (OL L 181, 2003 7 19, p. 1).

8

(9)  OL L 49, 1989 2 21, p. 26.“;

9

(10)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1.“;

10

---

| 5.2.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 36/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 36/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 106/2009

2009 m. vasario 4 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. vasario 5 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. vasario 4 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | JO | 73,2 |
| MA | 46,2 |
| TN | 134,4 |
| TR | 94,0 |
| ZZ | 87,0 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 134,2 |
| TR | 172,1 |
| ZZ | 153,9 |
| 0709 90 70 | MA | 114,4 |
| TR | 150,8 |
| ZZ | 132,6 |
| 0709 90 80 | EG | 84,3 |
| ZZ | 84,3 |
| 0805 10 20 | EG | 48,3 |
| IL | 51,0 |
| MA | 60,0 |
| TN | 47,0 |
| TR | 58,5 |
| ZZ | 53,0 |
| 0805 20 10 | IL | 148,2 |
| MA | 96,1 |
| TR | 49,1 |
| ZZ | 97,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 72,2 |
| IL | 76,4 |
| JM | 75,5 |
| MA | 136,4 |
| PK | 73,9 |
| TR | 70,9 |
| ZZ | 84,2 |
| 0805 50 10 | EG | 48,0 |
| MA | 67,1 |
| TR | 58,8 |
| ZZ | 58,0 |
| 0808 10 80 | CA | 86,3 |
| CL | 67,8 |
| CN | 69,8 |
| MK | 32,6 |
| US | 114,6 |
| ZZ | 74,2 |
| 0808 20 50 | AR | 104,9 |
| CL | 73,7 |
| CN | 33,6 |
| US | 118,1 |
| ZA | 118,6 |
| ZZ | 89,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

JO

73,2

MA

46,2

TN

134,4

TR

94,0

ZZ

87,0

0707 00 05

JO

155,5

MA

134,2

TR

172,1

ZZ

153,9

0709 90 70

MA

114,4

TR

150,8

ZZ

132,6

0709 90 80

EG

84,3

ZZ

84,3

0805 10 20

EG

48,3

IL

51,0

MA

60,0

TN

47,0

TR

58,5

ZZ

53,0

0805 20 10

IL

148,2

MA

96,1

TR

49,1

ZZ

97,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

72,2

IL

76,4

JM

75,5

MA

136,4

PK

73,9

TR

70,9

ZZ

84,2

0805 50 10

EG

48,0

MA

67,1

TR

58,8

ZZ

58,0

0808 10 80

CA

86,3

CL

67,8

CN

69,8

MK

32,6

US

114,6

ZZ

74,2

0808 20 50

AR

104,9

CL

73,7

CN

33,6

US

118,1

ZA

118,6

ZZ

89,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 5.2.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 36/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 36/8

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 107/2009

2009 m. vasario 4 d.

kuriuo įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/32/EB, nustatant paprastųjų televizoriaus priedėlių ekologinio projektavimo reikalavimus

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/32/EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 92/42/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 96/57/EB ir 2000/55/EB (1), ypač į jos 15 straipsnio 1 dalį,

pasikonsultavusi su Ekologinio projektavimo konsultacijų forumu,

kadangi:

| (1) | Pagal Direktyvą 2005/32/EB Komisija, nesukurdama pernelyg didelių sąnaudų, turėtų nustatyti ekologinio projektavimo reikalavimus energiją vartojantiems gaminiams, kurių pardavimų ir prekybos apimtis yra didelė ir kurie turi pastebimą poveikį aplinkai bei pastebimą poveikio aplinkai gerinimo potencialą. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Direktyvą 2005/32/EB Komisija, nesukurdama pernelyg didelių sąnaudų, turėtų nustatyti ekologinio projektavimo reikalavimus energiją vartojantiems gaminiams, kurių pardavimų ir prekybos apimtis yra didelė ir kurie turi pastebimą poveikį aplinkai bei pastebimą poveikio aplinkai gerinimo potencialą.

| (2) | Direktyvos 2005/32/EB 16 straipsnio 2 dalies pirmoje įtraukoje nustatyta, kad laikydamasi 19 straipsnio 3 dalyje numatytos tvarkos, 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų kriterijų ir pasikonsultavusi su Konsultacijų forumu, Komisija prireikus priima įgyvendinimo priemones, susijusias su elektronine buitine įranga. |
| --- | --- |

(2)

Direktyvos 2005/32/EB 16 straipsnio 2 dalies pirmoje įtraukoje nustatyta, kad laikydamasi 19 straipsnio 3 dalyje numatytos tvarkos, 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų kriterijų ir pasikonsultavusi su Konsultacijų forumu, Komisija prireikus priima įgyvendinimo priemones, susijusias su elektronine buitine įranga.

| (3) | Komisija atliko parengiamąjį tyrimą, kuriame išnagrinėjo paprastųjų televizoriaus priedėlių techninius, aplinkos apsaugos ir ekonominius aspektus. Tyrimui pasirengta drauge su suinteresuotosiomis šalimis iš ES ir trečiųjų valstybių, o rezultatai paskelbti viešai. |
| --- | --- |

(3)

Komisija atliko parengiamąjį tyrimą, kuriame išnagrinėjo paprastųjų televizoriaus priedėlių techninius, aplinkos apsaugos ir ekonominius aspektus. Tyrimui pasirengta drauge su suinteresuotosiomis šalimis iš ES ir trečiųjų valstybių, o rezultatai paskelbti viešai.

| (4) | Parengiamajame tyrime nurodyta, kad į Bendrijos rinką teikiamų paprastųjų televizoriaus priedėlių skaičius padidės nuo 28 mln. 2008 m. iki 56 mln. 2014 m., o paprastųjų televizoriaus priedėlių per metus suvartojamos elektros energijos kiekis padidės nuo 6 TWh 2010 m. iki 14 TWh 2014 m., tačiau paprastųjų televizoriaus priedėlių suvartojamos energijos kiekį galima gerokai sumažinti be pernelyg didelių išlaidų. |
| --- | --- |

(4)

Parengiamajame tyrime nurodyta, kad į Bendrijos rinką teikiamų paprastųjų televizoriaus priedėlių skaičius padidės nuo 28 mln. 2008 m. iki 56 mln. 2014 m., o paprastųjų televizoriaus priedėlių per metus suvartojamos elektros energijos kiekis padidės nuo 6 TWh 2010 m. iki 14 TWh 2014 m., tačiau paprastųjų televizoriaus priedėlių suvartojamos energijos kiekį galima gerokai sumažinti be pernelyg didelių išlaidų.

| (5) | Paprastųjų televizoriaus priedėlių suvartojamos elektros energijos kiekį galima sumažinti įdiegus jau parengtus nepatentuotus projektavimo sprendimus, kurie nors ir rentabilūs, rinkoje naudojami nepakankamai, nes galutiniai vartotojai nežino apie paprastųjų televizoriaus priedėlių naudojimo sąnaudas, ir tai neskatina gamintojų taikyti šiuos sprendimus, kad sumažintų jų gaminamų prietaisų energijos suvartojimą. |
| --- | --- |

(5)

Paprastųjų televizoriaus priedėlių suvartojamos elektros energijos kiekį galima sumažinti įdiegus jau parengtus nepatentuotus projektavimo sprendimus, kurie nors ir rentabilūs, rinkoje naudojami nepakankamai, nes galutiniai vartotojai nežino apie paprastųjų televizoriaus priedėlių naudojimo sąnaudas, ir tai neskatina gamintojų taikyti šiuos sprendimus, kad sumažintų jų gaminamų prietaisų energijos suvartojimą.

| (6) | Ekologinio projektavimo reikalavimai paprastųjų televizoriaus priedėlių energijos suvartojimui turėtų būti nustatomi siekiant suderinti šių prietaisų ekologinio projektavimo reikalavimus visoje Bendrijoje ir užtikrinti vidaus rinkos veikimą bei pagerinti šių prietaisų aplinkosaugines savybes. |
| --- | --- |

(6)

Ekologinio projektavimo reikalavimai paprastųjų televizoriaus priedėlių energijos suvartojimui turėtų būti nustatomi siekiant suderinti šių prietaisų ekologinio projektavimo reikalavimus visoje Bendrijoje ir užtikrinti vidaus rinkos veikimą bei pagerinti šių prietaisų aplinkosaugines savybes.

| (7) | Taikant šį reglamentą, rinkoje turėtų padaugėti paprastųjų televizoriaus priedėlių energijos vartojimo efektyvumą užtikrinančių technologijų, todėl apskaičiuota, kad 2014 m. turėtų būti sutaupoma 9 TWh energijos per metus, palyginti su įprastu veiklos vykdymo scenarijumi. |
| --- | --- |

(7)

Taikant šį reglamentą, rinkoje turėtų padaugėti paprastųjų televizoriaus priedėlių energijos vartojimo efektyvumą užtikrinančių technologijų, todėl apskaičiuota, kad 2014 m. turėtų būti sutaupoma 9 TWh energijos per metus, palyginti su įprastu veiklos vykdymo scenarijumi.

| (8) | Ekologinio projektavimo reikalavimai neturėtų turėti neigiamos įtakos nei gaminio funkcionalumui, nei sveikatai, saugai ir aplinkai. |
| --- | --- |

(8)

Ekologinio projektavimo reikalavimai neturėtų turėti neigiamos įtakos nei gaminio funkcionalumui, nei sveikatai, saugai ir aplinkai.

| (9) | Numatant ekologinio projektavimo reikalavimų įvedimo datą, gamintojams reikėtų palikti pakankamai laiko, kad jie spėtų perprojektuoti gaminius. Laiko atžvilgiu etapai turėtų būti suplanuoti taip, kad būtų išvengta neigiamo poveikio rinkoje esančios įrangos funkcionalumui, atsižvelgta į poveikį gamintojų (ypač MVĮ) išlaidoms ir kartu užtikrinta, kad politikos tikslai būtų įgyvendinti laiku. |
| --- | --- |

(9)

Numatant ekologinio projektavimo reikalavimų įvedimo datą, gamintojams reikėtų palikti pakankamai laiko, kad jie spėtų perprojektuoti gaminius. Laiko atžvilgiu etapai turėtų būti suplanuoti taip, kad būtų išvengta neigiamo poveikio rinkoje esančios įrangos funkcionalumui, atsižvelgta į poveikį gamintojų (ypač MVĮ) išlaidoms ir kartu užtikrinta, kad politikos tikslai būtų įgyvendinti laiku.

| (10) | Energijos suvartojimo matavimai turėtų būti atliekami atsižvelgiant į visuotinai pripažintas naujausias technologijas; gamintojai gali taikyti darniuosius standartus, kaip numatyta Direktyvos 2005/32/EB 9 straipsnyje. |
| --- | --- |

(10)

Energijos suvartojimo matavimai turėtų būti atliekami atsižvelgiant į visuotinai pripažintas naujausias technologijas; gamintojai gali taikyti darniuosius standartus, kaip numatyta Direktyvos 2005/32/EB 9 straipsnyje.

| (11) | Šiame reglamente nustatyti reikalavimai turėtų būti laikomi svarbesniais už nustatytuosius 2008 m. gruodžio 17 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1275/2008, kuriuo įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2005/32/EB nustatant išjungtos ir budėjimo režimu veikiančios elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos elektros energijos suvartojimo ekologinio projektavimo reikalavimus (2). |
| --- | --- |

(11)

Šiame reglamente nustatyti reikalavimai turėtų būti laikomi svarbesniais už nustatytuosius 2008 m. gruodžio 17 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1275/2008, kuriuo įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2005/32/EB nustatant išjungtos ir budėjimo režimu veikiančios elektros ir elektroninės buitinės ir biuro įrangos elektros energijos suvartojimo ekologinio projektavimo reikalavimus (2).

| (12) | Pagal Direktyvos 2005/32/EB 8 straipsnio 2 dalį šiame reglamente turėtų būti nustatyta, kad taikytina atitikties vertinimo tvarka yra Direktyvos 2005/32/EB IV priede nustatyta projektavimo vidaus kontrolės sistema arba Direktyvos 2005/32/EB V priede nustatyta valdymo sistema. |
| --- | --- |

(12)

Pagal Direktyvos 2005/32/EB 8 straipsnio 2 dalį šiame reglamente turėtų būti nustatyta, kad taikytina atitikties vertinimo tvarka yra Direktyvos 2005/32/EB IV priede nustatyta projektavimo vidaus kontrolės sistema arba Direktyvos 2005/32/EB V priede nustatyta valdymo sistema.

| (13) | Siekiant palengvinti atitikties patikrą, gamintojų reikėtų prašyti Direktyvos 2005/32/EB IV ir V prieduose minėtuose techniniuose dokumentuose pateikti informaciją, susijusią su šioje įgyvendinimo priemonėje nustatytais reikalavimais. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant palengvinti atitikties patikrą, gamintojų reikėtų prašyti Direktyvos 2005/32/EB IV ir V prieduose minėtuose techniniuose dokumentuose pateikti informaciją, susijusią su šioje įgyvendinimo priemonėje nustatytais reikalavimais.

| (14) | Reikėtų nustatyti šiuo metu naudojamų mažai energijos suvartojančių paprastųjų televizoriaus priedėlių etalonus. Galimybė rinktis paprastuosius televizoriaus priedėlius su „0 W režimu“ būtų naudinga vartotojų elgsenai ir sprendimams mažinti bereikalingus energijos nuostolius. Etalonai padės užtikrinti geresnį informacijos platinimą ir prieinamumą (ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms bei labai mažoms įmonėms) ir taip bus sudaromos dar geresnės sąlygos diegti geriausias projektavimo technologijas, skirtas paprastųjų televizoriaus priedėlių energijos suvartojimui mažinti. |
| --- | --- |

(14)

Reikėtų nustatyti šiuo metu naudojamų mažai energijos suvartojančių paprastųjų televizoriaus priedėlių etalonus. Galimybė rinktis paprastuosius televizoriaus priedėlius su „0 W režimu“ būtų naudinga vartotojų elgsenai ir sprendimams mažinti bereikalingus energijos nuostolius. Etalonai padės užtikrinti geresnį informacijos platinimą ir prieinamumą (ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms bei labai mažoms įmonėms) ir taip bus sudaromos dar geresnės sąlygos diegti geriausias projektavimo technologijas, skirtas paprastųjų televizoriaus priedėlių energijos suvartojimui mažinti.

| (15) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2005/32/EB 19 straipsnio 1 dalimi įsteigto Komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(15)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Direktyvos 2005/32/EB 19 straipsnio 1 dalimi įsteigto Komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Tikslas ir taikymo sritis

Šiuo reglamentu nustatomi paprastųjų televizoriaus priedėlių ekologinio projektavimo reikalavimai.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojami Direktyvoje 2005/32/EB apibrėžti terminai. Taip pat vartojami šie terminai:

| 1. | Paprastasis televizoriaus priedėlis – atskiras prietaisas (neatsižvelgiant į naudojamas sąsajas),






  a) | kurio pagrindinė funkcija yra versti standartinės raiškos arba didelės raiškos nekoduotus skaitmeninius transliavimo signalus analoginiams televizoriams ar radijams tinkančiais analoginiais transliavimo signalais; |
| --- | --- | --- |

1.

Paprastasis televizoriaus priedėlis – atskiras prietaisas (neatsižvelgiant į naudojamas sąsajas),

a)

kurio pagrindinė funkcija yra versti standartinės raiškos arba didelės raiškos nekoduotus skaitmeninius transliavimo signalus analoginiams televizoriams ar radijams tinkančiais analoginiais transliavimo signalais;

| b) | kuris neturi sąlyginės prieigos funkcijos; |
| --- | --- |

b)

kuris neturi sąlyginės prieigos funkcijos;

| c) | kuris neturi įrašymo funkcijos, pagrįstos standartinio bibliotekos formato keičiamųjų laikmenų naudojimu. |
| --- | --- |

c)

kuris neturi įrašymo funkcijos, pagrįstos standartinio bibliotekos formato keičiamųjų laikmenų naudojimu.

Paprastajame televizoriaus priedėlyje gali būti įdiegtos šios papildomos funkcijos ir (arba) sudedamosios dalys, kurios nėra laikomos būtiniausiomis pagal paprastųjų televizoriaus priedėlių reikalavimus:

| a) | vėlinimo ir įrašymo funkcijos, pagrįstos integruoto standžiojo disko naudojimu; |
| --- | --- |

a)

vėlinimo ir įrašymo funkcijos, pagrįstos integruoto standžiojo disko naudojimu;

| b) | priimamo didelės raiškos transliavimo signalo vertimas didelės raiškos arba standartinės raiškos vaizdo signalu; |
| --- | --- |

b)

priimamo didelės raiškos transliavimo signalo vertimas didelės raiškos arba standartinės raiškos vaizdo signalu;

| c) | antrasis derintuvas. |
| --- | --- |

c)

antrasis derintuvas.

| 2. | Budėjimo režimas – režimas, kai prietaisas yra prijungtas prie elektros energijos tinklo, jo įprastam veikimui užtikrinti yra maitinamas iš šio tinklo ir atlieka tik toliau išvardytas funkcijas, kurios gali trukti neribotą laiką:






  a) | veikimo aktyvinimo funkcija arba veikimo aktyvinimo funkcija ir tik įjungtos veikimo aktyvinimo funkcijos indikacija; ir (arba) |
| --- | --- | --- |

2.

Budėjimo režimas – režimas, kai prietaisas yra prijungtas prie elektros energijos tinklo, jo įprastam veikimui užtikrinti yra maitinamas iš šio tinklo ir atlieka tik toliau išvardytas funkcijas, kurios gali trukti neribotą laiką:

a)

veikimo aktyvinimo funkcija arba veikimo aktyvinimo funkcija ir tik įjungtos veikimo aktyvinimo funkcijos indikacija; ir (arba)

| b) | informacijos arba režimo rodymas. |
| --- | --- |

b)

informacijos arba režimo rodymas.

| 3. | Veikimo aktyvinimo funkcija – funkcija, leidžianti suaktyvinti kitus režimus (taip pat ir aktyvųjį režimą), naudojant nuotolinį jungiklį (taip pat ir nuotolinio valdymo pultą), vidaus jutiklį, laikmatį, kad būtų įjungtos papildomos funkcijos, įskaitant pagrindinę funkciją. |
| --- | --- |

3.

Veikimo aktyvinimo funkcija – funkcija, leidžianti suaktyvinti kitus režimus (taip pat ir aktyvųjį režimą), naudojant nuotolinį jungiklį (taip pat ir nuotolinio valdymo pultą), vidaus jutiklį, laikmatį, kad būtų įjungtos papildomos funkcijos, įskaitant pagrindinę funkciją.

| 4. | Informacijos arba būsenos rodymas – informacijos arba įrangos būsenos (įskaitant laiko) rodymo ekrane nuolatinė funkcija. |
| --- | --- |

4.

Informacijos arba būsenos rodymas – informacijos arba įrangos būsenos (įskaitant laiko) rodymo ekrane nuolatinė funkcija.

| 5. | Aktyvusis režimas – būsena, kai įranga yra prijungta prie elektros energijos tinklo ir yra įjungta bent viena iš pagrindinių funkcijų, užtikrinanti įrangos veikimą pagal paskirtį. |
| --- | --- |

5.

Aktyvusis režimas – būsena, kai įranga yra prijungta prie elektros energijos tinklo ir yra įjungta bent viena iš pagrindinių funkcijų, užtikrinanti įrangos veikimą pagal paskirtį.

| 6. | Automatinis budėjimo režimo įjungimas – funkcija, kurią naudojant paprastojo televizoriaus priedėlio aktyvusis režimas perjungiamas į budėjimo režimą, po paskutinio naudotojo veiksmo ir (arba) po kanalo keitimo praėjus tam tikram aktyviojo režimo laikotarpiui. |
| --- | --- |

6.

Automatinis budėjimo režimo įjungimas – funkcija, kurią naudojant paprastojo televizoriaus priedėlio aktyvusis režimas perjungiamas į budėjimo režimą, po paskutinio naudotojo veiksmo ir (arba) po kanalo keitimo praėjus tam tikram aktyviojo režimo laikotarpiui.

| 7. | Antrasis derintuvas – paprastojo televizoriaus priedėlio sudedamoji dalis, kuriai esant galima daryti įrašą tuo pat metu, kai žiūrima kita programa. |
| --- | --- |

7.

Antrasis derintuvas – paprastojo televizoriaus priedėlio sudedamoji dalis, kuriai esant galima daryti įrašą tuo pat metu, kai žiūrima kita programa.

| 8. | Sąlyginė prieiga – paslaugos teikėjo kontroliuojama priemonė, kuri leidžia naudotis transliavimo paslauga tik būnant transliavimo paslaugos teikėjo abonentu. |
| --- | --- |

8.

Sąlyginė prieiga – paslaugos teikėjo kontroliuojama priemonė, kuri leidžia naudotis transliavimo paslauga tik būnant transliavimo paslaugos teikėjo abonentu.

3 straipsnis

Ekologinio projektavimo reikalavimai

Paprastųjų televizoriaus priedėlių ekologinio projektavimo reikalavimai nustatyti I priede.

4 straipsnis

Ryšys su Reglamentu (EB) Nr. 1275/2008

Šiame reglamente nustatyti reikalavimai laikomi svarbesniais už nustatytuosius Reglamente (EB) Nr. 1275/2008.

5 straipsnis

Atitikties vertinimas

Direktyvos 2005/32/EB 8 straipsnio 2 dalyje nurodyta atitikties vertinimo tvarka yra Direktyvos 2005/32/EB IV priede nustatyta projektavimo vidaus kontrolės sistema arba Direktyvos 2005/32/EB V priede nustatyta valdymo sistema.

6 straipsnis

Rinkos priežiūros tikslais taikoma tikrinimo procedūra

Tikrinimai priežiūros tikslais atliekami remiantis II priede nustatyta tikrinimo tvarka.

7 straipsnis

Etalonai

Geriausiomis savybėmis pasižyminčių gaminių ir šiuo metu rinkoje esamų technologijų orientaciniai etalonai nurodyti III priede.

8 straipsnis

Persvarstymas

Praėjus ne daugiau kaip 5 metams nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija persvarsto jį atsižvelgdama į technologinę pažangą ir pateikia persvarstymo rezultatus Konsultacijų forumui.

9 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

I priedo 1 punktas taikomas praėjus vieneriems metams nuo pirmoje pastraipoje nurodytos datos.

I priedo 2 punktas taikomas praėjus trejiems metams nuo pirmoje pastraipoje nurodytos datos.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. vasario 4 d.

Komisijos vardu

Andris PIEBALGS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 191, 2005 7 22, p. 29.

1

(2)  OL L 339, 2008 12 18, p. 45.

2

---

I PRIEDAS

Ekologinio projektavimo reikalavimai

1.   Praėjus vieneriems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo į rinką pateikti paprastieji televizoriaus priedėliai neviršija toliau išvardytų suvartojamos energijos kiekio ribinių verčių; šis reikalavimas netaikomas paprastiesiems televizoriaus priedėliams su integruotais standžiaisiais diskais ir (arba) antruoju derintuvu.

| | Budėjimo režimas | Aktyvusis režimas |
| --- | --- | --- |
| Paprastasis televizoriaus priedėlis | 1,00 W | 5,00 W |
| Didžiausia leistina riba ekrano funkcijai budėjimo režimu | +1,00 W | — |
| Didžiausia leistina riba didelės raiškos signalams dekoduoti | — | +3,00 W |

Budėjimo režimas

Aktyvusis režimas

Paprastasis televizoriaus priedėlis

1,00 W

5,00 W

Didžiausia leistina riba ekrano funkcijai budėjimo režimu

+1,00 W

—

Didžiausia leistina riba didelės raiškos signalams dekoduoti

—

+3,00 W

2.   Praėjus trejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo į rinką pateikti paprastieji televizoriaus priedėliai neviršija toliau išvardytų suvartojamos energijos kiekio ribinių verčių.

| | Budėjimo režimas | Aktyvusis režimas |
| --- | --- | --- |
| Paprastasis televizoriaus priedėlis | 0,50 W | 5,00 W |
| Didžiausia leistina riba ekrano funkcijai budėjimo režimu | +0,50 W | — |
| Didžiausia leistina riba standžiajam diskui | — | +6,00 W |
| Didžiausia leistina riba antrajam derintuvui | — | +1,00 W |
| Didžiausia leistina riba didelės raiškos signalams dekoduoti | — | +1,00 W |

Budėjimo režimas

Aktyvusis režimas

Paprastasis televizoriaus priedėlis

0,50 W

5,00 W

Didžiausia leistina riba ekrano funkcijai budėjimo režimu

+0,50 W

—

Didžiausia leistina riba standžiajam diskui

—

+6,00 W

Didžiausia leistina riba antrajam derintuvui

—

+1,00 W

Didžiausia leistina riba didelės raiškos signalams dekoduoti

—

+1,00 W

3.   Budėjimo režimo funkcijos įdiegimas

Praėjus vieneriems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo paprastieji televizoriaus priedėliai turi turėti budėjimo režimo funkciją.

4.   Automatinis budėjimo režimo įjungimas

Praėjus vieneriems metams nuo šios įgyvendinimo priemonės įsigaliojimo paprastieji televizoriaus priedėliai turi turėti „automatinio budėjimo režimo įjungimo“ arba panašią funkciją, kuriai būdingos toliau išvardytos savybės:

| — | paprastasis televizoriaus priedėlis iš aktyviojo režimo automatiškai perjungiamas į budėjimo režimą, kai po paskutinio naudotojo veiksmo ir (arba) po kanalo keitimo praeina mažiau nei 3 veikimo aktyviuoju režimu valandos, o likus 2 minutėms iki perėjimo į budėjimo režimą pateikiamas įspėjamasis pranešimas; |
| --- | --- |

—

paprastasis televizoriaus priedėlis iš aktyviojo režimo automatiškai perjungiamas į budėjimo režimą, kai po paskutinio naudotojo veiksmo ir (arba) po kanalo keitimo praeina mažiau nei 3 veikimo aktyviuoju režimu valandos, o likus 2 minutėms iki perėjimo į budėjimo režimą pateikiamas įspėjamasis pranešimas;

| — | „automatinio budėjimo režimo įjungimo“ funkcija nustatoma kaip numatytoji. |
| --- | --- |

—

„automatinio budėjimo režimo įjungimo“ funkcija nustatoma kaip numatytoji.

5.   Matavimai

1 ir 2 punktuose nurodyti suvartojamos energijos kiekiai nustatomi atliekant patikimus, tikslius ir atkartotinus matavimus, atsižvelgiant į visuotinai pripažintas naujausias technologijas.

Matuojant 0,50 W arba daugiau energijos, neapibrėžtis yra mažesnė arba lygi 2 %, esant 95 % pasikliovimo lygiui. Matuojant mažiau kaip 0,50 W energiją, neapibrėžtis yra mažesnė arba lygi 0,01 W, esant 95 % pasikliovimo lygiui.

6.   Gamintojų teiktina informacija atitikčiai įvertinti

Atitikčiai įvertinti pagal 5 straipsnį, techniniuose dokumentuose pateikiama ši informacija:

| a) | dėl budėjimo ir aktyviojo režimo







  — | suvartotos elektros energijos (vatais) duomenys, suapvalinti šimtųjų tikslumu, įskaitant įvairių papildomų funkcijų ir (arba) sudedamųjų dalių energijos suvartojimo duomenis, |
| --- | --- | --- |

a)

dėl budėjimo ir aktyviojo režimo

—

suvartotos elektros energijos (vatais) duomenys, suapvalinti šimtųjų tikslumu, įskaitant įvairių papildomų funkcijų ir (arba) sudedamųjų dalių energijos suvartojimo duomenis,

| — | taikytas matavimo metodas, |
| --- | --- |

—

taikytas matavimo metodas,

| — | matavimo laikotarpis, |
| --- | --- |

—

matavimo laikotarpis,

| — | aprašas, kaip pasirinktas ar užprogramuotas prietaiso režimas, |
| --- | --- |

—

aprašas, kaip pasirinktas ar užprogramuotas prietaiso režimas,

| — | veiksmų seka, po kurios įranga ima veikti tokiu režimu, kad režimai perjungiami automatiškai, |
| --- | --- |

—

veiksmų seka, po kurios įranga ima veikti tokiu režimu, kad režimai perjungiami automatiškai,

| — | pastabos dėl įrangos veikimo; |
| --- | --- |

—

pastabos dėl įrangos veikimo;

| b) | matavimų bandymų dydžiai







  — | aplinkos temperatūra, |
| --- | --- | --- |

b)

matavimų bandymų dydžiai

—

aplinkos temperatūra,

| — | bandymo įtampa (V) ir dažnis (Hz), |
| --- | --- |

—

bandymo įtampa (V) ir dažnis (Hz),

| — | elektros energijos tiekimo sistemos visuminis netiesinių iškreipių faktorius, |
| --- | --- |

—

elektros energijos tiekimo sistemos visuminis netiesinių iškreipių faktorius,

| — | energijos tiekimo įtampos svyravimai bandymų metu, |
| --- | --- |

—

energijos tiekimo įtampos svyravimai bandymų metu,

| — | informacija ir dokumentai, susiję su elektros bandymų prietaisais, derinimu ir grandinėmis, |
| --- | --- |

—

informacija ir dokumentai, susiję su elektros bandymų prietaisais, derinimu ir grandinėmis,

| — | radijo dažnio įvesties signalai (skaitmeninės antžeminės transliacijos atveju) arba tarpinio dažnio įvesties signalai (palydovinės transliacijos atveju), |
| --- | --- |

—

radijo dažnio įvesties signalai (skaitmeninės antžeminės transliacijos atveju) arba tarpinio dažnio įvesties signalai (palydovinės transliacijos atveju),

| — | garso ir vaizdo bandymų signalai, aprašyti MPEG-2 siuntimo srauto standarte, |
| --- | --- |

—

garso ir vaizdo bandymų signalai, aprašyti MPEG-2 siuntimo srauto standarte,

| — | kontrolės parametrų nustatymas. |
| --- | --- |

—

kontrolės parametrų nustatymas.

Į techninius dokumentus nebūtina įtraukti energijos vartojimo reikalavimų periferiniams transliacijos priėmimo įrenginiams (pavyzdžiui, aktyvioji antžeminė antena, palydovų LNB arba koks nors kabelis ar telekomunikacijų modemas), kuriuos maitina televizorių priedėliai.

7.   Gamintojų teiktina informacija vartotojams informuoti

Gamintojai užtikrina, kad paprastųjų televizoriaus priedėlių vartotojams būtų pranešami budėjimo ir aktyviuoju režimu veikiančių paprastųjų televizoriaus priedėlių suvartojamos energijos duomenys (vatais), suapvalinti dešimtųjų tikslumu.

---

II PRIEDAS

Tikrinimo tvarka

Vykdydamos Direktyvos 2005/32/EB 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus rinkos priežiūros patikrinimus, valstybių narių valdžios institucijos taiko toliau aprašytą tvarką, tikrindamos, kaip laikomasi taikytinų I priedo 1, 2 ir 4 punktuose nustatytų reikalavimų.

Kai suvartojamos energijos kiekis viršija 1,00 W:

valstybių narių įstaigos išbando vieną gaminį.

Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento I priedo 1 punkto ir, kai taikoma, 2 punkto nuostatas, jei aktyviojo ir budėjimo režimo (kai taikoma) bandymų rezultatai neviršija ribinių verčių daugiau kaip 10 %.

Priešingu atveju atliekami dar trijų gaminių bandymai. Laikoma, kad modelis atitinka šį reglamentą, jei pastarųjų trijų aktyviojo ir budėjimo režimo (kai taikoma) bandymų rezultatų vidurkis neviršija ribinių verčių daugiau kaip 10 %.

Kai suvartojamos energijos kiekis yra mažesnis kaip arba lygus 1,00 W:

valstybių narių įstaigos išbando vieną gaminį.

Laikoma, kad modelis atitinka šio reglamento I priedo 1 punkto ir, kai taikoma, 2 punkto nuostatas, jei aktyviojo ir (arba) budėjimo režimo (kai taikoma) bandymų rezultatai neviršija ribinių verčių daugiau kaip 0,10 W.

Priešingu atveju atliekami dar trijų gaminių bandymai. Laikoma, kad modelis atitinka šį reglamentą, jei pastarųjų trijų aktyviojo ir (arba) budėjimo režimo (kai taikoma) bandymų rezultatų vidurkis neviršija ribinių verčių daugiau kaip 0,10 W.

Kitaip laikoma, kad modelis neatitinka reikalavimų.

---

III PRIEDAS

Etalonai

Kaip numatyta Direktyvos 2005/32/EB I priedo 3 dalies 2 punkte, nustatomi šie orientaciniai etalonai. Jie yra susiję su geriausiomis šio reglamento priėmimo datą turimomis technologijomis.

| | Paprastieji televizoriaus priedėliai be papildomų funkcijų







  — | Aktyvusis režimas: 4,00 W |
| --- | --- | --- |

Paprastieji televizoriaus priedėliai be papildomų funkcijų

—

Aktyvusis režimas: 4,00 W

| — | Budėjimo režimas be rodymo funkcijos: 0,25 W |
| --- | --- |

—

Budėjimo režimas be rodymo funkcijos: 0,25 W

| — | Išjungties režimas: 0 W |
| --- | --- |

—

Išjungties režimas: 0 W

| | Paprastieji televizoriaus priedėliai su integruotu standžiuoju disku







  — | Aktyvusis režimas: 10,00 W |
| --- | --- | --- |

Paprastieji televizoriaus priedėliai su integruotu standžiuoju disku

—

Aktyvusis režimas: 10,00 W

| — | Budėjimo režimas be rodymo funkcijos: 0,25 W |
| --- | --- |

—

Budėjimo režimas be rodymo funkcijos: 0,25 W

| — | Išjungties režimas: 0 W |
| --- | --- |

—

Išjungties režimas: 0 W

Šie etalonai susiję su bazinės komplektacijos paprastuoju televizoriaus priedėliu su „automatinio budėjimo režimo įjungimo“ funkcija ir visiško išjungimo jungikliu.

---

DIREKTYVOS

| 5.2.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 36/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 36/15

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2009/6/EB

2009 m. vasario 4 d.

iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 76/768/EEB dėl kosmetikos gaminių, siekiant suderinti jos II ir III priedus su technikos pažanga

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1976 m. liepos 27 d. Tarybos direktyvą 76/768/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su kosmetikos gaminiais, suderinimo (1), ypač į jos 8 straipsnio 2 dalį,

pasikonsultavusi su Vartotojų produktų moksliniu komitetu,

kadangi:

| (1) | Vienai iš valstybių narių nustačius, kaip numatyta Direktyvos 76/768/EEB 12 straipsnyje, dietilenglikolio (DEG) naudojimo kosmetikos gaminiuose ribojamąsias priemones, buvo konsultuojamasi su VPMK. Mokslinio komiteto nuomone, DEG neturėtų būti kosmetikos gaminių sudedamąja dalimi, tačiau gatavi kosmetikos gaminiai, kuriuose DEG priemaišų koncentracija yra ne didesnė kaip 0,1 %, gali būti laikomi saugiais, todėl reikėtų uždrausti naudoti DEG kosmetikos gaminiuose ir nustatyti 0,1 % viršutinę DEG likučių ribą. |
| --- | --- |

(1)

Vienai iš valstybių narių nustačius, kaip numatyta Direktyvos 76/768/EEB 12 straipsnyje, dietilenglikolio (DEG) naudojimo kosmetikos gaminiuose ribojamąsias priemones, buvo konsultuojamasi su VPMK. Mokslinio komiteto nuomone, DEG neturėtų būti kosmetikos gaminių sudedamąja dalimi, tačiau gatavi kosmetikos gaminiai, kuriuose DEG priemaišų koncentracija yra ne didesnė kaip 0,1 %, gali būti laikomi saugiais, todėl reikėtų uždrausti naudoti DEG kosmetikos gaminiuose ir nustatyti 0,1 % viršutinę DEG likučių ribą.

| (2) | Vienai iš valstybių narių nustačius, kaip numatyta Direktyvos 76/768/EEB 12 straipsnyje, fitonadiono naudojimo kosmetikos gaminiuose ribojamąsias priemones, buvo konsultuojamasi su VPMK. Mokslinio komiteto nuomone, naudoti fitonadioną kosmetikos gaminiuose nesaugu, nes jis gali sukelti odos alergiją, kurios paveiktiems asmenims gali būti neleidžiama naudotis kitomis svarbiomis terapinėmis medžiagomis. Todėl fitonadioną reikėtų uždrausti. |
| --- | --- |

(2)

Vienai iš valstybių narių nustačius, kaip numatyta Direktyvos 76/768/EEB 12 straipsnyje, fitonadiono naudojimo kosmetikos gaminiuose ribojamąsias priemones, buvo konsultuojamasi su VPMK. Mokslinio komiteto nuomone, naudoti fitonadioną kosmetikos gaminiuose nesaugu, nes jis gali sukelti odos alergiją, kurios paveiktiems asmenims gali būti neleidžiama naudotis kitomis svarbiomis terapinėmis medžiagomis. Todėl fitonadioną reikėtų uždrausti.

| (3) | Direktyva 76/768/EEB kosmetikos gaminiuose draudžiama naudoti chemines medžiagas, kurios pagal 1967 m. birželio 27 d. Direktyvos 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo (2) I priedą klasifikuojamos kaip 1, 2 ir 3 kategorijos kancerogeninės, mutageninės arba toksiškos reprodukcijai medžiagos (toliau – KMR). Tačiau cheminė medžiaga, kuri pagal Direktyvą 67/548/EEB priskiriama 3 kategorijai, gali būti naudojama, jei tam pritaria ją įvertinęs Vartotojų produktų mokslinis komitetas (toliau – VPMK). |
| --- | --- |

(3)

Direktyva 76/768/EEB kosmetikos gaminiuose draudžiama naudoti chemines medžiagas, kurios pagal 1967 m. birželio 27 d. Direktyvos 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo (2) I priedą klasifikuojamos kaip 1, 2 ir 3 kategorijos kancerogeninės, mutageninės arba toksiškos reprodukcijai medžiagos (toliau – KMR). Tačiau cheminė medžiaga, kuri pagal Direktyvą 67/548/EEB priskiriama 3 kategorijai, gali būti naudojama, jei tam pritaria ją įvertinęs Vartotojų produktų mokslinis komitetas (toliau – VPMK).

| (4) | VPMK nuomone, toluenas, kuris Direktyvos 67/548/EEB I priede klasifikuojamas kaip 3 kategorijos KMR, įvertinus bendrąjį toksiškumą, yra saugus naudoti, kai nagų priežiūros gaminiuose jo yra ne daugiau kaip 25 %, tačiau reikėtų siekti, kad jo neįkvėptų vaikai. |
| --- | --- |

(4)

VPMK nuomone, toluenas, kuris Direktyvos 67/548/EEB I priede klasifikuojamas kaip 3 kategorijos KMR, įvertinus bendrąjį toksiškumą, yra saugus naudoti, kai nagų priežiūros gaminiuose jo yra ne daugiau kaip 25 %, tačiau reikėtų siekti, kad jo neįkvėptų vaikai.

| (5) | Vienai iš valstybių narių nustačius, kaip numatyta Direktyvos 76/768/EEB 12 straipsnyje, dietilenglikolio monobutileterio (DEGBE) ir etilenglikolio monobutileterio (EGBE) naudojimo kosmetikos gaminiuose ribojamąsias priemones, buvo konsultuojamasi su VPMK. Mokslinio komiteto nuomone, DEGBE, naudojamas kaip plaukų dažų tirpiklis, kurio koncentracija yra ne didesnė kaip 9,0 %, nekelia pavojaus vartotojo sveikatai. Be to, Komitetas mano, kad pavojaus vartotojo sveikatai nekelia ir EGBE, naudojamas kaip oksidinių plaukų dažų tirpiklis, kurio koncentracija yra ne didesnė kaip 4,0 %, ir kaip neoksidinių plaukų dažų tirpiklis, kurio koncentracija yra ne didesnė kaip 2,0 %. Tačiau VPMK nuomone, naudoti šias medžiagas kaip aerozolines arba purškiamąsias nėra saugu, todėl reikėtų uždrausti naudoti minėtas šių formų medžiagas. |
| --- | --- |

(5)

Vienai iš valstybių narių nustačius, kaip numatyta Direktyvos 76/768/EEB 12 straipsnyje, dietilenglikolio monobutileterio (DEGBE) ir etilenglikolio monobutileterio (EGBE) naudojimo kosmetikos gaminiuose ribojamąsias priemones, buvo konsultuojamasi su VPMK. Mokslinio komiteto nuomone, DEGBE, naudojamas kaip plaukų dažų tirpiklis, kurio koncentracija yra ne didesnė kaip 9,0 %, nekelia pavojaus vartotojo sveikatai. Be to, Komitetas mano, kad pavojaus vartotojo sveikatai nekelia ir EGBE, naudojamas kaip oksidinių plaukų dažų tirpiklis, kurio koncentracija yra ne didesnė kaip 4,0 %, ir kaip neoksidinių plaukų dažų tirpiklis, kurio koncentracija yra ne didesnė kaip 2,0 %. Tačiau VPMK nuomone, naudoti šias medžiagas kaip aerozolines arba purškiamąsias nėra saugu, todėl reikėtų uždrausti naudoti minėtas šių formų medžiagas.

| (6) | Todėl Direktyvą 76/768/EEB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(6)

Todėl Direktyvą 76/768/EEB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (7) | Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Kosmetikos gaminių nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Kosmetikos gaminių nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 76/768/EEB II ir III priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos priedą.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2009 m. rugpjūčio 5 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus šios direktyvos įgyvendinimui. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų tekstus.

Valstybės narės taiko šių teisės aktų nuostatas nuo 2009 m. lapkričio 5 d.

Su šios direktyvos priedo 2 punkte nurodytu toluenu (nuorodos numeris 185) susijusias nuostatas valstybės narės taiko nuo 2010 m. vasario 5 d.

Valstybės narės, priimdamos pirmoje pastraipoje nurodytus teisės aktus, daro juose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma juos oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato tokios nuorodos darymo tvarką.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2009 m. vasario 4 d.

Komisijos vardu

Günter VERHEUGEN

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 262, 1976 9 27, p. 169.

1

(2)  OL 196, 1967 8 16, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Direktyva 76/768/EEB iš dalies keičiama taip:

| (1) | II priede įrašomi šie nuorodų numeriai:







  Nuorodos numeris | Cheminis pavadinimas | CAS Nr.
  EB Nr. |
| --- | --- | --- | --- |
| „1370 | Diethylene glycol (DEG), likučių lygį žr. III priede

  2,2′-oxydiethanol | CAS Nr. 111-46-6
  EB Nr. 203-872-2 |
| 1371 | Phytonadione [INCI], phytomenadione [INN] | CAS Nr. 84-80-0/81818-54-4
  EB Nr. 201-564-2“ |

(1)

II priede įrašomi šie nuorodų numeriai:

Nuorodos numeris

Cheminis pavadinimas

CAS Nr.

EB Nr.

„1370

Diethylene glycol (DEG), likučių lygį žr. III priede

2,2′-oxydiethanol

CAS Nr. 111-46-6

EB Nr. 203-872-2

1371

Phytonadione [INCI], phytomenadione [INN]

CAS Nr. 84-80-0/81818-54-4

EB Nr. 201-564-2“

| (2) | III priedo 1 dalyje pridedami šie nuorodų numeriai 185–188:










  Nuorodos numeris | Medžiaga | Apribojimai | Naudojimo sąlygos bei įspėjimai, kurie turi būti išspausdinti etiketėje |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Vartojimo ir (arba) naudojimo sritis | Didžiausia leidžiama koncentracija gatavame kosmetikos gaminyje | Kiti apribojimai ir reikalavimai | |
| a | b | c | d | e | f |
| „185 | Toluene
  CAS Nr. 108-88-3
  EB Nr. 203-625-9 | Nagų priežiūros gaminiai | 25 % | | Saugoti nuo vaikų
  Skirta suaugusiesiems |
| 186 | Diethylene glycol (DEG)
  CAS Nr. 111-46-6
  EB Nr. 203-872-2
  2,2′-oxydiethanol | Likučiai sudedamosiose dalyse | 0,1 % | | |
| 187 | Butoxydiglycol
  CAS Nr. 112-34-5
  EB Nr. 203-961-6
  dietilenglikolio monobutileteris (DEGBE) | Plaukų dažų tirpiklis | 9 % | Nenaudoti aerozoliniuose gaminiuose | |
| 188 | Butoxyethanol
  CAS Nr. 111-76-2
  EB Nr. 203-905-0
  etilenglikolio monobutileteris (EGBE) | Oksidinių plaukų dažų tirpiklis | 4,0 % | Nenaudoti aerozoliniuose gaminiuose | |
| Neoksidinių plaukų dažų tirpiklis | 2,0 % | Nenaudoti aerozoliniuose gaminiuose“ | |

(2)

III priedo 1 dalyje pridedami šie nuorodų numeriai 185–188:

Nuorodos numeris

Medžiaga

Apribojimai

Naudojimo sąlygos bei įspėjimai, kurie turi būti išspausdinti etiketėje

Vartojimo ir (arba) naudojimo sritis

Didžiausia leidžiama koncentracija gatavame kosmetikos gaminyje

Kiti apribojimai ir reikalavimai

a

b

c

d

e

f

„185

Toluene

CAS Nr. 108-88-3

EB Nr. 203-625-9

Nagų priežiūros gaminiai

25 %

Saugoti nuo vaikų

Skirta suaugusiesiems

186

Diethylene glycol (DEG)

CAS Nr. 111-46-6

EB Nr. 203-872-2

2,2′-oxydiethanol

Likučiai sudedamosiose dalyse

0,1 %

187

Butoxydiglycol

CAS Nr. 112-34-5

EB Nr. 203-961-6

dietilenglikolio monobutileteris (DEGBE)

Plaukų dažų tirpiklis

9 %

Nenaudoti aerozoliniuose gaminiuose

188

Butoxyethanol

CAS Nr. 111-76-2

EB Nr. 203-905-0

etilenglikolio monobutileteris (EGBE)

Oksidinių plaukų dažų tirpiklis

4,0 %

Nenaudoti aerozoliniuose gaminiuose

Neoksidinių plaukų dažų tirpiklis

2,0 %

Nenaudoti aerozoliniuose gaminiuose“

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

| 5.2.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 36/18 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 36/18

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2008 m. liepos 24 d.

dėl Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos ir Europos bendrijos bendradarbiavimo memorandumo dėl saugumo auditų ir (arba) patikrinimų bei susijusių klausimų pasirašymo ir laikino taikymo

(2009/97/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2007 m. lapkričio 30 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas dėl Europos bendrijos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) susitarimo dėl aviacijos saugumo auditų ir (arba) patikrinimų bei susijusių klausimų. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. lapkričio 30 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas dėl Europos bendrijos ir Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) susitarimo dėl aviacijos saugumo auditų ir (arba) patikrinimų bei susijusių klausimų.

| (2) | Bendrijos vardu Komisija susitarė su ICAO dėl Bendradarbiavimo memorandumo dėl saugumo auditų ir (arba) patikrinimų bei susijusių klausimų, laikydamasi nurodymų, išdėstytų Tarybos sprendimo, įgaliojančio Komisiją pradėti derybas, I priede, ir ad hoc procedūros, nustatytos II priede. |
| --- | --- |

(2)

Bendrijos vardu Komisija susitarė su ICAO dėl Bendradarbiavimo memorandumo dėl saugumo auditų ir (arba) patikrinimų bei susijusių klausimų, laikydamasi nurodymų, išdėstytų Tarybos sprendimo, įgaliojančio Komisiją pradėti derybas, I priede, ir ad hoc procedūros, nustatytos II priede.

| (3) | Bendradarbiavimo memorandumas turėtų būti pasirašytas ir laikinai taikomas su sąlyga, kad jis gali būti sudarytas vėliau, |
| --- | --- |

(3)

Bendradarbiavimo memorandumas turėtų būti pasirašytas ir laikinai taikomas su sąlyga, kad jis gali būti sudarytas vėliau,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Europos bendrijos vardu patvirtinamas Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos ir Europos bendrijos bendradarbiavimo memorandumas dėl saugumo auditų ir (arba) patikrinimų bei susijusių klausimų, atsižvelgiant į Tarybos susitarimą dėl minėto Memorandumo sudarymo.

Memorandumo tekstas pateikiamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Bendrijos vardu pasirašyti Memorandumą su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau.

3 straipsnis

Atsižvelgiant į abipusiškumo principą, Memorandumas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos, kol bus baigtos jo formalaus sudarymo procedūros.

Priimta Briuselyje, 2008 m. liepos 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

B. HORTEFEUX

---

VERTIMAS

TARPTAUTINĖS CIVILINĖS AVIACIJOS ORGANIZACIJOS

ir Europos bendrijos bendradarbiavimo memorandumas dėl saugumo auditų ir (arba) patikrinimų bei susijusių klausimų

TARPTAUTINĖ CIVILINĖS AVIACIJOS ORGANIZACIJA (toliau – ICAO)

ir

EUROPOS BENDRIJA (toliau – EB),

toliau abi – Šalys,

PRISIMINDAMOS 1944 m. gruodžio 7 d. Čikagoje pasirašytą Tarptautinės civilinės aviacijos konvenciją, toliau – Čikagos konvencija, ypač jos 17 priedą – Saugumas (toliau – 17 priedas);

ATSIŽVELGDAMOS Į ICAO asamblėjos rezoliuciją A35–9, kuri paskatino Generalinį sekretorių tęsti ICAO Visuotinę saugumo audito programą (USAP), į kurią įeina visų Čikagos konvencijos Susitariančiųjų Šalių (toliau – Susitariančiosios Šalys) reguliarūs, privalomi, sistemiški ir suderinti saugumo auditai;

PRISIMINDAMOS 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2320/2002, nustatantį civilinės aviacijos saugumo bendrąsias taisykles (1) (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 2320/2002) ir 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 300/2008 dėl civilinės aviacijos saugumo bendrųjų taisyklių ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002 (2) (toliau – Reglamentas (EB) Nr. 300/2008), kuris pakeis Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002 po to, kai bus priimtos būtinos įgyvendinimo priemonės;

PAŽYMĖDAMOS 2003 m. rugpjūčio 22 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1486/2003, nustatantį Komisijos patikrinimų civilinės aviacijos saugumo srityje tvarką (3), ypač jo 16 straipsnį, kuriuo nustatoma, kad Komisija turėtų atsižvelgti į tarpvyriausybinių organizacijų planuojamus arba neseniai vykdytus saugumo auditus, kad užtikrintų įvairių saugumo patikrinimų ir audito veiklos bendrą veiksmingumą;

ATSIŽVELGDAMOS į susijusios Bendrijos teisės, ypač 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (4) ir 2001 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimo 2001/844/EB, EAPB, Euratomas, iš dalies keičiančio jos darbo tvarkos taisykles (toliau – Sprendimas 2001/844/EB, EAPB, Euratomas), ypač į jo 10 ir 26 skyrių, bei jo pakeitimų (5) taikymą;

ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad didžioji dalis 17 priedo standartų taip pat įtraukti į Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002 ir kad Europos Komisija tikrina Europos Sąjungos (toliau – ES) valstybes nares, siekdama stebėti šio reglamento taikymą;

ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad ICAO audito programos ir Europos Komisijos tikrinimo programos pirminiai tikslai yra padidinti aviacijos saugumą vertinant atitinkamų standartų įgyvendinimą, nustatant trūkumus, jei tokių esama, ir užtikrinant, kad trūkumai būtų pašalinti, jei būtina;

ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad pageidautina siekti abipusio bendradarbiavimo aviacijos saugumo auditų ir (arba) patikrinimų srityje bei susijusiais klausimais taip, kad būtų užtikrintas geresnis ribotų išteklių naudojimas, būtų vengiama veiksmų dubliavimo ir tuo pačiu išsaugomas ICAO USAP programos universalumas ir vientisumas;

ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad Europos Komisija turi vykdomųjų įgaliojimų, kad užtikrintų Bendrijos teisės aktų, susijusių su civilinės aviacijos saugumu, įgyvendinimą;

ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad ICAO taryba 176 sesijoje nurodė, jog, kai įmanoma, atliekant ICAO aviacijos saugumo auditus daug dėmesio turėtų būtų skiriama valstybės sugebėjimui užtikrinti tinkamą nacionalinę priežiūrą, ir toliau paprašė Generalinį sekretorių išnagrinėti bendradarbiavimo susitarimus ir naudingiausius išteklių naudojimo būdus regionuose, kuriuose yra privalomų regioninių valstybinių audito programų.

1.   Bendrosios nuostatos

1.1.   17 priede išdėstyti standartai, kurių neapima EB teisės aktai, nepatenka į šio Bendradarbiavimo memorandumo taikymo sritį.

1.2.   Kiek tai susiję su 17 priede išdėstytais standartais, kuriuos apima EB teisės aktai, ICAO įvertina Europos Komisijos atliekamus ES valstybių narių atitinkamų nacionalinių institucijų patikrinimus, kad įvertintų, ar Susitariančiosios Šalys, kurias saisto Bendrijos teisės aktai, susiję su civilinės aviacijos saugumu, laikosi šių standartų pagal šio Bendradarbiavimo memorandumo 3 dalį.

1.3.   ICAO vertinimų Europos bendrijoje įgyvendinimas aptariamas vienos iš Šalių prašymu, bet ne rečiau kaip kartą per metus.

1.4.   ICAO auditoriai kartais gali dalyvauti Europos Komisijos atliekamuose ES oro uostų patikrinimuose kaip stebėtojai, Europos Komisijai gavus aiškų susijusios ES valstybės narės sutikimą.

2.   Tarptautinei civilinės aviacijos organizacijai teiktina informacija apie Europos Komisijos atliekamus patikrinimus Europos bendrijoje

2.1.   Pagal Sprendimą 2001/844/EB, EAPB, Euratomas įgaliotiems ICAO darbuotojams pateikiama tokia „RESTREINT UE“ lygio ES įslaptinta informacija:

| A. | Aviacijos saugumo bendrosios taisyklės ir standartai, priimti remiantis Reglamento (EB) Nr. 2320/2002 4 straipsnio 2 dalimi arba Reglamento (EB) Nr. 300/2008 4 straipsniu; ir |
| --- | --- |

A.

Aviacijos saugumo bendrosios taisyklės ir standartai, priimti remiantis Reglamento (EB) Nr. 2320/2002 4 straipsnio 2 dalimi arba Reglamento (EB) Nr. 300/2008 4 straipsniu; ir

| B. | Kiek tai susiję su Europos Komisijos atliekamais atitinkamų ES valstybių narių institucijų patikrinimais:






  a) | bendra informacija apie Europos Komisijos patikrinimų planavimą, įskaitant atitinkamų nacionalinių institucijų tikrinimo grafiką, ir visus jo pakeitimus, tuoj po jų priėmimo; |
| --- | --- | --- |

B.

Kiek tai susiję su Europos Komisijos atliekamais atitinkamų ES valstybių narių institucijų patikrinimais:

a)

bendra informacija apie Europos Komisijos patikrinimų planavimą, įskaitant atitinkamų nacionalinių institucijų tikrinimo grafiką, ir visus jo pakeitimus, tuoj po jų priėmimo;

| b) | atitinkamų nacionalinių institucijų ir oro uostų tikrinimo būklė, galutinių tikrinimo ataskaitų pateikimo datos ir veiksmų planų gavimo iš susijusios valstybės datos; |
| --- | --- |

b)

atitinkamų nacionalinių institucijų ir oro uostų tikrinimo būklė, galutinių tikrinimo ataskaitų pateikimo datos ir veiksmų planų gavimo iš susijusios valstybės datos;

| c) | Europos Komisijos tikrinimo metodika; |
| --- | --- |

c)

Europos Komisijos tikrinimo metodika;

| d) | atitinkamų nacionalinių institucijų patikrinimo ataskaita kartu su iš susijusios valstybės gautu atitinkamos nacionalinės institucijos patikrinimo veiksmų planu, kuriame nustatyti veiksmai ir terminai, per kuriuos turi būti ištaisyti nustatyti trūkumai; ir |
| --- | --- |

d)

atitinkamų nacionalinių institucijų patikrinimo ataskaita kartu su iš susijusios valstybės gautu atitinkamos nacionalinės institucijos patikrinimo veiksmų planu, kuriame nustatyti veiksmai ir terminai, per kuriuos turi būti ištaisyti nustatyti trūkumai; ir

| e) | veiksmai, kurių ėmėsi Europos Komisija, susiję su atitinkamos nacionalinės institucijos tikrinimu. |
| --- | --- |

e)

veiksmai, kurių ėmėsi Europos Komisija, susiję su atitinkamos nacionalinės institucijos tikrinimu.

2.2.   ICAO apriboja galimybę susipažinti su ES įslaptinta informacija, pateikta bendradarbiaujant su Europos Komisijos, suteikdama ją įgaliotiems darbuotojams tik remdamasi „būtina žinoti“ principu. Įgalioti darbuotojai neatskleidžia šios informacijos jokioms trečiosioms šalims. ICAO įgyvendina visus būtinus teisinius ir vidinius mechanizmus, kad apsaugotų Europos Komisijos pateiktos informacijos konfidencialumą.

2.3.   Europos Komisija ir ICAO susitaria dėl Europos Komisijos pagal šį Bendradarbiavimo memorandumą pateiktos slaptos informacijos tolesnių apsaugos procedūrų. Į tokias procedūras turėtų būti įtraukta Europos Komisijos galimybė patikrinti, kokių apsaugos priemonių ėmėsi ICAO.

3.   ICAO atliekamas Europos Komisijos aviacijos saugumo tikrinimo sistemos vertinimas

3.1.   ICAO atliekamus Europos Komisijos aviacijos saugumo tikrinimo sistemos vertinimus sudaro Europos Komisijos reikalavimų ir pagal 2 dalį teikiamos informacijos analizė. Prireikus, ICAO atvyksta į Europos Komisijos Energetikos ir transporto generalinio direktorato būstinę Briuselyje Belgijoje.

3.2.   Dėl ICAO atliekamų Europos Komisijos aviacijos saugumo sistemos vertinimų konkrečių kompetencijos klausimų ir praktinio organizavimo susitariama ICAO ir Europos Komisijai pasikeičiant laiškais.

4.   Ginčų sprendimas

4.1.   Visi nesutarimai ar ginčai, susiję su šio Bendradarbiavimo memorandumo aiškinimu arba taikymu, sprendžiami Šalių derybomis.

4.2.   Jokia šio Bendradarbiavimo memorandumo arba su juo susijusi nuostata nelaikoma Šalių privilegijų ir imunitetų atsisakymu.

5.   Kiti susitarimai

5.1.   Šis Bendradarbiavimo memorandumas nepakeičia arba nedaro įtakos kitoms Šalių bendradarbiavimo formoms.

6.   Peržiūra ir įsigaliojimas

6.1.   Šalys peržiūri šio Bendradarbiavimo memorandumo įgyvendinimą dabartinio USAP programos etapo pabaigoje arba anksčiau, jeigu, vienos iš Šalių manymu, tai būtina.

6.2.   Iki įsigaliojimo Bendradarbiavimo memorandumas laikinai taikomas nuo pasirašymo dienos.

6.3.   Bendradarbiavimo memorandumas įsigalioja antro mėnesio pirmą dieną po to, kai gaunamas antrasis iš dviejų pranešimų, kuriais Šalys informuoja viena kitą apie jų atitinkamų vidaus procedūrų užbaigimą.

Sudaryta Monrealyje, du tūkstančiai aštuntųjų metų rugsėjo septynioliktą dieną dviem egzemplioriais anglų kalba.

Europos bendrijos vardu

Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos vardu

---

(1)  OL L 355, 2002 12 30, p. 1.

1

(2)  OL L 97, 2008 4 9, p. 72.

2

(3)  OL L 213, 2003 8 23, p. 3.

3

(4)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

4

(5)  Sprendimai 2005/94/EB, Euratomas, 2006/70/EB, Euratomas ir 2006/548/EB, Euratomas.

5

---

Europos centrinis bankas

| 5.2.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 36/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 36/22

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS

2008 m. gruodžio 11 d.

iš dalies keičiantis Sprendimą ECB/2006/17 dėl Europos centrinio banko metinės atskaitomybės

(ECB/2008/22)

(2009/98/EB)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 26 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Siekiant atspindėti politinius sprendimus ir rinkos pokyčius reikia iš dalies pakeisti 2006 m. lapkričio 10 d. Sprendimą ECB/2006/17 dėl Europos centrinio banko metinės atskaitomybės (1). |
| --- | --- |

(1)

Siekiant atspindėti politinius sprendimus ir rinkos pokyčius reikia iš dalies pakeisti 2006 m. lapkričio 10 d. Sprendimą ECB/2006/17 dėl Europos centrinio banko metinės atskaitomybės (1).

| (2) | Siekdamas toliau didinti Europos centrinio banko (ECB) metinės atskaitomybės skaidrumą, ECB peržiūrėjo savo vertybinių popierių sandorių atskleidimo politiką. Viena iš peržiūrėtos politikos dalių – vertybiniai popieriai, anksčiau laikyti finansiniu ilgalaikiu turtu, iš balanso straipsnio „Kitas finansinis turtas“ turėtų būti perklasifikuoti į antraštės „turtas“ atitinkamą straipsnį, atsižvelgiant į emitento kilmę, valiutinę išraišką ir į tai, ar vertybiniai popieriai yra laikomi iki termino pabaigos. Be to, visos finansinės priemonės, kurios yra atidėto portfelio dalis, turėtų būti įtrauktos į straipsnį „Kitas finansinis turtas“. |
| --- | --- |

(2)

Siekdamas toliau didinti Europos centrinio banko (ECB) metinės atskaitomybės skaidrumą, ECB peržiūrėjo savo vertybinių popierių sandorių atskleidimo politiką. Viena iš peržiūrėtos politikos dalių – vertybiniai popieriai, anksčiau laikyti finansiniu ilgalaikiu turtu, iš balanso straipsnio „Kitas finansinis turtas“ turėtų būti perklasifikuoti į antraštės „turtas“ atitinkamą straipsnį, atsižvelgiant į emitento kilmę, valiutinę išraišką ir į tai, ar vertybiniai popieriai yra laikomi iki termino pabaigos. Be to, visos finansinės priemonės, kurios yra atidėto portfelio dalis, turėtų būti įtrauktos į straipsnį „Kitas finansinis turtas“.

| (3) | Sprendime ECB/2006/17 nėra specialiųjų taisyklių dėl išankstinių palūkanų normų apsikeitimo sandorių, užsienio valiutos ateities sandorių ir nuosavybės priemonių ateities sandorių. Tokios priemonės yra vis labiau naudojamos finansų rinkose ir gali būti svarbios ECB užsienio atsargų valdymui. Išankstiniai palūkanų normų apsikeitimo sandoriai turėtų būti apskaitomi taip pat, kaip standartiniai palūkanų normų apsikeitimo sandoriai, o užsienio valiutos ateities sandoriai ir nuosavybės priemonių ateities sandoriai turėtų būti apskaitomi taip pat, kaip palūkanų normų ateities sandoriai, |
| --- | --- |

(3)

Sprendime ECB/2006/17 nėra specialiųjų taisyklių dėl išankstinių palūkanų normų apsikeitimo sandorių, užsienio valiutos ateities sandorių ir nuosavybės priemonių ateities sandorių. Tokios priemonės yra vis labiau naudojamos finansų rinkose ir gali būti svarbios ECB užsienio atsargų valdymui. Išankstiniai palūkanų normų apsikeitimo sandoriai turėtų būti apskaitomi taip pat, kaip standartiniai palūkanų normų apsikeitimo sandoriai, o užsienio valiutos ateities sandoriai ir nuosavybės priemonių ateities sandoriai turėtų būti apskaitomi taip pat, kaip palūkanų normų ateities sandoriai,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Sprendimas ECB/2006/17 iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Auksas, užsienio valiutos priemonės, vertybiniai popieriai, išskyrus vertybinius popierius, klasifikuojamus kaip laikomus iki termino pabaigos, ir neapyvartinius vertybinius popierius, taip pat finansinės priemonės, balansiniai ir nebalansiniai, perkainojami pagal vidutinius rinkos kursus ir kainas metų pabaigoje.“ |
| --- | --- | --- |

1.

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Auksas, užsienio valiutos priemonės, vertybiniai popieriai, išskyrus vertybinius popierius, klasifikuojamus kaip laikomus iki termino pabaigos, ir neapyvartinius vertybinius popierius, taip pat finansinės priemonės, balansiniai ir nebalansiniai, perkainojami pagal vidutinius rinkos kursus ir kainas metų pabaigoje.“

| b) | Pridedama ši 4 dalis:
  „4.   Vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos, ir neapyvartiniai vertybiniai popieriai vertinami amortizacijos sąnaudomis ir atsižvelgiant į vertės sumažėjimą.“ |
| --- | --- |

b)

Pridedama ši 4 dalis:

„4.   Vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos, ir neapyvartiniai vertybiniai popieriai vertinami amortizacijos sąnaudomis ir atsižvelgiant į vertės sumažėjimą.“

| 2. | 10 straipsnis pakeičiamas taip:
  „10 straipsnis
  Apyvartinės nuosavybės priemonės
  Apyvartinės nuosavybės priemonės apskaitomos pagal Gairių ECB/2006/16 9 straipsnį.“ |
| --- | --- |

2.

10 straipsnis pakeičiamas taip:

„10 straipsnis

Apyvartinės nuosavybės priemonės

Apyvartinės nuosavybės priemonės apskaitomos pagal Gairių ECB/2006/16 9 straipsnį.“

| 3. | 16 straipsnis pakeičiamas taip:
  „16 straipsnis
  Ateities sandoriai
  Ateities sandoriai apskaitomi pagal Gairių ECB/2006/16 16 straipsnį.“ |
| --- | --- |

3.

16 straipsnis pakeičiamas taip:

„16 straipsnis

Ateities sandoriai

Ateities sandoriai apskaitomi pagal Gairių ECB/2006/16 16 straipsnį.“

| 4. | 17 straipsnis papildomas šiuo sakiniu:
  „Išankstinių palūkanų normų apsikeitimo sandorių amortizacija prasideda sandorio įvertinimo dieną.“ |
| --- | --- |

4.

17 straipsnis papildomas šiuo sakiniu:

„Išankstinių palūkanų normų apsikeitimo sandorių amortizacija prasideda sandorio įvertinimo dieną.“

| 5. | Sprendimo ECB/2006/17 I ir III priedai iš dalies keičiami pagal šio sprendimo priedą. |
| --- | --- |

5.

Sprendimo ECB/2006/17 I ir III priedai iš dalies keičiami pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Baigiamoji nuostata

Šis sprendimas įsigalioja 2008 m. gruodžio 31 d.

Priimta Frankfurte prie Maino, 2008 m. gruodžio 11 d.

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 348, 2006 12 11, p. 38.

1

---

PRIEDAS

Sprendimo ECB/2006/17 I ir III priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | I priedo lentelė „Turtas“ pakeičiama taip:
  „TURTAS







  Balanso straipsnis | Balanso straipsnių turinio kategorijos | Vertinimo principas |
| --- | --- | --- | --- |
| Turtas |
| 1 | Auksas ir gautinas auksas |

1)

I priedo lentelė „Turtas“ pakeičiama taip:

„TURTAS

Balanso straipsnis

Balanso straipsnių turinio kategorijos

Vertinimo principas

Turtas

1

Fizinis auksas, t. y. luitai, monetos, lakštai, grynuoliai saugykloje ar „kelyje“. Ne fizinis auksas, pvz., likučiai aukso sąskaitose iki pareikalavimo (neskirstomose sąskaitose), terminuotieji indėliai ir reikalavimai gauti auksą, kylantys iš šių sandorių: i) aukso kiekį didinančių ar mažinančių sandorių; ii) aukso vietos ar grynumo apsikeitimo sandorių, kai tarp aukso išdavimo ir gavimo yra daugiau nei viena darbo diena

Rinkos vertė

| 2 | Reikalavimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

2

Reikalavimai užsienio valiuta sandorio šalims ne euro zonos rezidentėms, įskaitant tarptautines bei viršvalstybines organizacijas ir centrinius bankus už euro zonos ribų

| 2.1 | Gautinos lėšos iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF) |
| --- | --- |

2.1

| a) | Atsargų dalies (grynosios) neviršijančios skolinimosi teisės
  Nacionalinė kvota, atėmus TVF disponuojamų sąskaitų eurais likučius. Į šį straipsnį arba straipsnį „Įsipareigojimai eurais ne euro zonos rezidentams“ galima įtraukti TVF sąskaitą Nr. 2 (sąskaita eurais administravimo išlaidoms) |
| --- | --- |

a)

Nacionalinė kvota, atėmus TVF disponuojamų sąskaitų eurais likučius. Į šį straipsnį arba straipsnį „Įsipareigojimai eurais ne euro zonos rezidentams“ galima įtraukti TVF sąskaitą Nr. 2 (sąskaita eurais administravimo išlaidoms)

| a) | Atsargų dalies (grynosios) neviršijančios skolinimosi teisės
  Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

a)

Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| b) | Specialiosios skolinimosi teisės
  Turimos specialiosios skolinimosi teisės (bendrąja verte) |
| --- | --- |

b)

Turimos specialiosios skolinimosi teisės (bendrąja verte)

| b) | Specialiosios skolinimosi teisės
  Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

b)

Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| c) | Kiti reikalavimai
  Bendrieji skolinimosi susitarimai, pagal specialiuosius skolinimosi susitarimus suteiktos paskolos, indėliai pagal Skurdo mažinimo ir augimo programą |
| --- | --- |

c)

Bendrieji skolinimosi susitarimai, pagal specialiuosius skolinimosi susitarimus suteiktos paskolos, indėliai pagal Skurdo mažinimo ir augimo programą

| c) | Kiti reikalavimai
  Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

c)

Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| 2.2 | Likučiai bankuose ir investicijos į vertybinius popierius, užsienio paskolos ir kitas užsienio turtas |
| --- | --- |

2.2

| a) | Ne euro zonos bankų sąskaitų likučiai, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai |
| --- | --- |

a)

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai

| a) | Ne euro zonos bankų sąskaitų likučiai
  Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

a)

Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| b) | Ne euro zonos investicijos į vertybinius popierius, išskyrus tas, kurios priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Ne euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis |
| --- | --- |

b)

Ne euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis

| b)i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b)i)

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| b)ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b)ii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| b)iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b)iii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| b)iv) | Apyvartinės nuosavybės priemonės
  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas |
| --- | --- |

b)iv)

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas

| c) | Užsienio paskolos (indėliai) ne euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Užsienio paskolos
  Indėliai nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

c)

Indėliai nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| d) | Kitas užsienio turtas
  Ne euro zonos banknotai ir monetos |
| --- | --- |

d)

Ne euro zonos banknotai ir monetos

| d) | Kitas užsienio turtas
  Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

d)

Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| 3 | Reikalavimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta |
| --- | --- |

3

| a) | Investicijos į vertybinius popierius euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis |
| --- | --- |

a)

Euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis

| a)i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

a)i)

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| a)ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursas
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

a)ii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursas

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| a)iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursas
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

a)iii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursas

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| a)iv) | Apyvartinės nuosavybės priemonės
  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas |
| --- | --- |

a)iv)

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas

| b) | Kiti reikalavimai euro zonos rezidentams, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Paskolos, indėliai, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, kitas skolinimas |
| --- | --- |

b)

Paskolos, indėliai, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, kitas skolinimas

| b) | Kiti reikalavimai
  Indėliai ir kitas skolinimas nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

b)

Indėliai ir kitas skolinimas nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

| 4 | Reikalavimai ne euro zonos rezidentams eurais |
| --- | --- |

4

| 4.1 | Likučiai bankuose, investicijos į vertybinius popierius ir paskolos |
| --- | --- |

4.1

| a) | Ne euro zonos bankų sąskaitų likučiai, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių eurais valdymu |
| --- | --- |

a)

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių eurais valdymu

| a) | Ne euro zonos bankų sąskaitų likučiai
  Nominalioji vertė |
| --- | --- |

a)

Nominalioji vertė

| b) | Ne euro zonos investicijos į vertybinius popierius, išskyrus tas, kurios priskiriamos turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Ne euro zonos rezidentų išleisti nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

b)

Ne euro zonos rezidentų išleisti nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai

| b)i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b)i)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| b)ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b)ii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| b)iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai:
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b)iii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| b)iv) | Apyvartinės nuosavybės priemonės
  Rinkos kaina |
| --- | --- |

b)iv)

Rinkos kaina

| c) | Paskolos ne euro zonos rezidentams, išskyrus tas, kurios priskiriamos turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Ne euro zonos paskolos
  Indėliai nominaliąja verte |
| --- | --- |

c)

Indėliai nominaliąja verte

| d) | Ne euro zonos subjektų išleisti vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Viršvalstybinių ar tarptautinių organizacijų, pvz., Europos investicijų banko, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

d)

Viršvalstybinių ar tarptautinių organizacijų, pvz., Europos investicijų banko, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti vertybiniai popieriai

| d)i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
  Rinkos kaina
  Premijos ir (arba) nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

d)i)

Rinkos kaina

Premijos ir (arba) nuolaidos amortizuojamos

| d)ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

d)ii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| d)iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

d)iii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| 4.2 | Reikalavimai, kylantys iš kredito priemonės pagal VKM II |
| --- | --- |

4.2

Skolinimas pagal VKM II sąlygas

Nominalioji vertė

| 5 | Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

5

5.1–5.5 straipsniai: sandoriai pagal atitinkamas pinigų politikos priemones, aprašytas 2000 m. rugpjūčio 31 d. Gairių ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (1) I priede

| 5.1 | Pagrindinės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.1

Reguliarūs likvidumą teikiantys atvirkštiniai sandoriai, sudaromi kas savaitę, paprastai nustatant vienos savaitės terminą

Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

| 5.2 | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

5.2

Reguliarūs likvidumą teikiantys atvirkštiniai sandoriai, sudaromi kas mėnesį, paprastai nustatant trijų mėnesių terminą

Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

| 5.3 | Koreguojamosios atvirkštinės operacijos |
| --- | --- |

5.3

Atvirkštiniai sandoriai, vykdomi koregavimo tikslais kaip ad hoc sandoriai

Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

| 5.4 | Struktūrinės atvirkštinės operacijos |
| --- | --- |

5.4

Atvirkštiniai sandoriai, kuriais tikslinama Eurosistemos struktūrinė pozicija finansų sektoriaus atžvilgiu

Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

| 5.5 | Ribinio skolinimo galimybė |
| --- | --- |

5.5

Vienos nakties likvidumo paskola, kurios palūkanos atitinkamo turto atžvilgiu numatytos iš anksto (nuolatinė galimybė)

Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

| 5.6 | Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole |
| --- | --- |

5.6

Papildomas kreditas kredito įstaigoms dėl pagrindinio kitų šioms kredito įstaigoms suteiktų kreditų turto vertės padidėjimo

Nominalioji vertė arba įsigijimo kaina

| 6 | Kiti reikalavimai euro zonos kredito įstaigoms eurais |
| --- | --- |

6

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių portfelių, priskiriamų turto straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“, valdymu, įskaitant sandorius dėl ankstesnių euro zonos užsienio valiutos atsargų pasikeitimo, ir kiti reikalavimai. Ne vidaus euro zonos kredito įstaigų korespondentinės sąskaitos. Kiti su Eurosistemos pinigų politikos operacijomis nesusiję reikalavimai ir operacijos

Nominalioji vertė arba įsigijimo kaina

| 7 | Euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais |
| --- | --- |

7

Vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“: nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, laikomi iki jų galiojimo termino, įskaitant Vyriausybės vertybinius popierius iki EPS, eurais; ECB skolos sertifikatai, įsigyti koregavimo tikslais

| i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

i)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| iv) | Apyvartinės nuosavybės priemonės
  Rinkos kaina |
| --- | --- |

iv)

Rinkos kaina

| 8 | Valdžios sektoriaus skola eurais |
| --- | --- |

8

Reikalavimai Vyriausybei, atsiradę iki EPS (neapyvartiniai vertybiniai popieriai, paskolos)

Indėliai ir (arba) paskolos nominaliąja verte, neapyvartiniai vertybiniai popieriai įsigijimo verte

| 9 | Vidiniai Eurosistemos reikalavimai |
| --- | --- |

9

| 9.1 | Reikalavimai, susiję su skoliniais įsipareigojimais, kuriais garantuojamas ECB skolos sertifikatų išleidimas |
| --- | --- |

9.1

Tik ECB balanso straipsnis

Nacionalinių centrinių bankų išleisti skoliniai įsipareigojimai dėl kompensacinio susitarimo, susijusio su ECB skolos sertifikatais

Nominalioji vertė

| 9.2 | Reikalavimai, susiję su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje |
| --- | --- |

9.2

Reikalavimai, susiję su ECB banknotų emisija pagal 2001 m. gruodžio 6 d. Sprendimą ECB/2001/15 dėl euro banknotų emisijos (2)

Nominalioji vertė

| 9.3 | Kiti vidiniai Eurosistemos reikalavimai (grynieji) |
| --- | --- |

9.3

Šių straipsnio dalių grynoji pozicija:

| a) | grynieji reikalavimai dėl likučių TARGET2 sąskaitose ir NCB korespondentinėse sąskaitose, t. y. grynoji reikalavimų ir įsipareigojimų suma – taip pat žr. įsipareigojimų straipsnį „Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynieji)“ |
| --- | --- |

a)

grynieji reikalavimai dėl likučių TARGET2 sąskaitose ir NCB korespondentinėse sąskaitose, t. y. grynoji reikalavimų ir įsipareigojimų suma – taip pat žr. įsipareigojimų straipsnį „Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynieji)“

| a) | Nominalioji vertė |
| --- | --- |

a)

Nominalioji vertė

| b) | kiti galimi Eurosistemos vidaus reikalavimai, įskaitant tarpinį ECB senjoražo pajamų paskirstymą nacionaliniams centriniams bankams |
| --- | --- |

b)

kiti galimi Eurosistemos vidaus reikalavimai, įskaitant tarpinį ECB senjoražo pajamų paskirstymą nacionaliniams centriniams bankams

| b) | Nominalioji vertė |
| --- | --- |

b)

Nominalioji vertė

| 10 | Straipsniai, pagal kuriuos turi būti atsiskaityta |
| --- | --- |

10

Atsiskaitomųjų sąskaitų likučiai (reikalavimai), įskaitant inkasuojamų čekių srautą

Nominalioji vertė

| 11 | Kitas turtas |
| --- | --- |

11

| 11.1 | Euro zonos monetos |
| --- | --- |

11.1

Eurų monetos

Nominalioji vertė

| 11.2 | Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas |
| --- | --- |

11.2

Žemė ir pastatai, baldai ir įranga, įskaitant kompiuterių techninę įrangą, programinė įranga

Įsigijimo kaina minus nusidėvėjimas

Nusidėvėjimas yra sistemingas turto nusidėvėjimo sumos atskaitymas to turto eksploatavimo trukmės laikotarpiu. Eksploatavimo trukmė yra laikotarpis, per kurį, kaip tikimasi, subjektas galės naudotis ilgalaikiu turtu. Konkretaus materialiojo ilgalaikio turto eksploatavimo trukmė gali būti sistemingai peržiūrima, jeigu tikėtina trukmė skiriasi nuo anksčiau prognozuotos. Stambus turtas gali apimti sudedamąsias dalis, kurių eksploatavimo trukmė yra skirtinga. Tokių sudedamųjų dalių trukmė turėtų būti įvertinama individualiai

Nematerialiojo turto kaina apima nematerialiojo turto įsigijimo kainą. Kitos tiesioginės ar netiesioginės sąnaudos turi būti priskiriamos išlaidoms

Išlaidų kapitalizacija: pagal nustatytas ribas (mažiau negu 10 000 EUR be PVM: nekapitalizuojama)

| 11.3 | Kitas finansinis turtas |
| --- | --- |

11.3

| — | Dalyvavimas kapitale ir investavimas į dukterines bendroves, nuosavybės priemonės, laikomos dėl strateginių ir (arba) politinių priežasčių |
| --- | --- |

—

Dalyvavimas kapitale ir investavimas į dukterines bendroves, nuosavybės priemonės, laikomos dėl strateginių ir (arba) politinių priežasčių

| — | Vertybiniai popieriai, įskaitant nuosavybės priemones, ir kitos finansinės priemonės ir likučiai, įskaitant terminuotuosius indėlius ir einamąsias sąskaitas, laikomus kaip atidėtą portfelį |
| --- | --- |

—

Vertybiniai popieriai, įskaitant nuosavybės priemones, ir kitos finansinės priemonės ir likučiai, įskaitant terminuotuosius indėlius ir einamąsias sąskaitas, laikomus kaip atidėtą portfelį

| — | Atvirkštiniai atpirkimo sandoriai su kredito įstaigomis dėl į šį straipsnį įtraukiamų vertybinių popierių portfelių valdymo |
| --- | --- |

—

Atvirkštiniai atpirkimo sandoriai su kredito įstaigomis dėl į šį straipsnį įtraukiamų vertybinių popierių portfelių valdymo

| a) | Apyvartinės nuosavybės priemonės
  Rinkos kaina |
| --- | --- |

a)

Rinkos kaina

| b) | Dalyvavimas kapitale ir nelikvidžios nuosavybės akcijos ir bet kokios kitos nuosavybės priemonės, laikomos kaip ilgalaikės investicijos
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą |
| --- | --- |

b)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

| c) | Investicijos į dukterines bendroves arba reikšmingas dalyvavimas
  Grynoji turto vertė |
| --- | --- |

c)

Grynoji turto vertė

| d) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
  Rinkos kaina
  Premijos ir (arba) nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

d)

Rinkos kaina

Premijos ir (arba) nuolaidos amortizuojamos

| e) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos arba laikomi kaip ilgalaikės investicijos
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

e)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

| f) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą |
| --- | --- |

f)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

| g) | Likučiai bankuose ir paskolos
  Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, jeigu likučiai ir (arba) indėliai yra išreikšti užsienio valiutomis |
| --- | --- |

g)

Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, jeigu likučiai ir (arba) indėliai yra išreikšti užsienio valiutomis

| 11.4 | Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai |
| --- | --- |

11.4

Užsienio valiutos išankstinių ir apsikeitimo sandorių, palūkanų normų apsikeitimo ir išankstinių sandorių, vertybinių popierių išankstinių sandorių, neatidėliotinų valiutos keitimo sandorių nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos vertinimo rezultatai

Išankstinių ir neatidėliotinų sandorių grynoji pozicija užsienio valiutos rinkos kursu

| 11.5 | Sukauptos sumos ir iš anksto apmokėtos išlaidos |
| --- | --- |

11.5

Ataskaitiniu laikotarpiu negautinos, tačiau jam priskiriamos pajamos. Iš anksto apmokėtos išlaidos ir sukauptos sumokėtų palūkanų sumos (t. y. sukauptos palūkanos, nupirktos kartu su vertybiniu popieriumi)

Nominalioji vertė, užsienio valiuta, perskaičiuota pagal rinkos kursą

| 11.6 | Kita |
| --- | --- |

11.6

| a) | Avansai, paskolos, kiti mažaverčiai straipsniai. Paskolos patikos pagrindu |
| --- | --- |

a)

Avansai, paskolos, kiti mažaverčiai straipsniai. Paskolos patikos pagrindu

| a) | Nominalioji vertė arba įsigijimo kaina |
| --- | --- |

a)

Nominalioji vertė arba įsigijimo kaina

| b) | Investicijos, susijusios su klientų aukso indėliais |
| --- | --- |

b)

Investicijos, susijusios su klientų aukso indėliais

| b) | Rinkos vertė |
| --- | --- |

b)

Rinkos vertė

| c) | Grynasis pensijų turtas |
| --- | --- |

c)

Grynasis pensijų turtas

| c) | Kaip 22 straipsnio 3 dalyje |
| --- | --- |

c)

Kaip 22 straipsnio 3 dalyje

| 12 | Metų nuostolis |
| --- | --- |

12

Nominalioji vertė

| 2. | III priedo lentelės pirmojo stulpelio 2.3 paantraštės žodžiai „Pervedimai į užsienio valiutos kurso ir kainų rizikos atidėjimus ir iš jų“ pakeičiami žodžiais „Pervedimai į užsienio valiutos kurso, palūkanų normos ir aukso kainų rizikos atidėjinius ir iš jų“. |
| --- | --- |

2.

III priedo lentelės pirmojo stulpelio 2.3 paantraštės žodžiai „Pervedimai į užsienio valiutos kurso ir kainų rizikos atidėjimus ir iš jų“ pakeičiami žodžiais „Pervedimai į užsienio valiutos kurso, palūkanų normos ir aukso kainų rizikos atidėjinius ir iš jų“.

---

(1)  OL L 310, 2000 12 11, p. 1.

(2)  OL L 337, 2001 12 20, p. 52.“

---

GAIRĖS

Europos centrinis bankas

| 5.2.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 36/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 36/31

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS

2008 m. spalio 23 d.

iš dalies keičiančios Gaires ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų

(ECB/2008/13)

(2009/99/EB)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 105 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 3 dalį kartu su 3 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka, 18 straipsnio 2 dalimi ir 20 straipsnio pirma dalimi,

kadangi:

| (1) | Siekiant bendros pinigų politikos reikia apibrėžti priemones ir procedūras, kuriomis naudosis Eurosistema, susidedanti iš eurą įsivedusių valstybių narių (toliau – dalyvaujančios valstybės narės) nacionalinių centrinių bankų (NCB) ir Europos centrinio banko (ECB), kad įgyvendintų tokią politiką vienodu būdu visose dalyvaujančiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant bendros pinigų politikos reikia apibrėžti priemones ir procedūras, kuriomis naudosis Eurosistema, susidedanti iš eurą įsivedusių valstybių narių (toliau – dalyvaujančios valstybės narės) nacionalinių centrinių bankų (NCB) ir Europos centrinio banko (ECB), kad įgyvendintų tokią politiką vienodu būdu visose dalyvaujančiose valstybėse narėse.

| (2) | ECB turi teisę nustatyti gaires, būtinas Eurosistemos bendrai pinigų politikai įgyvendinti, o NCB yra įsipareigoję veikti vadovaudamiesi tokiomis gairėmis. |
| --- | --- |

(2)

ECB turi teisę nustatyti gaires, būtinas Eurosistemos bendrai pinigų politikai įgyvendinti, o NCB yra įsipareigoję veikti vadovaudamiesi tokiomis gairėmis.

| (3) | Dėl dabartinių įvykių rinkoje reikia tam tikrų pakeitimų apibrėžiant ir įgyvendinant Eurosistemos pinigų politiką. Todėl 2000 m. rugpjūčio 31 d. Gairės ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (1) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos, ypač siekiant atspindėti: i) pokyčius rizikos kontrolės sistemoje ir taisyklėse dėl įkaito tinkamumo Eurosistemos kredito operacijoms; ii) ne eurais išreikšto įkaito priėmimą tam tikrais nenumatytais atvejais; iii) nuostatų dėl subjektų, kurių lėšos įšaldomos ir (arba) kuriems taikomos kitos Europos bendrijos ar valstybės narės pagal Sutarties 60 straipsnio 2 dalį nustatytos priemonės, reikalingumą; ir iv) suderinimą su Europos centrinio banko 2003 m. rugsėjo 12 d. Reglamento (EB) Nr. 1745/2003 dėl privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (ECB/2003/9) (2) nuostatomis, |
| --- | --- |

(3)

Dėl dabartinių įvykių rinkoje reikia tam tikrų pakeitimų apibrėžiant ir įgyvendinant Eurosistemos pinigų politiką. Todėl 2000 m. rugpjūčio 31 d. Gairės ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (1) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos, ypač siekiant atspindėti: i) pokyčius rizikos kontrolės sistemoje ir taisyklėse dėl įkaito tinkamumo Eurosistemos kredito operacijoms; ii) ne eurais išreikšto įkaito priėmimą tam tikrais nenumatytais atvejais; iii) nuostatų dėl subjektų, kurių lėšos įšaldomos ir (arba) kuriems taikomos kitos Europos bendrijos ar valstybės narės pagal Sutarties 60 straipsnio 2 dalį nustatytos priemonės, reikalingumą; ir iv) suderinimą su Europos centrinio banko 2003 m. rugsėjo 12 d. Reglamento (EB) Nr. 1745/2003 dėl privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (ECB/2003/9) (2) nuostatomis,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

I ir II priedų daliniai pakeitimai

Gairės ECB/2000/7 iš dalies keičiamos taip:

| 1. | I priedas iš dalies keičiamas pagal šių gairių I priedą. |
| --- | --- |

1.

I priedas iš dalies keičiamas pagal šių gairių I priedą.

| 2. | II priedas iš dalies keičiamas pagal šių gairių II priedą. |
| --- | --- |

2.

II priedas iš dalies keičiamas pagal šių gairių II priedą.

2 straipsnis

Patikrinimas

NCB ne vėliau kaip iki 2008 m. lapkričio 30 d. perduoda ECB išsamius tekstų ir priemonių, kuriomis jie ketina laikytis šių gairių, aprašymus.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šios gairės įsigalioja 2008 m. lapkričio 1 d. 1 straipsnis taikomas nuo 2009 m. vasario 1 d.

4 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos dalyvaujančių valstybių narių NCB.

Priimta Frankfurte prie Maino, 2008 m. spalio 23 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 310, 2000 12 11, p. 1.

1

(2)  OL L 250, 2003 10 2, p. 10.

2

---

I PRIEDAS

Gairių ECB/2000/7 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| (1) | Turinyje įterpiamas 6.7 skyriaus pavadinimas „Ne eurais išreikšto įkaito priėmimas nenumatytais atvejais“. |
| --- | --- |

(1)

Turinyje įterpiamas 6.7 skyriaus pavadinimas „Ne eurais išreikšto įkaito priėmimas nenumatytais atvejais“.

| (2) | 1.3.1 skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Pirmoje dalyje 5 išnašoje ketvirtas sakinys pakeičiamas taip:
  „Greitieji konkursai paprastai trunka ne ilgiau kaip 90 minučių.“ |
| --- | --- | --- |

(2)

1.3.1 skirsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Pirmoje dalyje 5 išnašoje ketvirtas sakinys pakeičiamas taip:

„Greitieji konkursai paprastai trunka ne ilgiau kaip 90 minučių.“

| b) | Pirmos dalies pirmos įtraukos paskutinis sakinys pakeičiamas taip:
  „Pagrindinėms refinansavimo operacijoms tenka lemiamas vaidmuo siekiant Eurosistemos atvirosios rinkos operacijų tikslų.“ |
| --- | --- |

b)

Pirmos dalies pirmos įtraukos paskutinis sakinys pakeičiamas taip:

„Pagrindinėms refinansavimo operacijoms tenka lemiamas vaidmuo siekiant Eurosistemos atvirosios rinkos operacijų tikslų.“

| (3) | 2.2 skirsnyje ketvirtos dalies pirmieji du sakiniai pakeičiami taip:
  „Skelbdami greituosius konkursus ir atlikdami dvišales operacijas, nacionaliniai centriniai bankai dirba tik su kitomis sandorio šalimis, įtrauktomis į jų atitinkamas koreguojamųjų kitų sandorio šalių grupes. Greituosius konkursus ir dvišales operacijas taip pat gali vykdyti platesnė kitų sandorio šalių grupė.“ |
| --- | --- |

(3)

2.2 skirsnyje ketvirtos dalies pirmieji du sakiniai pakeičiami taip:

„Skelbdami greituosius konkursus ir atlikdami dvišales operacijas, nacionaliniai centriniai bankai dirba tik su kitomis sandorio šalimis, įtrauktomis į jų atitinkamas koreguojamųjų kitų sandorio šalių grupes. Greituosius konkursus ir dvišales operacijas taip pat gali vykdyti platesnė kitų sandorio šalių grupė.“

| (4) | 2.4 skirsnio pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

(4)

2.4 skirsnio pavadinimas pakeičiamas taip:

| (5) | 3.1.2 skirsnyje pirmos dalies paskutinis sakinys išbraukiamas. |
| --- | --- |

(5)

3.1.2 skirsnyje pirmos dalies paskutinis sakinys išbraukiamas.

| (6) | 3.1.3 skirsnyje pirmos dalies antras sakinys išbraukiamas. |
| --- | --- |

(6)

3.1.3 skirsnyje pirmos dalies antras sakinys išbraukiamas.

| (7) | 4.1 skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Antraštės „Galimybės naudojimo sąlygos“ pirma dalis pakeičiama taip:
  „Įstaigos, tenkinančios bendruosius kitų sandorio šalių tinkamumo kriterijus, nustatytus 2.1 skirsnyje, gali pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe. Teisę pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe suteikia valstybės narės, kurioje įsteigta įstaiga, NCB. Ribinio skolinimosi galimybe galima naudotis tik tomis dienomis, kai veikia (1) TARGET2 (2). Tomis dienomis, kai VPAS neveikia, ribinio skolinimosi galimybe galima naudotis NCB iš anksto jau pervesto užtikrinamojo turto pagrindu. |
| --- | --- | --- |

(7)

4.1 skirsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Antraštės „Galimybės naudojimo sąlygos“ pirma dalis pakeičiama taip:

„Įstaigos, tenkinančios bendruosius kitų sandorio šalių tinkamumo kriterijus, nustatytus 2.1 skirsnyje, gali pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe. Teisę pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe suteikia valstybės narės, kurioje įsteigta įstaiga, NCB. Ribinio skolinimosi galimybe galima naudotis tik tomis dienomis, kai veikia (1) TARGET2 (2). Tomis dienomis, kai VPAS neveikia, ribinio skolinimosi galimybe galima naudotis NCB iš anksto jau pervesto užtikrinamojo turto pagrindu.

| b) | Antraštės „Galimybės naudojimo sąlygos“ trečioje dalyje 4 išnaša pakeičiama taip:






  „(4) | TARGET2 uždarymo dienos skelbiamos ECB tinklavietėje (www.ecb.europa.eu) ir Eurosistemos tinklavietėse (žr. 5 priedėlį).“ |
| --- | --- | --- |

b)

Antraštės „Galimybės naudojimo sąlygos“ trečioje dalyje 4 išnaša pakeičiama taip:

„(4)

TARGET2 uždarymo dienos skelbiamos ECB tinklavietėje (www.ecb.europa.eu) ir Eurosistemos tinklavietėse (žr. 5 priedėlį).“

| c) | Antraštės „Galimybės naudojimo sąlygos“ trečioje dalyje 5 išnaša išbraukiama. |
| --- | --- |

c)

Antraštės „Galimybės naudojimo sąlygos“ trečioje dalyje 5 išnaša išbraukiama.

| (8) | 4.2 skirsnyje antraštės „Galimybės naudojimo sąlygos“ antroje dalyje 12 išnaša išbraukiama. |
| --- | --- |

(8)

4.2 skirsnyje antraštės „Galimybės naudojimo sąlygos“ antroje dalyje 12 išnaša išbraukiama.

| (9) | 5.1.3 skirsnyje antros dalies paskutinis sakinys pakeičiamas taip:
  „Atliekant greitąjį iš anksto viešai nepaskelbtą konkursą NCB tiesiogiai kreipiasi į pasirinktas kitas sandorio šalis. Atliekant greitąjį viešai paskelbtą konkursą NCB gali tiesiogiai kreiptis į pasirinktas kitas sandorio šalis.“ |
| --- | --- |

(9)

5.1.3 skirsnyje antros dalies paskutinis sakinys pakeičiamas taip:

„Atliekant greitąjį iš anksto viešai nepaskelbtą konkursą NCB tiesiogiai kreipiasi į pasirinktas kitas sandorio šalis. Atliekant greitąjį viešai paskelbtą konkursą NCB gali tiesiogiai kreiptis į pasirinktas kitas sandorio šalis.“

| (10) | 5.3.3 skirsnyje pirmoje dalyje 12 išnaša išbraukiama. |
| --- | --- |

(10)

5.3.3 skirsnyje pirmoje dalyje 12 išnaša išbraukiama.

| (11) | 6.2 skirsnio antra dalis pakeičiama taip:
  „Eurosistema konsultuoja kitas sandorio šalis apie tinkamumą būti Eurosistemos įkaitu tik tada, kai jau išleistas apyvartinis turtas arba neapyvartinio turto likutis yra pateiktas Eurosistemai kaip įkaitas. Prieš išleidžiant turtą, jokios konsultacijos neteikiamos.“ |
| --- | --- |

(11)

6.2 skirsnio antra dalis pakeičiama taip:

„Eurosistema konsultuoja kitas sandorio šalis apie tinkamumą būti Eurosistemos įkaitu tik tada, kai jau išleistas apyvartinis turtas arba neapyvartinio turto likutis yra pateiktas Eurosistemai kaip įkaitas. Prieš išleidžiant turtą, jokios konsultacijos neteikiamos.“

| (12) | 6.2.1 skirsnio antraštėje „Turto rūšis“ iš dalies pakeičiama taip:






  a) | Pirmos dalies a punkte po žodžių „besąlygiškai nustatyta pagrindine suma“ įterpiama tokia 5 išnaša:






  „5. | Obligacijos su varantais ar kitomis panašiomis joms priskiriamomis teisėmis yra netinkamos.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

6.2.1 skirsnio antraštėje „Turto rūšis“ iš dalies pakeičiama taip:

a)

Pirmos dalies a punkte po žodžių „besąlygiškai nustatyta pagrindine suma“ įterpiama tokia 5 išnaša:

„5.

Obligacijos su varantais ar kitomis panašiomis joms priskiriamomis teisėmis yra netinkamos.“;

| b) | Ketvirta dalis pakeičiama taip:
  „Pinigų srautą sukuriantis turtas, kuriuo užtikrinti turtu užtikrinti vertybiniai popieriai, turi atitikti šiuos reikalavimus:






  a) | tokio turto įsigijimui turi būti taikoma ES valstybės narės teisė; |
| --- | --- | --- |

b)

Ketvirta dalis pakeičiama taip:

„Pinigų srautą sukuriantis turtas, kuriuo užtikrinti turtu užtikrinti vertybiniai popieriai, turi atitikti šiuos reikalavimus:

a)

tokio turto įsigijimui turi būti taikoma ES valstybės narės teisė;

| b) | būti teisėtai įsigytas iš sukūrėjo ar tarpininko per pavertimo vertybiniais popieriais specialios paskirties įmonę tokiu būdu, kurį Eurosistema laiko „tikru pardavimu“, taikomu visoms trečiosioms šalims atžvilgiu, ir būti nepasiekiamas sukūrėjui ir jo kreditoriams, įskaitant sukūrėjo nemokumo atvejį; ir |
| --- | --- |

b)

būti teisėtai įsigytas iš sukūrėjo ar tarpininko per pavertimo vertybiniais popieriais specialios paskirties įmonę tokiu būdu, kurį Eurosistema laiko „tikru pardavimu“, taikomu visoms trečiosioms šalims atžvilgiu, ir būti nepasiekiamas sukūrėjui ir jo kreditoriams, įskaitant sukūrėjo nemokumo atvejį; ir

| c) | nebūti visiškai ar iš dalies, faktiškai ar potencialiai sudarytas iš su kredito įvykiais susietų obligacijų ar panašių reikalavimų, kylančių dėl kredito rizikos perdavimo išvestinėmis kredito priemonėmis.“ |
| --- | --- |

c)

nebūti visiškai ar iš dalies, faktiškai ar potencialiai sudarytas iš su kredito įvykiais susietų obligacijų ar panašių reikalavimų, kylančių dėl kredito rizikos perdavimo išvestinėmis kredito priemonėmis.“

| c) | Penkta dalis pakeičiama taip:
  „Struktūrinės emisijos atveju tam, kad emisijos dalis (ar dalies dalis) būtų tinkama, ji neturi būti antraeilė kitoms tos pačios emisijos dalims. Laikoma, kad emisijos dalis (ar dalies dalis) yra neantraeilė kitų tos pačios emisijos dalių (ar dalies dalių) atžvilgiu, jeigu pagal mokėjimo prioritetą, taikomą pateikus vykdymo nurodymą, kaip numatyta emisijos prospekte, jokiai kitai emisijos daliai (ar dalies daliai) nesuteikiamas prioritetas dėl mokėjimų (pagrindinės dalies ar palūkanų) gavimo tos dalies (ar dalies dalies) atžvilgiu ir taip tokia dalis (ar dalies dalis) tarp skirtingų struktūrinės emisijos dalių (ar dalies dalių) paskutinė patiria nuostolį.“; |
| --- | --- |

c)

Penkta dalis pakeičiama taip:

„Struktūrinės emisijos atveju tam, kad emisijos dalis (ar dalies dalis) būtų tinkama, ji neturi būti antraeilė kitoms tos pačios emisijos dalims. Laikoma, kad emisijos dalis (ar dalies dalis) yra neantraeilė kitų tos pačios emisijos dalių (ar dalies dalių) atžvilgiu, jeigu pagal mokėjimo prioritetą, taikomą pateikus vykdymo nurodymą, kaip numatyta emisijos prospekte, jokiai kitai emisijos daliai (ar dalies daliai) nesuteikiamas prioritetas dėl mokėjimų (pagrindinės dalies ar palūkanų) gavimo tos dalies (ar dalies dalies) atžvilgiu ir taip tokia dalis (ar dalies dalis) tarp skirtingų struktūrinės emisijos dalių (ar dalies dalių) paskutinė patiria nuostolį.“;

| (13) | 6.2.1 skirsnio antraštės „Išleidimo vieta“ 7 išnašos pirmas sakinys pakeičiamas taip:
  „Nuo 2007 m. sausio 1 d. tarptautiniai skolos vertybiniai popieriai pasaulinio pareiškėjo forma, išleisti per TCVPD Euroclear Bank (Belgija) ir Clearstream Banking (Liuksemburgas), tam, kad būtų tinkami, turi būti išleisti naujųjų pasaulinių skolos įsipareigojimų (NPSĮ) forma ir atiduoti saugoti visuotinai pripažintam saugotojui (Common SAFEkeeper – CSK), kuris yra TCVPD arba, jei taikytina, CVPD, kuris atitinka ECB nustatytus būtinus standartus.“ |
| --- | --- |

(13)

6.2.1 skirsnio antraštės „Išleidimo vieta“ 7 išnašos pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„Nuo 2007 m. sausio 1 d. tarptautiniai skolos vertybiniai popieriai pasaulinio pareiškėjo forma, išleisti per TCVPD Euroclear Bank (Belgija) ir Clearstream Banking (Liuksemburgas), tam, kad būtų tinkami, turi būti išleisti naujųjų pasaulinių skolos įsipareigojimų (NPSĮ) forma ir atiduoti saugoti visuotinai pripažintam saugotojui (Common SAFEkeeper – CSK), kuris yra TCVPD arba, jei taikytina, CVPD, kuris atitinka ECB nustatytus būtinus standartus.“

| (14) | 6.2.2 skirsnio antraštėje „Kredito reikalavimai“ iš dalies pakeičiama taip:






  a) | Pirmos dalies pirmos įtraukos pirmoje dalyje paskutinis sakinys pakeičiamas taip:
  „Kredito reikalavimai negali suteikti teisių į pagrindinę sumą ir (arba) palūkanas, kurios yra antraeilės pagal kitų to paties emitento kredito reikalavimų (arba tos pačios sindikuotos paskolos kitų dalių ar dalies dalių) ar skolos priemonių turėtojų teises.“ |
| --- | --- | --- |

(14)

6.2.2 skirsnio antraštėje „Kredito reikalavimai“ iš dalies pakeičiama taip:

a)

Pirmos dalies pirmos įtraukos pirmoje dalyje paskutinis sakinys pakeičiamas taip:

„Kredito reikalavimai negali suteikti teisių į pagrindinę sumą ir (arba) palūkanas, kurios yra antraeilės pagal kitų to paties emitento kredito reikalavimų (arba tos pačios sindikuotos paskolos kitų dalių ar dalies dalių) ar skolos priemonių turėtojų teises.“

| b) | Pirmos dalies pirmos įtraukos antroje dalyje po antro sakinio įterpiamas šis sakinys:
  „Be to, kredito reikalavimai su palūkanų norma, susieta su infliacijos dydžiu, taip pat yra tinkami.“ |
| --- | --- |

b)

Pirmos dalies pirmos įtraukos antroje dalyje po antro sakinio įterpiamas šis sakinys:

„Be to, kredito reikalavimai su palūkanų norma, susieta su infliacijos dydžiu, taip pat yra tinkami.“

| c) | Pirmos dalies penktoje įtraukoje 20 išnaša išbraukiama. |
| --- | --- |

c)

Pirmos dalies penktoje įtraukoje 20 išnaša išbraukiama.

| (15) | 6.2.3 skirsnio antraštėje „Tinkamo turto naudojimo taisyklės“ iš dalies keičiama taip:






  a) | Trečios dalies i–iii punktai pakeičiami taip:






  „i) | kita sandorio šalis tiesiogiai arba netiesiogiai vienoje arba keliose įstaigose turi 20 % ar daugiau emitento (skolininko, garanto) kapitalo; arba |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

6.2.3 skirsnio antraštėje „Tinkamo turto naudojimo taisyklės“ iš dalies keičiama taip:

a)

Trečios dalies i–iii punktai pakeičiami taip:

„i)

kita sandorio šalis tiesiogiai arba netiesiogiai vienoje arba keliose įstaigose turi 20 % ar daugiau emitento (skolininko, garanto) kapitalo; arba

| ii) | emitentas (skolininkas, garantas) tiesiogiai arba netiesiogiai vienoje arba keliose įstaigose turi 20 % ar daugiau kitos sandorio šalies kapitalo; arba |
| --- | --- |

ii)

emitentas (skolininkas, garantas) tiesiogiai arba netiesiogiai vienoje arba keliose įstaigose turi 20 % ar daugiau kitos sandorio šalies kapitalo; arba

| iii) | trečioji šalis tiesiogiai arba netiesiogiai vienoje ar keliose įstaigose turi daugiau negu 20 % kitos sandorio šalies kapitalo ir daugiau negu 20 % emitento (skolininko, garanto) kapitalo.“; |
| --- | --- |

iii)

trečioji šalis tiesiogiai arba netiesiogiai vienoje ar keliose įstaigose turi daugiau negu 20 % kitos sandorio šalies kapitalo ir daugiau negu 20 % emitento (skolininko, garanto) kapitalo.“;

| b) | Ketvirta ir penkta dalys pakeičiamos taip:
  „Anksčiau minėta nuostata dėl artimų ryšių netaikoma: a) artimiems ryšiams tarp kitos sandorio šalies ir EEE šalių valdžios institucijų arba kai viešojo sektoriaus subjektas, turintis teisę rinkti mokesčius, yra skolos priemonės garantas; b) padengtoms banko obligacijoms, išleistoms pagal kriterijus, nustatytus KIPVPS direktyvos 22 straipsnio 4 dalyje; arba c) atvejams, kai skolos priemonės yra apsaugotos specialiomis teisinėmis garantijomis, prilygintomis toms, kurios taikomos priemonėms, nurodytoms b punkte, pavyzdžiui, neapyvartinėms mažmeninėms hipoteka užtikrintoms skolos priemonėms (MHUS), kurios nėra vertybiniai popieriai.
  Be to, kita sandorio šalis negali pateikti įkaitu tų turtu užtikrintų vertybinių popierių, kuriems ta kita sandorio šalis (arba bet kuri trečioji šalis, su kuria ją sieja artimi ryšiai) suteikia valiutos apsidraudimą, sudarydama valiutos apsidraudimo sandorį su emitentu kaip kita apsidraudimo sandorio šalis, arba suteikia likvidumo paramą 20 % arba didesnei apyvartoje esančių tokių turtu užtikrintų vertybinių popierių sumos daliai.“ |
| --- | --- |

b)

Ketvirta ir penkta dalys pakeičiamos taip:

„Anksčiau minėta nuostata dėl artimų ryšių netaikoma: a) artimiems ryšiams tarp kitos sandorio šalies ir EEE šalių valdžios institucijų arba kai viešojo sektoriaus subjektas, turintis teisę rinkti mokesčius, yra skolos priemonės garantas; b) padengtoms banko obligacijoms, išleistoms pagal kriterijus, nustatytus KIPVPS direktyvos 22 straipsnio 4 dalyje; arba c) atvejams, kai skolos priemonės yra apsaugotos specialiomis teisinėmis garantijomis, prilygintomis toms, kurios taikomos priemonėms, nurodytoms b punkte, pavyzdžiui, neapyvartinėms mažmeninėms hipoteka užtikrintoms skolos priemonėms (MHUS), kurios nėra vertybiniai popieriai.

Be to, kita sandorio šalis negali pateikti įkaitu tų turtu užtikrintų vertybinių popierių, kuriems ta kita sandorio šalis (arba bet kuri trečioji šalis, su kuria ją sieja artimi ryšiai) suteikia valiutos apsidraudimą, sudarydama valiutos apsidraudimo sandorį su emitentu kaip kita apsidraudimo sandorio šalis, arba suteikia likvidumo paramą 20 % arba didesnei apyvartoje esančių tokių turtu užtikrintų vertybinių popierių sumos daliai.“

| c) | 4 lentelė „Eurosistemos pinigų politikos operacijoms tinkamas turtas“ atnaujinama taip:






  — | 4 išnaša išbraukiama, |
| --- | --- | --- |

c)

4 lentelė „Eurosistemos pinigų politikos operacijoms tinkamas turtas“ atnaujinama taip:

—

4 išnaša išbraukiama,

| — | stulpelyje dėl tinkamumo kriterijų žodžiai „Taikoma teisė, susijusi su kredito reikalavimais“ pakeičiami į „Taikoma teisė“, |
| --- | --- |

—

stulpelyje dėl tinkamumo kriterijų žodžiai „Taikoma teisė, susijusi su kredito reikalavimais“ pakeičiami į „Taikoma teisė“,

| — | stulpelio dėl apyvartinio turto dešimtoje eilutėje žodis „Netaikytina“ yra pakeičiamas „Turtu užtikrintų vertybinių popierių atveju užtikrinamojo turto įsigijimui turi būti taikoma ES valstybės narės teisė.“ |
| --- | --- |

—

stulpelio dėl apyvartinio turto dešimtoje eilutėje žodis „Netaikytina“ yra pakeičiamas „Turtu užtikrintų vertybinių popierių atveju užtikrinamojo turto įsigijimui turi būti taikoma ES valstybės narės teisė.“

| (16) | 6.3.1 skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Įterpiama tokia ketvirta dalis:
  „Dėl IKVI šaltinio vertinimas turi būti grindžiamas viešu reitingu. Eurosistema pasilieka teisę pareikalauti bet kokio paaiškinimo, kuris, manoma, reikalingas. Turtu užtikrintų vertybinių popierių reitingai turi būti paaiškinti viešai prieinamoje kredito reitingų ataskaitoje, kuri yra išsami ikiprekybinė arba naujos emisijos ataskaita, kurioje, inter alia, pateikiama išsami struktūrinių ir teisinių aspektų analizė, išsamus bendrojo užtikrinamojo įkaito įvertinimas, sandorio šalių analizė bei visų kitų svarbių sandorio aspektų analizė. Be to, ne rečiau kaip kas ketvirtį IKVI turi skelbti reguliarias turtu užtikrintų vertybinių popierių priežiūros ataskaitas (3). Šiose ataskaitose bent jau turėtų būti atnaujinami esminiai sandorio duomenys (pvz., užtikrinamojo įkaito sudėtis, sandorio šalys, kapitalo struktūra) ir veiklos duomenys. |
| --- | --- | --- |

(16)

6.3.1 skirsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Įterpiama tokia ketvirta dalis:

„Dėl IKVI šaltinio vertinimas turi būti grindžiamas viešu reitingu. Eurosistema pasilieka teisę pareikalauti bet kokio paaiškinimo, kuris, manoma, reikalingas. Turtu užtikrintų vertybinių popierių reitingai turi būti paaiškinti viešai prieinamoje kredito reitingų ataskaitoje, kuri yra išsami ikiprekybinė arba naujos emisijos ataskaita, kurioje, inter alia, pateikiama išsami struktūrinių ir teisinių aspektų analizė, išsamus bendrojo užtikrinamojo įkaito įvertinimas, sandorio šalių analizė bei visų kitų svarbių sandorio aspektų analizė. Be to, ne rečiau kaip kas ketvirtį IKVI turi skelbti reguliarias turtu užtikrintų vertybinių popierių priežiūros ataskaitas (3). Šiose ataskaitose bent jau turėtų būti atnaujinami esminiai sandorio duomenys (pvz., užtikrinamojo įkaito sudėtis, sandorio šalys, kapitalo struktūra) ir veiklos duomenys.

| b) | Penktoje dalyje 26 išnaša pakeičiama taip:
  „„Viena A“ reiškia minimalų ilgalaikį reitingą „A-“ pagal Fitch arba Standard & Poor’s arba „A3“ pagal Moody’s, arba „AL“ pagal DBRS.“ |
| --- | --- |

b)

Penktoje dalyje 26 išnaša pakeičiama taip:

„„Viena A“ reiškia minimalų ilgalaikį reitingą „A-“ pagal Fitch arba Standard & Poor’s arba „A3“ pagal Moody’s, arba „AL“ pagal DBRS.“

| c) | Šešta ir septinta dalys pakeičiamos taip:
  „Eurosistema pasilieka teisę spręsti, ar emisija, emitentas, skolininkas arba garantas atitinka jiems taikomus griežtų kredito standartų reikalavimus bet kokios, jos manymu, aktualios informacijos pagrindu ir, tuo remdamasi, turtą gali atmesti, apriboti turto naudojimą arba tokiais pagrindais taikyti papildomą vertinimą mažesne negu rinkos verte, jeigu tai yra būtina tinkamai Eurosistemos rizikos apsaugai pagal ECBS statuto 18 straipsnio 1 dalį užtikrinti. Tokios priemonės taip pat gali būti pritaikytos tam tikroms kitoms sandorio šalims, ypač jeigu kitos sandorio šalies kredito kokybė rodo labai stiprią sąsają su jos pateikto įkaitu turto kredito kokybe. Jei atsisakymas yra pagrįstas dėl su rizikos ribojimu susijusia informacija, tai bet koks tokios informacijos, kurią perdavė kita sandorio šalis arba priežiūros institucija, naudojimas turi griežtai atitikti Eurosistemos pinigų politikos uždavinius ir būti reikalingas juos vykdant.
  Turtas, kurį išleido arba garantavo subjektai, kuriems pagal Sutarties 60 straipsnio 2 dalį Europos bendrija arba valstybė narė pritaikė jų lėšų naudojimą ribojančias lėšų įšaldymo ir (arba) kitokias priemones arba kurių atžvilgiu ECB valdančioji taryba priėmė sprendimą, sustabdantį arba panaikinantį jų galimybę naudotis atviros rinkos operacijomis arba Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis, gali būti išbrauktas iš tinkamo turto sąrašo.“; |
| --- | --- |

c)

Šešta ir septinta dalys pakeičiamos taip:

„Eurosistema pasilieka teisę spręsti, ar emisija, emitentas, skolininkas arba garantas atitinka jiems taikomus griežtų kredito standartų reikalavimus bet kokios, jos manymu, aktualios informacijos pagrindu ir, tuo remdamasi, turtą gali atmesti, apriboti turto naudojimą arba tokiais pagrindais taikyti papildomą vertinimą mažesne negu rinkos verte, jeigu tai yra būtina tinkamai Eurosistemos rizikos apsaugai pagal ECBS statuto 18 straipsnio 1 dalį užtikrinti. Tokios priemonės taip pat gali būti pritaikytos tam tikroms kitoms sandorio šalims, ypač jeigu kitos sandorio šalies kredito kokybė rodo labai stiprią sąsają su jos pateikto įkaitu turto kredito kokybe. Jei atsisakymas yra pagrįstas dėl su rizikos ribojimu susijusia informacija, tai bet koks tokios informacijos, kurią perdavė kita sandorio šalis arba priežiūros institucija, naudojimas turi griežtai atitikti Eurosistemos pinigų politikos uždavinius ir būti reikalingas juos vykdant.

Turtas, kurį išleido arba garantavo subjektai, kuriems pagal Sutarties 60 straipsnio 2 dalį Europos bendrija arba valstybė narė pritaikė jų lėšų naudojimą ribojančias lėšų įšaldymo ir (arba) kitokias priemones arba kurių atžvilgiu ECB valdančioji taryba priėmė sprendimą, sustabdantį arba panaikinantį jų galimybę naudotis atviros rinkos operacijomis arba Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis, gali būti išbrauktas iš tinkamo turto sąrašo.“;

| (17) | 6.3.4 skirsnio antraštės „Išorinės kredito vertinimo institucijos šaltinis“ pirmos dalies antros įtraukos pirmas sakinys pakeičiamas taip:
  „IKVI turi atitikti operacinius kriterijus ir užtikrinti pakankamą padengimą taip, kad užtikrintų veiksmingą EKVS įgyvendinimą.“ |
| --- | --- |

(17)

6.3.4 skirsnio antraštės „Išorinės kredito vertinimo institucijos šaltinis“ pirmos dalies antros įtraukos pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„IKVI turi atitikti operacinius kriterijus ir užtikrinti pakankamą padengimą taip, kad užtikrintų veiksmingą EKVS įgyvendinimą.“

| (18) | 6.4.1 skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Antros dalies paskutinis sakinys pakeičiamas taip:
  „Rizikos kontrolės priemonės yra suderintos visoje euro zonoje (4), ir jos taip pat turi užtikrinti nuosekliai ir skaidriai taikomas vienodas sąlygas visoms tinkamo turto rūšims visoje euro zonoje. |
| --- | --- | --- |

(18)

6.4.1 skirsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Antros dalies paskutinis sakinys pakeičiamas taip:

„Rizikos kontrolės priemonės yra suderintos visoje euro zonoje (4), ir jos taip pat turi užtikrinti nuosekliai ir skaidriai taikomas vienodas sąlygas visoms tinkamo turto rūšims visoje euro zonoje.

| b) | Pridedama ši dalis:
  „Eurosistema pasilieka teisę taikyti papildomas rizikos kontrolės priemones, jeigu tai yra būtina tinkamai Eurosistemos rizikos apsaugai pagal ECBS statuto 18 straipsnio 1 dalį užtikrinti. Tokios rizikos kontrolės priemonės, taikytinos nuosekliai, skaidriai ir vienodai, gali būti taikomos atskiroms kitoms sandorio šalims, jeigu reikia užtikrinti tokią apsaugą.“ |
| --- | --- |

b)

Pridedama ši dalis:

„Eurosistema pasilieka teisę taikyti papildomas rizikos kontrolės priemones, jeigu tai yra būtina tinkamai Eurosistemos rizikos apsaugai pagal ECBS statuto 18 straipsnio 1 dalį užtikrinti. Tokios rizikos kontrolės priemonės, taikytinos nuosekliai, skaidriai ir vienodai, gali būti taikomos atskiroms kitoms sandorio šalims, jeigu reikia užtikrinti tokią apsaugą.“

| c) | 7 intarpas, pavadintas „Rizikos kontrolės priemonės“, pakeičiamas taip:

  „BOX 7


  Rizikos kontrolės priemonės


  Eurosistema taiko šias rizikos kontrolės priemones:







  — | Įvertinimas mažesne nei rinkos verte



  Eurosistema, vertindama užtikrinamąjį turtą, taiko „įvertinimą mažesne nei rinkos verte“. Tai reiškia, kad užtikrinamojo turto vertė apskaičiuojama kaip turto rinkos vertė, atėmus tam tikrą dalį procentais (iš rinkos vertės išskaitomą dalį). |
| --- | --- | --- |

c)

7 intarpas, pavadintas „Rizikos kontrolės priemonės“, pakeičiamas taip:

„BOX 7

Rizikos kontrolės priemonės

Eurosistema taiko šias rizikos kontrolės priemones:

—

Įvertinimas mažesne nei rinkos verte

Eurosistema, vertindama užtikrinamąjį turtą, taiko „įvertinimą mažesne nei rinkos verte“. Tai reiškia, kad užtikrinamojo turto vertė apskaičiuojama kaip turto rinkos vertė, atėmus tam tikrą dalį procentais (iš rinkos vertės išskaitomą dalį).

| — | Svyravimų ribos (koregavimas pagal rinką)



  Eurosistema reikalauja, kad likvidumo didinimo grįžtamuosius sandorius užtikrinančio turto vertė, įvertinus turtą mažesne nei rinkos verte, būtų išlaikoma visą laiką. Tai reiškia, kad, reguliariai vertinamai užtikrinamojo turto vertei nukritus žemiau tam tikros ribos, NCB pareikalaus iš kitos sandorio šalies pateikti papildomo turto arba pinigų (t. y. pareikalaus vykdyti įkaito vertės išlaikymo prievolę). Panašiai, jeigu užtikrinamojo turto vertė po jo perkainojimo viršytų tam tikrą ribą, kita sandorio šalis gali susigrąžinti turto arba pinigų perteklių. (8 intarpe aprašyta, kaip apskaičiuojamas įkaito vertės išlaikymo prievolės vykdymas.) |
| --- | --- |

—

Svyravimų ribos (koregavimas pagal rinką)

Eurosistema reikalauja, kad likvidumo didinimo grįžtamuosius sandorius užtikrinančio turto vertė, įvertinus turtą mažesne nei rinkos verte, būtų išlaikoma visą laiką. Tai reiškia, kad, reguliariai vertinamai užtikrinamojo turto vertei nukritus žemiau tam tikros ribos, NCB pareikalaus iš kitos sandorio šalies pateikti papildomo turto arba pinigų (t. y. pareikalaus vykdyti įkaito vertės išlaikymo prievolę). Panašiai, jeigu užtikrinamojo turto vertė po jo perkainojimo viršytų tam tikrą ribą, kita sandorio šalis gali susigrąžinti turto arba pinigų perteklių. (8 intarpe aprašyta, kaip apskaičiuojamas įkaito vertės išlaikymo prievolės vykdymas.)

Bet kuriuo metu Eurosistema taip pat gali taikyti toliau nurodytas rizikos kontrolės priemones, jeigu tai yra būtina tinkamai Eurosistemos rizikos apsaugai pagal ECBS statuto 18 straipsnio 1 dalį užtikrinti:

| — | Pradinis įkaito perviršis



  Eurosistema savo likvidumo didinimo grįžtamiesiems sandoriams gali taikyti pradinio įkaito perviršio reikalavimą. Tai reiškia, kad kitos sandorio šalys turėtų pateikti užtikrinamąjį turtą, kurio vertė būtų bent jau lygi pradiniu įkaito vertės perviršiu padidintai Eurosistemos suteiktai likvidumo sumai. |
| --- | --- |

—

Pradinis įkaito perviršis

Eurosistema savo likvidumo didinimo grįžtamiesiems sandoriams gali taikyti pradinio įkaito perviršio reikalavimą. Tai reiškia, kad kitos sandorio šalys turėtų pateikti užtikrinamąjį turtą, kurio vertė būtų bent jau lygi pradiniu įkaito vertės perviršiu padidintai Eurosistemos suteiktai likvidumo sumai.

| — | Apribojimai dėl emitentų ir (arba) skolininkų ar garantų



  Rizikos emitentų ir (arba) skolininkų ar garantų atžvilgiu Eurosistema gali taikyti apribojimus. Tokie apribojimai taip pat gali būti taikomi tam tikroms kitoms sandorio šalims, ypač jeigu kitos sandorio šalies kredito kokybė rodo labai stiprią sąsają su kitos sandorio šalies pateikto įkaito kredito kokybe. |
| --- | --- |

—

Apribojimai dėl emitentų ir (arba) skolininkų ar garantų

Rizikos emitentų ir (arba) skolininkų ar garantų atžvilgiu Eurosistema gali taikyti apribojimus. Tokie apribojimai taip pat gali būti taikomi tam tikroms kitoms sandorio šalims, ypač jeigu kitos sandorio šalies kredito kokybė rodo labai stiprią sąsają su kitos sandorio šalies pateikto įkaito kredito kokybe.

| — | Papildomos garantijos



  Prieš priimdama tam tikrą turtą, Eurosistema gali pareikalauti papildomų garantijų, suteiktų finansiškai patikimų subjektų. |
| --- | --- |

—

Papildomos garantijos

Prieš priimdama tam tikrą turtą, Eurosistema gali pareikalauti papildomų garantijų, suteiktų finansiškai patikimų subjektų.

| — | Atsisakymas



  Eurosistema gali atsisakyti naudoti tam tikrą turtą savo pinigų politikos operacijoms. Toks atsisakymas taip pat gali būti taikomas tam tikroms kitoms sandorio šalims, ypač jeigu kitos sandorio šalies kredito kokybė rodo labai stiprią sąsają su kitos sandorio šalies pateikto įkaito kredito kokybe. |
| --- | --- |

—

Atsisakymas

Eurosistema gali atsisakyti naudoti tam tikrą turtą savo pinigų politikos operacijoms. Toks atsisakymas taip pat gali būti taikomas tam tikroms kitoms sandorio šalims, ypač jeigu kitos sandorio šalies kredito kokybė rodo labai stiprią sąsają su kitos sandorio šalies pateikto įkaito kredito kokybe.

Turtas, kurį išleido arba garantavo subjektai, kuriems pagal Sutarties 60 straipsnio 2 dalį Europos bendrija arba valstybė narė pritaikė jų lėšų naudojimą ribojančias lėšų įšaldymo ir (arba) kitokias priemones arba kurių atžvilgiu ECB valdančioji taryba priėmė sprendimą, sustabdantį arba panaikinantį jų galimybę naudotis atviros rinkos operacijomis arba Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis, gali būti išbrauktas iš tinkamo turto sąrašo.“

| (19) | 6.4.2 skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Pirmos dalies pirmos įtraukos pirmas sakinys pakeičiamas taip:
  „Apyvartinis tinkamas turtas priskiriamas vienai iš penkių likvidumo kategorijų atsižvelgiant į emitentų klasifikaciją ir turto rūšį.“ |
| --- | --- | --- |

(19)

6.4.2 skirsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Pirmos dalies pirmos įtraukos pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„Apyvartinis tinkamas turtas priskiriamas vienai iš penkių likvidumo kategorijų atsižvelgiant į emitentų klasifikaciją ir turto rūšį.“

| b) | Pirmos dalies antros įtraukos trečias sakinys pakeičiamas taip:
  „Iš I- IV kategorijos skolos priemonių rinkos vertės išskaitomos dalys yra nevienodos ir priklauso nuo skolos priemonės likutinio termino ir atkarpos struktūros, kaip tai parodyta 7 lentelėje apie apyvartines fiksuotosios ir nulinės atkarpos tinkamas skolos priemones (5). |
| --- | --- |

b)

Pirmos dalies antros įtraukos trečias sakinys pakeičiamas taip:

„Iš I- IV kategorijos skolos priemonių rinkos vertės išskaitomos dalys yra nevienodos ir priklauso nuo skolos priemonės likutinio termino ir atkarpos struktūros, kaip tai parodyta 7 lentelėje apie apyvartines fiksuotosios ir nulinės atkarpos tinkamas skolos priemones (5).

| c) | Pirmoje dalyje įterpiamos šios trečia ir ketvirta įtraukos:






  „— | V kategorijai priskirtoms skolos priemonėms taikoma speciali 12 % iš rinkos vertės išskaitoma dalis nepriklausomai nuo termino ar atkarpos struktūros. |
| --- | --- | --- |

c)

Pirmoje dalyje įterpiamos šios trečia ir ketvirta įtraukos:

„—

V kategorijai priskirtoms skolos priemonėms taikoma speciali 12 % iš rinkos vertės išskaitoma dalis nepriklausomai nuo termino ar atkarpos struktūros.

| — | V kategorijai priskirtos skolos priemonės, kurios teoriškai yra vertinamos kaip nurodyta 6.5 skirsnyje, papildomai įvertinamos mažesne nei rinkos verte. Ši iš rinkos vertės išskaitoma dalis tiesiogiai taikoma teoriškai vertinant atskiras skolos priemones, pritaikant 5 % įvertinimo sumažinimą.“ |
| --- | --- |

—

V kategorijai priskirtos skolos priemonės, kurios teoriškai yra vertinamos kaip nurodyta 6.5 skirsnyje, papildomai įvertinamos mažesne nei rinkos verte. Ši iš rinkos vertės išskaitoma dalis tiesiogiai taikoma teoriškai vertinant atskiras skolos priemones, pritaikant 5 % įvertinimo sumažinimą.“

| d) | 6 lentelė pakeičiama taip:
  „6   LENTELĖ
  Apyvartinio turto likvidumo kategorijos (6)
















  I | kategorija |
| --- | --- | --- |

d)

6 lentelė pakeičiama taip:

„6   LENTELĖ

Apyvartinio turto likvidumo kategorijos (6)

I

kategorija

| II | kategorija |
| --- | --- |

II

kategorija

| III | kategorija |
| --- | --- |

III

kategorija

| IV | kategorija |
| --- | --- |

IV

kategorija

| V | kategorija |
| --- | --- |

V

kategorija

Centrinės valdžios skolos priemonės

Vietos ir regioninės valdžios skolos priemonės

Tradicinės padengtos bankų obligacijos

Kredito įstaigų skolos priemonės (neužtikrintos)

Turtu užtikrinti vertybiniai popieriai

Centrinių bankų išleistos skolos priemonės (7)

Stambių emisijų padengtos bankų obligacijos (8)

Korporacijų ir kitų emitentų išleistos skolos priemonės (9)

Agentūrų skolos priemonės

Supranacionalinės skolos priemonės (9)

| e) | Trečia, ketvirta ir penkta įtraukos pakeičiamos taip:






  „— | Apyvartinėms į I – IV likvidumo kategorijas įtrauktoms atvirkštinių kintamųjų palūkanų skolos priemonėms taikomas vertinimas mažesne nei rinkos verte yra vienodas. Jis apibūdintas 8 lentelėje. |
| --- | --- | --- |

e)

Trečia, ketvirta ir penkta įtraukos pakeičiamos taip:

„—

Apyvartinėms į I – IV likvidumo kategorijas įtrauktoms atvirkštinių kintamųjų palūkanų skolos priemonėms taikomas vertinimas mažesne nei rinkos verte yra vienodas. Jis apibūdintas 8 lentelėje.

| — | Apyvartinėms į I – IV kategorijas įtrauktoms skolos priemonėms su kintamųjų palūkanų atkarpa (10) taikoma iš rinkos vertės išskaitoma dalis yra tokia pati kaip ir fiksuotosios atkarpos priemonėms tos likvidumo kategorijos, kuriai priskirta ta priemonė, termino intervale nuo nulio iki vienų metų. |
| --- | --- |

—

Apyvartinėms į I – IV kategorijas įtrauktoms skolos priemonėms su kintamųjų palūkanų atkarpa (10) taikoma iš rinkos vertės išskaitoma dalis yra tokia pati kaip ir fiksuotosios atkarpos priemonėms tos likvidumo kategorijos, kuriai priskirta ta priemonė, termino intervale nuo nulio iki vienų metų.

| — | Apyvartinei į I – IV kategorijas įtrauktai skolos priemonei su daugiau negu vienos rūšies atkarpos mokėjimu taikomos rizikos kontrolės priemonės priklauso tik nuo atkarpos išmokų per likusį priemonės terminą. Tokiai priemonei taikoma iš rinkos vertės išskaitoma dalis yra didžiausia, kokia nustatyta tokio paties likutinio termino skolos priemonėms, atsižvelgiant į per likusį priemonės terminą būsimų atkarpos mokėjimų rūšis. |
| --- | --- |

—

Apyvartinei į I – IV kategorijas įtrauktai skolos priemonei su daugiau negu vienos rūšies atkarpos mokėjimu taikomos rizikos kontrolės priemonės priklauso tik nuo atkarpos išmokų per likusį priemonės terminą. Tokiai priemonei taikoma iš rinkos vertės išskaitoma dalis yra didžiausia, kokia nustatyta tokio paties likutinio termino skolos priemonėms, atsižvelgiant į per likusį priemonės terminą būsimų atkarpos mokėjimų rūšis.

| f) | 7 lentelė pakeičiama taip:
  „7   LENTELĖ
  Apyvartiniam tinkamam turtui taikomo įvertinimo mažesne nei rinkos verte lygiai














  (procentais) |
| --- | --- |
| | Likvidumo kategorijos |
| Likutinis | I | kategorija |

f)

7 lentelė pakeičiama taip:

„7   LENTELĖ

Apyvartiniam tinkamam turtui taikomo įvertinimo mažesne nei rinkos verte lygiai

(procentais)

Likvidumo kategorijos

Likutinis

I

kategorija

| II | kategorija |
| --- | --- |

II

kategorija

| III | kategorija |
| --- | --- |

III

kategorija

| IV | kategorija |
| --- | --- |

IV

kategorija

| V | kategorija |
| --- | --- |

V

kategorija

terminas (metais)

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

0–1

0,5

0,5

1

1

1,5

1,5

6,5

6,5

12 (11)

1–3

1,5

1,5

2,5

2,5

3

3

8

8

3–5

2,5

3

3,5

4

4,5

5

9,5

10

5–7

3

3,5

4,5

5

5,5

6

10,5

11

7–10

4

4,5

5,5

6,5

6,5

8

11,5

13

> 10

5,5

8,5

7,5

12

9

15

14

20

| g) | 8 lentelės pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

g)

8 lentelės pavadinimas pakeičiamas taip:

| (20) | 6.4.3 skirsnio antraštėje „Kredito reikalavimai“ pirmos įtraukos pabaigoje įterpiama ši išnaša:






  „(*) | Kredito reikalavimams su fiksuotąja palūkanų norma taikomi įvertinimo mažesne nei rinkos verte dydžiai taikomi ir kredito reikalavimams su palūkanų norma, susieta su infliacijos norma.“; |
| --- | --- | --- |

(20)

6.4.3 skirsnio antraštėje „Kredito reikalavimai“ pirmos įtraukos pabaigoje įterpiama ši išnaša:

„(*)

Kredito reikalavimams su fiksuotąja palūkanų norma taikomi įvertinimo mažesne nei rinkos verte dydžiai taikomi ir kredito reikalavimams su palūkanų norma, susieta su infliacijos norma.“;

| (21) | Įterpiamas šis 6.7 skirsnis:
  „6.7.   Ne eurais išreikšto įkaito priėmimas nenumatytais atvejais
  Kai kuriais atvejais Valdančioji taryba gali nuspręsti priimti kaip tinkamą įkaitą tam tikras išleistas vienos ar daugiau ne euro zonos G10 šalių centrinės valdžios apyvartines skolos priemones jų vidaus valiuta. Jei priimamas toks sprendimas, kitoms sandorio šalims pranešama apie taikomus kriterijus ir įkaito atrinkimo ir naudojimo tvarką, įskaitant įvertinimo šaltinį ir principus, rizikos kontrolės priemones ir atsiskaitymo tvarką.
  Nepaisant 6.2.1 skirsnio nuostatų, toks turtas gali būti pateiktas arba įregistruotas (išleistas), laikomas ir už jį gali būti atsiskaityta už EEE ribų ir, kaip jau minėta, jis gali būti išreikštas kita nei euro valiuta. Toks kitos sandorio šalies naudojamas turtas turi priklausyti kitai sandorio šaliai.
  Kitos sandorio šalys – kredito įstaigų filialai, įsteigti už EEE ribų arba ne Šveicarijoje, - negali tokio turto naudoti įkaitu.“; |
| --- | --- |

(21)

Įterpiamas šis 6.7 skirsnis:

„6.7.   Ne eurais išreikšto įkaito priėmimas nenumatytais atvejais

Kai kuriais atvejais Valdančioji taryba gali nuspręsti priimti kaip tinkamą įkaitą tam tikras išleistas vienos ar daugiau ne euro zonos G10 šalių centrinės valdžios apyvartines skolos priemones jų vidaus valiuta. Jei priimamas toks sprendimas, kitoms sandorio šalims pranešama apie taikomus kriterijus ir įkaito atrinkimo ir naudojimo tvarką, įskaitant įvertinimo šaltinį ir principus, rizikos kontrolės priemones ir atsiskaitymo tvarką.

Nepaisant 6.2.1 skirsnio nuostatų, toks turtas gali būti pateiktas arba įregistruotas (išleistas), laikomas ir už jį gali būti atsiskaityta už EEE ribų ir, kaip jau minėta, jis gali būti išreikštas kita nei euro valiuta. Toks kitos sandorio šalies naudojamas turtas turi priklausyti kitai sandorio šaliai.

Kitos sandorio šalys – kredito įstaigų filialai, įsteigti už EEE ribų arba ne Šveicarijoje, - negali tokio turto naudoti įkaitu.“;

| (22) | 7.2 skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Antra dalis pakeičiama taip:
  „Įstaigos bus automatiškai atleistos nuo privalomųjų atsargų reikalavimų vykdymo prasidėjus laikymo laikotarpiui, per kurį jų leidimas panaikinamas arba atšaukiamas arba per kurį sprendimą dėl įstaigos likvidavimo procedūros pradėjimo priima teismų institucija arba bet kuri kita kompetentinga dalyvaujančios valstybės narės institucija. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 2531/98 ir Reglamentą (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9), ECB taip pat gali atleisti įstaigas nuo jų įsipareigojimų Eurosistemos privalomųjų atsargų sistemai jų nediskriminuodamas, jeigu joms taikomos veiklą ribojančios priemonės arba jei joms pagal Sutarties 60 straipsnio 2 dalį Europos bendrija arba valstybė narė pritaikė jų lėšų naudojimą ribojančias lėšų įšaldymo ir (arba) kitokias priemones arba kurių atžvilgiu ECB valdančioji taryba priėmė sprendimą sustabdyti arba panaikinti galimybę naudotis atviros rinkos operacijomis arba Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis, arba jeigu Eurosistemos privalomųjų atsargų sistemos tikslai nebūtų pasiekti taikant įsipareigojimus šioms konkrečioms įstaigoms. Jeigu banko sprendimas dėl tokio atleidimo grindžiamas Eurosistemos privalomųjų atsargų sistemos tikslais, ECB atsižvelgia į vieną ar kelis iš šių kriterijų:






  — | įstaiga atlieka tik specialios paskirties funkcijas, |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

7.2 skirsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Antra dalis pakeičiama taip:

„Įstaigos bus automatiškai atleistos nuo privalomųjų atsargų reikalavimų vykdymo prasidėjus laikymo laikotarpiui, per kurį jų leidimas panaikinamas arba atšaukiamas arba per kurį sprendimą dėl įstaigos likvidavimo procedūros pradėjimo priima teismų institucija arba bet kuri kita kompetentinga dalyvaujančios valstybės narės institucija. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 2531/98 ir Reglamentą (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9), ECB taip pat gali atleisti įstaigas nuo jų įsipareigojimų Eurosistemos privalomųjų atsargų sistemai jų nediskriminuodamas, jeigu joms taikomos veiklą ribojančios priemonės arba jei joms pagal Sutarties 60 straipsnio 2 dalį Europos bendrija arba valstybė narė pritaikė jų lėšų naudojimą ribojančias lėšų įšaldymo ir (arba) kitokias priemones arba kurių atžvilgiu ECB valdančioji taryba priėmė sprendimą sustabdyti arba panaikinti galimybę naudotis atviros rinkos operacijomis arba Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis, arba jeigu Eurosistemos privalomųjų atsargų sistemos tikslai nebūtų pasiekti taikant įsipareigojimus šioms konkrečioms įstaigoms. Jeigu banko sprendimas dėl tokio atleidimo grindžiamas Eurosistemos privalomųjų atsargų sistemos tikslais, ECB atsižvelgia į vieną ar kelis iš šių kriterijų:

—

įstaiga atlieka tik specialios paskirties funkcijas,

| — | įstaigai draudžiama atlikti aktyvias banko funkcijas konkuruojant su kitomis kredito įstaigomis ir (arba) |
| --- | --- |

—

įstaigai draudžiama atlikti aktyvias banko funkcijas konkuruojant su kitomis kredito įstaigomis ir (arba)

| — | įstaiga teisiškai yra įsipareigojusi numatyti visus pritrauktus indėlius skirti kaip pagalbą regiono ir (arba) tarptautinei plėtrai.“ |
| --- | --- |

—

įstaiga teisiškai yra įsipareigojusi numatyti visus pritrauktus indėlius skirti kaip pagalbą regiono ir (arba) tarptautinei plėtrai.“

| b) | Trečios dalies antras sakinys pakeičiamas taip:
  „ECB taip pat viešai skelbia sąrašą įstaigų, kurios yra atleistos nuo savo įsipareigojimų pagal šią sistemą ne dėl veiklą ribojančių priemonių taikymo šioms įstaigoms, arba sąrašą subjektų, kuriems pagal Sutarties 60 straipsnio 2 dalį Europos bendrija arba valstybė narė pritaikė jų lėšų naudojimą ribojančias lėšų įšaldymo ir (arba) kitokias priemones arba kurių atžvilgiu ECB valdančioji taryba priėmė sprendimą, sustabdantį arba panaikinantį jų galimybę naudotis atviros rinkos operacijomis arba Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis (12). |
| --- | --- |

b)

Trečios dalies antras sakinys pakeičiamas taip:

„ECB taip pat viešai skelbia sąrašą įstaigų, kurios yra atleistos nuo savo įsipareigojimų pagal šią sistemą ne dėl veiklą ribojančių priemonių taikymo šioms įstaigoms, arba sąrašą subjektų, kuriems pagal Sutarties 60 straipsnio 2 dalį Europos bendrija arba valstybė narė pritaikė jų lėšų naudojimą ribojančias lėšų įšaldymo ir (arba) kitokias priemones arba kurių atžvilgiu ECB valdančioji taryba priėmė sprendimą, sustabdantį arba panaikinantį jų galimybę naudotis atviros rinkos operacijomis arba Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis (12).

| (23) | 7.3 skirsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Antraštės „Atsargų bazė ir atsargų normos“ ketvirtos dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:
  „Į atsargų bazę neįtraukiami įsipareigojimai kitoms įstaigoms, įtrauktoms į sąrašą įstaigų, kurioms taikoma Eurosistemos privalomųjų atsargų sistema, ir įsipareigojimai ECB bei dalyvaujantiems NCB.“ |
| --- | --- | --- |

(23)

7.3 skirsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Antraštės „Atsargų bazė ir atsargų normos“ ketvirtos dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip:

„Į atsargų bazę neįtraukiami įsipareigojimai kitoms įstaigoms, įtrauktoms į sąrašą įstaigų, kurioms taikoma Eurosistemos privalomųjų atsargų sistema, ir įsipareigojimai ECB bei dalyvaujantiems NCB.“

| b) | Antraštės „Atsargų bazė ir atsargų normos“ penktos dalies trečias ir ketvirtas sakiniai pakeičiami taip:
  „Ši atsargų norma nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9). Nulinę atsargų normą ECB nustato šioms įsipareigojimų kategorijoms: „indėliams, kurių sutartas terminas nuo dvejų metų“, „įspėjamojo laikotarpio nuo dvejų metų indėliams“, „atpirkimo sandoriams“ ir „išleistiems skolos vertybiniams popieriams, kurių pradinis terminas nuo dvejų metų“ (žr. 9 intarpą).“; |
| --- | --- |

b)

Antraštės „Atsargų bazė ir atsargų normos“ penktos dalies trečias ir ketvirtas sakiniai pakeičiami taip:

„Ši atsargų norma nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9). Nulinę atsargų normą ECB nustato šioms įsipareigojimų kategorijoms: „indėliams, kurių sutartas terminas nuo dvejų metų“, „įspėjamojo laikotarpio nuo dvejų metų indėliams“, „atpirkimo sandoriams“ ir „išleistiems skolos vertybiniams popieriams, kurių pradinis terminas nuo dvejų metų“ (žr. 9 intarpą).“;

| c) | 9 intarpas, pavadintas „Atsargų bazė ir atsargų normos“, pakeičiamas taip:

  „BOX 9


  Atsargų bazė ir atsargų normos


  A.   Įsipareigojimai, kurie įtraukti į atsargų bazę, kuriems taikoma teigiama atsargų norma


  Indėliai (13)








  — | Vienos nakties indėliai |
| --- | --- | --- |

c)

9 intarpas, pavadintas „Atsargų bazė ir atsargų normos“, pakeičiamas taip:

„BOX 9

Atsargų bazė ir atsargų normos

A.   Įsipareigojimai, kurie įtraukti į atsargų bazę, kuriems taikoma teigiama atsargų norma

Indėliai (13)

—

Vienos nakties indėliai

| — | Sutarto termino iki dvejų metų imtinai indėliai |
| --- | --- |

—

Sutarto termino iki dvejų metų imtinai indėliai

| — | Įspėjamojo laikotarpio iki dvejų metų imtinai indėliai |
| --- | --- |

—

Įspėjamojo laikotarpio iki dvejų metų imtinai indėliai

Išleisti skolos vertybiniai popieriai

| — | Skolos vertybiniai popieriai, kurių pradinis terminas iki dvejų metų imtinai |
| --- | --- |

—

Skolos vertybiniai popieriai, kurių pradinis terminas iki dvejų metų imtinai

B.   Įsipareigojimai, įtraukti į atsargų bazę, kuriems taikoma nulinė atsargų norma

Indėliai (13)

| — | Sutarto termino nuo dvejų metų indėliai |
| --- | --- |

—

Sutarto termino nuo dvejų metų indėliai

| — | Įspėjamojo laikotarpio nuo dvejų metų indėliai |
| --- | --- |

—

Įspėjamojo laikotarpio nuo dvejų metų indėliai

| — | Atpirkimo sandoriai |
| --- | --- |

—

Atpirkimo sandoriai

Išleisti skolos vertybiniai popieriai

| — | Skolos vertybiniai popieriai, kurių pradinis terminas nuo dvejų metų |
| --- | --- |

—

Skolos vertybiniai popieriai, kurių pradinis terminas nuo dvejų metų

C.   Įsipareigojimai, neįtraukiami į atsargų bazę

| — | Įsipareigojimai kitoms įstaigoms, priklausančioms Eurosistemos privalomųjų atsargų sistemai |
| --- | --- |

—

Įsipareigojimai kitoms įstaigoms, priklausančioms Eurosistemos privalomųjų atsargų sistemai

| — | Įsipareigojimai ECB ir dalyvaujantiems NCB |
| --- | --- |

—

Įsipareigojimai ECB ir dalyvaujantiems NCB

| (24) | I priedo 1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 6 pavyzdyje I lentelės pirma eilutė pakeičiama taip:











  „A turtas | Stambių emisijų padengtos bankų obligacijos | 2008 8 30 | Fiksuotoji | 6 mėnesiai | 4 metai | 3,50 %“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(24)

I priedo 1 priedėlis iš dalies keičiamas taip:

a)

6 pavyzdyje I lentelės pirma eilutė pakeičiama taip:

„A turtas

Stambių emisijų padengtos bankų obligacijos

2008 8 30

Fiksuotoji

6 mėnesiai

4 metai

3,50 %“

| b) | 6 pavyzdyje antraštės „Atskirojo įkaito sistema“ pirmos dalies 1 punkto antras ir trečias sakiniai pakeičiami taip:
  „A turtas yra stambių emisijų padengtos bankų obligacijos su fiksuotąja atkarpa, kurių terminas sueina 2008 m. rugpjūčio 30 d. Taigi jų terminas iki galiojimo pabaigos yra ketveri metai, todėl reikalingas įvertinimas 3,5 % mažesne nei rinkos verte.“ |
| --- | --- |

b)

6 pavyzdyje antraštės „Atskirojo įkaito sistema“ pirmos dalies 1 punkto antras ir trečias sakiniai pakeičiami taip:

„A turtas yra stambių emisijų padengtos bankų obligacijos su fiksuotąja atkarpa, kurių terminas sueina 2008 m. rugpjūčio 30 d. Taigi jų terminas iki galiojimo pabaigos yra ketveri metai, todėl reikalingas įvertinimas 3,5 % mažesne nei rinkos verte.“

| (25) | I priedo 2 priedėlis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Įterpiama tokia apibrėžtis „Turtu užtikrinti vertybiniai popieriai“:
  „Turtu užtikrinti vertybiniai popieriai (TUVP) (Asset-backed securities (ABS): skolos priemonės, užtikrintos tam skirtu finansiniu turtu (ilgalaikiu arba atnaujinamuoju), kuris per ribotą laikotarpį paverčiamas pinigais. Be to, gali būti teisės ar kitas turtas, kuriais užtikrinama, kad įplaukos būtų administruojamos arba laiku paskirstomos vertybinio popieriaus savininkams. Apskritai, turtu užtikrintus vertybinius popierius leidžia specialiai sukurtas investavimo subjektas, įsigijęs finansinį turtą iš perleidėjo ir (arba) pardavėjo. Šiame kontekste mokėjimai už turtu užtikrintus vertybinius popierius pirmiausia priklauso nuo pinigų srauto, kurį sukuria užtikrinamasis turtas, ir kitų teisių, kuriomis užtikrinama, kad mokėjimai būtų atliekami laiku, pvz., likvidumo galimybių, garantijų ar kitų priemonių, paprastai vadinamų kredito vertės didinimais.“ |
| --- | --- | --- |

(25)

I priedo 2 priedėlis iš dalies keičiamas taip:

a)

Įterpiama tokia apibrėžtis „Turtu užtikrinti vertybiniai popieriai“:

„Turtu užtikrinti vertybiniai popieriai (TUVP) (Asset-backed securities (ABS): skolos priemonės, užtikrintos tam skirtu finansiniu turtu (ilgalaikiu arba atnaujinamuoju), kuris per ribotą laikotarpį paverčiamas pinigais. Be to, gali būti teisės ar kitas turtas, kuriais užtikrinama, kad įplaukos būtų administruojamos arba laiku paskirstomos vertybinio popieriaus savininkams. Apskritai, turtu užtikrintus vertybinius popierius leidžia specialiai sukurtas investavimo subjektas, įsigijęs finansinį turtą iš perleidėjo ir (arba) pardavėjo. Šiame kontekste mokėjimai už turtu užtikrintus vertybinius popierius pirmiausia priklauso nuo pinigų srauto, kurį sukuria užtikrinamasis turtas, ir kitų teisių, kuriomis užtikrinama, kad mokėjimai būtų atliekami laiku, pvz., likvidumo galimybių, garantijų ar kitų priemonių, paprastai vadinamų kredito vertės didinimais.“

| b) | Apibrėžtis „Korespondentinės centrinės bankininkystės modelis“ pakeičiama taip:
  „Korespondentinės centrinės bankininkystės modelis (KCBM) (Correspondent central banking model (CCBM): Eurosistemos nustatytas mechanizmas siekiant sudaryti galimybę kitoms sandorio šalims naudoti užtikrinamąjį turtą tarptautiniu mastu. Taikant KCBM, NCB veikia kaip vieni kitų investicijų saugotojai. Tai reiškia, kad kiekvienas NCB, administruodamas vertybinius popierius, atidaro vertybinių popierių sąskaitą kiekvienam kitam NCB ir ECB. KCBM taip pat gali naudotis kai kurių Eurosistemai nepriklausančių NCB kitos sandorio šalys.“; |
| --- | --- |

b)

Apibrėžtis „Korespondentinės centrinės bankininkystės modelis“ pakeičiama taip:

„Korespondentinės centrinės bankininkystės modelis (KCBM) (Correspondent central banking model (CCBM): Eurosistemos nustatytas mechanizmas siekiant sudaryti galimybę kitoms sandorio šalims naudoti užtikrinamąjį turtą tarptautiniu mastu. Taikant KCBM, NCB veikia kaip vieni kitų investicijų saugotojai. Tai reiškia, kad kiekvienas NCB, administruodamas vertybinius popierius, atidaro vertybinių popierių sąskaitą kiekvienam kitam NCB ir ECB. KCBM taip pat gali naudotis kai kurių Eurosistemai nepriklausančių NCB kitos sandorio šalys.“;

| c) | Įterpiama tokia apibrėžtis „Valiutos apsidraudimo sandoris“:
  „Valiutos apsidraudimo sandoris (Currency hedge transaction): emitento ir kitos apsidraudimo sandorio šalies sutartis, pagal kurią valiutos kurso rizikos dalis, atsirandanti gavus ne eurų pinigų srautus, mažinama keičiant grynųjų srautus į mokėjimus eurais, kuriuos turi atlikti kita apsidraudimo sandorio šalis, įskaitant visas kitos apsidraudimo sandorio šalies garantijas dėl šių mokėjimų.“ |
| --- | --- |

c)

Įterpiama tokia apibrėžtis „Valiutos apsidraudimo sandoris“:

„Valiutos apsidraudimo sandoris (Currency hedge transaction): emitento ir kitos apsidraudimo sandorio šalies sutartis, pagal kurią valiutos kurso rizikos dalis, atsirandanti gavus ne eurų pinigų srautus, mažinama keičiant grynųjų srautus į mokėjimus eurais, kuriuos turi atlikti kita apsidraudimo sandorio šalis, įskaitant visas kitos apsidraudimo sandorio šalies garantijas dėl šių mokėjimų.“

| d) | Apibrėžtis „Dienos pabaiga“ pakeičiama taip:
  „Dienos pabaiga (End-of-day): darbo dienos laikas uždarius sistemą TARGET2, kai sistema TARGET2 baigiami apdoroti tos dienos mokėjimai.“ |
| --- | --- |

d)

Apibrėžtis „Dienos pabaiga“ pakeičiama taip:

„Dienos pabaiga (End-of-day): darbo dienos laikas uždarius sistemą TARGET2, kai sistema TARGET2 baigiami apdoroti tos dienos mokėjimai.“

| e) | Apibrėžtis „Greitasis konkursas“ pakeičiama taip:
  „Greitasis konkursas (Quick tender): Eurosistemoje naudojama koreguojamųjų operacijų konkurso tvarka, kai manoma, kad reikia greitai paveikti likvidumą. Greitieji konkursai įvykdomi per 90 minučių ir juose gali dalyvauti ribotas kitų sandorio šalių skaičius.“; |
| --- | --- |

e)

Apibrėžtis „Greitasis konkursas“ pakeičiama taip:

„Greitasis konkursas (Quick tender): Eurosistemoje naudojama koreguojamųjų operacijų konkurso tvarka, kai manoma, kad reikia greitai paveikti likvidumą. Greitieji konkursai įvykdomi per 90 minučių ir juose gali dalyvauti ribotas kitų sandorio šalių skaičius.“;

| f) | Apibrėžtis „RLAA (realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų) sistema (RTGS (real-time gross settlement) system)“ pakeičiama taip:
  „RLAA (realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų) sistema (RTGS (real-time gross settlement) system)): atsiskaitymo sistema, kai dokumentai tvarkomi ir atsiskaitoma atskirais pavedimais (be tarpusavio įskaitų) realiu laiku (nenutrūkstamai). Taip pat žr. TARGET2.“ |
| --- | --- |

f)

Apibrėžtis „RLAA (realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų) sistema (RTGS (real-time gross settlement) system)“ pakeičiama taip:

„RLAA (realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų) sistema (RTGS (real-time gross settlement) system)): atsiskaitymo sistema, kai dokumentai tvarkomi ir atsiskaitoma atskirais pavedimais (be tarpusavio įskaitų) realiu laiku (nenutrūkstamai). Taip pat žr. TARGET2.“

| g) | Apibrėžtis „TARGET“ pakeičiama taip:
  „TARGET (TARGET): prieš TARGET2 sistemą buvusi sistema, veikianti decentralizuotai, sujungianti nacionalines RLAA sistemas ir ECB mokėjimo mechanizmą. TARGET sistemą pakeitė TARGET2 sistema, kaip numatyta Gairių ECB/2007/2 13 straipsnyje pateiktame prisijungimo grafike.“ |
| --- | --- |

g)

Apibrėžtis „TARGET“ pakeičiama taip:

„TARGET (TARGET): prieš TARGET2 sistemą buvusi sistema, veikianti decentralizuotai, sujungianti nacionalines RLAA sistemas ir ECB mokėjimo mechanizmą. TARGET sistemą pakeitė TARGET2 sistema, kaip numatyta Gairių ECB/2007/2 13 straipsnyje pateiktame prisijungimo grafike.“

| h) | Įterpiama tokia apibrėžtis „Įvertinimo sumažinimas“:
  „Įvertinimo sumažinimas: rizikos kontrolės priemonė, taikoma grįžtamuosiuose sandoriuose naudojamam užtikrinamajam turtui ir rodanti, kad centrinis bankas užtikrinamojo turto teorinę rinkos vertę sumažina tam tikru procentu prieš jį įvertindamas mažesne nei rinkos verte (14). |
| --- | --- |

h)

Įterpiama tokia apibrėžtis „Įvertinimo sumažinimas“:

„Įvertinimo sumažinimas: rizikos kontrolės priemonė, taikoma grįžtamuosiuose sandoriuose naudojamam užtikrinamajam turtui ir rodanti, kad centrinis bankas užtikrinamojo turto teorinę rinkos vertę sumažina tam tikru procentu prieš jį įvertindamas mažesne nei rinkos verte (14).

| (26) | Lentelė 5 priedėlyje pakeičiama taip:
  „EUROSISTEMOS INTERNETO TINKLAVIETĖS






  Centrinis bankas | Interneto tinklavietė |
| --- | --- | --- |
| Europos centrinis bankas | www.ecb.europa.eu |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | www.nbb.be arba www.bnb.be |
| Deutsche Bundesbank | www.bundesbank.de |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | www.centralbank.ie |
| Bank of Greece | www.bankofgreece.gr |
| Banco de España | www.bde.es |
| Banque de France | www.banque-france.fr |
| Banca d’Italia | www.bancaditalia.it |
| Central Bank of Cyprus | www.centralbank.gov.cy |
| Banque centrale du Luxembourg | www.bcl.lu |
| Central Bank of Malta | www.centralbankmalta.org |
| De Nederlandsche Bank | www.dnb.nl |
| Oesterreichische Nationalbank | www.oenb.at |
| Banco de Portugal | www.bportugal.pt |
| Banka Slovenije | www.bsi.si |
| Suomen Pankki | www.bof.fi“ |

(26)

Lentelė 5 priedėlyje pakeičiama taip:

„EUROSISTEMOS INTERNETO TINKLAVIETĖS

Centrinis bankas

Interneto tinklavietė

Europos centrinis bankas

www.ecb.europa.eu

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

www.nbb.be arba www.bnb.be

Deutsche Bundesbank

www.bundesbank.de

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

www.centralbank.ie

Bank of Greece

www.bankofgreece.gr

Banco de España

www.bde.es

Banque de France

www.banque-france.fr

Banca d’Italia

www.bancaditalia.it

Central Bank of Cyprus

www.centralbank.gov.cy

Banque centrale du Luxembourg

www.bcl.lu

Central Bank of Malta

www.centralbankmalta.org

De Nederlandsche Bank

www.dnb.nl

Oesterreichische Nationalbank

www.oenb.at

Banco de Portugal

www.bportugal.pt

Banka Slovenije

www.bsi.si

Suomen Pankki

www.bof.fi“

---

(1)  Nuo 2007 m. lapkričio 19 d. TARGET decentralizuota techninė infrastruktūra buvo pakeista TARGET2 bendra technine platforma, per kurią pateikiami ir apdorojami visi mokėjimo nurodymai ir per kurią tuo pačiu techniniu būdu gaunami mokėjimai. Perėjimas prie TARGET2 buvo organizuojamas per tris šalių grupes, sudarant galimybę TARGET naudotojams pereiti prie TARGET2 skirtingais etapais ir skirtingomis iš anksto nustatytomis datomis. Šalių grupių sudėtys buvo tokios: 1 grupė (2007 m. lapkričio 19 d.): Austrija, Kipras, Vokietija, Liuksemburgas, Malta ir Slovėnija; 2 grupė (2008 m. vasario 18 d.): Belgija, Suomija, Prancūzija, Airija, Nyderlandai, Portugalija ir Ispanija; ir 3 grupė (2008 m. gegužės 19 d.): Graikija, Italija ir ECB. Kaip ypatinga atsargumo priemonė buvo palikta ketvirta perėjimo data (2008 m. rugsėjo 15 d.). Remiantis atskiru susitarimu prie TARGET2 taip pat buvo prijungti kai kurie nedalyvaujantys NCB: Latvija ir Lietuva (1 grupėje) ir Danija, Estija ir Lenkija (3 grupėje).

(2)  Be to, ribinio skolinimosi galimybe leidžiama naudotis, tik jei yra įvykdyti RLAA mokėjimo sistemos infrastruktūros reikalavimai.“;

(3)  Turtu užtikrintų vertybinių popierių, iš kurių užtikrinamojo turto kas pusmetį arba kartą per metus mokama pagrindinė suma arba palūkanos, priežiūros ataskaitos atitinkamai gali būti rengiamos kas pusmetį arba kartą per metus.“

(4)  Dėl valstybių narių operacinių skirtumų rizikos kontrolės priemonės gali šiek tiek skirtis. Pavyzdžiui, kitų sandorio šalių užtikrinamojo turto pateikimo NCB procedūrose (kaupiant NCB pateiktus įkaitus arba sudarant atpirkimo sandorius, užtikrintus konkrečiu turtu, priskiriamu kiekvienam sandoriui) gali atsirasti neesminių skirtumų, susijusių su vertinimo laiku ir kitais rizikos kontrolės sistemos operaciniais aspektais. Be to, gali skirtis ir neapyvartinio turto vertinimo metodų tikslumas, todėl į tai atsižvelgta nustatant įvertinimo mažesne nei rinkos verte lygį (žr. 6.4.3 skirsnį).“

(5)  Įvertinimo mažesne nei rinkos verte dydžiai, taikomi fiksuotosios atkarpos skolos priemonėms, taip pat taikomi skolos priemonėms, kurių atkarpos dydis yra susietas su paties emitento reitingo pasikeitimu arba su pagal infliaciją indeksuotomis obligacijomis.“

(6)  Apskritai likvidumo kategoriją lemia emitentų klasifikacija. Tačiau visi turtu užtikrinti vertybiniai popieriai įtraukiami į V kategoriją, nepaisant emitento klasifikacijos, o stambių emisijų padengtos bankų obligacijos įtraukiamos į II kategoriją, kitaip negu kitos tradicinės padengtos bankų obligacijos ir kitos kredito įstaigų išleistos skolos priemonės, kurios priskiriamos III ir IV kategorijoms.“

(7)  ECB išleisti skolos sertifikatai ir nacionalinių centrinių bankų išleistos skolos priemonės iki euro įvedimo atitinkamose valstybėse narėse įtraukiamos į I likvidumo kategoriją.

(8)  Į stambių emisijų padengtų bankų obligacijų sudaromą turto kategoriją patenka tik priemonės, kurių emisijos apimtis yra ne mažesnė kaip 1 mlrd. eurų ir kurioms bent trys rinkos dalyviai reguliariai pateikia pirkimo ir pardavimo kainą.

(9)  Į II likvidumo kategoriją įtraukiamas tik apyvartinis turtas, išleistas emitentų, ECB klasifikuojamų kaip agentūros. Kitų agentūrų išleistas apyvartinis turtas įtraukiamas į III likvidumo kategoriją.

(10)  Atkarpos mokėjimas laikomas kintamųjų palūkanų mokėjimu, jei atkarpa yra susieta su bazine palūkanų norma ir jei šią atkarpą atitinkantis palūkanų perskaičiavimo laikotarpis yra ne ilgesnis kaip vieni metai. Atkarpos mokėjimai, kurių perskaičiavimo laikotarpis yra ilgesnis kaip vieni metai, traktuojami kaip fiksuotųjų palūkanų mokėjimai, o iš rinkos vertės išskaitoma dalis taikoma pagal skolos priemonės likutinį terminą.“;

(11)  V kategorijai priskiriamos skolos priemonės, kurios teoriškai vertinamos kaip nurodyta 6.5 skirsnyje, papildomai įvertinamos mažesne nei rinkos verte. Ši iš rinkos vertės išskaitoma dalis tiesiogiai taikoma teoriškai vertinant atskiras skolos priemones, pritaikant 5 % įvertinimo sumažinimą.“;

(12)  Sąrašai viešai skelbiami ECB tinklavietėje (www.ecb.europa.eu).“

(13)  2004 m. gruodžio 16 d. Europos centrinio banko reglamente (EB) Nr. 2181/2004, iš dalies keičiančiame Reglamentą (EB) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) dėl pinigų finansinių institucijų sektoriaus konsoliduoto balanso ir Reglamentą (EB) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) dėl statistikos apie indėlių ir paskolų palūkanų normas, kurias taiko pinigų finansinės institucijos namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms (ECB/2004/21) (OL L 371, 2004 12 18, p. 42) akivaizdžiai reikalaujama informuoti apie indėlių įsipareigojimų nominaliąją vertę. Nominalioji vertė reiškia pagrindinę sumą, kurią skolininkas susitarimo pagrindu privalo grąžinti kreditoriui. Būtinybė padaryti tokią pataisą kilo dėl 1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvos 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės (OL L 372, 1986 12 31, p. 1) pataisos, kuri numatė galimybę tam tikras finansines priemones įkainoti tikrąja verte.“

(14)  Pavyzdžiui, V likvidumo kategorijos turtu užtikrinti vertybiniai popieriai yra įvertinami teorine kaina, kuriai prieš įvertinimą 12 % mažesne nei rinkos verte pritaikomas 5 % įvertinimo sumažinimas. Iš viso susidaro 16,4 % mažesnė nei rinkos vertė.“;

---

II PRIEDAS

Gairių ECB/2000/7 II priedas iš dalies keičiamas taip:

| (1) | I skirsnio 6 punkto pirmoje dalyje f punktas pakeičiamas taip:






  „— | sustabdytas ar atšauktas kitos sandorio šalies leidimas užsiimti veikla arba pagal Direktyvą 2006/48/EB arba pagal 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 85/611/EEB, 93/6/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB bei panaikinančią Tarybos direktyvą 93/22/EEB (1), atitinkamai, kaip įgyvendinta susijusioje Eurosistemos valstybėje narėje; arba |
| --- | --- | --- |

(1)

I skirsnio 6 punkto pirmoje dalyje f punktas pakeičiamas taip:

„—

sustabdytas ar atšauktas kitos sandorio šalies leidimas užsiimti veikla arba pagal Direktyvą 2006/48/EB arba pagal 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 85/611/EEB, 93/6/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB bei panaikinančią Tarybos direktyvą 93/22/EEB (1), atitinkamai, kaip įgyvendinta susijusioje Eurosistemos valstybėje narėje; arba

| (2) | I skirsnio 6 punkto pirmoje dalyje h punktas pakeičiamas taip:
  „kitai sandorio šaliai taikomos priemonės, numatytos Direktyvos 2006/48/EB 30, 31, 33 ir 34 straipsniuose; arba“ |
| --- | --- |

(2)

I skirsnio 6 punkto pirmoje dalyje h punktas pakeičiamas taip:

„kitai sandorio šaliai taikomos priemonės, numatytos Direktyvos 2006/48/EB 30, 31, 33 ir 34 straipsniuose; arba“

| (3) | I skirsnio 6 punkto pirmoje dalyje įterpiami šie p–t punktai:






  „p) | kitai sandorio šaliai taikomas lėšų įšaldymas ir (arba) kitos Bendrijos nustatytos priemonės, apribojančios kitos sandorio šalies galimybę naudoti savo lėšas; arba |
| --- | --- | --- |

(3)

I skirsnio 6 punkto pirmoje dalyje įterpiami šie p–t punktai:

„p)

kitai sandorio šaliai taikomas lėšų įšaldymas ir (arba) kitos Bendrijos nustatytos priemonės, apribojančios kitos sandorio šalies galimybę naudoti savo lėšas; arba

| q) | kitai sandorio šaliai taikomas lėšų įšaldymas ir (arba) kitos valstybės narės pagal Sutarties 60 straipsnio 2 dalį nustatytos priemonės, apribojančios kitos sandorio šalies galimybę naudoti savo lėšas; arba |
| --- | --- |

q)

kitai sandorio šaliai taikomas lėšų įšaldymas ir (arba) kitos valstybės narės pagal Sutarties 60 straipsnio 2 dalį nustatytos priemonės, apribojančios kitos sandorio šalies galimybę naudoti savo lėšas; arba

| r) | kitos sandorio šalies visam turtui arba esminei jo daliai taikomas įšaldymo nurodymas, patvirtinimas, aktas ar bet kokia kita procedūra, kuria siekiama apsaugoti viešąjį interesą arba kitos sandorio šalies kreditorių teises; arba |
| --- | --- |

r)

kitos sandorio šalies visam turtui arba esminei jo daliai taikomas įšaldymo nurodymas, patvirtinimas, aktas ar bet kokia kita procedūra, kuria siekiama apsaugoti viešąjį interesą arba kitos sandorio šalies kreditorių teises; arba

| s) | kitos sandorio šalies visas turtas arba esminė jo dalis perduodami kitam subjektui; arba |
| --- | --- |

s)

kitos sandorio šalies visas turtas arba esminė jo dalis perduodami kitam subjektui; arba

| t) | bet koks numatomas ar esantis įvykis, kurio atsiradimas gali grėsti kitos sandorio šalies įsipareigojimų įvykdymui pagal susitarimą, kurį ji sudarė pinigų politikos operacijų ar bet kokių kitų taisyklių, taikomų santykiams tarp kitos sandorio šalies ir bet kokio Eurosistemos centrinio banko, tikslu.“ |
| --- | --- |

t)

bet koks numatomas ar esantis įvykis, kurio atsiradimas gali grėsti kitos sandorio šalies įsipareigojimų įvykdymui pagal susitarimą, kurį ji sudarė pinigų politikos operacijų ar bet kokių kitų taisyklių, taikomų santykiams tarp kitos sandorio šalies ir bet kokio Eurosistemos centrinio banko, tikslu.“

| (4) | I skirsnio 6 punkto antra dalis pakeičiama taip:
  „Automatiškai turi būti vykdomi a ir p atvejai; b, c ir q atvejai gali būti vykdomi automatiškai; nuo d iki o atvejai negali būti vykdomi automatiškai, o turi būti vykdomi savo nuožiūra (t. y. vykdomi tik pranešus dėl įsipareigojimų nevykdymo). Tokiame pranešime dėl įsipareigojimų nevykdymo gali būti numatytas ilgiausiai iki trijų darbo dienų „mokėjimo prievolės atidėjimo laikotarpis“ svarstomam atvejui ištaisyti. Kai įsipareigojimų nevykdymo atvejais veikiama savo nuožiūra, nuostatos dėl tokių veiksmų savo nuožiūra turėtų garantuoti jų poveikį.“ |
| --- | --- |

(4)

I skirsnio 6 punkto antra dalis pakeičiama taip:

„Automatiškai turi būti vykdomi a ir p atvejai; b, c ir q atvejai gali būti vykdomi automatiškai; nuo d iki o atvejai negali būti vykdomi automatiškai, o turi būti vykdomi savo nuožiūra (t. y. vykdomi tik pranešus dėl įsipareigojimų nevykdymo). Tokiame pranešime dėl įsipareigojimų nevykdymo gali būti numatytas ilgiausiai iki trijų darbo dienų „mokėjimo prievolės atidėjimo laikotarpis“ svarstomam atvejui ištaisyti. Kai įsipareigojimų nevykdymo atvejais veikiama savo nuožiūra, nuostatos dėl tokių veiksmų savo nuožiūra turėtų garantuoti jų poveikį.“

| (5) | I skirsnio 7 punktas pakeičiamas taip:
  „NCB taikomi atitinkami sutartiniai ar reglamentuojantys susitarimai turėtų užtikrinti, kad įsipareigojimų nevykdymo atveju NCB turi teisę imtis šių priemonių: sustabdyti arba panaikinti kitos sandorio šalies galimybę naudotis atviros rinkos operacijomis; sustabdyti arba panaikinti kitos sandorio šalies galimybę naudotis Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis; nutraukti visus sudarytus susitarimus ir sandorius; ar reikalauti anksčiau įvykdyti reikalavimus, kurių terminas dar nesuėjo, ar sąlyginius reikalavimus. Be to, NCB gali turėti teisę taikyti šias priemones: įskaityti kitos sandorio šalies reikalavimus panaudojant šios kitos sandorio šalies indėlius, esančius NCB; sustabdyti įsipareigojimų kitai sandorio šaliai vykdymą, kol kita sandorio šalis neįvykdys reikalavimo; reikalauti delspinigių; arba reikalauti atlyginti visus nuostolius, kuriuos NCB patyrė dėl kitos sandorio šalies įsipareigojimų nevykdymo. Be to, NCB taikomi atitinkami sutartiniai ar reglamentuojantys susitarimai turėtų užtikrinti, kad įsipareigojimų nevykdymo atveju toks NCB turi teisę gauti visą įkaitu pateiktą turtą be pagrįstos priežasties neatidėliojant ir taip, kad NCB galėtų gauti pateikto kredito vertę, jeigu kita sandorio šalis nedelsdama nepanaikina savo neigiamo likučio. Siekiant užtikrinti nustatytų priemonių vienodą įgyvendinimą, ECB valdančioji taryba gali nuspręsti dėl priemonių, įskaitant galimybės naudotis atviros rinkos operacijomis ar Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis sustabdymą arba panaikinimą.“ |
| --- | --- |

(5)

I skirsnio 7 punktas pakeičiamas taip:

„NCB taikomi atitinkami sutartiniai ar reglamentuojantys susitarimai turėtų užtikrinti, kad įsipareigojimų nevykdymo atveju NCB turi teisę imtis šių priemonių: sustabdyti arba panaikinti kitos sandorio šalies galimybę naudotis atviros rinkos operacijomis; sustabdyti arba panaikinti kitos sandorio šalies galimybę naudotis Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis; nutraukti visus sudarytus susitarimus ir sandorius; ar reikalauti anksčiau įvykdyti reikalavimus, kurių terminas dar nesuėjo, ar sąlyginius reikalavimus. Be to, NCB gali turėti teisę taikyti šias priemones: įskaityti kitos sandorio šalies reikalavimus panaudojant šios kitos sandorio šalies indėlius, esančius NCB; sustabdyti įsipareigojimų kitai sandorio šaliai vykdymą, kol kita sandorio šalis neįvykdys reikalavimo; reikalauti delspinigių; arba reikalauti atlyginti visus nuostolius, kuriuos NCB patyrė dėl kitos sandorio šalies įsipareigojimų nevykdymo. Be to, NCB taikomi atitinkami sutartiniai ar reglamentuojantys susitarimai turėtų užtikrinti, kad įsipareigojimų nevykdymo atveju toks NCB turi teisę gauti visą įkaitu pateiktą turtą be pagrįstos priežasties neatidėliojant ir taip, kad NCB galėtų gauti pateikto kredito vertę, jeigu kita sandorio šalis nedelsdama nepanaikina savo neigiamo likučio. Siekiant užtikrinti nustatytų priemonių vienodą įgyvendinimą, ECB valdančioji taryba gali nuspręsti dėl priemonių, įskaitant galimybės naudotis atviros rinkos operacijomis ar Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis sustabdymą arba panaikinimą.“

| (6) | II skirsnio antraštės „Bendri visų atpirkimo sandorių požymiai“ 15 punkto 2 išnaša išbraukiama. |
| --- | --- |

(6)

II skirsnio antraštės „Bendri visų atpirkimo sandorių požymiai“ 15 punkto 2 išnaša išbraukiama.

---

(1)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.“

---

| 5.2.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 36/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 36/46

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS

2008 m. gruodžio 11 d.

iš dalies keičiančios Gaires ECB/2006/16 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo

(ECB/2008/21)

(2009/100/EB)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 3 dalį ir 26 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į Europos centrinio banko (ECB) bendrosios tarybos įnašą pagal ECBS statuto 47 straipsnio 2 dalies antrą ir trečią įtraukas,

kadangi:

| (1) | Siekiant atspindėti politinius sprendimus ir rinkos pokyčius reikia iš dalies pakeisti 2006 m. lapkričio 10 d. Gaires ECB/2006/16 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (1). |
| --- | --- |

(1)

Siekiant atspindėti politinius sprendimus ir rinkos pokyčius reikia iš dalies pakeisti 2006 m. lapkričio 10 d. Gaires ECB/2006/16 dėl Europos centrinių bankų sistemos apskaitos ir finansinės atskaitomybės teisinio pagrindo (1).

| (2) | Siekdama toliau didinti finansinių ataskaitų skaidrumą, Eurosistema peržiūrėjo savo vertybinių popierių sandorių atskleidimo politiką. Viena iš peržiūrėtos politikos dalių – vertybiniai popieriai, anksčiau laikyti finansiniu ilgalaikiu turtu, iš balanso straipsnio „Kitas finansinis turtas“ turėtų būti perklasifikuoti į antraštės „turtas“ atitinkamą straipsnį, atsižvelgiant į emitento kilmę, valiutinę išraišką ir į tai, ar vertybiniai popieriai yra laikomi iki termino pabaigos. Be to, visos finansinės priemonės, kurios yra atidėto portfelio dalis, turėtų būti įtrauktos į straipsnį „Kitas finansinis turtas“. |
| --- | --- |

(2)

Siekdama toliau didinti finansinių ataskaitų skaidrumą, Eurosistema peržiūrėjo savo vertybinių popierių sandorių atskleidimo politiką. Viena iš peržiūrėtos politikos dalių – vertybiniai popieriai, anksčiau laikyti finansiniu ilgalaikiu turtu, iš balanso straipsnio „Kitas finansinis turtas“ turėtų būti perklasifikuoti į antraštės „turtas“ atitinkamą straipsnį, atsižvelgiant į emitento kilmę, valiutinę išraišką ir į tai, ar vertybiniai popieriai yra laikomi iki termino pabaigos. Be to, visos finansinės priemonės, kurios yra atidėto portfelio dalis, turėtų būti įtrauktos į straipsnį „Kitas finansinis turtas“.

| (3) | Gairėse ECB/2006/16 nėra specialiųjų taisyklių dėl išankstinių palūkanų normų apsikeitimo sandorių, užsienio valiutos ateities sandorių ir nuosavybės priemonių ateities sandorių. Tokios priemonės yra vis labiau naudojamos finansų rinkose ir gali būti svarbios ECB užsienio atsargų valdymui. Išankstiniai palūkanų normų apsikeitimo sandoriai turėtų būti apskaitomi taip pat, kaip standartiniai palūkanų normų apsikeitimo sandoriai, o užsienio valiutos ateities sandoriai ir nuosavybės priemonių ateities sandoriai turėtų būti apskaitomi taip pat, kaip palūkanų normų ateities sandoriai. |
| --- | --- |

(3)

Gairėse ECB/2006/16 nėra specialiųjų taisyklių dėl išankstinių palūkanų normų apsikeitimo sandorių, užsienio valiutos ateities sandorių ir nuosavybės priemonių ateities sandorių. Tokios priemonės yra vis labiau naudojamos finansų rinkose ir gali būti svarbios ECB užsienio atsargų valdymui. Išankstiniai palūkanų normų apsikeitimo sandoriai turėtų būti apskaitomi taip pat, kaip standartiniai palūkanų normų apsikeitimo sandoriai, o užsienio valiutos ateities sandoriai ir nuosavybės priemonių ateities sandoriai turėtų būti apskaitomi taip pat, kaip palūkanų normų ateities sandoriai.

| (4) | Reikia iš dalies pakeisti dabartines taisykles dėl nuosavybės priemonių, kad būtų atspindėta viena iš ECB užsienio atsargų valdymo dalių – galimybė prekiauti apyvartinėmis nuosavybės priemonėmis, |
| --- | --- |

(4)

Reikia iš dalies pakeisti dabartines taisykles dėl nuosavybės priemonių, kad būtų atspindėta viena iš ECB užsienio atsargų valdymo dalių – galimybė prekiauti apyvartinėmis nuosavybės priemonėmis,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Daliniai pakeitimai

Gairės ECB/2006/16 iš dalies keičiamos taip:

| 1. | 5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Užsienio valiuta išreikštų vertybinių popierių, įskaitant nuosavybės priemones, sandorius ir toliau galima apskaityti taikant pinigų (atsiskaitymų) metodą. Susijusios sukauptos palūkanos, įskaitant premijas arba nuolaidas, apskaitomos kiekvieną dieną nuo neatidėliotino atsiskaitymo datos.“ |
| --- | --- |

1.

5 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Užsienio valiuta išreikštų vertybinių popierių, įskaitant nuosavybės priemones, sandorius ir toliau galima apskaityti taikant pinigų (atsiskaitymų) metodą. Susijusios sukauptos palūkanos, įskaitant premijas arba nuolaidas, apskaitomos kiekvieną dieną nuo neatidėliotino atsiskaitymo datos.“

| 2. | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Auksas, užsienio valiutos priemonės, vertybiniai popieriai, išskyrus vertybinius popierius, klasifikuojamus kaip laikomus iki termino pabaigos, ir neapyvartinius vertybinius popierius, taip pat finansinės priemonės, balansiniai ir nebalansiniai, perkainojami pagal vidutinius rinkos kursus ir kainas ketvirčio perkainojimo dieną. Atskaitingieji subjektai vidaus tikslais gali dažniau perkainoti savo portfelius, jeigu ketvirčio bėgyje jų balanso straipsniuose duomenys bus pateikiami tik sandorio verte.“ |
| --- | --- | --- |

2.

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Auksas, užsienio valiutos priemonės, vertybiniai popieriai, išskyrus vertybinius popierius, klasifikuojamus kaip laikomus iki termino pabaigos, ir neapyvartinius vertybinius popierius, taip pat finansinės priemonės, balansiniai ir nebalansiniai, perkainojami pagal vidutinius rinkos kursus ir kainas ketvirčio perkainojimo dieną. Atskaitingieji subjektai vidaus tikslais gali dažniau perkainoti savo portfelius, jeigu ketvirčio bėgyje jų balanso straipsniuose duomenys bus pateikiami tik sandorio verte.“

| b) | Pridedama ši 5 dalis:
  „5.   Vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos, ir neapyvartiniai vertybiniai popieriai vertinami amortizacijos sąnaudomis ir atsižvelgiant į vertės sumažėjimą.“ |
| --- | --- |

b)

Pridedama ši 5 dalis:

„5.   Vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos, ir neapyvartiniai vertybiniai popieriai vertinami amortizacijos sąnaudomis ir atsižvelgiant į vertės sumažėjimą.“

| 3. | 8 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:
  „5.   Atvirkštiniai sandoriai, įskaitant vertybinių popierių skolinimo sandorius, sudaryti pagal automatizuotą vertybinių popierių skolinimo programą, balanse apskaitomi tik tada, jeigu pateikiamas įkaitas pinigais, esančiais atitinkamo NCB arba ECB sąskaitoje.“ |
| --- | --- |

3.

8 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Atvirkštiniai sandoriai, įskaitant vertybinių popierių skolinimo sandorius, sudaryti pagal automatizuotą vertybinių popierių skolinimo programą, balanse apskaitomi tik tada, jeigu pateikiamas įkaitas pinigais, esančiais atitinkamo NCB arba ECB sąskaitoje.“

| 4. | 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Šis straipsnis taikomas apyvartinių nuosavybės priemonių, tai yra, nuosavybės akcijų arba nuosavybės fondų, apskaitai, nepriklausomai nuo to, ar sandoriai sudaryti tiesiogiai paties atskaitingojo subjekto, ar per jo tarpininkus, išskyrus veiklą dėl pensijų fondų, dalyvavimo teises, investavimą į dukterines bendroves arba reikšmingą dalyvavimą.“ |
| --- | --- | --- |

4.

9 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Šis straipsnis taikomas apyvartinių nuosavybės priemonių, tai yra, nuosavybės akcijų arba nuosavybės fondų, apskaitai, nepriklausomai nuo to, ar sandoriai sudaryti tiesiogiai paties atskaitingojo subjekto, ar per jo tarpininkus, išskyrus veiklą dėl pensijų fondų, dalyvavimo teises, investavimą į dukterines bendroves arba reikšmingą dalyvavimą.“

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Nuosavybės priemonės užsienio valiuta, nurodytos straipsnyje „kitas turtas“, įtraukiamos ne į bendrąją valiutos poziciją, o į atskirą valiutos poziciją. Susijęs užsienio valiutos pelnas ir nuostolis gali būti apskaičiuojamas taikant grynojo vidurkinio kurso metodą arba vidurkinio kurso metodą.“ |
| --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Nuosavybės priemonės užsienio valiuta, nurodytos straipsnyje „kitas turtas“, įtraukiamos ne į bendrąją valiutos poziciją, o į atskirą valiutos poziciją. Susijęs užsienio valiutos pelnas ir nuostolis gali būti apskaičiuojamas taikant grynojo vidurkinio kurso metodą arba vidurkinio kurso metodą.“

| c) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Nuosavybės portfeliai perkainojami pagal 7 straipsnio 2 dalį. Perkainojimas atliekamas atskirai pagal kiekvieną priemonę. Nuosavybės fondų atžvilgiu kainos perkainojimas atliekamas taikant grynąjį metodą, o ne pagal atskiras akcijas. Skirtingų nuosavybės akcijų arba skirtingų nuosavybės fondų tarpusavio užskaita negalima.“ |
| --- | --- |

c)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Nuosavybės portfeliai perkainojami pagal 7 straipsnio 2 dalį. Perkainojimas atliekamas atskirai pagal kiekvieną priemonę. Nuosavybės fondų atžvilgiu kainos perkainojimas atliekamas taikant grynąjį metodą, o ne pagal atskiras akcijas. Skirtingų nuosavybės akcijų arba skirtingų nuosavybės fondų tarpusavio užskaita negalima.“

| d) | Pridedamos šios 4–8 dalys:
  „4.   Sandoriai balanse apskaitomi sandorio kaina.
  5.   Tarpininkams sumokėti komisiniai gali būti apskaitomi kaip sandorio išlaidos, įtraukiamos į turto kainą, arba kaip išlaidos pelno (nuostolio) ataskaitoje.
  6.   Nupirktų dividendų suma įtraukiama į nuosavybės priemonės kainą. Dieną be dividendų, kol apmokėjimas už dividendus negautas, nupirktų dividendų suma gali būti traktuojama kaip atskiras straipsnis.
  7.   Su dividendais susiję kaupimai nėra įtraukiami į apskaitą laikotarpio pabaigoje, kadangi jie jau yra atspindėti nuosavybės priemonių rinkos kainoje, išskyrus nuosavybės priemones, kurių kaina nurodyta be teisės gauti dividendą.
  8.   Teisių emisija, kai ji išleidžiama, traktuojama kaip atskiras turtas. Įsigijimo kaina apskaičiuojama atsižvelgiant į esamą nuosavybės vidurkinę kainą, naujų įsigijimų iš anksto nustatytą kainą ir proporciją tarp esamų ir naujų nuosavybės priemonių. Galima alternatyva – teisės kainą galima nustatyti atsižvelgiant į teisės vertę rinkoje, esamą vidurkinę šios nuosavybės kainą ir nuosavybės rinkos kainą iki teisių emisijos.“ |
| --- | --- |

d)

Pridedamos šios 4–8 dalys:

„4.   Sandoriai balanse apskaitomi sandorio kaina.

5.   Tarpininkams sumokėti komisiniai gali būti apskaitomi kaip sandorio išlaidos, įtraukiamos į turto kainą, arba kaip išlaidos pelno (nuostolio) ataskaitoje.

6.   Nupirktų dividendų suma įtraukiama į nuosavybės priemonės kainą. Dieną be dividendų, kol apmokėjimas už dividendus negautas, nupirktų dividendų suma gali būti traktuojama kaip atskiras straipsnis.

7.   Su dividendais susiję kaupimai nėra įtraukiami į apskaitą laikotarpio pabaigoje, kadangi jie jau yra atspindėti nuosavybės priemonių rinkos kainoje, išskyrus nuosavybės priemones, kurių kaina nurodyta be teisės gauti dividendą.

8.   Teisių emisija, kai ji išleidžiama, traktuojama kaip atskiras turtas. Įsigijimo kaina apskaičiuojama atsižvelgiant į esamą nuosavybės vidurkinę kainą, naujų įsigijimų iš anksto nustatytą kainą ir proporciją tarp esamų ir naujų nuosavybės priemonių. Galima alternatyva – teisės kainą galima nustatyti atsižvelgiant į teisės vertę rinkoje, esamą vidurkinę šios nuosavybės kainą ir nuosavybės rinkos kainą iki teisių emisijos.“

| 5. | 16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | Antraštė pakeičiama taip:
  „16 straipsnis
  Ateities sandoriai“ |
| --- | --- | --- |

5.

16 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

Antraštė pakeičiama taip:

„16 straipsnis

Ateities sandoriai“

| b) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Ateities sandoriai apskaitomi nebalansinėse sąskaitose sandorio sudarymo dieną.“ |
| --- | --- |

b)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Ateities sandoriai apskaitomi nebalansinėse sąskaitose sandorio sudarymo dieną.“

| 6. | 17 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Kiekvienas palūkanų normų apsikeitimo sandoris perkainojamas ir, jei reikia, perskaičiuojamas į eurus valiutos neatidėliotinu kursu. Rekomenduojama, kad nerealizuoti nuostoliai, metų pabaigoje įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, būtų amortizuoti paskesniais metais, kad išankstinių palūkanų normų apsikeitimo sandorių atveju amortizacija prasidėtų nuo sandorio įvertinimo dienos ir kad amortizavimas būtų tiesinis. Nerealizuotas perkainojimo prieaugis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą.“ |
| --- | --- |

6.

17 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Kiekvienas palūkanų normų apsikeitimo sandoris perkainojamas ir, jei reikia, perskaičiuojamas į eurus valiutos neatidėliotinu kursu. Rekomenduojama, kad nerealizuoti nuostoliai, metų pabaigoje įtraukti į pelno (nuostolio) ataskaitą, būtų amortizuoti paskesniais metais, kad išankstinių palūkanų normų apsikeitimo sandorių atveju amortizacija prasidėtų nuo sandorio įvertinimo dienos ir kad amortizavimas būtų tiesinis. Nerealizuotas perkainojimo prieaugis kredituojamas į perkainojimo sąskaitą.“

| 7. | Gairių ECB/2006/16 II, IV ir IX priedai iš dalies keičiami pagal šių gairių priedą. |
| --- | --- |

7.

Gairių ECB/2006/16 II, IV ir IX priedai iš dalies keičiami pagal šių gairių priedą.

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šios gairės įsigalioja 2008 m. gruodžio 31 d.

3 straipsnis

Adresatai

Šios gairės taikomos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino, 2008 m. gruodžio 11 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 348, 2006 12 11, p. 1.

1

---

PRIEDAS

Gairių ECB/2006/16 II, IV ir IX priedai iš dalies keičiami taip:

| 1. | II priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | Įterpiama ši apibrėžtis:
  „Atidėtas portfelis: tai atidėtos investicijos, laikomos balanso turto pusėje kaip priešinio lėšos, susidedančios iš vertybinių popierių, nuosavybės priemonių, terminuotųjų indėlių ir einamųjų sąskaitų, dalyvavimo kapitale ir (ar) investicijų dukterinėse bendrovėse. Jos atitinka tokį pat straipsnį balanso įsipareigojimų pusėje, nepriklausomai nuo to, ar yra teisinių ar kitokių apribojimų.“; |
| --- | --- | --- |

1.

II priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

Įterpiama ši apibrėžtis:

„Atidėtas portfelis: tai atidėtos investicijos, laikomos balanso turto pusėje kaip priešinio lėšos, susidedančios iš vertybinių popierių, nuosavybės priemonių, terminuotųjų indėlių ir einamųjų sąskaitų, dalyvavimo kapitale ir (ar) investicijų dukterinėse bendrovėse. Jos atitinka tokį pat straipsnį balanso įsipareigojimų pusėje, nepriklausomai nuo to, ar yra teisinių ar kitokių apribojimų.“;

| b) | Išbraukiama apibrėžtis „Finansinis ilgalaikis turtas“. |
| --- | --- |

b)

Išbraukiama apibrėžtis „Finansinis ilgalaikis turtas“.

| c) | Įterpiama ši apibrėžtis:
  „Iki termino pabaigos laikomi vertybiniai popieriai: tai vertybiniai popieriai su apibrėžtais arba galimais nustatyti mokėjimais ir apibrėžtu terminu, kuriuos NCB ketina laikyti iki termino pabaigos.“ |
| --- | --- |

c)

Įterpiama ši apibrėžtis:

„Iki termino pabaigos laikomi vertybiniai popieriai: tai vertybiniai popieriai su apibrėžtais arba galimais nustatyti mokėjimais ir apibrėžtu terminu, kuriuos NCB ketina laikyti iki termino pabaigos.“

| 2. | IV priedo lentelė „Turtas“ pakeičiama taip:
  „TURTAS










  Balanso straipsnis (1) | Balanso straipsnių turinio kategorijos | Vertinimo principas | Taikymas (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Turtas |
| 1 | 1 | Auksas ir gautinas auksas | Fizinis auksas, t. y. aukso luitai, monetos, lakštai, grynuoliai saugykloje ar „kelyje“. Ne fizinis auksas, pvz., likučiai aukso sąskaitose iki pareikalavimo (neskirstomose sąskaitose), terminuotieji indėliai ir reikalavimai gauti auksą, kylantys iš šių sandorių: i) aukso kiekį didinančių ar mažinančių sandorių; ir ii) aukso vietos ar grynumo apsikeitimo sandorių, kai tarp aukso išdavimo ir gavimo yra daugiau nei viena darbo diena | Rinkos vertė | Privalomas |
| 2 | 2 | Reikalavimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta | Reikalavimai užsienio valiuta sandorio šalims, kurios reziduoja ne euro zonoje, įskaitant tarptautines bei viršvalstybines institucijas ir euro zonai nepriklausančius centrinius bankus | | |
| 2.1 | 2.1 | Gautinos lėšos iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF) | a) | Atsargų dalies (grynosios) neviršijančios skolinimosi teisės
  Nacionalinė kvota, atėmus TVF disponuojamų sąskaitų eurais likučius. Į šį straipsnį arba straipsnį „Įsipareigojimai eurais ne euro zonos rezidentams“ galima įtraukti TVF sąskaitą Nr. 2 (sąskaita eurais administravimo išlaidoms) |

2.

IV priedo lentelė „Turtas“ pakeičiama taip:

„TURTAS

Balanso straipsnis (1)

Balanso straipsnių turinio kategorijos

Vertinimo principas

Taikymas (2)

Turtas

1

1

Auksas ir gautinas auksas

Fizinis auksas, t. y. aukso luitai, monetos, lakštai, grynuoliai saugykloje ar „kelyje“. Ne fizinis auksas, pvz., likučiai aukso sąskaitose iki pareikalavimo (neskirstomose sąskaitose), terminuotieji indėliai ir reikalavimai gauti auksą, kylantys iš šių sandorių: i) aukso kiekį didinančių ar mažinančių sandorių; ir ii) aukso vietos ar grynumo apsikeitimo sandorių, kai tarp aukso išdavimo ir gavimo yra daugiau nei viena darbo diena

Rinkos vertė

Privalomas

2

2

Reikalavimai ne euro zonos rezidentams užsienio valiuta

Reikalavimai užsienio valiuta sandorio šalims, kurios reziduoja ne euro zonoje, įskaitant tarptautines bei viršvalstybines institucijas ir euro zonai nepriklausančius centrinius bankus

2.1

2.1

Gautinos lėšos iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF)

a)

Nacionalinė kvota, atėmus TVF disponuojamų sąskaitų eurais likučius. Į šį straipsnį arba straipsnį „Įsipareigojimai eurais ne euro zonos rezidentams“ galima įtraukti TVF sąskaitą Nr. 2 (sąskaita eurais administravimo išlaidoms)

| a) | Atsargų dalies (grynosios) neviršijančios skolinimosi teisės
  Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

a)

Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

| b) | Specialiosios skolinimosi teisės
  Turimos specialiosios skolinimosi teisės (bendrąja verte) |
| --- | --- |

b)

Turimos specialiosios skolinimosi teisės (bendrąja verte)

| b) | Specialiosios skolinimosi teisės
  Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

b)

Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

| c) | Kiti reikalavimai
  Bendrieji skolinimosi susitarimai, pagal specialiuosius skolinimosi susitarimus suteiktos paskolos, indėliai pagal Skurdo mažinimo ir augimo programą |
| --- | --- |

c)

Bendrieji skolinimosi susitarimai, pagal specialiuosius skolinimosi susitarimus suteiktos paskolos, indėliai pagal Skurdo mažinimo ir augimo programą

| c) | Kiti reikalavimai
  Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

c)

Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

2.2

2.2

Likučiai bankuose, investavimas į vertybinius popierius, užsienio paskolos ir kitas užsienio turtas

| a) | Ne euro zonos bankų sąskaitų likučiai, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai |
| --- | --- |

a)

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai

| a) | Ne euro zonos bankų sąskaitų likučiai
  Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

a)

Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

| b) | Investicijos į vertybinius popierius ne euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Ne euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis |
| --- | --- |

b)

Ne euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis

| b) i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b) i)

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| b) ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b) ii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| b) iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b) iii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| b)iv) | Apyvartinės nuosavybės priemonės
  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas |
| --- | --- |

b)iv)

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas

Privalomas

| c) | Užsienio paskolos (indėliai) ne euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Užsienio paskolos
  Indėliai nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

c)

Indėliai nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

| d) | Kitas užsienio turtas
  Ne euro zonos banknotai ir monetos |
| --- | --- |

d)

Ne euro zonos banknotai ir monetos

| d) | Kitas užsienio turtas
  Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

d)

Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

3

3

Reikalavimai euro zonos rezidentams užsienio valiuta

| a) | Investicijos į vertybinius popierius euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis |
| --- | --- |

a)

Euro zonos rezidentų išleisti skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, nuosavybės priemonės, laikomos kaip užsienio atsargų dalis

| a) i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

a) i)

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| a) ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursas
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

a) ii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursas

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| a) iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

a) iii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą ir užsienio valiutos rinkos kursą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| a) iv) | Apyvartinės nuosavybės priemonės
  Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas |
| --- | --- |

a) iv)

Rinkos kaina ir užsienio valiutos rinkos kursas

Privalomas

| b) | Kiti reikalavimai euro zonos rezidentams, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Paskolos, indėliai, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, kitas skolinimas |
| --- | --- |

b)

Paskolos, indėliai, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, kitas skolinimas

| b) | Kiti reikalavimai
  Indėliai ir kitas skolinimas nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą |
| --- | --- |

b)

Indėliai ir kitas skolinimas nominaliąja verte, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą

Privalomas

4

4

Reikalavimai ne euro zonos rezidentams eurais

4.1

4.1

Likučiai bankuose, investavimas į vertybinius popierius ir paskolos

| a) | Ne euro zonos bankų sąskaitų likučiai, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos. Atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių eurais valdymu |
| --- | --- |

a)

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos. Atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių eurais valdymu

| a) | Ne euro zonos bankų sąskaitų likučiai
  Nominalioji vertė |
| --- | --- |

a)

Nominalioji vertė

Privalomas

| b) | Investicijos į vertybinius popierius ne euro zonoje, išskyrus tas, kurios priskiriamos turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Ne euro zonos rezidentų išleisti nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

b)

Ne euro zonos rezidentų išleisti nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai

| b) i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b) i)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| b) ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b) ii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| b) iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

b) iii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| b) iv) | Apyvartinės nuosavybės priemonės
  Rinkos kaina |
| --- | --- |

b) iv)

Rinkos kaina

Privalomas

| c) | Paskolos už euro zonos ribų, išskyrus tas, kurios priskiriamos turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“ |
| --- | --- |

c)

| c) | Paskolos už euro zonos ribų
  Indėliai nominaliąja verte |
| --- | --- |

c)

Indėliai nominaliąja verte

Privalomas

| d) | Ne euro zonos subjektų išleisti vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“
  Viršvalstybinių ar tarptautinių organizacijų, pvz., Europos investicijų banko, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

d)

Viršvalstybinių ar tarptautinių organizacijų, pvz., Europos investicijų banko, nepriklausomai nuo jų geografinės vietos išleisti vertybiniai popieriai

| d) i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

d) i)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| d) ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

d) ii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| d) iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

d) iii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

4.2

4.2

Reikalavimai, kylantys iš kredito priemonės pagal VKM II

Skolinimas pagal VKM II sąlygas

Nominalioji vertė

Privalomas

5

5

Su pinigų politikos operacijomis susijęs skolinimas euro zonos kredito įstaigoms eurais

5.1–5.5 straipsniai: sandoriai pagal atitinkamas pinigų politikos priemones, aprašytas 2000 m. rugpjūčio 31 d. Gairių ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (3) I priede

5.1

5.1

Pagrindinės refinansavimo operacijos

Reguliarūs likvidumą teikiantys atvirkštiniai sandoriai, sudaromi kas savaitę, paprastai nustatant vienos savaitės terminą

Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

Privalomas

5.2

5.2

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

Reguliarūs likvidumą teikiantys atvirkštiniai sandoriai, sudaromi kas mėnesį, paprastai nustatant trijų mėnesių terminą

Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

Privalomas

5.3

5.3

Koreguojamosios atvirkštinės operacijos

Atvirkštiniai sandoriai, vykdomi koregavimo tikslais kaip ad hoc sandoriai

Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

Privalomas

5.4

5.4

Struktūrinės atvirkštinės operacijos

Atvirkštiniai sandoriai, kuriais tikslinama Eurosistemos struktūrinė pozicija finansų sektoriaus atžvilgiu

Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

Privalomas

5.5

5.5

Ribinio skolinimo galimybė

Vienos nakties likvidumo paskola, kurios palūkanos atitinkamo turto atžvilgiu numatytos iš anksto (nuolatinė galimybė)

Nominalioji vertė arba atpirkimo kaina

Privalomas

5.6

5.6

Kreditai, susiję su įkaito vertės išlaikymo prievole

Papildomas kreditas kredito įstaigoms dėl pagrindinio kitų šioms kredito įstaigoms suteiktų kreditų turto vertės padidėjimo

Nominalioji vertė arba įsigijimo kaina

Privalomas

6

6

Kiti reikalavimai euro zonos kredito įstaigoms eurais

Einamosios sąskaitos, terminuotieji indėliai, vienos dienos paskolos, atvirkštiniai atpirkimo sandoriai, susiję su vertybinių popierių portfelių, priskiriamų turto straipsniui „euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais“, valdymu, įskaitant sandorius dėl ankstesnių euro zonos užsienio valiutos atsargų pasikeitimo, ir kiti reikalavimai. Ne vidaus euro zonos kredito įstaigų korespondentinės sąskaitos. Kiti su Eurosistemos pinigų politikos operacijomis nesusiję reikalavimai ir operacijos. Visi reikalavimai, atsirandantys dėl pinigų politikos operacijų, kurias NCB pradėjo prieš prisijungdamas prie Eurosistemos

Nominalioji vertė arba įsigijimo kaina

Privalomas

7

7

Euro zonos rezidentų vertybiniai popieriai eurais

Vertybiniai popieriai, išskyrus tuos, kurie priskiriami turto straipsniui „Kitas finansinis turtas“: nuosavybės priemonės, skoliniai įsipareigojimai ir obligacijos, vekseliai, obligacijos be atkarpos, pinigų rinkos vertybiniai popieriai, laikomi iki jų galiojimo termino, įskaitant Vyriausybės vertybinius popierius iki EPS, eurais; ECB skolos sertifikatai, įsigyti koregavimo tikslais

| i) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

i)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| ii) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

ii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| iii) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos ir (arba) nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

iii)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos ir (arba) nuolaidos amortizuojamos

Privalomas

| iv) | Apyvartinės nuosavybės priemonės
  Rinkos kaina |
| --- | --- |

iv)

Rinkos kaina

Privalomas

8

8

Valdžios sektoriaus skola eurais

Reikalavimai Vyriausybei, atsiradę iki EPS (neapyvartiniai vertybiniai popieriai, paskolos)

Indėliai ir (arba) paskolos nominaliąja verte, neapyvartiniai vertybiniai popieriai įsigijimo verte

Privalomas

—

9

Vidiniai Eurosistemos reikalavimai +)

—

9.1

Dalyvavimas ECB kapitale +)

Tik NCB balanso straipsnis

Kiekvieno NCB dalis ECB kapitale pagal Sutartį ir atitinkamas kapitalo raktas bei įnašai pagal Statuto 49 straipsnio 2 dalį

Vertė

Privalomas

—

9.2

Reikalavimai, lygūs pervestoms užsienio atsargoms +)

Tik NCB balanso straipsnis

Reikalavimai eurais ECB dėl pradinio ir papildomo užsienio atsargų pervedimo pagal Sutarties nuostatas

Nominalioji vertė

Privalomas

—

9.3

Reikalavimai, susiję su skoliniais įsipareigojimais, kuriais garantuojamas ECB skolos sertifikatų išleidimas +)

Tik ECB balanso straipsnis.

Nacionalinių centrinių bankų išleisti skoliniai įsipareigojimai dėl kompensacinio susitarimo, susijusio su ECB skolos sertifikatais

Nominalioji vertė

Privalomas

—

9.4

Grynieji reikalavimai, susiję su eurų banknotų paskirstymu Eurosistemoje +) (*)

NCB atveju: grynasis reikalavimas, susijęs su banknotų paskirstymo rakto taikymu, t. y. įskaitant vidinius Eurosistemos likučius, susijusius su ECB banknotų emisija, kompensacinė suma ir ją balansuojantis apskaitos įrašas, kaip apibrėžta Sprendimu ECB/2001/16 dėl dalyvaujančių valstybių narių nacionalinių centrinių bankų pinigų politikos pajamų paskirstymo nuo 2002 finansinių metų

ECB atveju: reikalavimai, susiję su ECB banknotų emisija pagal Sprendimą ECB/2001/15

Nominalioji vertė

Privalomas

—

9.5

Kiti vidiniai Eurosistemos reikalavimai (grynieji) +)

Šių straipsnio dalių grynoji pozicija:

| a) | grynieji reikalavimai dėl likučių TARGET2 sąskaitose ir NCB korespondentinėse sąskaitose, t. y. grynoji reikalavimų ir įsipareigojimų suma – taip pat žr. įsipareigojimų straipsnį „Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynieji)“ |
| --- | --- |

a)

grynieji reikalavimai dėl likučių TARGET2 sąskaitose ir NCB korespondentinėse sąskaitose, t. y. grynoji reikalavimų ir įsipareigojimų suma – taip pat žr. įsipareigojimų straipsnį „Kiti vidiniai Eurosistemos įsipareigojimai (grynieji)“

| a) | Nominalioji vertė |
| --- | --- |

a)

Nominalioji vertė

Privalomas

| b) | reikalavimas dėl sukauptinų ir perskirstytinų pinigų politikos pajamų skirtumo. Aktualu tik laikotarpiu nuo pinigų politikos pajamų įtraukimo į apskaitą pagal metų pabaigos procedūras iki atsiskaitymo už jas kiekvienų metų paskutinę sausio mėnesio darbo dieną |
| --- | --- |

b)

reikalavimas dėl sukauptinų ir perskirstytinų pinigų politikos pajamų skirtumo. Aktualu tik laikotarpiu nuo pinigų politikos pajamų įtraukimo į apskaitą pagal metų pabaigos procedūras iki atsiskaitymo už jas kiekvienų metų paskutinę sausio mėnesio darbo dieną

| b) | Nominalioji vertė |
| --- | --- |

b)

Nominalioji vertė

Privalomas

| c) | kiti galintys atsirasti Eurosistemos vidiniai reikalavimai, įskaitant tarpinį ECB pajamų už eurų banknotus paskirstymą NCB (*) |
| --- | --- |

c)

kiti galintys atsirasti Eurosistemos vidiniai reikalavimai, įskaitant tarpinį ECB pajamų už eurų banknotus paskirstymą NCB (*)

| c) | Nominalioji vertė |
| --- | --- |

c)

Nominalioji vertė

Privalomas

9

10

Straipsniai, pagal kuriuos turi būti atsiskaityta

Atsiskaitomųjų sąskaitų likučiai (reikalavimai), įskaitant inkasuojamų čekių srautą

Nominalioji vertė

Privalomas

9

11

Kitas turtas

9

11.1

Euro zonos monetos

Eurų monetos, jeigu NCB nėra teisinis jų emitentas

Nominalioji vertė

Privalomas

9

11.2

Materialusis ir nematerialusis ilgalaikis turtas

Žemė ir pastatai, baldai ir įranga, įskaitant kompiuterių techninę įrangą, programinė įranga

Įsigijimo kaina minus nusidėvėjimas

Nusidėvėjimo normos:

| — | kompiuteriai bei jų techninė ir (ar) programinė įranga ir motorinės transporto priemonės:
  4 metai |
| --- | --- |

—

kompiuteriai bei jų techninė ir (ar) programinė įranga ir motorinės transporto priemonės:

4 metai

| — | įranga, baldai ir įrengimai pastatuose/montuojama įranga:
  10 metai ų |
| --- | --- |

—

įranga, baldai ir įrengimai pastatuose/montuojama įranga:

10 metai ų

| — | pastatai ir kapitalinio remonto išlaidos:
  25 metai |
| --- | --- |

—

pastatai ir kapitalinio remonto išlaidos:

25 metai

Išlaidų kapitalizacija: pagal nustatytas ribas (mažiau negu 10 000 EUR be PVM: nekapitalizuojama)

Rekomenduojamas

9

11.3

Kitas finansinis turtas

| — | Dalyvavimo teisės ir investicijos į dukterines bendroves; nuosavybės priemonės, laikomos dėl strateginių ir (arba) politinių priežasčių |
| --- | --- |

—

Dalyvavimo teisės ir investicijos į dukterines bendroves; nuosavybės priemonės, laikomos dėl strateginių ir (arba) politinių priežasčių

| — | Vertybiniai popieriai, įskaitant nuosavybės priemones, ir kitos finansinės priemonės ir likučiai (pvz., terminuotieji indėliai ir einamosios sąskaitos), laikomi kaip atidėtas portfelis |
| --- | --- |

—

Vertybiniai popieriai, įskaitant nuosavybės priemones, ir kitos finansinės priemonės ir likučiai (pvz., terminuotieji indėliai ir einamosios sąskaitos), laikomi kaip atidėtas portfelis

| — | Atvirkštiniai atpirkimo sandoriai su kredito įstaigomis dėl į šį straipsnį įtraukiamų vertybinių popierių portfelių valdymo |
| --- | --- |

—

Atvirkštiniai atpirkimo sandoriai su kredito įstaigomis dėl į šį straipsnį įtraukiamų vertybinių popierių portfelių valdymo

| a) | Apyvartinės nuosavybės priemonės
  Rinkos kaina |
| --- | --- |

a)

Rinkos kaina

Rekomenduojamas

| b) | Dalyvavimo teisės ir nelikvidžios nuosavybės akcijos ir bet kokios kitos nuosavybės priemonės, laikomos kaip ilgalaikės investicijos
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą |
| --- | --- |

b)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Rekomenduojamas

| c) | Investicijos į dukterines bendroves arba reikšmingas dalyvavimas
  Grynoji turto vertė |
| --- | --- |

c)

Grynoji turto vertė

Rekomenduojamas

| d) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, išskyrus laikomus iki termino pabaigos
  Rinkos kaina
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

d)

Rinkos kaina

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Rekomenduojamas

| e) | Apyvartiniai vertybiniai popieriai, klasifikuojami kaip laikomi iki termino pabaigos arba laikomi kaip ilgalaikės investicijos
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

e)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Rekomenduojamas

| f) | Neapyvartiniai vertybiniai popieriai
  Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą
  Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos |
| --- | --- |

f)

Vertė atsižvelgiant į jos sumažėjimą

Visos premijos arba nuolaidos amortizuojamos

Rekomenduojamas

| g) | Likučiai bankuose ir paskolos
  Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, jeigu likučiai arba indėliai yra išreikšti užsienio valiutomis |
| --- | --- |

g)

Nominalioji vertė, perskaičiuota pagal užsienio valiutos rinkos kursą, jeigu likučiai arba indėliai yra išreikšti užsienio valiutomis

Rekomenduojamas

9

11.4

Nebalansinių priemonių perkainojimo skirtumai

Užsienio valiutos išankstinių ir apsikeitimo sandorių, palūkanų normų apsikeitimo ir išankstinių sandorių, vertybinių popierių išankstinių sandorių, neatidėliotinų valiutos keitimo sandorių nuo sandorio sudarymo dienos iki atsiskaitymo dienos vertinimo rezultatai

Išankstinių ir neatidėliotinų sandorių grynoji pozicija užsienio valiutos rinkos kursu

Privalomas

9

11.5

Sukauptos sumos ir iš anksto apmokėtos išlaidos

Ataskaitiniu laikotarpiu negautinos, tačiau jam priskiriamos pajamos. Iš anksto apmokėtos išlaidos ir sukauptos palūkanos (t. y. sukauptos palūkanos, nupirktos kartu su vertybiniu popieriumi)

Nominalioji vertė, užsienio valiuta, perskaičiuota pagal rinkos kursą

Privalomas

9

11.6

Kita

Avansai, paskolos, kiti mažaverčiai straipsniai. Tarpinės perkainojimo sąskaitos (balanso straipsnis tik metų eigoje: nerealizuoti nuostoliai perkainojimo dienomis metų eigoje, kurių nepadengia atitinkamos perkainojimo sąskaitos pagal įsipareigojimų straipsnį „Perkainojimo sąskaitos“). Paskolos patikos pagrindu. Investicijos, susijusios su klientų aukso indėliais. Nacionalinės euro zonos valiutos vieneto nominalo monetos. Einamosios išlaidos (grynasis sukauptas nuostolis), metų, ėjusių prieš ataskaitinius metus, nuostolis. Grynasis pensijų turtas

Nominalioji vertė arba įsigijimo kaina

Rekomenduojamas

Tarpinės perkainojimo sąskaitos

Perkainojimo skirtumas tarp vidurkinės kainos ir rinkos vertės, užsienio valiutą perskaičiavus pagal rinkos kursą

Tarpinės perkainojimo sąskaitos:

privalomas

Investicijos, susijusios su klientų aukso indėliais

Rinkos vertė

Investicijos, susijusios su klientų aukso indėliais:

privalomas

—

12

Metų nuostolis

Nominalioji vertė

Privalomas

| 3. | IX priedo lentelės pirmojo stulpelio 2.3 paantraštės žodžiai „Pervedimai į užsienio valiutos kurso ir kainų rizikos atidėjimus ir iš jų“ pakeičiami žodžiais „Pervedimai į užsienio valiutos kurso, palūkanų normos ir aukso kainų rizikos atidėjinius ir iš jų“. |
| --- | --- |

3.

IX priedo lentelės pirmojo stulpelio 2.3 paantraštės žodžiai „Pervedimai į užsienio valiutos kurso ir kainų rizikos atidėjimus ir iš jų“ pakeičiami žodžiais „Pervedimai į užsienio valiutos kurso, palūkanų normos ir aukso kainų rizikos atidėjinius ir iš jų“.

---

(1)  Numeravimas pirmame stulpelyje yra susijęs su balanso formomis, pateiktomis V, VI ir VII prieduose (Eurosistemos savaitinės finansinės ataskaitos ir konsoliduotas metinis balansas). Numeravimas antrame stulpelyje yra susijęs su balanso forma, pateikta VIII priede (metinis centrinio banko balansas). Straipsniai, pažymėti „+)“, yra konsoliduoti Eurosistemos savaitinėse finansinėse ataskaitose.

(2)  Šiame priede pateiktos sudarymo ir vertinimo taisyklės yra laikomos privalomomis ECB ataskaitoms ir visoms NCB ataskaitų turto ir įsipareigojimų dalims, reikšmingoms Eurosistemos tikslams, t. y. reikšmingoms Eurosistemos veikimui.

(3)  OL L 310, 2000 12 11, p. 1.“

---

| 5.2.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 36/59 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 36/59

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS

2009 m. sausio 20 d.

iš dalies keičiančios Gaires ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų

(ECB/2009/1)

(2009/101/EB)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 105 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą (toliau – ECBS statutas), ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnio 3 dalį kartu su 3 straipsnio 1 dalies pirma įtrauka, 18 straipsnio 2 dalimi ir 20 straipsnio pirma dalimi,

kadangi:

| (1) | Siekiant bendros pinigų politikos reikia apibrėžti priemones ir procedūras, kuriomis naudosis Eurosistema, susidedanti iš eurą įsivedusių valstybių narių (toliau – dalyvaujančios valstybės narės) nacionalinių centrinių bankų (NCB) ir Europos centrinio banko (ECB), kad įgyvendintų tokią politiką vienodu būdu visose dalyvaujančiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant bendros pinigų politikos reikia apibrėžti priemones ir procedūras, kuriomis naudosis Eurosistema, susidedanti iš eurą įsivedusių valstybių narių (toliau – dalyvaujančios valstybės narės) nacionalinių centrinių bankų (NCB) ir Europos centrinio banko (ECB), kad įgyvendintų tokią politiką vienodu būdu visose dalyvaujančiose valstybėse narėse.

| (2) | Atsižvelgiant į paskutinius pokyčius rinkose dėl turtu užtikrintų vertybinių popierių, būtina padaryti tam tikrus Eurosistemos bendros pinigų politikos apibrėžties ir įgyvendinimo pakeitimus. Ypač būtina pakeisti turtu užtikrintų vertybinių popierių įvertinimo reikalavimus ir išskirti tam tikrą turtu užtikrintų vertybinių popierių kategoriją, nenaudotiną Eurosistemos kredito operacijose, siekiant įvykdyti ECBS statuto 18 straipsnio 1 dalies reikalavimą, kad kredito operacijos su kredito įstaigomis ir kitais rinkos dalyviais turi būti užtikrintos pakankamu įkeitimu. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į paskutinius pokyčius rinkose dėl turtu užtikrintų vertybinių popierių, būtina padaryti tam tikrus Eurosistemos bendros pinigų politikos apibrėžties ir įgyvendinimo pakeitimus. Ypač būtina pakeisti turtu užtikrintų vertybinių popierių įvertinimo reikalavimus ir išskirti tam tikrą turtu užtikrintų vertybinių popierių kategoriją, nenaudotiną Eurosistemos kredito operacijose, siekiant įvykdyti ECBS statuto 18 straipsnio 1 dalies reikalavimą, kad kredito operacijos su kredito įstaigomis ir kitais rinkos dalyviais turi būti užtikrintos pakankamu įkeitimu.

| (3) | Viena iš rizikos kontrolės priemonių, kurią Eurosistema gali taikyti tam, kad užtikrintų pakankamą Eurosistemos rizikos apsaugą pagal ECBS statuto 18 straipsnio 1 dalį, yra apribojimų emitentams arba įkaitu naudojamam turtui nustatymas. Siekiant apsaugoti Eurosistemą nuo kredito rizikos, būtina apriboti emitentų koncentraciją kaip įkaitą naudojant nepadengtas banko obligacijas, |
| --- | --- |

(3)

Viena iš rizikos kontrolės priemonių, kurią Eurosistema gali taikyti tam, kad užtikrintų pakankamą Eurosistemos rizikos apsaugą pagal ECBS statuto 18 straipsnio 1 dalį, yra apribojimų emitentams arba įkaitu naudojamam turtui nustatymas. Siekiant apsaugoti Eurosistemą nuo kredito rizikos, būtina apriboti emitentų koncentraciją kaip įkaitą naudojant nepadengtas banko obligacijas,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

I priedo daliniai pakeitimai

2000 m. rugpjūčio 31 d. Gairių ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (1) I priedas iš dalies keičiamas pagal šių gairių priedą.

2 straipsnis

Patvirtinimas

NCB ne vėliau kaip iki 2009 m. sausio 30 d. perduoda ECB išsamius tekstų ir priemonių, kuriomis jie ketina laikytis šių gairių, aprašymus.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šios gairės įsigalioja 2009 m. sausio 20 d. 1 straipsnis taikomas nuo 2009 m. kovo 1 d.

4 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos dalyvaujančių valstybių narių NCB.

Priimta Frankfurte prie Maino, 2009 m. sausio 20 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 310, 2000 12 11, p. 1.

1

---

PRIEDAS

Gairių ECB/2000/7 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6.2.1 skirsnio antraštės „Turto rūšis“ ketvirtos dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | nebūti sudarytas – visiškai ar iš dalies, faktiškai ar potencialiai, iš su kredito įvykiais susietų obligacijų ar panašių reikalavimų, kurie atsiranda kredito riziką perduodant išvestinėmis kredito priemonėmis ar kitų turtu užtikrintų vertybinių popierių dalimis (1). Iki 2009 m. kovo 1 d. išleistiems turtu užtikrintiems vertybiniams popieriams reikalavimas, kad jo nesudarytų kitų turtu užtikrintų vertybinių popierių dalys, netaikomas iki 2010 m. kovo 1 d. |
| --- | --- | --- |

1)

6.2.1 skirsnio antraštės „Turto rūšis“ ketvirtos dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

nebūti sudarytas – visiškai ar iš dalies, faktiškai ar potencialiai, iš su kredito įvykiais susietų obligacijų ar panašių reikalavimų, kurie atsiranda kredito riziką perduodant išvestinėmis kredito priemonėmis ar kitų turtu užtikrintų vertybinių popierių dalimis (1). Iki 2009 m. kovo 1 d. išleistiems turtu užtikrintiems vertybiniams popieriams reikalavimas, kad jo nesudarytų kitų turtu užtikrintų vertybinių popierių dalys, netaikomas iki 2010 m. kovo 1 d.

| 2) | 6.3.1 skirsnio penktoje dalyje po antro sakinio įterpiamas šis sakinys:
  „Turtu užtikrintiems vertybiniams popieriams, išleistiems po 2009 m. kovo 1 d., griežti Eurosistemos kredito standartai yra apibrėžiami kaip „AAA“ kredito vertinimas emisijos metu esant kredito kokybės minimaliai ribai per visą vertybinio popieriaus gyvavimo trukmę, nustatytai taikant „vienos A“ kredito vertinimą (2). |
| --- | --- |

2)

6.3.1 skirsnio penktoje dalyje po antro sakinio įterpiamas šis sakinys:

„Turtu užtikrintiems vertybiniams popieriams, išleistiems po 2009 m. kovo 1 d., griežti Eurosistemos kredito standartai yra apibrėžiami kaip „AAA“ kredito vertinimas emisijos metu esant kredito kokybės minimaliai ribai per visą vertybinio popieriaus gyvavimo trukmę, nustatytai taikant „vienos A“ kredito vertinimą (2).

| 3) | 6.4.2 skirsnio pirmoje dalyje įterpiama ši trečia įtrauka:






  „— | Eurosistema riboja emitento arba bet kokio subjekto, su kuriuo emitentas yra susijęs artimais ryšiais pagal 6.2.3 skirsnyje nustatytus teisinius reikalavimus, išleistų nepadengtų banko obligacijų naudojimą. Vienintelio emitento arba subjekto, su kuriuo emitentas yra susijęs artimais ryšiais, išleistas nepadengtas banko obligacijas kita sandorio šalis gali naudoti kaip įkaitą tik jei tokiam įkaitui Eurosistemos nustatyta vertė po įvertinimo mažesne nei rinkos verte pritaikymo neviršija 10 % visos tos kitos sandorio šalies pateikto įkaito vertės po įvertinimo mažesne nei rinkos verte. Šis apribojimas netaikomas nepadengtoms banko obligacijoms, kurias garantavo viešojo sektoriaus subjektas, turintis teisę nustatyti mokesčius, arba jis netaikomas, jeigu pirmiau nurodytų nepadengtų banko obligacijų vertė po įvertinimo mažesne nei rinkos verte neviršija 50 milijonų EUR. Iki 2009 m. sausio 20 d. Eurosistemai įkaitu pateiktoms nepadengtoms banko obligacijoms šis apribojimas netaikomas iki 2010 m. kovo 1 d. Dviejų ar daugiau nepadengtas banko obligacijas išleidusių emitentų susijungimo arba artimų ryšių tarp tokių emitentų atsiradimo atveju šie emitentai šio apribojimo kontekste yra laikomi viena emitentų grupe tik vienerius metus nuo susijungimo arba artimų ryšių atsiradimo dienos.“ |
| --- | --- | --- |

3)

6.4.2 skirsnio pirmoje dalyje įterpiama ši trečia įtrauka:

„—

Eurosistema riboja emitento arba bet kokio subjekto, su kuriuo emitentas yra susijęs artimais ryšiais pagal 6.2.3 skirsnyje nustatytus teisinius reikalavimus, išleistų nepadengtų banko obligacijų naudojimą. Vienintelio emitento arba subjekto, su kuriuo emitentas yra susijęs artimais ryšiais, išleistas nepadengtas banko obligacijas kita sandorio šalis gali naudoti kaip įkaitą tik jei tokiam įkaitui Eurosistemos nustatyta vertė po įvertinimo mažesne nei rinkos verte pritaikymo neviršija 10 % visos tos kitos sandorio šalies pateikto įkaito vertės po įvertinimo mažesne nei rinkos verte. Šis apribojimas netaikomas nepadengtoms banko obligacijoms, kurias garantavo viešojo sektoriaus subjektas, turintis teisę nustatyti mokesčius, arba jis netaikomas, jeigu pirmiau nurodytų nepadengtų banko obligacijų vertė po įvertinimo mažesne nei rinkos verte neviršija 50 milijonų EUR. Iki 2009 m. sausio 20 d. Eurosistemai įkaitu pateiktoms nepadengtoms banko obligacijoms šis apribojimas netaikomas iki 2010 m. kovo 1 d. Dviejų ar daugiau nepadengtas banko obligacijas išleidusių emitentų susijungimo arba artimų ryšių tarp tokių emitentų atsiradimo atveju šie emitentai šio apribojimo kontekste yra laikomi viena emitentų grupe tik vienerius metus nuo susijungimo arba artimų ryšių atsiradimo dienos.“

| 4) | 7 intarpas 6.4.1 skirsnyje pakeičiamas taip:

  „7   INTARPAS.


  Rizikos kontrolės priemonės


  Eurosistema taiko šias rizikos kontrolės priemones:







  — | Įvertinimas mažesne nei rinkos verte



  Eurosistema, vertindama užtikrinamąjį turtą, taiko „įvertinimą mažesne nei rinkos verte“. Tai reiškia, kad užtikrinamojo turto vertė apskaičiuojama kaip turto rinkos vertė, atėmus tam tikrą dalį procentais (iš rinkos vertės išskaitomą dalį). |
| --- | --- | --- |

4)

7 intarpas 6.4.1 skirsnyje pakeičiamas taip:

„7   INTARPAS.

Rizikos kontrolės priemonės

Eurosistema taiko šias rizikos kontrolės priemones:

—

Įvertinimas mažesne nei rinkos verte

Eurosistema, vertindama užtikrinamąjį turtą, taiko „įvertinimą mažesne nei rinkos verte“. Tai reiškia, kad užtikrinamojo turto vertė apskaičiuojama kaip turto rinkos vertė, atėmus tam tikrą dalį procentais (iš rinkos vertės išskaitomą dalį).

| — | Svyravimų ribos (koregavimas pagal rinką)



  Eurosistema reikalauja, kad likvidumo didinimo grįžtamuosius sandorius užtikrinančio turto vertė, įvertinus turtą mažesne nei rinkos verte, būtų išlaikoma visą laiką. Tai reiškia, kad, reguliariai vertinamai užtikrinamojo turto vertei nukritus žemiau tam tikros ribos, nacionalinis centrinis bankas pareikalaus iš kitos sandorio šalies pateikti papildomo turto arba pinigų (t. y. pareikalaus vykdyti įkaito vertės išlaikymo prievolę). Panašiai, jeigu užtikrinamojo turto vertė po jo perkainojimo viršytų tam tikrą ribą, kita sandorio šalis gali susigrąžinti turto arba pinigų perteklių. (8 intarpe aprašyta, kaip apskaičiuojamas įkaito vertės išlaikymo prievolės vykdymas.) |
| --- | --- |

—

Svyravimų ribos (koregavimas pagal rinką)

Eurosistema reikalauja, kad likvidumo didinimo grįžtamuosius sandorius užtikrinančio turto vertė, įvertinus turtą mažesne nei rinkos verte, būtų išlaikoma visą laiką. Tai reiškia, kad, reguliariai vertinamai užtikrinamojo turto vertei nukritus žemiau tam tikros ribos, nacionalinis centrinis bankas pareikalaus iš kitos sandorio šalies pateikti papildomo turto arba pinigų (t. y. pareikalaus vykdyti įkaito vertės išlaikymo prievolę). Panašiai, jeigu užtikrinamojo turto vertė po jo perkainojimo viršytų tam tikrą ribą, kita sandorio šalis gali susigrąžinti turto arba pinigų perteklių. (8 intarpe aprašyta, kaip apskaičiuojamas įkaito vertės išlaikymo prievolės vykdymas.)

| — | Nepadengtų banko obligacijų naudojimo apribojimai



  Eurosistema nepadengtų banko obligacijų naudojimui taiko 6.4.2 skirsnyje aprašytus apribojimus. |
| --- | --- |

—

Nepadengtų banko obligacijų naudojimo apribojimai

Eurosistema nepadengtų banko obligacijų naudojimui taiko 6.4.2 skirsnyje aprašytus apribojimus.

Bet kuriuo metu Eurosistema taip pat gali taikyti toliau nurodytas rizikos kontrolės priemones, jeigu tai yra būtina tinkamai Eurosistemos apsaugai pagal ECBS statuto 18 straipsnio 1 dalį užtikrinti:

| — | Pradinis įkaito perviršis



  Eurosistema savo likvidumo didinimo grįžtamiesiems sandoriams gali taikyti pradinio įkaito perviršio reikalavimą. Tai reiškia, kad kitos sandorio šalys turėtų pateikti užtikrinamąjį turtą, kurio vertė būtų bent jau lygi pradiniu įkaito vertės perviršiu padidintai Eurosistemos suteiktai likvidumo sumai. |
| --- | --- |

—

Pradinis įkaito perviršis

Eurosistema savo likvidumo didinimo grįžtamiesiems sandoriams gali taikyti pradinio įkaito perviršio reikalavimą. Tai reiškia, kad kitos sandorio šalys turėtų pateikti užtikrinamąjį turtą, kurio vertė būtų bent jau lygi pradiniu įkaito vertės perviršiu padidintai Eurosistemos suteiktai likvidumo sumai.

| — | Apribojimai dėl emitentų ir (arba) skolininkų ar garantų



  Rizikos emitentų ir (arba) skolininkų ar garantų atžvilgiu Eurosistema gali taikyti papildomus apribojimus, išskyrus nepadengtoms banko obligacijoms taikomus apribojimus. Tokie apribojimai taip pat gali būti taikomi tam tikroms kitoms sandorio šalims, ypač jeigu kitos sandorio šalies kredito kokybė rodo labai stiprią sąsają su kitos sandorio šalies pateikto įkaito kredito kokybe. |
| --- | --- |

—

Apribojimai dėl emitentų ir (arba) skolininkų ar garantų

Rizikos emitentų ir (arba) skolininkų ar garantų atžvilgiu Eurosistema gali taikyti papildomus apribojimus, išskyrus nepadengtoms banko obligacijoms taikomus apribojimus. Tokie apribojimai taip pat gali būti taikomi tam tikroms kitoms sandorio šalims, ypač jeigu kitos sandorio šalies kredito kokybė rodo labai stiprią sąsają su kitos sandorio šalies pateikto įkaito kredito kokybe.

| — | Papildomos garantijos



  Prieš priimdama tam tikrą turtą, Eurosistema gali pareikalauti papildomų garantijų, suteiktų finansiškai patikimų subjektų. |
| --- | --- |

—

Papildomos garantijos

Prieš priimdama tam tikrą turtą, Eurosistema gali pareikalauti papildomų garantijų, suteiktų finansiškai patikimų subjektų.

| — | Atsisakymas



  Eurosistema gali atsisakyti naudoti tam tikrą turtą savo pinigų politikos operacijoms. Tokie apribojimai taip pat gali būti taikomi tam tikroms kitoms sandorio šalims, ypač jeigu kitos sandorio šalies kredito kokybė rodo labai stiprią sąsają su kitos sandorio šalies pateikto įkaito kredito kokybe.“ |
| --- | --- |

—

Atsisakymas

Eurosistema gali atsisakyti naudoti tam tikrą turtą savo pinigų politikos operacijoms. Tokie apribojimai taip pat gali būti taikomi tam tikroms kitoms sandorio šalims, ypač jeigu kitos sandorio šalies kredito kokybė rodo labai stiprią sąsają su kitos sandorio šalies pateikto įkaito kredito kokybe.“

| 5) | Lentelė 5 priedėlyje pakeičiama taip:
  „EUROSISTEMOS INTERNETO TINKLAVIETĖS






  Centrinis bankas | Interneto tinklavietė |
| --- | --- | --- |
| Europos centrinis bankas | www.ecb.europa.eu |
| Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | www.nbb.be arba www.bnb.be |
| Deutsche Bundesbank | www.bundesbank.de |
| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | www.centralbank.ie |
| Bank of Greece | www.bankofgreece.gr |
| Banco de España | www.bde.es |
| Banque de France | www.banque-france.fr |
| Banca d’Italia | www.bancaditalia.it |
| Central Bank of Cyprus | www.centralbank.gov.cy |
| Banque centrale du Luxembourg | www.bcl.lu |
| Central Bank of Malta | www.centralbankmalta.org |
| De Nederlandsche Bank | www.dnb.nl |
| Österreichische Nationalbank | www.oenb.at |
| Banco de Portugal | www.bportugal.pt |
| Národná banka Slovenska | www.nbs.sk |
| Banka Slovenije | www.bsi.si |
| Suomen Pankki | www.bof.fi“ |

5)

Lentelė 5 priedėlyje pakeičiama taip:

„EUROSISTEMOS INTERNETO TINKLAVIETĖS

Centrinis bankas

Interneto tinklavietė

Europos centrinis bankas

www.ecb.europa.eu

Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

www.nbb.be arba www.bnb.be

Deutsche Bundesbank

www.bundesbank.de

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

www.centralbank.ie

Bank of Greece

www.bankofgreece.gr

Banco de España

www.bde.es

Banque de France

www.banque-france.fr

Banca d’Italia

www.bancaditalia.it

Central Bank of Cyprus

www.centralbank.gov.cy

Banque centrale du Luxembourg

www.bcl.lu

Central Bank of Malta

www.centralbankmalta.org

De Nederlandsche Bank

www.dnb.nl

Österreichische Nationalbank

www.oenb.at

Banco de Portugal

www.bportugal.pt

Národná banka Slovenska

www.nbs.sk

Banka Slovenije

www.bsi.si

Suomen Pankki

www.bof.fi“

---

(1)  Šis reikalavimas neišskiria turtu užtikrintų vertybinių popierių, kai išleidimo struktūra apima dvi specialios paskirties bendroves ir „tikro pardavimo“ reikalavimas dėl šių specialios paskirties bendrovių yra įvykdytas taip, kad antros specialios paskirties bendrovės išleistos skolos priemonės yra tiesiogiai arba netiesiogiai užtikrintos pradiniu turto fondu be išmokėjimo dalimis. Be to, kitų turtu užtikrintų vertybinių popierių dalių sąvoka neapima padengtų obligacijų, atitinkančių 1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvos 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo 22 straipsnio 4 dalį (OL L 375, 1985 12 31, p. 3).“

(2)  „AAA“ – tai „AAA“ ilgalaikės trukmės reitingas pagal Fitch, Standard & Poor’s ar DBRS arba „Aaa“ pagal Moody’s.“

---

IV Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

ELPA Priežiūros tarnyba

| 5.2.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 36/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 36/62

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 94/06/COL

2006 m. balandžio 19 d.

penkiasdešimt aštuntąjį kartą iš dalies keičiantis procedūrines ir esmines valstybės pagalbos taisykles

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį, 5 straipsnio 2 dalies b punktą ir 3 protokolo I dalies 1 straipsnį,

KADANGI pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį Institucija įgyvendina su valstybės pagalba susijusias EEE susitarimo nuostatas,

KADANGI pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame Susitarime arba Institucijos ir Teismo susitarime, arba jei Institucija mano, kad tai būtina,

PRISIMINDAMA procedūrines ir esmines valstybės pagalbos taisykles (4), kurias 1994 m. sausio 19 d. priėmė Institucija (5),

KADANGI pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą Institucija, pasikonsultavusi su Europos Komisija, turi priimti teisės aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus,

KADANGI Europos Komisija parengė Komisijos rekomendaciją 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (6), kuri pakeičia ankstesnę Komisijos rekomendaciją 96/280/EB dėl mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo (7),

KADANGI ankstesnis Valstybės pagalbos gairių 10 skyrius, į kurį buvo įtraukta Komisijos rekomendacija 96/280/EB, buvo panaikintas 2003 m. lapkričio 5 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimu Nr. 198/03/COL (8), nes naujojoje Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB pateiktas naujas MVĮ apibrėžimas taip pat buvo įtrauktas į naujojo bendrosios išimties reglamento dėl pagalbos MVĮ priedą (9),

KADANGI MVĮ apibrėžimas yra bendroji orientacinė priemonė Valstybės pagalbos gairėse, kuriose yra keletas nuorodų į MVĮ apibrėžimą, Institucija mano, kad naudinga į Valstybės pagalbos gaires įtraukti naująjį MVĮ apibrėžimą, pateiktą naujojoje Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB,

KADANGI naujojoje Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB esantis labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimas turėtų būti įtrauktas į Valstybės pagalbos gaires kaip naujas 10 skyrius,

KADANGI kituose Valstybės pagalbos gairių skyriuose daroma nuoroda į ankstesnį mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimą, pateiktą ankstesniame 10 skyriuje, juos reikėtų iš dalies pakeisti, kad būtų daroma nuoroda į naująjį labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimą,

PRISIMINDAMA, kad Institucija pasikonsultavo su Europos Komisija dėl Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB įtraukimo į Valstybės pagalbos gaires,

PRISIMINDAMA, kad Institucija pasikonsultavo su ELPA valstybėmis šiuo klausimu 2006 m. vasario 7 d. Islandijai, Lichtenšteinui ir Norvegijai skirtuose raštuose,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Institucijos Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos įtraukiant naują 10 skyrių dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo. Naujasis 10 skyrius yra pridedamas ir jis yra neatskiriama šio sprendimo dalis. Kiti Valstybės pagalbos gairių skyriai, kuriuose daroma nuoroda į ankstesnį mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimą, pateiktą ankstesniame 10 skyriuje, yra iš dalies keičiami, kad būtų daroma nuoroda į Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB pateiktą naująjį labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimą.

Naujasis 10 skyrius bus taikomas nuo tada, kai jį priims Institucija.

2 straipsnis

ELPA valstybėms pranešama raštu, kartu pridedant šio sprendimo ir Institucijos Valstybės pagalbos gairių naujojo 10 skyriaus kopijas.

3 straipsnis

Laikantis EEE susitarimo 27 protokolo d punkto nuostatų, Europos Komisija informuojama išsiunčiant jai šio sprendimo ir Institucijos Valstybės pagalbos gairių naujojo 10 skyriaus kopiją.

4 straipsnis

Sprendimas ir jo priedas skelbiami Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Priimta Briuselyje, 2006 m. balandžio 19 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Pirmininkas

Bjørn T. GRYDELAND

Kolegijos narys

Kurt JAEGER

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  Toliau šioje srityje Institucijos priimtų pranešimų rinkinys, gairės ir t. t. – Valstybės pagalbos gairės.

4

(5)  Iš pradžių paskelbtas OL L 231, 1994 9 3, p. 1 ir tą pačią dieną EEE priede Nr. 32. Atnaujintos Valstybės pagalbos gairės pateikiamos Institucijos tinklavietėje: www.eftasurv.int

5

(6)  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

6

(7)  OL L 107, 1996 4 30, p. 4.

7

(8)  OL L 120, 2005 5 12, p. 39.

8

(9)  2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (OL L 10, 2001 1 13, p. 33) su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 364/2004 (OL L 63, 2004 2 28, p. 22). Abu reglamentai buvo įtraukti į EEE susitarimo XV priedo 1f dalį Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 88/2002 (OL L 266, 2002 10 3, p. 56 ir EEE priedas Nr. 49, 2002 10 3, p. 42) ir Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 131/2004 (OL L 64, 2005 3 10, p. 67 ir EEE priedas Nr. 12, 2005 3 10, p. 49).

9

---

PRIEDAS

„10.   PAGALBA LABAI MAŽOMS, MAŽOSIOMS IR VIDUTINĖMS ĮMONĖMS (MVĮ)

10.1.   Įvadas

| 1) | Į ankstesnį 10 skyrių įtraukta Komisijos rekomendacija 96/280/EB (1) dėl mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo. Atsižvelgiant į sunkumus, kurie buvo kilę dėl aiškinimo taikant Komisijos rekomendaciją 96/280/EB, ir vadovaujantis iš įmonių gautomis pastabomis, reikėjo padaryti kelis Komisijos rekomendacijos 96/280/EB pakeitimus. Tačiau siekdama aiškumo Komisija nusprendė pakeisti Komisijos rekomendaciją 96/280/EB nauja Komisijos rekomendacija 2003/361/EB, kurioje pateikiamas naujas labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ) apibrėžimas. |
| --- | --- |

1)

Į ankstesnį 10 skyrių įtraukta Komisijos rekomendacija 96/280/EB (1) dėl mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo. Atsižvelgiant į sunkumus, kurie buvo kilę dėl aiškinimo taikant Komisijos rekomendaciją 96/280/EB, ir vadovaujantis iš įmonių gautomis pastabomis, reikėjo padaryti kelis Komisijos rekomendacijos 96/280/EB pakeitimus. Tačiau siekdama aiškumo Komisija nusprendė pakeisti Komisijos rekomendaciją 96/280/EB nauja Komisijos rekomendacija 2003/361/EB, kurioje pateikiamas naujas labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ) apibrėžimas.

| 2) | ELPA priežiūros institucija panaikino ankstesnį 10 skyrių (į kurį įtraukta Komisijos rekomendacija 96/280/EB) 2003 m. lapkričio 5 d. sprendimu Nr. 198/03/COL (2), nes naujojoje Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB pateiktas naujas MVĮ apibrėžimas taip pat buvo įtrauktas į naujojo bendrosios išimties reglamento dėl pagalbos MVĮ priedą (3). |
| --- | --- |

2)

ELPA priežiūros institucija panaikino ankstesnį 10 skyrių (į kurį įtraukta Komisijos rekomendacija 96/280/EB) 2003 m. lapkričio 5 d. sprendimu Nr. 198/03/COL (2), nes naujojoje Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB pateiktas naujas MVĮ apibrėžimas taip pat buvo įtrauktas į naujojo bendrosios išimties reglamento dėl pagalbos MVĮ priedą (3).

| 3) | Nepaisant to, atsižvelgdama į tai, kad MVĮ apibrėžimas yra bendroji orientacinė priemonė Valstybės pagalbos gairėse, kuriose yra keletas nuorodų į MVĮ apibrėžimą, Institucija mano, kad naudinga į Valstybės pagalbos gaires įtraukti naują MVĮ apibrėžimą, pateiktą naujojoje Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB. Todėl į dabartinį naująjį 10 skyrių įtrauktas naujas MVĮ apibrėžimas, pateiktas naujojoje Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (4). |
| --- | --- |

3)

Nepaisant to, atsižvelgdama į tai, kad MVĮ apibrėžimas yra bendroji orientacinė priemonė Valstybės pagalbos gairėse, kuriose yra keletas nuorodų į MVĮ apibrėžimą, Institucija mano, kad naudinga į Valstybės pagalbos gaires įtraukti naują MVĮ apibrėžimą, pateiktą naujojoje Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB. Todėl į dabartinį naująjį 10 skyrių įtrauktas naujas MVĮ apibrėžimas, pateiktas naujojoje Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (4).

| 4) | Turi būti aiškiai nurodyta, kad pagal






  i) | EB sutarties 48, 81 ir 82 straipsnius, kaip juos aiškina Europos Bendrijų Teisingumo Teismas; ir |
| --- | --- | --- |

4)

Turi būti aiškiai nurodyta, kad pagal

i)

EB sutarties 48, 81 ir 82 straipsnius, kaip juos aiškina Europos Bendrijų Teisingumo Teismas; ir

| ii) | EEE susitarimo 34, 53 ir 54 straipsnius, kaip juos aiškina ELPA Teismas ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismas, |
| --- | --- |

ii)

EEE susitarimo 34, 53 ir 54 straipsnius, kaip juos aiškina ELPA Teismas ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismas,

įmone turėtų būti laikomas bet kuris subjektas, nepriklausomai nuo savo teisinio statuso užsiimantis ekonomine veikla; visų pirma tai subjektai, užsiimantys amatais ir kita veikla individualiai ar kaip šeimos verslu, bei reguliariai ekonominę veiklą vykdančios ūkinės bendrijos ar asociacijos.

| 5) | Darbuotojų skaičiaus kriterijus (toliau – darbuotojų skaičiaus kriterijus), be abejo, lieka vienas svarbiausių ir jo reikia laikytis kaip pagrindinio kriterijaus; tačiau būtina papildomai įvesti finansinį kriterijų, norint suvokti realų įmonės mastą ir veiklą bei jos padėtį konkurentų atžvilgiu. Tačiau būtų nepageidautina atsižvelgti į apyvartą, kaip į vienintelį finansinį kriterijų, visų pirma todėl, kad dėl veiklos pobūdžio prekybos ir platinimo sektoriaus įmonių apyvarta yra didesnė nei gamybos sektoriaus. Todėl apyvartos kriterijų reikėtų derinti su balanso sumos kriterijumi, atspindinčiu bendrą verslo gerovę, esant galimybei viršyti bet kurį iš šių dviejų kriterijų. |
| --- | --- |

5)

Darbuotojų skaičiaus kriterijus (toliau – darbuotojų skaičiaus kriterijus), be abejo, lieka vienas svarbiausių ir jo reikia laikytis kaip pagrindinio kriterijaus; tačiau būtina papildomai įvesti finansinį kriterijų, norint suvokti realų įmonės mastą ir veiklą bei jos padėtį konkurentų atžvilgiu. Tačiau būtų nepageidautina atsižvelgti į apyvartą, kaip į vienintelį finansinį kriterijų, visų pirma todėl, kad dėl veiklos pobūdžio prekybos ir platinimo sektoriaus įmonių apyvarta yra didesnė nei gamybos sektoriaus. Todėl apyvartos kriterijų reikėtų derinti su balanso sumos kriterijumi, atspindinčiu bendrą verslo gerovę, esant galimybei viršyti bet kurį iš šių dviejų kriterijų.

| 6) | Apyvartos viršutinė riba taikoma įmonėms, kurios užsiima labai skirtinga ekonomine veikla. Siekiant pernelyg neapriboti apibrėžimo taikymo naudingumo, tą ribą reikėtų atnaujinti, kad būtų atsižvelgta tiek į kainų, tiek į našumo pokyčius. |
| --- | --- |

6)

Apyvartos viršutinė riba taikoma įmonėms, kurios užsiima labai skirtinga ekonomine veikla. Siekiant pernelyg neapriboti apibrėžimo taikymo naudingumo, tą ribą reikėtų atnaujinti, kad būtų atsižvelgta tiek į kainų, tiek į našumo pokyčius.

| 7) | Tiek, kiek tai susiję su balanso sumos viršutine riba, jeigu nėra jokio naujo elemento, galima pagrįstai išlaikyti metodą, kai apyvartos viršutinės ribos yra susietos su koeficientu, kuris pagrįstas statistiniu dviejų kintamųjų santykiu. Remiantis statistine tendencija, reikia labiau padidinti apyvartos viršutinę ribą. Kadangi tendencija skiriasi pagal įmonės dydžio kategoriją, taip pat tikslinga pakoreguoti koeficientą, kad būtų kuo tiksliau atspindėta ekonominė tendencija ir kad labai mažų ir mažųjų įmonių padėtis nebūtų nepalanki, palyginti su vidutinėmis įmonėmis. Labai mažų ir mažųjų įmonių atveju šis koeficientas beveik lygus 1. Todėl, siekiant supaprastinti procedūrą, šių kategorijų atžvilgiu reikia pasirinkti vieną apyvartos viršutinės ribos ir balanso sumos viršutinės ribos vertę. |
| --- | --- |

7)

Tiek, kiek tai susiję su balanso sumos viršutine riba, jeigu nėra jokio naujo elemento, galima pagrįstai išlaikyti metodą, kai apyvartos viršutinės ribos yra susietos su koeficientu, kuris pagrįstas statistiniu dviejų kintamųjų santykiu. Remiantis statistine tendencija, reikia labiau padidinti apyvartos viršutinę ribą. Kadangi tendencija skiriasi pagal įmonės dydžio kategoriją, taip pat tikslinga pakoreguoti koeficientą, kad būtų kuo tiksliau atspindėta ekonominė tendencija ir kad labai mažų ir mažųjų įmonių padėtis nebūtų nepalanki, palyginti su vidutinėmis įmonėmis. Labai mažų ir mažųjų įmonių atveju šis koeficientas beveik lygus 1. Todėl, siekiant supaprastinti procedūrą, šių kategorijų atžvilgiu reikia pasirinkti vieną apyvartos viršutinės ribos ir balanso sumos viršutinės ribos vertę.

| 8) | Taip pat reikėtų geriau apibrėžti labai mažas įmones – mažų įmonių kategoriją, kuri ypač svarbi plėtojant verslą ir kuriant darbo vietas. |
| --- | --- |

8)

Taip pat reikėtų geriau apibrėžti labai mažas įmones – mažų įmonių kategoriją, kuri ypač svarbi plėtojant verslą ir kuriant darbo vietas.

| 9) | Norint geriau suvokti realią ekonominę MVĮ padėtį ir pašalinti iš tos kategorijos grupes įmonių, kurių ekonominė galia gali viršyti tikrųjų MVĮ ekonominę galią, reikėtų išskirti įvairias įmonių rūšis pagal tai, ar jos yra savarankiškos, ar turi akcijų paketų, kuriais nesuteikiama kontrolinė padėtis (įmonės partnerės), ir ar jos yra susijusios su kitomis įmonėmis. Ankstesnėje Komisijos rekomendacijoje 96/280/EB nustatyta 25 % akcijų paketo riba, kurios nesiekianti įmonė laikoma savarankiška, išlieka. |
| --- | --- |

9)

Norint geriau suvokti realią ekonominę MVĮ padėtį ir pašalinti iš tos kategorijos grupes įmonių, kurių ekonominė galia gali viršyti tikrųjų MVĮ ekonominę galią, reikėtų išskirti įvairias įmonių rūšis pagal tai, ar jos yra savarankiškos, ar turi akcijų paketų, kuriais nesuteikiama kontrolinė padėtis (įmonės partnerės), ir ar jos yra susijusios su kitomis įmonėmis. Ankstesnėje Komisijos rekomendacijoje 96/280/EB nustatyta 25 % akcijų paketo riba, kurios nesiekianti įmonė laikoma savarankiška, išlieka.

| 10) | Siekiant skatinti įmonių kūrimąsi, MVĮ nuosavo kapitalo finansavimą ir kaimo bei vietos plėtrą, įmonės gali būti laikomos savarankiškomis, nepaisant to, kad 25 % ar daugiau akcijų priklauso tam tikroms investuotojų kategorijoms, kurie vaidina teigiamą vaidmenį finansuojant ir kuriant verslą. Tačiau sąlygos šiems investuotojams anksčiau nebuvo nustatytos. „Verslo angelų“ (asmenų arba grupių asmenų, užsiimančių įprasta rizikos kapitalo investavimo veikla) atvejį reikia paminėti atskirai, nes – palyginti su kitais rizikos kapitalo investuotojais – jų gebėjimas teikti svarbias konsultacijas naujiems verslininkams yra ypač vertingas. Jų investicijos į nuosavą kapitalą taip pat papildo rizikos kapitalo bendrovių veiklą, nes jie suteikia mažesnes sumas ankstesniame įmonės gyvavimo etape. |
| --- | --- |

10)

Siekiant skatinti įmonių kūrimąsi, MVĮ nuosavo kapitalo finansavimą ir kaimo bei vietos plėtrą, įmonės gali būti laikomos savarankiškomis, nepaisant to, kad 25 % ar daugiau akcijų priklauso tam tikroms investuotojų kategorijoms, kurie vaidina teigiamą vaidmenį finansuojant ir kuriant verslą. Tačiau sąlygos šiems investuotojams anksčiau nebuvo nustatytos. „Verslo angelų“ (asmenų arba grupių asmenų, užsiimančių įprasta rizikos kapitalo investavimo veikla) atvejį reikia paminėti atskirai, nes – palyginti su kitais rizikos kapitalo investuotojais – jų gebėjimas teikti svarbias konsultacijas naujiems verslininkams yra ypač vertingas. Jų investicijos į nuosavą kapitalą taip pat papildo rizikos kapitalo bendrovių veiklą, nes jie suteikia mažesnes sumas ankstesniame įmonės gyvavimo etape.

| 11) | Siekiant supaprastinti procedūras, ypač ELPA valstybėms ir įmonėms, apibrėžiant susijusias įmones, reikėtų pasinaudoti sąlygomis, nustatytomis 1983 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvos 83/349/EEB dėl konsoliduotos atskaitomybės 1 straipsnyje (5), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/65/EB (6), tiek, kiek šios sąlygos tinka šio skyriaus tikslais. Siekiant sustiprinti paskatas investuoti į MVĮ nuosavą kapitalą, buvo pateikta vyraujančios įtakos atitinkamai įmonei nebuvimo prielaida, laikantis 1978 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvos 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (7) 5 straipsnio 3 dalies kriterijų su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2001/65/EB. |
| --- | --- |

11)

Siekiant supaprastinti procedūras, ypač ELPA valstybėms ir įmonėms, apibrėžiant susijusias įmones, reikėtų pasinaudoti sąlygomis, nustatytomis 1983 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvos 83/349/EEB dėl konsoliduotos atskaitomybės 1 straipsnyje (5), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/65/EB (6), tiek, kiek šios sąlygos tinka šio skyriaus tikslais. Siekiant sustiprinti paskatas investuoti į MVĮ nuosavą kapitalą, buvo pateikta vyraujančios įtakos atitinkamai įmonei nebuvimo prielaida, laikantis 1978 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvos 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (7) 5 straipsnio 3 dalies kriterijų su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2001/65/EB.

| 12) | Tinkamais atvejais taip pat reikėtų atsižvelgti į įmonių ryšius, susijusius su fiziniais asmenimis, siekiant užtikrinti, kad tik tos įmonės, kurioms tikrai reikia tų privalumų, kuriuos gauna MVĮ dėl įvairių taisyklių ar priemonių, iš tikrųjų gautų iš jų naudos. Siekiant, kad šios situacijos būtų nagrinėjamos minimaliai, į tokius ryšius atsižvelgiama tik susijusios rinkos arba gretimų rinkų atvejais – prireikus pateikiant nuorodą į Institucijos „atitinkamų rinkų“ apibrėžimą, nurodytą jos sprendimo dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo EEE konkurencijos teisėje I priede (8). |
| --- | --- |

12)

Tinkamais atvejais taip pat reikėtų atsižvelgti į įmonių ryšius, susijusius su fiziniais asmenimis, siekiant užtikrinti, kad tik tos įmonės, kurioms tikrai reikia tų privalumų, kuriuos gauna MVĮ dėl įvairių taisyklių ar priemonių, iš tikrųjų gautų iš jų naudos. Siekiant, kad šios situacijos būtų nagrinėjamos minimaliai, į tokius ryšius atsižvelgiama tik susijusios rinkos arba gretimų rinkų atvejais – prireikus pateikiant nuorodą į Institucijos „atitinkamų rinkų“ apibrėžimą, nurodytą jos sprendimo dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo EEE konkurencijos teisėje I priede (8).

| 13) | Siekiant, kad nebūtų savavališkai išskiriami įvairūs ELPA valstybių viešieji subjektai ir atsižvelgiant į teisinio tikrumo poreikį, laikoma, kad būtina patvirtinti, jog įmonė, kurios 25 % ar daugiau kapitalo arba balsavimo teisių kontroliuoja viešoji institucija, nėra MVĮ. |
| --- | --- |

13)

Siekiant, kad nebūtų savavališkai išskiriami įvairūs ELPA valstybių viešieji subjektai ir atsižvelgiant į teisinio tikrumo poreikį, laikoma, kad būtina patvirtinti, jog įmonė, kurios 25 % ar daugiau kapitalo arba balsavimo teisių kontroliuoja viešoji institucija, nėra MVĮ.

| 14) | Siekiant palengvinti administracinę įmonių naštą ir supaprastinti bei paspartinti administracinį bylų, kurioms reikia MVĮ statuso, tvarkymą, tikslinga leisti įmonėms pasinaudoti oficialiais pareiškimais, kad patvirtintų tam tikrus savo požymius. |
| --- | --- |

14)

Siekiant palengvinti administracinę įmonių naštą ir supaprastinti bei paspartinti administracinį bylų, kurioms reikia MVĮ statuso, tvarkymą, tikslinga leisti įmonėms pasinaudoti oficialiais pareiškimais, kad patvirtintų tam tikrus savo požymius.

| 15) | Norint pateikti MVĮ apibrėžimą, būtina išsamiai nustatyti darbuotojų sudėtį. Siekiant skatinti profesinio mokymo ir kombinuotų kursų vystymą, apskaičiuojant darbuotojų skaičių, pageidautina neatsižvelgti į gamybinę praktiką atliekančius asmenis ir studentus, su kuriais pasirašyta profesinio mokymo sutartis. Panašiai nereikėtų skaičiuoti motinystės ar tėvystės atostogų laikotarpių. |
| --- | --- |

15)

Norint pateikti MVĮ apibrėžimą, būtina išsamiai nustatyti darbuotojų sudėtį. Siekiant skatinti profesinio mokymo ir kombinuotų kursų vystymą, apskaičiuojant darbuotojų skaičių, pageidautina neatsižvelgti į gamybinę praktiką atliekančius asmenis ir studentus, su kuriais pasirašyta profesinio mokymo sutartis. Panašiai nereikėtų skaičiuoti motinystės ar tėvystės atostogų laikotarpių.

| 16) | Įvairių rūšių įmonės, apibrėžtos pagal jų ryšius su kitomis įmonėmis, atitinka objektyviai skirtingus integravimo laipsnius. Todėl tikslinga taikyti skirtingas procedūras kiekvienai tokių tipų įmonei, apskaičiuojant kiekybinius rodiklius, atspindinčius jų veiklą ir ekonominį pajėgumą. |
| --- | --- |

16)

Įvairių rūšių įmonės, apibrėžtos pagal jų ryšius su kitomis įmonėmis, atitinka objektyviai skirtingus integravimo laipsnius. Todėl tikslinga taikyti skirtingas procedūras kiekvienai tokių tipų įmonei, apskaičiuojant kiekybinius rodiklius, atspindinčius jų veiklą ir ekonominį pajėgumą.

10.2.   Labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimas

10.2.1.   Įmonė

| 17) | Įmonė yra subjektas, užsiimantis ekonomine veikla, nepriklausomai nuo jo teisinio statuso. Į įmonės apibrėžimą įeina visų pirma savarankiškai dirbantys asmenys ir šeimos verslas, kurie susiję amatais ar kita veikla, bei reguliariai ekonominę veiklą vykdančios ūkinės bendrijos ar asociacijos. |
| --- | --- |

17)

Įmonė yra subjektas, užsiimantis ekonomine veikla, nepriklausomai nuo jo teisinio statuso. Į įmonės apibrėžimą įeina visų pirma savarankiškai dirbantys asmenys ir šeimos verslas, kurie susiję amatais ar kita veikla, bei reguliariai ekonominę veiklą vykdančios ūkinės bendrijos ar asociacijos.

10.2.2.   Darbuotojų skaičius ir finansinės viršutinės ribos, lemiančios įmonių kategorijas

| 18) | Į labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių kategoriją įeina įmonės, kuriose dirba mažiau kaip 250 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR, ir (arba) metinio balanso suma neviršija 43 mln. EUR. |
| --- | --- |

18)

Į labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių kategoriją įeina įmonės, kuriose dirba mažiau kaip 250 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR, ir (arba) metinio balanso suma neviršija 43 mln. EUR.

| 19) | MVĮ kategorijai priskiriama mažoji įmonė apibrėžiama kaip įmonė, kurioje dirba mažiau kaip 50 asmenų ir kurios metinė apyvarta ir (arba) metinio balanso suma neviršija 10 mln. EUR. |
| --- | --- |

19)

MVĮ kategorijai priskiriama mažoji įmonė apibrėžiama kaip įmonė, kurioje dirba mažiau kaip 50 asmenų ir kurios metinė apyvarta ir (arba) metinio balanso suma neviršija 10 mln. EUR.

| 20) | MVĮ kategorijai priskiriama labai maža įmonė apibrėžiama kaip įmonė, kurioje dirba mažiau kaip 10 asmenų ir kurios metinė apyvarta ir (arba) metinio balanso suma neviršija 2 mln. EUR. |
| --- | --- |

20)

MVĮ kategorijai priskiriama labai maža įmonė apibrėžiama kaip įmonė, kurioje dirba mažiau kaip 10 asmenų ir kurios metinė apyvarta ir (arba) metinio balanso suma neviršija 2 mln. EUR.

10.2.3.   Įmonių rūšys, į kurias atsižvelgiama apskaičiuojant darbuotojų skaičių ir finansines sumas

| 21) | Savarankiška įmonė – tai įmonė, kuri neklasifikuojama kaip įmonė partnerė pagal 22–23 dalis arba kaip susijusi įmonė pagal 24–28 dalis. |
| --- | --- |

21)

Savarankiška įmonė – tai įmonė, kuri neklasifikuojama kaip įmonė partnerė pagal 22–23 dalis arba kaip susijusi įmonė pagal 24–28 dalis.

| 22) | Įmonės partnerės – tai visos įmonės, kurios neklasifikuojamos kaip susijusios įmonės pagal 24–28 dalis ir kurios susijusios tokiais ryšiais: įmonė (tiekėjų įmonė) viena arba kartu su viena ar keliomis susijusiomis įmonėmis, apibrėžtomis 24–28 dalyse, turi 25 % ar daugiau kitos įmonės (vartotojų įmonės) kapitalo arba balsavimo teisių. |
| --- | --- |

22)

Įmonės partnerės – tai visos įmonės, kurios neklasifikuojamos kaip susijusios įmonės pagal 24–28 dalis ir kurios susijusios tokiais ryšiais: įmonė (tiekėjų įmonė) viena arba kartu su viena ar keliomis susijusiomis įmonėmis, apibrėžtomis 24–28 dalyse, turi 25 % ar daugiau kitos įmonės (vartotojų įmonės) kapitalo arba balsavimo teisių.

| 23) | Vis dėlto įmonė gali būti klasifikuojama kaip savarankiška, taigi, neturinti įmonių partnerių, nors ir siekia arba viršija 25 % ribą dėl toliau nurodytų investuotojų su sąlyga, kad tie investuotojai, kaip apibrėžta 24–28 dalyse, nėra atskirai arba kartu susiję su minėta įmone:






  a) | viešos investicinės korporacijos, rizikos kapitalo bendrovės, asmenys arba asmenų grupės, nuolat vykdantys rizikos kapitalo investavimo veiklą, investuojantys nuosavą kapitalą į nekotiruojamą verslą („verslo angelai“) su sąlyga, kad tų „verslo angelų“ bendra investicijų suma į tą pačią įmonę yra mažesnė kaip 1 250 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

23)

Vis dėlto įmonė gali būti klasifikuojama kaip savarankiška, taigi, neturinti įmonių partnerių, nors ir siekia arba viršija 25 % ribą dėl toliau nurodytų investuotojų su sąlyga, kad tie investuotojai, kaip apibrėžta 24–28 dalyse, nėra atskirai arba kartu susiję su minėta įmone:

a)

viešos investicinės korporacijos, rizikos kapitalo bendrovės, asmenys arba asmenų grupės, nuolat vykdantys rizikos kapitalo investavimo veiklą, investuojantys nuosavą kapitalą į nekotiruojamą verslą („verslo angelai“) su sąlyga, kad tų „verslo angelų“ bendra investicijų suma į tą pačią įmonę yra mažesnė kaip 1 250 000 EUR;

| b) | universitetai ar ne pelno siekiantys mokslinių tyrimų centrai; |
| --- | --- |

b)

universitetai ar ne pelno siekiantys mokslinių tyrimų centrai;

| c) | instituciniai investuotojai, įskaitant regioninės plėtros fondus; |
| --- | --- |

c)

instituciniai investuotojai, įskaitant regioninės plėtros fondus;

| d) | savarankiška vietos valdžia, kurios metinis biudžetas mažesnis kaip 10 mln. EUR ir kuriai priklauso mažiau kaip 5 000 gyventojų. |
| --- | --- |

d)

savarankiška vietos valdžia, kurios metinis biudžetas mažesnis kaip 10 mln. EUR ir kuriai priklauso mažiau kaip 5 000 gyventojų.

| 24) | Susijusios įmonės – tai įmonės, kurios viena su kita susijusios kuriais nors iš šių ryšių:






  a) | viena įmonė turi kitos įmonės akcininkų arba narių balsavimo teisių daugumą; |
| --- | --- | --- |

24)

Susijusios įmonės – tai įmonės, kurios viena su kita susijusios kuriais nors iš šių ryšių:

a)

viena įmonė turi kitos įmonės akcininkų arba narių balsavimo teisių daugumą;

| b) | viena įmonė turi teisę paskirti arba atleisti daugumą kitos įmonės administracijos, valdybos arba priežiūros organų narių; |
| --- | --- |

b)

viena įmonė turi teisę paskirti arba atleisti daugumą kitos įmonės administracijos, valdybos arba priežiūros organų narių;

| c) | pagal sutartį, sudarytą su ta įmone, arba vadovaujantis memorandumo arba įmonės įstatų nuostata, vienai įmonei suteikiama teisė daryti kitai įmonei dominuojančią įtaką; |
| --- | --- |

c)

pagal sutartį, sudarytą su ta įmone, arba vadovaujantis memorandumo arba įmonės įstatų nuostata, vienai įmonei suteikiama teisė daryti kitai įmonei dominuojančią įtaką;

| d) | viena įmonė, būdama kitos įmonės akcininke arba nare, viena pati kontroliuoja, vadovaudamasi su tos įmonės kitais akcininkais ar nariais sudaryta sutartimi, kitos įmonės akcininkų arba narių balsavimo teisių daugumą. |
| --- | --- |

d)

viena įmonė, būdama kitos įmonės akcininke arba nare, viena pati kontroliuoja, vadovaudamasi su tos įmonės kitais akcininkais ar nariais sudaryta sutartimi, kitos įmonės akcininkų arba narių balsavimo teisių daugumą.

| 25) | Daroma prielaida, kad dominuojančios įtakos nėra, jei 23 dalyje išvardyti investuotojai patys tiesiogiai ar netiesiogiai nedalyvauja atitinkamos įmonės valdyme, nepažeidžiant jų kaip akcininkų turimų teisių. |
| --- | --- |

25)

Daroma prielaida, kad dominuojančios įtakos nėra, jei 23 dalyje išvardyti investuotojai patys tiesiogiai ar netiesiogiai nedalyvauja atitinkamos įmonės valdyme, nepažeidžiant jų kaip akcininkų turimų teisių.

| 26) | Įmonės, palaikančios kokius nors 24 dalyje išvardytus santykius per vieną ar daugiau kitų įmonių arba kurį nors iš 23 dalyje paminėtų investuotojų, taip pat laikomos susijusiomis įmonėmis. |
| --- | --- |

26)

Įmonės, palaikančios kokius nors 24 dalyje išvardytus santykius per vieną ar daugiau kitų įmonių arba kurį nors iš 23 dalyje paminėtų investuotojų, taip pat laikomos susijusiomis įmonėmis.

| 27) | Įmonės, palaikančios tokius santykius su fiziniu asmeniu ar bendrai veikiančių fizinių asmenų grupe, taip pat laikomos susijusiomis įmonėmis, jei jos vykdo savo veiklą arba dalį veiklos toje pačioje susijusioje rinkoje arba gretimose rinkose. |
| --- | --- |

27)

Įmonės, palaikančios tokius santykius su fiziniu asmeniu ar bendrai veikiančių fizinių asmenų grupe, taip pat laikomos susijusiomis įmonėmis, jei jos vykdo savo veiklą arba dalį veiklos toje pačioje susijusioje rinkoje arba gretimose rinkose.

| 28) | Gretima rinka laikoma produkto ar paslaugos rinka, esanti greta atitinkamos vartotojų ar tiekėjų rinkos. |
| --- | --- |

28)

Gretima rinka laikoma produkto ar paslaugos rinka, esanti greta atitinkamos vartotojų ar tiekėjų rinkos.

| 29) | Išskyrus 23 dalyje numatytais atvejais, įmonė negali būti laikoma MVĮ, jei 25 % ar daugiau kapitalo arba balsavimo teisių atskirai ar bendrai tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja viena ar daugiau viešųjų institucijų. |
| --- | --- |

29)

Išskyrus 23 dalyje numatytais atvejais, įmonė negali būti laikoma MVĮ, jei 25 % ar daugiau kapitalo arba balsavimo teisių atskirai ar bendrai tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoja viena ar daugiau viešųjų institucijų.

| 30) | Įmonės gali pareikšti turinčios savarankiškos įmonės, įmonės partnerės ar susijusios įmonės statusą, taip pat skelbti duomenis apie 10.2.2 skirsnyje nustatytas viršutines ribas. Tokį pareiškimą galima padaryti net ir tuo atveju, kai kapitalas yra pasiskirstęs taip, kad neįmanoma tiksliai nustatyti, kas jį valdo, ir tuomet įmonė gali gera valia pareikšti, kad ji gali daryti teisėtą prielaidą, jog kita įmonė ar susijusios įmonės bendrai nevaldo 25 % ar daugiau jos kapitalo ar balsavimo teisių. Tokie pareiškimai daromi nepažeidžiant nacionalinių arba EEE taisyklių, kuriose numatyti patikrinimai ar tyrimai. |
| --- | --- |

30)

Įmonės gali pareikšti turinčios savarankiškos įmonės, įmonės partnerės ar susijusios įmonės statusą, taip pat skelbti duomenis apie 10.2.2 skirsnyje nustatytas viršutines ribas. Tokį pareiškimą galima padaryti net ir tuo atveju, kai kapitalas yra pasiskirstęs taip, kad neįmanoma tiksliai nustatyti, kas jį valdo, ir tuomet įmonė gali gera valia pareikšti, kad ji gali daryti teisėtą prielaidą, jog kita įmonė ar susijusios įmonės bendrai nevaldo 25 % ar daugiau jos kapitalo ar balsavimo teisių. Tokie pareiškimai daromi nepažeidžiant nacionalinių arba EEE taisyklių, kuriose numatyti patikrinimai ar tyrimai.

10.2.4.   Duomenys, pagal kuriuos apskaičiuojamas darbuotojų skaičius ir finansinės sumos bei nagrinėjamas laikotarpis

| 31) | Darbuotojų skaičiui ir finansinėms sumoms apskaičiuoti imami vėliausio susijusio patvirtinto apskaitos laikotarpio duomenys ir apskaičiuojami metams. Į juos atsižvelgiama nuo sąskaitų uždarymo datos. Skaičiuojant metinę apyvartą, iš jos sumos išskaičiuojamas pridėtinės vertės mokestis (PVM) ir kiti netiesioginiai mokesčiai. |
| --- | --- |

31)

Darbuotojų skaičiui ir finansinėms sumoms apskaičiuoti imami vėliausio susijusio patvirtinto apskaitos laikotarpio duomenys ir apskaičiuojami metams. Į juos atsižvelgiama nuo sąskaitų uždarymo datos. Skaičiuojant metinę apyvartą, iš jos sumos išskaičiuojamas pridėtinės vertės mokestis (PVM) ir kiti netiesioginiai mokesčiai.

| 32) | Sąskaitų uždarymo dieną paaiškėjus, kad įmonės metiniai duomenys apie darbuotojų skaičių ar finansinių sumų viršutines ribas viršijo arba nesiekė 10.2.2 skirsnyje nurodytų ribų, šis faktas nenulems vidutinės, mažosios ar labai mažos įmonės statuso netekimo ar įgijimo, jeigu tos viršutinės ribos nebuvo viršytos du apskaitos laikotarpius iš eilės. |
| --- | --- |

32)

Sąskaitų uždarymo dieną paaiškėjus, kad įmonės metiniai duomenys apie darbuotojų skaičių ar finansinių sumų viršutines ribas viršijo arba nesiekė 10.2.2 skirsnyje nurodytų ribų, šis faktas nenulems vidutinės, mažosios ar labai mažos įmonės statuso netekimo ar įgijimo, jeigu tos viršutinės ribos nebuvo viršytos du apskaitos laikotarpius iš eilės.

| 33) | Naujai įsteigtų įmonių, kurių sąskaitos dar nebuvo patvirtintos, taikytini duomenys yra išvedami iš bona fide įverčių, apskaičiuotų per finansinius metus. |
| --- | --- |

33)

Naujai įsteigtų įmonių, kurių sąskaitos dar nebuvo patvirtintos, taikytini duomenys yra išvedami iš bona fide įverčių, apskaičiuotų per finansinius metus.

10.2.5.   Darbuotojų skaičius

| 34) | Darbuotojų skaičius atitinka metinių darbo vienetų (MDV) skaičių, t. y. visą darbo dieną atitinkamoje įmonėje arba jos vardu per visus nagrinėjamus metus dirbančių darbuotojų skaičių. Ne visus metus išdirbusių asmenų darbas, ne visą darbo dieną, nepriklausomai nuo trukmės, dirbusių asmenų darbas ir sezoninių darbuotojų darbas apskaičiuojamas kaip MDV dalis. Į darbuotojų skaičių įeina:






  a) | darbuotojai; |
| --- | --- | --- |

34)

Darbuotojų skaičius atitinka metinių darbo vienetų (MDV) skaičių, t. y. visą darbo dieną atitinkamoje įmonėje arba jos vardu per visus nagrinėjamus metus dirbančių darbuotojų skaičių. Ne visus metus išdirbusių asmenų darbas, ne visą darbo dieną, nepriklausomai nuo trukmės, dirbusių asmenų darbas ir sezoninių darbuotojų darbas apskaičiuojamas kaip MDV dalis. Į darbuotojų skaičių įeina:

a)

darbuotojai;

| b) | įmonei pavaldžioje įmonėje dirbantys asmenys, kurie laikomi įmonės darbuotojais pagal nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

b)

įmonei pavaldžioje įmonėje dirbantys asmenys, kurie laikomi įmonės darbuotojais pagal nacionalinę teisę;

| c) | savininkai vadovai; |
| --- | --- |

c)

savininkai vadovai;

| d) | partneriai, užsiimantys įmonėje nuolatine veikla ir gaunantys iš jos finansinės naudos. |
| --- | --- |

d)

partneriai, užsiimantys įmonėje nuolatine veikla ir gaunantys iš jos finansinės naudos.

| 35) | Gamybinę praktiką atliekantys asmenys ar studentai, besimokantys profesijos pagal gamybinės praktikos ar profesinio mokymo sutartis, į darbuotojų skaičių neįtraukiami. Motinystės ar tėvystės atostogų trukmė neįskaičiuojama. |
| --- | --- |

35)

Gamybinę praktiką atliekantys asmenys ar studentai, besimokantys profesijos pagal gamybinės praktikos ar profesinio mokymo sutartis, į darbuotojų skaičių neįtraukiami. Motinystės ar tėvystės atostogų trukmė neįskaičiuojama.

10.2.6.   Įmonės duomenų nustatymas

| 36) | Savarankiškos įmonės atveju duomenys, įskaitant darbuotojų skaičių, nustatomi išimtinai remiantis tos įmonės sąskaitomis. |
| --- | --- |

36)

Savarankiškos įmonės atveju duomenys, įskaitant darbuotojų skaičių, nustatomi išimtinai remiantis tos įmonės sąskaitomis.

| 37) | Įmonių partnerių arba susijusių įmonių turinčios įmonės duomenys, įskaitant darbuotojų skaičių, nustatomi pagal įmonės sąskaitas ir kitus įmonės duomenis arba, jei yra, pagal įmonės konsoliduotą finansinę atskaitomybę arba pagal konsoliduotą finansinę atskaitomybę, į kurią įtraukta įmonė per konsolidavimą. |
| --- | --- |

37)

Įmonių partnerių arba susijusių įmonių turinčios įmonės duomenys, įskaitant darbuotojų skaičių, nustatomi pagal įmonės sąskaitas ir kitus įmonės duomenis arba, jei yra, pagal įmonės konsoliduotą finansinę atskaitomybę arba pagal konsoliduotą finansinę atskaitomybę, į kurią įtraukta įmonė per konsolidavimą.

| 38) | Prie 37 dalyje nurodytų duomenų pridedami atitinkamos įmonės partnerės – tiekėjų įmonės arba vartotojų įmonės – duomenys. Sumavimas yra proporcingas kapitalo arba balsavimo teisių (pasirenkant didesnį skaičių) procentinei daliai. Skirtingų įmonių atveju imama didesnė procentinė dalis. |
| --- | --- |

38)

Prie 37 dalyje nurodytų duomenų pridedami atitinkamos įmonės partnerės – tiekėjų įmonės arba vartotojų įmonės – duomenys. Sumavimas yra proporcingas kapitalo arba balsavimo teisių (pasirenkant didesnį skaičių) procentinei daliai. Skirtingų įmonių atveju imama didesnė procentinė dalis.

| 39) | Prie 37 ir 38 dalyse nurodytų duomenų pridedama 100 % įmonės, kuri tiesiogiai arba netiesiogiai susijusi su atitinkama įmone, duomenų, jei tie duomenys dar nėra įtraukti į sąskaitas konsolidavimo metu. |
| --- | --- |

39)

Prie 37 ir 38 dalyse nurodytų duomenų pridedama 100 % įmonės, kuri tiesiogiai arba netiesiogiai susijusi su atitinkama įmone, duomenų, jei tie duomenys dar nėra įtraukti į sąskaitas konsolidavimo metu.

| 40) | Taikant 37–39 dalis, atitinkamos įmonės įmonių partnerių duomenys yra gaunami remiantis jų sąskaitų ir kitais duomenimis, jei yra, konsoliduotais. Prie tų duomenų pridedama 100 % įmonių, susijusių su tomis įmonėmis partnerėmis, duomenų, jeigu jų sąskaitų duomenys nebuvo įtraukti konsolidavimo metu. |
| --- | --- |

40)

Taikant 37–39 dalis, atitinkamos įmonės įmonių partnerių duomenys yra gaunami remiantis jų sąskaitų ir kitais duomenimis, jei yra, konsoliduotais. Prie tų duomenų pridedama 100 % įmonių, susijusių su tomis įmonėmis partnerėmis, duomenų, jeigu jų sąskaitų duomenys nebuvo įtraukti konsolidavimo metu.

| 41) | Taikant tas pačias 37–39 dalis, su atitinkama įmone susijusių įmonių duomenys yra gaunami remiantis jų sąskaitų ir jų kitais duomenimis, jei yra, konsoliduotais. Prie tų duomenų pro rata pridedami bet kokių tos susijusios įmonės įmonių parnerių – tiekėjų arba vartotojų įmonių – duomenys, jeigu jie, bent jau proporcingai tai daliai, kuri nurodyta 38 dalyje, dar nėra įtraukti į konsoliduotas sąskaitas. |
| --- | --- |

41)

Taikant tas pačias 37–39 dalis, su atitinkama įmone susijusių įmonių duomenys yra gaunami remiantis jų sąskaitų ir jų kitais duomenimis, jei yra, konsoliduotais. Prie tų duomenų pro rata pridedami bet kokių tos susijusios įmonės įmonių parnerių – tiekėjų arba vartotojų įmonių – duomenys, jeigu jie, bent jau proporcingai tai daliai, kuri nurodyta 38 dalyje, dar nėra įtraukti į konsoliduotas sąskaitas.

| 42) | Jei įmonės konsoliduotose sąskaitose nėra duomenų apie darbuotojų skaičių, šis skaičius apskaičiuojamas proporcingai sudedant įmonių partnerių duomenis ir pridedant įmonių, su kuriomis atitinkama įmonė susijusi, duomenis. |
| --- | --- |

42)

Jei įmonės konsoliduotose sąskaitose nėra duomenų apie darbuotojų skaičių, šis skaičius apskaičiuojamas proporcingai sudedant įmonių partnerių duomenis ir pridedant įmonių, su kuriomis atitinkama įmonė susijusi, duomenis.

10.2.7.   Peržiūra

| 43) | Remiantis šiame skyriuje pateikto apibrėžimo taikymo apžvalga, kuri bus parengta po atitinkamo Europos Komisijos parengto projekto, ir atsižvelgiant į kiekvieną Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnio dalinį susijusių įmonių apibrėžimo pakeitimą, kaip numatyta toje direktyvoje, Institucija, jei reikės, pritaikys šiame skyriuje pateiktą apibrėžimą, visų pirma apyvartos ir balanso sumos viršutines ribas, siekdama atsižvelgti į patirtį ir ekonominius EEE pokyčius. |
| --- | --- |

43)

Remiantis šiame skyriuje pateikto apibrėžimo taikymo apžvalga, kuri bus parengta po atitinkamo Europos Komisijos parengto projekto, ir atsižvelgiant į kiekvieną Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnio dalinį susijusių įmonių apibrėžimo pakeitimą, kaip numatyta toje direktyvoje, Institucija, jei reikės, pritaikys šiame skyriuje pateiktą apibrėžimą, visų pirma apyvartos ir balanso sumos viršutines ribas, siekdama atsižvelgti į patirtį ir ekonominius EEE pokyčius.

10.3.   Priėmimas

| 44) | Naujasis 10 skyrius bus taikomas nuo tada, kai jį priims ELPA priežiūros institucija.“ |
| --- | --- |

44)

Naujasis 10 skyrius bus taikomas nuo tada, kai jį priims ELPA priežiūros institucija.“

---

(1)  Komisijos rekomendacija 96/280/EB (OL L 107, 1996 4 30, p. 4).

1

(2)  2003 m. lapkričio 5 d. Kolegijos sprendimas Nr. 198/03/COL (OL L 120, 2005 5 12, p. 39).

2

(3)  2001 m. sausio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms (OL L 10, 2001 1 13, p. 33) su pakeitimais, padarytais 2004 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 364/2004 (OL L 63, 2004 2 28, p. 22). Abu reglamentai buvo įtraukti į EEE susitarimo XV priedo 1f dalį Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 88/2002 (OL L 266, 2002 10 3, p. 56 ir EEE priedas Nr. 49, 2002 10 3, p. 42) ir Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 131/2004 (OL L 64, 2005 3 10, p. 67 ir EEE priedas Nr. 12, 2005 3 10, p. 49).

3

(4)  Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

4

(5)  1983 m. birželio 13 d. Tarybos direktyva 83/349/EEB (OL L 193, 1983 7 18, p. 1), įtraukta į EEE susitarimo XXII priedo 4 skirsnį.

5

(6)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/65/EB (OL L 283, 2001 10 27, p. 28), įtraukta į EEE susitarimo XXII priedo 4 skirsnį 2003 m. gruodžio 5 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 176/2003 (OL L 88, 2004 3 25, p. 53 ir EEE priedas Nr. 15, 2004 3 25, p. 14).

6

(7)  1978 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 78/660/EEB (OL L 222, 1978 8 14, p. 11), įtraukta į EEE susitarimo XXII priedo 4 skirsnį.

7

(8)  1998 m. kovo 4 d. Kolegijos sprendimas Nr. 46/98/COL (OL L 200, 1998 7 16, p. 46 ir EEE priedas Nr. 52, 1997 12 18, p. 10). Šis sprendimas atitinka Komisijos pranešimą dėl atitinkamos rinkos apibrėžimo Bendrijos konkurencijos teisėje (OL C 372, 1997 12 9, p. 5).

8

---

| 5.2.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 36/69 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 36/69

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 227/06/COL

2006 m. liepos 19 d.

dėl valstybės pagalbos Farice hf. (Islandija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį ir II dalies 4 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnį, 7 straipsnio 3 dalį ir 10 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į Institucijos EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo ir aiškinimo gaires (4), ypač į jų 17 skyrių dėl valstybės garantijų ir 19 skyrių dėl valdžios institucijų turimų akcijų paketų,

ATSIŽVELGDAMA į Institucijos sprendimą Nr. 125/05/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl valstybės pagalbos Farice hf., kuriame suinteresuotosios šalys kviečiamos pateikti savo susijusias pastabas (5),

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   PROCEDŪRA

Islandijos misijos prie Europos Sąjungos 2004 m. vasario 27 d. raštu, kuriuo buvo persiųstas Finansų ministerijos 2004 m. vasario 26 d. raštas, Islandijos valdžios institucijos pranešė Institucijai apie valstybės garantiją Islandijos povandeninio kabelio projektui, t. y. Farice projektui. Raštas buvo gautas ir užregistruotas 2004 m. kovo 1 d. (atvejis Nr. 257593).

Islandijos misijos 2004 m. gegužės 14 d. raštu, kuriuo buvo persiųstas Islandijos finansų ministerijos 2004 m. gegužės 13 d. raštas, buvo pateikta papildomos informacijos. Institucija laišką gavo ir užregistravo 2004 m. gegužės 14 d. (atvejis Nr. 281472).

Ne kartą pasikeitusi raštais (6), Institucija 2006 m. gegužės 26 d. raštu Islandijos valdžios institucijoms pranešė, kad ji nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą, nustatytą Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje, dėl valstybės pagalbos Farice hf. (atvejis Nr. 319257).

Institucijos sprendimas Nr. 125/05/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (7). Institucija pakvietė suinteresuotąsias šalis teikti susijusias pastabas. Institucija pastabų iš suinteresuotųjų šalių negavo.

Islandijos valdžios institucijos 2005 m. birželio 28 d. raštu pateikė savo pastabas dėl Sprendimo Nr. 125/05/COL (atvejis Nr. 324236).

Kaip minėta sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, atskiroje konkurencijos byloje Institucija 2003 m. sausio 31 d. raštu Farice hf. išreiškė tam tikrą susirūpinimą dėl konkurencijos. Be to, Institucija paprašė informacijos apie Farice projektą, ir tai buvo svarbu norint įvertinti projekto poveikį konkurencijai. Institucija 2004 m. gegužės 6 d. raštu kreipėsi į Farice hf. su oficialiu prašymu pateikti informaciją (8). 2004 m. spalio 21 d. Institucija gavo Farice hf. atsakymą. Atskira konkurencijos byla buvo nutraukta Institucijos 2006 m. birželio 2 d. raštu (atvejis Nr. 1072261).

2.   PRIEMONIŲ APIBŪDINIMAS

2.1.   FARICE PROJEKTO APIBŪDINIMAS

Farice projektas yra skirtas povandeninio telekomunikacijų kabelio, jungiančio Islandiją ir Farerų salas su Škotija, tiesimui ir valdymui.

Nuo 1994 m. Islandija ir Farerų salos prie tarptautinio tinklo buvo prisijungusios povandeniniu telekomunikacijų kabeliu CANTAT–3. Kabelis CANTAT–3 buvo įrengtas konsorciumo pagrindais. Galimybę naudotis CANTAT–3 kontroliavo konsorciumo nariai (9), o konsorciumo narė Teleglobe turėjo teisę suteikti neatimamas naudojimo teises ir sudaryti išperkamosios nuomos sutartis. CANTAT–3 buvo prijungtas prie Kanados, Islandijos, Farerų salų, Danijos, Jungtinės Karalystės ir Vokietijos tinklų. Nutiesus su CANTAT–3 konkuruojančias transatlantines kabelių sistemas, CANTAT–3 steigėjai gavo galimybę naudotis kitomis, ekonomiškesnėmis ryšio linijomis. Tačiau Islandijos ir Farerų salų atstovai vis dar buvo priklausomi nuo CANTAT–3 ryšio linijos. Tai buvo vienas iš motyvų, lėmusių šių šalių apsisprendimą kurti naujas ryšio linijas. Be to, kabelis CANTAT–3 turėjo tam tikrų techninių trūkumų, nes buvo senesnės kartos, ribotų galimybių ir ne visuomet patikimas. Islandijos valdžios institucijos pateikė kai kurių CANTAT–3 gedimų 1995–2003 m. apžvalgą. Nuo 1994 m. šių dviejų šalių nepasiekė joks kitas tarptautinis skaidulinio tinklo projektas, nors bendrasis tarptautinių ir tarpregioninių telekomunikacijų maršrutų pralaidumas padidėjo. Islandijos valdžios institucijų teigimu, tai lėmė geografinė šių dviejų šalių izoliacija ir nedidelės rinkos.

Manoma, kad palydovinio ryšio, kuris naudojamas kaip antroji ryšio galimybė, kainos didės, be to, šis ryšys vis tiek nelaikomas tinkamu delsai jautriam interneto duomenų srautui perduoti. Norint suvaldyti padidėjusį telekomunikacijų srautą, turi būti sukurta alternatyvi priemonė.

Farice projektas pradėtas Islandijos telekomunikacijų operatoriaus Landssími Íslands hf. (toliau – Síminn
   (10)), kurio beveik 100 % priklausė valstybei (tuo metu), ir dabartinio Farerų salų telekomunikacijų operatoriaus Føroya Tele, nagrinėjusių galimybes nutiesti Reikjaviką, Torshauną ir Edinburgą jungiantį povandeninį kabelį, iniciatyva. Tačiau 2002 m. paaiškėjo, kad Farice projektui įgyvendinti vien komercinių lėšų nepakaks (11). 2002 m. kovo mėn. atlikus galimybių tyrimą padaryta išvada, kad finansuoti projektą taikant įprastas finansavimo priemones yra neįmanoma. Projektui įgyvendinti buvo siekiama sutelkti dideles bendras pajėgas. Galiausiai buvo priimti du sprendimai.

Pirma, rengiant projektą buvo įtrauktos Islandijos ir Farerų salų valstybinės ryšių institucijos. Pirmiausia didžiausi rėmėjai – Síminn ir Føroya Tele – aiškiai pareiškė, kad jie nesuinteresuoti teikti būtinų paskolų garantijų visos telekomunikacijų rinkos vardu (12). Todėl turėtų dalyvauti Islandijos valstybė, kuri aktyviai padėtų įgyvendinti projektą.

Antra, buvo nuspręsta, kad svarbu, kad projekte aktyviai dalyvautų Og Vodafone – pagrindinis Islandijos telekomunikacijų rinkos dalyvis. Nuspręsta, kad, siekiant įrengti ir eksploatuoti naują perdavimo sistemą, be Farice hf., reikėtų įsteigti kontroliuojančiąją (holdingo) bendrovę Eignarhaldsfélagið Farice ehf. (toliau – E–Farice) (13). Ši bendrovė, turėdama visas Islandijai priklausančias Farice akcijas, turėtų nupirkti Og Vodafone priklausančią CANTAT–3 pralaidumo galimybę. Panašus pasiūlymas buvo pateiktas Síminn, o tai pagal Islandijos valdžios institucijų pateiktą IBM ataskaitą (14) leistų E–Farice kontroliuoti visą Islandijos tarptautinio ryšio galimybę. Kaip nurodyta pranešime, atitinkamai buvo numatyta, kad CANTAT–3 pralaidumo galimybę valdytų ir ją pardavinėtų E–Farice
   (15).

2002 m. buvo įsteigta nauja ribotosios atsakomybės bendrovė Farice hf., kurios paskirtis – parengti, nutiesti ir eksploatuoti povandeninę ryšio kabelių sistemą, skirtą telekomunikacijų ir interneto duomenų srautui perduoti tarp Islandijos, Farerų salų ir Jungtinės Karalystės. Remiantis Islandijos valdžios institucijų pateikta informacija, bendrovės akcininkės buvo Síminn (47,33 %), Og Vodafone (1,33 %), Islandijos Vyriausybė (27,33 %), kiti trys Islandijos operatoriai, kartu turintys 3,99 % akcijų, Føroya Tele (17,33 %) ir kiti du Farerų salų telekomunikacijų operatoriai, kurių kiekvienas turėjo po 1,33 % akcijų (16). Naująjį Farice kabelį sudaro Islandijos grįžtamojo srauto atšaka (17) (Seidisfjorduras–Reikjavikas), povandeninė dalis (Seidisfjorduras–Duneto įlanka), Farerų salų grįžtamojo srauto atšaka (Funingsfjorduras–Torshaunas) ir Jungtinės Karalystės grįžtamojo srauto atšaka (Duneto įlanka–Edinburgas). Priimant sprendimą dėl kabelio valdymo viešas konkursas nebuvo skelbiamas, ir valdyti kabelį buvo paskirta Farice hf. Remiantis verslo planu, apskaičiuotosios bendrosios investicijų į Farice projektą išlaidos sudarė 48,9 mln. EUR.

2002 m. rugsėjo 12 d. akcininkų susitarime numatyta, kad kainų politika bus grindžiama kainos orientavimo į sąnaudas, skaidrumo ir nediskriminavimo principais.

Be to, Islandijos valdžios institucijos nurodė, kad Farice kabeliu vienodomis sąlygomis ir kainomis galės naudotis panašūs užsienio ir šalies operatoriai. Taip pat numatyta, kad prie akcininkų susitarimo gali prisijungti nauji akcininkai. Tačiau jame nustatyta, kad akcinio kapitalo didinimo atveju dabartiniams akcininkams visada bus siūloma galimybė išlaikyti savo kapitalo dalį bendrovėje (Akcininkų susitarimo 7 skyrius).

Oficialus Farice povandeninio kabelio atidarymas įvyko 2004 m. vasario mėn.

2.2.   ISLANDIJOS VALSTYBĖS PARAMOS APIBŪDINIMAS

a)   Paskolos garantija

Pranešimo objektas – valstybės garantijos suteikimas 9,4 mln. EUR paskolai Farice (toliau – A laikotarpio paskola). Ši paskola sudaro didesnio ilgalaikių paskolų paketo, kurio didžiausia galima suma – 34,5 mln. EUR, dalį.

Remiantis Islandijos valdžios institucijų pateikta informacija, pirmiausia, kaip matyti iš 2004 m. vasario 27 d.Farice hf., Íslandsbanki hf., kitų finansinių institucijų ir kitų laiduotojų susitarimo (toliau – paskolos susitarimas), pasirašyta paskola, kurios didžiausia galima suma 34,5 mln. EUR, paskirstyta taip:

| Paskola | Mln. EUR | Skolintojas | Palūkanų norma (18) | Palūkanų laikotarpis | Grąžinimas | Laiduotojas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mokėjimų skaičius | Grąžinimo pradžia |
| A | 9,4 | Šiaurės investicijų bankas | Euribor + 0,18 % met. pal. | 6 mėn. | 8 pusmetiniai mokėjimai | 2011 m. rugsėjo mėn. | Islandijos Vyriausybė |
| B | 4,7 | Šiaurės investicijų bankas | Euribor + 0,80 % met. pal. | 6 mėn. | 5 pusmetiniai mokėjimai | 2009 m. rugsėjo mėn. | Landssími Íslands hf (Síminn) |
| 4,7 | Íslandsbanki hf. |
| C | 4,7 | Føroya banki | Euribor + 1,00 % met. pal. | 3 mėn. | 10 ketvirtinių mokėjimų | 2009 m. rugsėjo mėn. | Telefon verkið P/F |
| D | 11,0 | Íslandsbanki hf. | Euribor + 1,50 % met. pal. | 1 mėn. | 48 mėnesiniai mokėjimai | 2005 m. rugsėjo mėn. | Nėra |

Paskola

Mln. EUR

Skolintojas

Palūkanų norma (18)

Palūkanų laikotarpis

Grąžinimas

Laiduotojas

Mokėjimų skaičius

Grąžinimo pradžia

A

9,4

Šiaurės investicijų bankas

Euribor + 0,18 % met. pal.

6 mėn.

8 pusmetiniai mokėjimai

2011 m. rugsėjo mėn.

Islandijos Vyriausybė

B

4,7

Šiaurės investicijų bankas

Euribor + 0,80 % met. pal.

6 mėn.

5 pusmetiniai mokėjimai

2009 m. rugsėjo mėn.

Landssími Íslands hf (Síminn)

4,7

Íslandsbanki hf.

C

4,7

Føroya banki

Euribor + 1,00 % met. pal.

3 mėn.

10 ketvirtinių mokėjimų

2009 m. rugsėjo mėn.

Telefon verkið P/F

D

11,0

Íslandsbanki hf.

Euribor + 1,50 % met. pal.

1 mėn.

48 mėnesiniai mokėjimai

2005 m. rugsėjo mėn.

Nėra

Valstybės garantija A laikotarpio paskolai yra paskolos grąžinimo garantija, t. y. Farice hf. bus visiškai atsakinga už paskolos grąžinimą, ir kreditorius, prieš pasinaudodamas valstybės garantija, turės reikalauti grąžinti paskolą iš bendrovės turto. Farice hf. buvo nustatyta 0,5 % metinė draudimo įmoka (nustatė Islandijos nacionalinė skolų valdyba), mokama iš anksto, pasirašius paskolos sutartį ir suteikus valstybės garantiją. Išankstinė įmoka sudarė 438 839 EUR, t. y. 4,7 % paskolos sumos. Be to, buvo nustatytas 120 000 Islandijos kronų (ISK) garantijos mokestis.

Ankstesnė paskolos grąžinimo garantija buvo pasirašyta 2003 m. liepos mėn. ir ji buvo suteikta tarpinei 16 mln. EUR paskolai. Paskolos grąžinimo garantija suteikta 6,4 mln. EUR, t. y. 40 % minėtos paskolos. Tarpinė paskola buvo grąžinta gavus ilgalaikes 34,5 mln. EUR paskolas, ir tą pačią dieną nustojo galiojusi tarpinės paskolos grąžinimo garantija. Farice hf. už šią garantiją sumokėjo 0,50 % garantijos įmoką ir 120 000 ISK garantijos mokestį.

b)   Islandijos Vyriausybei priklausančio akcinio kapitalo padidinimas

2003 m. sausio pradžioje valstybei priklausanti Farice hf. kapitalo dalis buvo padidinta nuo pradinių 27,33 % iki 46,5 %. Islandijos valdžios institucijų 2004 m. birželio mėn. atsakyme tai aiškinama taip:

„išplėtojus verslo planą, bendrovės finansavimo poreikiai tapo aiškesni, ir buvo nuspręsta padidinti bendrovės akcinį kapitalą. Visiems Islandijos ir Farerų salų operatoriams buvo pasiūlyta įsigyti didinant kapitalą išleistų akcijų. Kadangi Síminn aiškiai pareiškė, kad bendrovė nenorėtų teikti daugiau kaip 33,33 % akcinio kapitalo, Telefonverkið pasisiūlė padengti reikiamą Farerų salų akcinio kapitalo dalį (19,93 %), o Islandijos Vyriausybė turėjo padengti 46,53 % reikiamo akcinio kapitalo, nes kiti Islandijos operatoriai neturėjo finansinių galimybių įsigyti daugiau kaip 1,2 % akcinio kapitalo.“

Islandijos valdžios institucijų teigimu, visas Farice hf. akcinis kapitalas buvo padidintas nuo 327 000 EUR iki daugiau kaip 14 mln. EUR. Toliau pateiktoje lentelėje nurodytas smulkesnis akcinio kapitalo paskirstymas pagal akcininkus (19):

Farice hf.

19

Farice hf. akcinis kapitalas (tūkst.)

| | Parengiamasis etapas | 2003 m. sausis | 2003 m. birželis |
| --- | --- | --- | --- |
| | ISK | EUR (20) | Dalis | ISK | EUR | Dalis | ISK | EUR | Dalis |
| Eignarhaldsfélagið Farice ehf. | | | | 947 944 | 11 242 | 79,90 % | 947 944 | 11 242 | 79,90 % |
| Islandijos Vyriausybė | 8 200 | 90 | 27,33 % | 552 067 | 6 547 | 46,53 % | 491 737 | 5 831 | 41,45 % |
| Síminn | 14 200 | 155 | 47,33 % | 395 477 | 4 690 | 33,33 % | 352 259 | 4 177 | 29,69 % |
| Og Vodafone | 400 | 4 | 1,33 % | 400 | 5 | 0,03 % | 103 949 | 1 232 | 8,76 % |
| Lína.NET | 400 | 4 | 1,33 % | 400 | 5 | 0,03 % | 400 | 5 | 0,03 % |
| Fjarski ehf. | 400 | 4 | 1,33 % | 400 | 5 | 0,03 % | 400 | 5 | 0,03 % |
| RH-net | 400 | 4 | 1,33 % | 400 | 5 | 0,03 % | 400 | 5 | 0,03 % |
| Telefonverkið | 5 200 | 57 | 17,33 % | 236 486 | 2 804 | 19,93 % | 236 486 | 2 804 | 19,93 % |
| Kall | 400 | 4 | 1,33 % | 400 | 5 | 0,03 % | 400 | 5 | 0,03 % |
| SPF spf. | 400 | 4 | 1,33 % | 400 | 5 | 0,03 % | 400 | 5 | 0,03 % |
| Iš viso | 30 000 | 327 | 100,00 % | 1 186 430 | 14 070 | 100,00 % | 1 186 430 | 14 070 | 100,00 % |

Parengiamasis etapas

2003 m. sausis

2003 m. birželis

ISK

EUR (20)

20

Dalis

ISK

EUR

Dalis

ISK

EUR

Dalis

Eignarhaldsfélagið Farice ehf.

Eignarhaldsfélagið Farice ehf.

947 944

11 242

79,90 %

947 944

11 242

79,90 %

Islandijos Vyriausybė

8 200

90

27,33 %

552 067

6 547

46,53 %

491 737

5 831

41,45 %

Síminn

Síminn

14 200

155

47,33 %

395 477

4 690

33,33 %

352 259

4 177

29,69 %

Og Vodafone

Og Vodafone

400

4

1,33 %

400

5

0,03 %

103 949

1 232

8,76 %

Lína.NET

Lína.NET

400

4

1,33 %

400

5

0,03 %

400

5

0,03 %

Fjarski ehf.

Fjarski ehf.

400

4

1,33 %

400

5

0,03 %

400

5

0,03 %

RH-net

RH-net

400

4

1,33 %

400

5

0,03 %

400

5

0,03 %

Telefonverkið

Telefonverkið

5 200

57

17,33 %

236 486

2 804

19,93 %

236 486

2 804

19,93 %

Kall

Kall

400

4

1,33 %

400

5

0,03 %

400

5

0,03 %

SPF spf.

SPF spf.

400

4

1,33 %

400

5

0,03 %

400

5

0,03 %

Iš viso

30 000

327

100,00 %

1 186 430

14 070

100,00 %

1 186 430

14 070

100,00 %

3.   OFICIALIOS TYRIMO PROCEDŪROS PRADŽIA

Savo sprendime Nr. 125/05/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija padarė preliminarią išvadą, kad Islandijos valstybės suteikta valstybės garantija ir Farice hf. akcinio kapitalo padidinimas jos lėšomis yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Farice hf.

Institucijai kilo abejonių, ar galima pripažinti, kad Islandijos valstybės paramos priemonės yra suderinamos su EEE susitarimu. Savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija pareiškė abejojanti, ar pagalbos priemonės, vertinant pagal EEE susitarimo nuostatas, buvo proporcingos šių priemonių tikslams ir ar jos neiškraipė konkurencijos tiek, kad būtų prieštaraujama bendrajam interesui. Šios abejonės daugiausia buvo susijusios su klausimu, ar bus sudarytos nediskriminacinės tinklo naudojimo sąlygos. Be to, kadangi pradžioje buvo sumanyta CANTAT–3 pralaidumo galimybę taip pat perduoti kontroliuoti E–Farice hf., buvo išreikštas susirūpinimas, kad konkurencija dėl ryšio su Islandija galimybių bus panaikinta, nes rinkoje liks tik vienas tiekėjas.

E–Farice hf.

4.   ISLANDIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS

2005 m. birželio 28 d. pateikdamos pastabas dėl Sprendimo Nr. 125/05/COL Islandijos valdžios institucijos vėl pareiškė nuomonę, kad Farice projektui valstybės pagalba nėra teikiama. Islandijos valdžios institucijų teigimu, paskolos garantija ir Vyriausybei priklausančio akcinio kapitalo padidinimas atitinka nuostatas dėl valstybės pagalbos. Be to, Farice projektas yra infrastruktūros projektas, kaip apibrėžta valstybės pagalbos taisyklėse. Tačiau, kaip nurodyta ankstesniame 2005 m. sausio 21 d. rašte, Islandijos valdžios institucijų nuomone, bet kokia valstybės pagalba būtų suderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b ir c punktais.

Farice

Farice

Islandijos valdžios institucijos svarstomų priemonių būtinumą pateisina remdamosi prielaida, kad telekomunikacijų ryšio galimybė ir plačiajuosčio ryšio galimybė yra būtinos ES visuomenės ir ekonomikos modernizavimo priemonės, tai yra labai svarbus Lisabonos darbotvarkės aspektas ir būtina e. Europos veiksmų plano plėtros sąlyga.

Dėl savo geografinės padėties Islandijai labai svarbu turėti nebrangaus ir patikimo telekomunikacijų ryšio galimybę. Dabartinė ryšio galimybė dėl CANTAT–3 techninių trūkumų nėra nei patenkinama, nei patikima, nei priimtina nuo telekomunikacijų priklausomoms Islandijos ir Farerų salų ekonomikoms.

Šiomis aplinkybėmis, kad projektas būtų perspektyvus, buvo reikalingas valstybės dalyvavimas. Jeigu valstybė nebūtų dalyvavusi, projektas būtų buvęs atidėtas arba apskritai nebūtų buvęs pradėtas.

Islandijos valdžios institucijų nuomone, patikimų telekomunikacijų paslaugų Islandijoje teikimo pranašumai atsveria trūkumus – tam tikrą konkurencijos iškraipymą kitų konkurentų atžvilgiu.

Prieš įsteigiant Farice buvo rengiami įvadiniai susitikimai su Islandijos operatoriais, ir tik trys mažesni operatoriai sutiko įsigyti bendrovės akcijų. Islandijos valdžios institucijų nuomone, daug pastangų buvo dedama ieškant steigėjų, ir tai buvo daroma nenustatant apatinės akcinio kapitalo įnašų ribos. Todėl Islandijos valdžios institucijos tvirtina, kad šiomis specifinėmis projekto aplinkybėmis buvo sudarytos plačios dalyvavimo galimybės.

Farice

Islandijos valdžios institucijos pabrėžia, kad akcininkų susitarimo 7 skyriuje Farice hf. įsteigusioms bendrovėms yra suteikta pirmumo teisė įsigyjant akcijų. Ši teisė atitinka Islandijos įstatymo Nr. 2/1995 dėl akcinių bendrovių 34 straipsnį, pagal kurį akcininkams suteikiama teisė pasirašyti naujas akcijas proporcingai jų turimai akcijų daliai. Ši teisė yra perduodama, be to, kiekvienas akcininkas visada turi teisę nuspręsti nepasinaudoti šia pirmumo teise. Be to, akcininkų susitarimo 7 skyriaus 2 dalyje numatyta, kad, nepaisant pirmumo teisių įsigyjant akcijas, akcininkai turi siekti, kad didinant kapitalą galėtų dalyvauti naujos šalys.

Farice hf.

Akcininkų susitarime numatoma nediskriminacinė, skaidri, rinkos principais pagrįsta kainodara. Bendrovės kainų politika turi būti pagrįsta kainos orientavimo į sąnaudas, skaidrumo ir nediskriminavimo principais. Islandijos valdžios institucijos lygina Farice projektą su padėtimi, nagrinėjama Komisijos sprendime Nr. 307/2004 dėl Jungtinės Karalystės plačiajuosčio ryšio infrastruktūros projekto, skirto masinės rinkos plačiajuosčio ryšio paslaugoms teikti Škotijos atokių ir kaimo vietovių įmonėms bei gyventojams. Remiantis jų pateikta informacija, Farice sistemos pralaidumo galimybių kainos galbūt yra pačios didžiausios, palyginti su kitų panašių Šiaurės Atlanto regione teikiamų paslaugų kainomis. Tai viena iš priežasčių, dėl kurių 2005 m. pardavimų apimtys sudarė mažiau nei 5 % dabartinių Farice pralaidumo galimybių.

Farice

Farice

Farice

Atsakydamos į klausimą dėl laisvos prieigos, Islandijos valdžios institucijos pabrėžia, kad prieiga prie infrastruktūros yra laisva, skaidri ir nediskriminacinė.

Galiausiai Islandijos valdžios institucijos mano, kad jeigu valstybės pagalbos teikimo faktas ir būtų nustatytas, bendra pagalbos suma nėra didelė. Pirmiausia, kalbant apie paskolos garantiją, tokia nedidelė suma negali būti laikoma bendrojo intereso pažeidimu, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte. Dėl Islandijos valstybės akcijų dalies padidinimo Islandijos valdžios institucijos tvirtino, kad „pradinis Farice hf. įsteigimo 2002 m. rugsėjo mėn. tikslas buvo tik pasirengti tiesti ir eksploatuoti povandeninę ryšių kabelio sistemą. Tuo metu viso projekto finansavimo ir akcinio kapitalo poreikis galutinai nebuvo nustatytas [...]. Nė viena bendrovė nebūtų pajėgi imtis kabelio tiesimo ir eksploatavimo darbų [...]. Todėl pirmasis akcinio kapitalo padidinimas 2003 m. sausio mėn. nebuvo įprastas bendrovės akcinio kapitalo padidinimas – iš tikrųjų tai buvo panašu į naujos bendrovės steigimą nauju tikslu.“ Privataus sektoriaus operatoriai visais etapais turėjo didžiąją dalį akcijų ir kartu su Islandijos valstybe daug padėjo bendrovei, todėl bet kokia galima valstybės pagalba būtų labai nedidelė.

Farice hf.

Dėl konkurencijos klausimų (žr. Sprendimo Nr. 125/05/COL II dalies 3.2 skirsnį) Islandijos valdžios institucijos teigia, kad šiuo metu nei Farice hf., nei E–Farice ehf. neketina įsigyti arba išsinuomoti didesnių CANTAT–3 pralaidumo galimybių ir kad bendraujant su Teleglobe kol kas nesudaryta jokių susitarimų. Be to, nurodyta, kad dėl didelių Farice kainų klientai vis plačiau naudojo CANTAT–3 pralaidumo galimybę, galinčia konkuruoti su Farice hf.

Farice hf.

E–Farice ehf.

Teleglobe

Farice

Farice hf.

II.   VERTINIMAS

1.   PAGALBOS BUVIMO FAKTAS, KAIP APIBRĖŽTA EEE SUSITARIMO 61 STRAIPSNIO 1 DALYJE

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis išdėstyta taip:

„Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“

1.1.   ISLANDIJOS VALSTYBĖS PASKOLOS GARANTIJA

Apskritai valstybės garantija suteikia jos gavėjui galimybę gauti palankesnes finansavimo sąlygas imant paskolą, palyginti su tomis, kokios paprastai siūlomos finansinėse rinkose. Todėl valstybės teikiamos garantijos patenka į EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies taikymo sritį.

Tačiau Institucijos valstybės pagalbos teikimo gairių (toliau – gairės) 17.4 skirsnio 2 dalies, kurioje kalbama apie valstybės garantijas, nuostatose Institucija aprašė aplinkybes, kuriomis konkreti valstybės garantija nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Tam valstybės garantija turi atitikti šias sąlygas:

| a) | paskolos gavėjas neturi finansinių sunkumų; |
| --- | --- |

a)

paskolos gavėjas neturi finansinių sunkumų;

| b) | paskolos gavėjas rinkos sąlygomis iš esmės galėtų gauti paskolą iš finansinių rinkų be valstybės įsikišimo; |
| --- | --- |

b)

paskolos gavėjas rinkos sąlygomis iš esmės galėtų gauti paskolą iš finansinių rinkų be valstybės įsikišimo;

| c) | garantija yra susijusi su konkrečiu finansiniu sandoriu, ji skirta nustatytai didžiausiai galimai sumai, ji dengia ne daugiau kaip 80 % negrąžintos paskolos ir nėra neterminuota; |
| --- | --- |

c)

garantija yra susijusi su konkrečiu finansiniu sandoriu, ji skirta nustatytai didžiausiai galimai sumai, ji dengia ne daugiau kaip 80 % negrąžintos paskolos ir nėra neterminuota;

| d) | už garantiją sumokėta rinkos kaina (kurią nustatant, inter alia, buvo atsižvelgta į garantijos dydį ir trukmę, paskolos gavėjo užstatą, paskolos gavėjo finansinę padėtį, veiklos rūšį ir perspektyvas, įsipareigojimų nevykdymo rodiklius ir kitas ekonomines aplinkybes). |
| --- | --- |

d)

už garantiją sumokėta rinkos kaina (kurią nustatant, inter alia, buvo atsižvelgta į garantijos dydį ir trukmę, paskolos gavėjo užstatą, paskolos gavėjo finansinę padėtį, veiklos rūšį ir perspektyvas, įsipareigojimų nevykdymo rodiklius ir kitas ekonomines aplinkybes).

inter alia

Todėl Institucija pirmiausia vertins, ar Farice hf. A laikotarpio paskolai suteikta valstybės garantija atitinka keturias gairėse nustatytas sąlygas, kurių įvykdymas reikštų, kad valstybės pagalba nebuvo teikiama. Tik tuomet, jeigu šiuo požiūriu būtų padaryta neigiama išvada, Institucija vertins atskiras EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies sąlygas.

Farice hf.

1.1.1.   Pagalbos teikimą neigiančios sąlygos – valstybės pagalbos gairių 17.4 skirsnio 2 dalis

Remiantis Islandijos valdžios institucijų pateikta informacija, projekto nebūtų buvę galima įgyvendinti tik grynai komerciniais verslo pagrindais, ir čia buvo reikalingas valstybės dalyvavimas. Nors formaliai Farice hf. neturėjo finansinių sunkumų (pirmoji sąlyga), rinkos sąlygomis ji būtų galėjusi gauti tik 11 mln. EUR paskolą (D laikotarpio paskola). Bankai reikalavo garantijos ne tik iš valstybės A laikotarpio paskolai, bet ir iš dviejų buvusių telekomunikacijų sektoriaus monopolijų (iš Síminn – B laikotarpio paskolai ir iš Telefonverkið P/F – C laikotarpio paskolai), kurios tuo metu priklausė atitinkamoms valstybėms, todėl be valstybės įsikišimo Farice projektas nebūtų galėjęs gauti paskolos rinkos sąlygomis. Todėl antroji sąlyga nėra įvykdyta.

Farice hf.

Síminn

Telefonverkið P/F

Farice

Dėl trečiosios sąlygos Institucija sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą padarė preliminarią išvadą, kad valstybės garantija dengia 100 % garantuojamos A laikotarpio paskolos. Visą paskolų paketą sudaro keturių (arba penkių) (21) atskirų paskolų sumos, kurioms taikomos skirtingos skolinimosi sąlygos, kurias skolina skirtingi skolintojai ir kurioms teikiamos atskiros garantijos. Islandijos valdžios institucijos tvirtina, kad teikiama tik viena paskola, kurios suma – 34,5 mln. EUR, todėl valstybės garantija A laikotarpio paskolai nedengia daugiau kaip 80 % paskolos sumos. Tačiau, kaip matyti iš paskolos sutarties, nors paskola garantuojama tuo pačiu užstatu, skirtingi bankai teikia keturias paskolas ir jie prisiima atsakomybę tik už savo paskolos sumą. Nė vienas bankas nesutiktų atsisakyti savo užstato (22), skirto tam atvejui, jeigu Farice hf. taptų nemoki, dalies, kad ją būtų galima panaudoti kitoms paskoloms garantuoti. Atskiroms paskoloms ne tik nustatytos skirtingos palūkanų normos, bet skirtingi ir jų grąžinimo laikotarpiai, įmokų skaičius ir laiduotojai.

21

savo

22

Farice hf.

Be to, reikėtų paminėti, kad 80 % taisyklė turėtų užtikrinti, kad kreditoriui būtų palikta galimybė apsispręsti, kokią riziką jis nori prisiimti. Remiantis šiais faktais būtų neteisinga – Šiaurės investicijų banko priimto sprendimo atžvilgiu ir norint nustatyti, kokiai paskolai taikoma 80 % taisyklė, – atsižvelgti į tai, kad kitas paskolas teikia Íslandsbanki ir Føroya Banki. Šiaurės investicijų bankas neprisiėmė atsakomybės už šias paskolas.

Íslandsbanki

Føroya Banki

Dėl šių priežasčių Institucija mano, kad kiekviena bendros paskolos sumos dalis yra nepriklausoma paskola. Tai, kad paskolos teikiamos pagal vieną bendrą dokumentą, neturi didelės reikšmės. Todėl Institucija mano, kad valstybės garantija dengia 100 % A laikotarpio paskolos, kurios didžiausia galima suma – 9,4 mln. EUR. Vadinasi, trečioji sąlyga nėra įvykdyta.

Dėl ketvirtosios sąlygos Institucija pažymi, kad Islandijos valstybės garantijų fondas už A laikotarpio paskolos garantiją nustatė 0,5 % metinę įmoką. Įmoka buvo sumokėta iš anksto ir sudarė 438 839 EUR. Be to, buvo sumokėtas 120 000 ISK garantijos mokestis.

Ketvirtoji gairių 17.4 skirsnio 2 dalyje nustatyta sąlyga būtų įvykdyta tik tuo atveju, jeigu Valstybės garantijų fondas įmokos dydį būtų nustatęs atsižvelgdamas į konkrečias garantuojamos paskolos charakteristikas, pirmiausia į paskolos grąžinimo sąlygas (23), ir vadovavęsis vadinamuoju rinkos investuotojo principu. Tačiau, nors Islandijos valdžios institucijų ir buvo paprašyta įrodyti, kad įmokos už garantiją atitinka rinkos normą, jos to neįrodė, o tik daugiausia minėjo susijusias Valstybės garantijų fondo įstatymo nuostatas. Institucija pažymi, kad net ir atsižvelgiant į tai, kad svarstoma garantija yra grąžinimo garantija ir jai būdinga mažesnė rizika, Farice nustatyta įmoka galimų Nacionalinės skolų valdybos nustatomų tokių įmokų ribų (0,5–4 % (24)) požiūriu yra pati mažiausia, bet Islandijos valdžios institucijos to nepagrindė, nepaisydamos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucijos pateiktos pastabos (25).

23

Farice

24

25

Remiantis gairių 17.3 skirsnio 2 dalimi galima apskaičiuoti tinkamą rinkos normą, o ja remiantis – nustatyti pagalbos sumą, t. y. atskiros garantijos piniginę vertę, kuri gaunama kaip rinkos normos ir normos, gautos dėl valstybės garantijos, piniginis skirtumas atėmus visas įmokas už garantiją. Šiuo atveju remiamasi prielaida, kad jeigu paskolos gavėjas gauna naudos dėl palankios palūkanų normos, kurios jis nebūtų gavęs be valstybės įsikišimo, sudedamoji pagalbos dalis yra suma, liekanti dėl to, kad nebuvo taikoma rinkos norma, ir skaičiuojama atėmus įmokas už garantiją. Jeigu įmoka šią naudą panaikina nevisiškai, valstybės garantija teikia gavėjui naudą ir todėl iškraipo rinką. Dėl minėtų priežasčių galima teigti, kad sumokėjus įmoką garantijos teikiama nauda nebuvo visiškai pašalinta, todėl tai turi būti laikoma pagalba (26).

atėmus

26

Remdamasi turima informacija (Institucija neturi informacijos apie Farice hf. kredito reitingus), Institucija bandys, A laikotarpio paskolą lygindama su D laikotarpio paskola, apytiksliai nustatyti garantijos vertę ir atitinkamą pagalbos intensyvumą.

Farice hf.

Savo sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija išreiškė abejonių, ar A laikotarpio paskolos palūkanų norma turėtų būti lyginama su B arba D laikotarpio paskolos palūkanų norma. Institucijos nuomone, A laikotarpio paskolos palūkanų norma galėtų būti lyginama su D laikotarpio paskolos (27), kuriai vienintelei nebuvo suteikta valstybės arba valstybės nuosavybės bendrovės garantija, palūkanų norma. Abiejų šių paskolų palūkanų normų skirtumas yra 1,32 procentinio punkto. Atėmus 0,50 % įmoką už garantiją, skirtumas yra 0,82 procentinio punkto (28). Tai reikštų, kad pagalbos suma yra apie 720 000 EUR (29). Tačiau reikėtų atsižvelgti į tai, kad D laikotarpio paskolos grąžinimo laikotarpis (terminas) yra trumpesnis nei A laikotarpio paskolos. A laikotarpio paskola bus grąžinta tik 2015 m., t. y. praėjus 11 metų nuo paskolos sutarties sudarymo, o D laikotarpio paskola bus grąžinta 2009 m. (žr. šio sprendimo I dalies 2.2 skirsnio a punkte pateiktą lentelę). Jeigu D laikotarpio paskolos grąžinimo terminas būtų toks pat kaip A laikotarpio paskolos (t. y. iki 2015 m.), būtų galima manyti, kad Íslandsbanki hf. būtų pareikalavęs didesnės nei Euribor + 1,50 % palūkanų normos. Taikant 2004 m. Eurobond pelningumo kreives (30), 5 metų ir 11 metų obligacijų pelningumo normų skirtumas yra apie 0,8 procentinio punkto. Kad garantijos nauda ir atitinkamos pagalbos intensyvumas būtų visiškai įvertinti, būtina atsižvelgti į minėtą skirtumą, dėl kurio D laikotarpio paskolos palūkanų norma būtų Euribor + 2,3 % (1,5 % pradinė norma ir papildomi 0,8 %), todėl pagalbos intensyvumas padidėtų iki 1,62 % (31), arba apie 1,4 mln. EUR (32). Šis skaičius pateiktas kaip pavyzdys, o ne kaip tikslus pagalbos dydžio įvertinimas. Negalima garantuoti, kad komercinės paskolos teikėjas už negarantinę paskolą nustatytų 2,12 procentinio punkto (33) didesnę palūkanų normą nei už A laikotarpio paskolą, net jeigu grąžinimo terminai būtų vienodi. Reikalaujama norma priklausytų nuo to, kaip skolintojas įvertintų riziką, todėl palūkanų normos priedas nebūtinai būtų toks, kaip pirmiau apskaičiuota.

27

28

29

Íslandsbanki hf.

Eurobond

30

31

32

33

Taigi trys iš keturių gairėse išdėstytų sąlygų, pagal kurias vertinama, ar konkreti valstybės garantija yra valstybės pagalba pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, nėra įvykdytos. Nors paskolos gavėja Farice hf. formaliai neturėjo finansinių sunkumų, rinkos sąlygomis be valstybės įsikišimo ji negalėjo gauti paskolos iš finansų rinkų, ir jai buvo reikalinga valstybės garantija, dengianti 100 % A laikotarpio paskolos. Be to, Farice hf. už garantiją nemokėjo rinkos kainos, atitinkančios garantijos dydį ir trukmę bei paskolos gavėjo užstatą, taip pat veiklos rūšį ir perspektyvas.

Farice hf.

Farice hf.

Dėl šių priežasčių Institucija negali daryti išvados, kad Farice hf. suteikta valstybės garantija visiškai nėra valstybės pagalba.

Farice hf.

1.1.2.   EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalies sąlygos

Kad priemonę būtų galima laikyti valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ji turi atitikti visas šias sąlygas: pagalba susijusi su rinktinio pranašumo suteikimu tam tikroms įmonėms, ji teikiama iš valstybinių išteklių, iškraipo konkurenciją arba kelia jos iškraipymo pavojų ir daro įtaką EEE susitarimo šalių tarpusavio prekybai.

Priemonė, kurią taikant tam tikriems naudos gavėjams suteikiamas pranašumas ir kuri nėra bendro pobūdžio priemonė, laikoma pagalba.

Islandijos institucijos tvirtino, kad parama Farice projektui nėra valstybės pagalba, nes povandeninis kabelis laikytinas infrastruktūra, todėl jam teikiama parama yra bendrojo pobūdžio, o ne rinktinė priemonė. Europos Komisijos komunikate COM(2001) 35 galutinis „Parama aukštos kokybės paslaugoms jūrų uostuose: svarbiausias Europos transporto aspektas“ (34) pasirinktinumo kriterijus yra svarbus veiksnys nustatant, ar konkreti finansavimo priemonė yra valstybės pagalba.

Farice

34

Iš Komisijos patirties matyti, kad infrastruktūros statybai arba valdymui skirtas valstybės finansavimas neturi būti laikomas pagalba, jeigu infrastruktūrą tiesiogiai valdo valstybė (svarstomo projekto atveju taip nėra) arba jeigu valdytojas renkamas rengiant viešą konkursą ir jeigu naudotis infrastruktūra pagal nediskriminavimo principą turi teisę visi galimi vartotojai (35).

35

Kaip nurodyta sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, galbūt ir buvo siekiama, kad projekte dalyvautų kuo daugiau asmenų, tačiau nei tiesimo darbai, nei bendrovės valdymas nebuvo organizuoti viešo konkurso būdu. Vyriausybės dalyvavimas veikiau buvo atsakas į privataus sektoriaus – dviejų tuometinių telekomunikacijų operatorių – iniciatyvą (36). Be to, dėl nediskriminavimo principo reikia pasakyti, kad nors dalyvavimas bendrovės veikloje pagal akcininkų susitarimą nėra uždaras, akcininkams steigėjams yra suteiktos pirmumo teisės, todėl atrodo, kad jiems sudarytos palankesnės sąlygos nei naujiesiems akcininkams.

36

Vis dėlto Komisijos praktika rodo, kad priemonė nėra bendrojo pobūdžio, jeigu infrastruktūrą valdantis asmuo vykdo ekonominę veiklą, nes tai gali suteikti naudos gavėjui pranašumą (37) kitų konkuruojančių operatorių atžvilgiu. Šiuo klausimu pakanka pažymėti, kad iš valstybės pagalbos naudos gauna Farice hf., kuri valdo kabelį ir už tam tikrą užmokestį suteikia naudojimo teises suinteresuotosioms šalims. Pagal Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo praktiką infrastruktūros valdymas yra ekonominė veikla, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje (38). Farice hf. gali pasipelnyti iš infrastruktūros statybos, kuriai valstybė suteikė garantiją ir kurioje, susidarius aplinkybėms, kuriomis privatūs asmenys nenorėjo užtikrinti viso projekto finansavimo, o kiti operatoriai būtų turėję patys 100 % jį finansuoti, dalyvauja Vyriausybė.

37

Farice hf.

38

Farice hf.

Be to, dalyvavimas bendrovėje daugiausia orientuotas į telekomunikacijų operatorius. Ryšio Farice kabeliu galimybė šiuo metu parduodama tik dideliais kiekiais verslo subjektams, kurie perparduoda paslaugą mažmeninėje rinkoje galutiniams vartotojams. Tai tie patys verslo subjektai, kurie ėmėsi iniciatyvos, į kurią atsiliepė valstybė. Todėl šios rūšies paslauga yra orientuota į komercinius operatorius, o ne visą plačiąją visuomenę. Todėl Institucija mano, kad projektą reikėtų vertinti kaip specialią įmonėms skirtą priemonę, kuriai taikoma valstybės pagalbos kontrolė, o ne kaip bendrojo pobūdžio infrastruktūros priemonę (39).

Farice

39

Norint nustatyti, ar valstybės priemonė yra pagalba, būtina nustatyti, ar įmonė gavėja įgyja ekonominį pranašumą, kurio ji neįgytų įprastomis rinkos sąlygomis.

Kaip teigiama gairių 17.2.1 skirsnio 1 punkte, valstybės garantija paskolos gavėjui suteikia galimybę gauti geresnes finansines paskolos sąlygas, palyginti su įprastomis finansų rinkos paskolų sąlygomis. Paprastai valstybės garantiją gavęs paskolos gavėjas be valstybės garantijos nerastų finansų institucijos, kuri būtų pasirengusi suteikti paskolą bet kokiomis sąlygomis.

Kaip nurodyta pirmiau (šio sprendimo II dalies 1.1.1 skirsnyje), bankai reikalavo garantijos ne tik iš valstybės A laikotarpio paskolai, bet ir iš dviejų buvusių telekomunikacijų sektoriaus monopolijų (iš Síminn – B laikotarpio paskolai ir iš Telefonverkið P/F – C laikotarpio paskolai), kurios tuo metu priklausė atitinkamoms valstybėms, todėl be valstybės įsikišimo Farice projektas nebūtų galėjęs gauti paskolos rinkos sąlygomis.

Síminn

Telefonverkið P/F

Farice

Be to, valstybės prisiimama rizika paprastai turėtų būti atlyginama atitinkama įmoka. Kaip nurodyta pirmiau (šio sprendimo II dalies 1.1.1 skirsnyje), Farice hf. nustatyta įmoka yra ties apatine tokių įmokų riba ir galbūt nėra tinkamo dydžio atlygis. Islandijos valdžios institucijos savo pastabose dėl sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą šiuo klausimu nurodytų abejonių nepateikė informacijos, kuria remdamasi Institucija galėtų įvertinti įmokos dydžio tinkamumą. Pirmiausia tai reikėtų vertinti tuo požiūriu, kad įmoka visiškai nepašalino pranašumo, kurį Farice hf. įgijo, iš bankų gavusi mažesnę palūkanų normą A laikotarpio paskolai. Kaip matyti iš gairių 17.2.1 skirsnio 2 punkto, jeigu valstybė atsisako tinkamo dydžio įmokos, įmonė iš to gauna naudos.

Farice hf.

Farice hf.

Taigi Institucija mano, kad Farice hf. įgijo ekonominį pranašumą, kurio ji nebūtų įgijusi įprastomis rinkos sąlygomis.

Farice hf.

Kad parama būtų laikoma valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ekonominį pranašumą turi suteikti valstybė arba jis turi būti įgytas iš valstybinių išteklių. Islandijos valstybė suteikė Farice garantiją 9,4 mln. EUR paskolai, t. y. valstybės garantija buvo suteikta iš valstybės išteklių.

Farice

Be to, kaip nurodyta gairių 17.2.1 skirsnio 2 punkte, jeigu valstybė atsisako tinkamo dydžio įmokos, dėl to mažėja valstybės ištekliai. Kaip jau buvo nurodyta, Farice hf. nustatyta įmoka yra ties apatine tokių įmokų riba ir galbūt tai nėra tinkamo dydžio atlygis, ypač turint galvoje, kad buvo gauta mažesnė palūkanų norma. Kadangi Islandijos valstybė galėjo pareikalauti sumokėti didesnę įmoką ir tokiu būdu atsisakė didesnių įplaukų, buvo naudojami valstybės ištekliai.

Farice hf.

Be to, valstybė veikė ne kaip privatus rinkos investuotojas, t. y. tai nebuvo atvejis, kuriam netaikoma EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalis. Išnagrinėjus pirmiau pateiktus du kriterijus matyti, kad projektas nebuvo plėtojamas komerciniais pagrindais. Valstybės dalyvavimas projekte, įskaitant A laikotarpio paskolos garantiją, tapo reikalingas susidarius aplinkybėms, kuriomis privatūs rinkos investuotojai būtų – jeigu jie būtų teikę garantiją – prašę didesnės įmokos. Todėl Islandijos valstybė, prisiimdama garantinius įsipareigojimus, nesivadovavo privataus rinkos investuotojo principu.

Kad būtų galima taikyti EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, priemonė turi iškraipyti konkurenciją ir daryti įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai. Dėl valstybės suteikto ekonominio pranašumo, mažinančio naudą gaunančių įmonių įprastinę mokesčių naštą, šios įmonės patenka į geresnę konkurencinę padėtį nei tos, kurios šio pranašumo neturi.

Valstybės įsikišimas suteikia Farice hf. geresnes galimybes gauti projekto finansavimą, palyginti su konkurentais, kurie negauna tokios garantijos teikiamos naudos ir turėtų investuoti grynai rinkos sąlygomis, pavyzdžiui, palyginti su kitais interneto ryšiui skirtų kabelių (pavyzdžiui, CANTAT–3 tinklas) tiekėjais. CANTAT–3 tinklą valdančio konsorciumo nariai, inter alia, yra Islandijos telekomunikacijų operatorius Landssími Íslands hf., taip pat Teleglobe ir Deutsche Telekom. CANTAT–3 buvo prijungtas prie Kanados, Islandijos, Farerų salų, Danijos, Jungtinės Karalystės ir Vokietijos tinklų.

Farice hf.

inter alia

Landssími Íslands hf.

Teleglobe

Deutsche Telekom

Be to, garantija suteikta projektui, kurį įgyvendina tarptautiniai verslo subjektai, ir pagal šį projektą vykdoma veikla yra susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybos objektas.

Vadinasi, priemonė iškraipo konkurenciją ir daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.

Dėl minėtų priežasčių Institucija daro išvadą, kad Farice hf. suteikta valstybės garantija A laikotarpio paskolai yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Farice hf.

1.2.   VALSTYBEI PRIKLAUSANČIOS FARICE HF. AKCINIO KAPITALO DALIES PADIDINIMAS

FARICE HF.

Nuo bendrovės įsteigimo 2002 m. rugsėjo mėn. iki pranešimo 2004 m. pradžioje valstybės dalis Farice hf. akciniame kapitale padidėjo nuo pradinių 27,33 % iki 46,5 %. 2004 m. birželio mėn. gavusi Islandijos valdžios institucijų paaiškinimą, savo atsakyme Síminn aiškiai pareiškė, kad neketina teikti daugiau kaip 33,33 % akcinio kapitalo (40).

Farice hf.

Síminn

40

Norint nustatyti valstybės pagalbos buvimo faktą, reikia nustatyti, ar Farice hf. kapitalo padidinimas valstybės lėšomis atitinka rinkos ekonomikos investuotojo principą. Gairių 19 skyriuje nustatomas bendrasis Institucijos požiūris į valdžios institucijų įsigyjamus akcijų paketus.

Farice hf.

Pagal gairių 19.6 skirsnio b punktą laikoma, kad valstybės pagalba nėra teikiama, jeigu bendrovės kapitalo įnašai daromi tokiomis sąlygomis, kurios būtų priimtinos privačiam įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam investuotojui. Tai taikytina tokiems valstybės akcijų dalies bendrovėje didinimo atvejams, kai naujai įnešto kapitalo dydis yra proporcingas valdžios institucijų turimų akcijų skaičiui ir kai kapitalas didinamas kartu su naujais privačių akcininkų kapitalo įnašais. Privačių investuotojų akcijų dalis turi turėti realią ekonominę reikšmę.

Ir atvirkščiai, laikoma, kad valstybės pagalba yra teikiama, jeigu kapitalo įnašai daromi tokiomis sąlygomis, kurios nebūtų priimtinos privačiam įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam investuotojui. Remiantis gairių 19.6 skirsnio c punktu, tai vienas iš atvejų, kai papildžius bendrovių kapitalą, kurį sudaro privačios ir valstybinės akcijos, valstybės akcijų dalis tampa gerokai didesnė už pradinę, o privačių akcininkų neaktyvumą iš esmės lemia prastos bendrovės pelningumo perspektyvos.

Islandijos valdžios institucijos tvirtina, kad Islandijos valstybei priklausančios akcinio kapitalo dalies padidinimas turėtų būti vertinamas ne kaip naujo kapitalo įnašas, o kaip steigiamojo bendrovės kapitalo formavimas. Islandijos valdžios institucijos teigia, kad Farice hf., kurios akcinis kapitalas sudarė 30 mln. ISK, 2002 m. rugsėjo mėn. nebūtų galėjusi įgyvendinti povandeninio ryšių kabelio sistemos tiesimo arba valdymo projekto. Kaip jau aptarta, užuot įsteigus naują bendrovę, 2003 m. sausio mėn. buvo pirmą kartą padidintas jai priklausantis kapitalas, todėl, Islandijos valdžios institucijų nuomone, iš tikrųjų tai buvo ne įprastas akcijų skaičiaus padidinimas bendrovėje, o veiksmas, panašus į naujos bendrovės įsteigimą nauju tikslu. Institucija pažymi, kad valstybės pagalbos gairėse akcinio kapitalo didinimas, nepaisant to, kada tai daroma, laikomas vienu iš naujo kapitalo įnašų porūšių. Kadangi gairėse nurodomas bendrasis privataus rinkos investuotojo elgsenos principas, akcinio kapitalo didinimas turi būti nagrinėjamas iš esmės. NET jeigu Vyriausybė jau parengiamajame etape būtų įsigijusi daugiau akcijų, Islandijos valstybės dalyvavimą kapitale vis tiek reikėtų nagrinėti remiantis valstybės pagalbos nuostatomis. Todėl šio vertinimo požiūriu svarbu tik tai, ar akcinio kapitalo didinimas buvo pagrįstas privataus rinkos investuotojo principu.

Farice hf.

Institucija neneigia, kad iš tikrųjų tuo pačiu metu buvo padidintas ne tik valstybės kapitalas, bet ir privatiems operatoriams priklausantis kapitalas. Tačiau, Institucijos nuomone, privačių operatorių kapitalo padidinimas nebuvo proporcingas valstybės akcinio kapitalo padidinimui.

Kaip matyti pirmiau pateiktoje lentelėje (žr. šio sprendimo I dalies 2.2 skirsnio b punktą), 2003 m. sausio mėn. Farice hf. kapitalas padidėjo nuo 327 000 EUR iki 14 070 000 EUR. Islandijos valstybei priklausanti kapitalo dalis padidėjo nuo 27,33 % (90 000 EUR) iki 46,53 % (6 547 000 EUR), t. y. beveik 20 procentinių punktų. Nors Islandijos valdžios institucijos ir teisingai teigia, kad Síminn dalis padidėjo nuo 155 000 EUR iki 4 690 000 EUR, santykinė Síminn akcijų dalis sumažėjo nuo 47,33 % iki 33,33 % (14 procentinių punktų). Išskyrus Telefonverkið, visų kitų akcininkų turimo akcinio kapitalo dalys taip pat sumažėjo (nuo 1,33 % iki 0,33 %), todėl santykiniu požiūriu komercinių operatorių dalyvavimas projekte tapo nereikšmingas.

Farice hf.

Síminn

Síminn

Telefonverkið

Greičiausiai tai prastų bendrovės pelningumo perspektyvų pasekmė. Islandijos valdžios institucijos 2004 m. rugsėjo mėn. teigė:

„Síminn manė, kad pralaidumo didinimas norint patenkinti numatomą paklausą ir alternatyvaus avarinio maršruto tiesimas dėl nedidelės investicijų grąžos yra finansiškai rizikingas sumanymas (ypač ribotos turtinės atsakomybės akcinei bendrovei, kurią ketinama privatizuoti). Norėdama padėti padidinti pralaidumą iki reikiamo lygio, pirmiausia atsižvelgusi į tai, kad iki to momento, kai paklausa viršys pralaidumo galimybes, liko nedaug laiko, įsitraukė Vyriausybė.“

Be to, Islandijos valdžios institucijos teigia, kad „rinkos abejingumas“ projektui buvo pastebėtas jau parengiamajame etape, kai Síminn ir Telefonverkið pasamdė IBM Consulting, kad ši patartų jiems dėl projekto ekonominio gyvybingumo ir jo finansavimo galimybių. Išvadose ryžtingai teigiama, kad finansavimas tradicinėmis priemonėmis neįmanomas (41).

Síminn

Telefonverkið

IBM Consulting

41

Iš to galima spręsti, kad dėl nepakankamo privačių investuotojų dalyvavimo iškilo būtinybė padidinti kapitalą Vyriausybės lėšomis (42), ir, tai padarius 2003 m. pradžioje, valstybei priklausančios kapitalo dalis Farice hf. padidėjo.

42

Farice hf.

Padidinus Islandijos valstybės turimą Farice akcinio kapitalo dalį, po to buvo suteiktos valstybės garantijos 9,4 mln. EUR A laikotarpio paskolai – tai šiame sprendime jau yra įvertinta. Pagal gairių 19.6 skirsnio d punktą daroma prielaida, kad valstybės pagalba buvo teikiama, jeigu valdžios institucijos dalyvauja įsigydamos akcijų paketą ir kartu taikydamos kitus įsikišimo būdus, apie kuriuos pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį būtina pranešti.

Farice

Todėl akcinio kapitalo didinimas tokiomis aplinkybėmis, kuriomis joks privatus investuotojas proporcingai nedidino turimo akcinio kapitalo, suteikė atskirai bendrovei, t. y. Farice hf., pranašumą ir sumažino valstybės išteklius.

Farice hf.

Valstybės įsikišimas stiprina Farice hf. padėtį projekto finansavimo požiūriu, palyginti su konkurentais, kurie, susidarius aplinkybėms, kuriomis privatūs operatoriai nepageidauja skirti papildomų lėšų, negali gauti naudos, kurią teiktų toks valstybės dalyvavimas (pavyzdžiui, CANTAT–3 tinklas). CANTAT–3 tinklą valdančio konsorciumo nariai, inter alia, yra Islandijos telekomunikacijų operatorius Landssími Íslands hf., taip pat Teleglobe ir Deutsche Telekom. CANTAT–3 yra prijungtas prie Kanados, Islandijos, Farerų salų, Danijos, Jungtinės Karalystės ir Vokietijos tinklų.

Farice hf.

inter alia

Landssími Íslands hf.

Teleglobe

Deutsche Telekom

Be to, kapitalo dalies padidinimas yra susijęs su projektu, kurį įgyvendina tarptautiniai verslo subjektai, ir pagal šį projektą vykdoma veikla yra susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybos objektas.

Vadinasi, priemonė iškraipo konkurenciją ir daro įtaką susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.

1.3.   IŠVADA

Dėl nurodytų priežasčių Institucija daro išvadą, kad valstybės garantija A laikotarpio paskolai ir Islandijos valstybei priklausančios kapitalo dalies padidinimas yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

2.   PROCEDŪRINIAI REIKALAVIMAI

Pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „ELPA priežiūros institucijai prieš tam tikrą laiką, kurio pakaktų pastaboms pateikti, yra pranešama apie kiekvieną ketinimą teikti valstybės pagalbą arba keisti jos sąlygas“. Pagal 2 straipsnio 1 dalį, skaitomą kartu su Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 3 straipsniu, „susijusi ELPA valstybė likus pakankamos trukmės laikotarpiui praneša Institucijai apie kiekvieną ketinimą teikti naują pagalbą ir nepradeda jos teikti, kol Institucija nepriima sprendimo leisti teikti šią pagalbą arba kol negalima laikyti, kad ji tokį sprendimą priėmė“.

Farice hf. buvo įsteigta 2002 m., o statybos darbai pradėti dar 2003 m. birželio mėn. Kabelis oficialiai pradėtas eksploatuoti 2004 m. vasario mėn. (43). Akcinis kapitalas buvo padidintas 2003 m. sausio mėn., o paskolos grąžinimo garantiją Islandijos valdžios institucijos suteikė 2004 m. vasario 27 d., t. y. anksčiau nei Institucija galėjo pareikšti nuomonę dėl 2004 m. vasario 27 d. pranešimo apie priemones. Vadinasi, Islandijos valdžios institucijos priemones pradėjo taikyti anksčiau, nei Institucija dėl jo priėmė galutinį sprendimą.

Farice hf.

43

Todėl Institucija pažymi, kad Islandijos valdžios institucijos nesilaikė neveikimo įpareigojimo, nustatyto Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 3 straipsnyje.

3.   SUDERINAMUMAS

Institucijos nuomone, pagalbos priemonėms netaikytina nė viena iš išlygų, numatytų EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje (44) ir 61 straipsnio 2 dalyje arba 3 dalies a ir d punktuose.

44

Kaip nurodyta sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Institucijos nuomone, valstybės parama negali būti pateisinta pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punktą. Žinoma, tam tikromis aplinkybėmis patikimo tarptautinio ryšio galimybės buvimas galėtų būti laikomas visuotinės svarbos. Tai, kad projektas yra tarptautinis, nėra pakankama priežastis pripažinti, kad jam taikytina EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyta išlyga. Svarstoma pagalba yra pagalba sektoriui, ji yra naudinga atskirai bendrovei (Farice hf.) ir ji pradėta teikti privačia verslo subjektų grupės iniciatyva, tačiau ja nesiekiama padaryti teigiamo platesnio masto poveikio Europos ekonomikai arba sukurti plačiajai visuomenei svarbių vertybių. Projektas neteikia naudos visai Europos ekonominei erdvei (45), be to, jo negalima priskirti jokiai Bendrijos veiksmų programai šioje srityje (46).

Farice hf.

45

46

Reikia įvertinti, ar pagalba gali būti pateisinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą. Pagal šią nuostatą pagalba gali būti pripažinta suderinama, jeigu „ji padeda plėtoti tam tikras ekonominės veiklos rūšis arba tam tikras ekonomikos sritis, jei tokia pagalba nedaro pakankamai didelio neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kad tai prieštarautų bendrajam interesui“.

Institucija mano, kad suderinamumo vertinimas turi būti tiesiogiai grindžiamas EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu. Kad valstybės pagalba būtų suderinama su šia nuostata, ji turi būti būtina ir proporcinga tikslui, kurio siekiama teikiant šią pagalbą.

3.1.   PAGALBOS PRIEMONIŲ BŪTINUMAS

Institucija pažymi, kad projektas yra skirtas Islandijos interneto ryšio galimybei užtikrinti naudojant patikimą perdavimo būdą, kurio pagalbinis kanalas būtų CANTAT–3 ryšio linija. Dėl savo geografinės padėties Islandijai labai svarbu turėti nebrangaus ir patikimo telekomunikacijų ryšio galimybę. Kaip matyti iš šio sprendimo I dalies 2 skyriaus, alternatyvūs būdai – dabartinis CANTAT–3 kabelis arba palydovinio ryšio priemonės – nėra ilgalaikiai variantai, nes jie arba turi techninių trūkumų, arba yra priklausomi nuo kitų konsorciumo akcininkų (CANTAT–3 (47)), arba didėja jų kainos (palydovinio ryšio). Naujasis povandeninis kabelis, turintis tapti pagrindine Islandijos ryšio linija, turi didesnes pralaidumo galimybes, yra patikimesnis ir – kartu su pagalbiniu CANTAT–3 kabeliu – gali užtikrinti telekomunikacijų paslaugų teikimą Islandijai. Plačiajuosčio ryšio (48) naudojimas Komisijos strategijoje ir sprendimuose dėl valstybės pagalbos (49) yra pripažintas teisėtu tikslu ir teisėta paslaugos rūšimi, dėl savo savybių galinčia turėti teigiamos įtakos našumui ir daugelio sektorių bei veiklos rūšių plėtrai.

47

48

49

Remiantis Farice projekto istorija (pirmiausia 2002 m. kovo mėn. atliktu galimybių tyrimu) galima teigti, kad tik privačia iniciatyva šio projekto nebūtų buvę galima išplėtoti. Valstybės garantijos suteikimą ir akcinio kapitalo padidinimą lėmė aktyvesnio valstybės dalyvavimo poreikis siekiant, kad projektas taptų ekonomiškai gyvybingas. Jeigu valstybė nebūtų dalyvavusi, projektas būtų buvęs atidėtas arba apskritai nebūtų buvęs pradėtas. Dėl šių priežasčių Institucija mano, kad valstybės dalyvavimas buvo būtinas, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte.

Farice

3.2.   PAGALBOS PRIEMONIŲ PROPORCINGUMAS

Kad pagalbos priemonės būtų suderinamos su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu, jos turi būti proporcingos tikslui ir neiškraipyti konkurencijos tiek, kad tai prieštarautų bendrajam interesui. Pranašumai, kuriuos teikia patikimų telekomunikacijų paslaugų teikimo Islandijai garantija, turi būti įvertinti atsižvelgiant į trūkumus, pasireiškiančius konkurencijos iškraipymu konkurentų, neturinčių galimybės gauti valstybės finansavimo panašiems projektams įgyvendinti, atžvilgiu, ir turi būti rastas kompromisas.

Tiesti ir valdyti kabelį Farice hf. buvo pavesta be viešo konkurso. Institucijos nuomone, tai, kad, kaip teigia Islandijos valdžios institucijos, informacija apie projektą buvo plačiai paskleista, neatleidžia jų nuo pareigos surengti oficialų konkursą, pirmiausia todėl, kad dalyvauti projekte buvo sudaryta galimybė tik Islandijos ir Farerų salų atstovams (50). Komisijos praktika rodo, kad atviras konkursas buvo laikomas gera, tačiau nebūtinai privaloma plačiajuosčio ryšio projektų patvirtinimo sąlyga (51). Šiuose sprendimuose ypač pabrėžiama, kad kabelio valdymo perdavimas konkurso būdu nepriklausomam turto valdytojui užtikrina infrastruktūros valdytojo neutralumą, o tai yra geriau už atvejį, kai infrastruktūrą kontroliuoja paslaugos teikėjas, t. y. už čia svarstomą atvejį.

Farice hf.

50

51

Institucija palankiai pažymi, kad akcininkų susitarime numatyta nediskriminacinė, skaidri, rinkos principais pagrįsta kainodara. Kainodaros politika atrodo skaidri, kainininkas yra paskelbtas Farice hf. tinklavietėje ir jame pateikta kainų apskaičiavimo formulė.

Farice hf.

Be to, prie akcininkų susitarimo iš esmės gali prisijungti nauji dalyviai. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija išreiškė keletą abejonių dėl naujų dalyvių padėties šalių steigėjų atžvilgiu. Šios abejonės daugiausia buvo susijusios su akcininkų susitarimo 7 skyriumi, kuriame steigėjams suteikiama apsauga, sudarant jiems galimybę išlaikyti turimą kapitalo dalį. Tačiau pastabose dėl Institucijos sprendimo (52) Islandijos valdžios institucijos išsklaidė Institucijos abejones ir pabrėžė skirtumą tarp galimybės tapti bendrovės akcininku ir galimybės naudotis telekomunikacijų kabeliu. Kaip teigiama ankstesnėje pastraipoje, akcininkų susitarime yra numatyta nediskriminacinė, skaidri, rinkos principais pagrįsta kainodara, todėl yra užtikrinamos pakankamos galimybės naudotis telekomunikacijų kabeliu.

52

Preliminariais skaičiavimais, su valstybės garantija susijusi pagalba (1,62 % (53) arba apie 1,4 mln. EUR) yra gana nedidelė, palyginti su visomis 48,9 mln. EUR investicijų išlaidomis, ir sudaro 2,9 %. Dėl Islandijos valstybei priklausančios kapitalo dalies padidinimo reikia pasakyti, kad 2003 m. birželio mėn. valstybei priklausantis akcinis kapitalas jau buvo sumažintas iki 41 %, o kitų privačių operatorių, pavyzdžiui, Og Vodafone, kapitalo dalis padidėjo. Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad, nepaisant to, kad dabartiniai akcininkai nedaro kliūčių ateiti naujiems akcininkams, nė viena bendrovė nepareiškė susidomėjimo projektu (54). Valstybės pagalbos, susijusios su Islandijos valstybei priklausančio akcinio kapitalo padidinimu, dydžio apskaičiavimas nėra labai paprastas. Tačiau net kraštutiniu atveju – jeigu valstybės pagalba laikytume visą kapitalo padidinimą ir net visą A laikotarpio paskolą (55) – bendra Islandijos valstybės skirta suma sudarytų apie 15,5 mln. EUR. Tai sudaro apie 32 % Farice projekto investicijų išlaidų (56).

53

Og Vodafone

54

55

Farice

56

Europos Bendrijų Teisingumo Teismas yra nustatęs, kad suderinamumo vertinimo pagal valstybės pagalbos nuostatas išvados neturėtų prieštarauti kitoms Sutarties nuostatoms. Todėl, vertinant pagal valstybės pagalbos nuostatas, taip pat svarbu įvertinti, ar valstybės parama teikiama projektui, kuris gali kelti susirūpinimą dėl konkurencijos, atsižvelgiant į EEE susitarimo 53 ir (arba) 54 straipsnius (57). Šiuo klausimu Institucija sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, inter alia, pažymėjo, kad nors dabartinė infrastruktūra CANTAT–3 vis dar naudojama (58), be kitų klausimų, susirūpinimą kelia tai, kad ateityje visas CANTAT–3 ryšys su Islandija bus perduodamas per E–Farice hf. kuri kontroliuoja didžiąją dalį Farice hf. akcijų (59). Taigi Institucijai susirūpinimą kėlė tai, kad konkurencija dėl ryšio su Islandija bus panaikinta, nes rinkoje liks tik vienas tiekėjas. Tačiau dabar šios abejonės yra išsklaidytos.

57

inter alia

58

E–Farice hf.

Farice hf.

59

Farice projektas stiprina konkurenciją, nes sukuriamas naujas tarptautinio ryšio kanalas, o anksčiau toks kanalas buvo tik vienas – CANTAT–3.

Farice

Be to, dėl didelių, palyginti su tarptautinėmis, Farice hf. kainų Islandijos didmeninės pralaidumo galimybės pirkėjai, išskyrus Farice steigėjus, buvo linkę naudoti CANTAT–3 pralaidumo galimybę, kurią Teleglobe siūlo mažesnėmis kainomis. Todėl dabartinėmis rinkos sąlygomis Farice neturi galimybės kontroliuoti kainų arba tarptautinio ryšio su Islandija pasiūlos. Islandijos valdžios institucijų vertinimu, šiuo metu Teleglobe pardavimų Islandijos vartotojams apimtys sudaro apie 50 % per Farice perduodamų duomenų srauto. Neatrodo, kad Farice hf. kainodaros politika verstų mažinti CANTAT–3 kainas ir galėtų išstumti konkurentą iš rinkos. Klientai didmenininkai, kurie nėra Farice hf. steigėjų padaliniai, gali nesinaudoti Farice kabeliu ir iš tikrųjų taip daro.

Farice hf.

Farice

Teleglobe

Farice

Teleglobe

Farice

Farice hf.

Farice hf.

Farice

Be to, Islandijos valdžios institucijos reagavo į sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą pareikštą susirūpinimą, kad Farice hf. pradžioje ketino kartu su partneriais įsigyti ir (arba) išsinuomoti didesnį pralaidumą CANTAT–3 kabeliu, kad galėtų žiedine schema sujungti dvi sistemas. Nusipirkusi tokią didelę dalį esamų pralaidumo galimybių, Farice galėtų veiksmingai pašalinti savo konkurentę Teleglobe. Islandijos valdžios institucijos pareiškė, kad šiuo metu nei Farice hf., nei E–Farice ehf. neketina įsigyti arba išsinuomoti daugiau CANTAT–3 pralaidumo galimybių ir kad prieš kelerius metus bendraujant su Teleglobe
   (60) nebuvo sudaryta jokių susitarimų. Šiuo metu galima naudotis Farice ir CANTAT–3 pralaidumo į Islandiją ir iš jos galimybėmis. Be to, yra ir kitų operatorių, pavyzdžiui, TDC ir T-Systems, kurie, nors ir mažesniu mastu, teikia pralaidumo į Islandiją galimybę CANTAT–3 kabeliu.

Farice hf.

Farice

Teleglobe

Farice hf.

E–Farice ehf.

Teleglobe

60

Farice

TDC

T-Systems

Todėl dabartinėmis aplinkybėmis Institucija neturi pagrindo reikšti susirūpinimo dėl konkurencijos, ir atitinkama konkurencijos byla nutraukiama.

4.   IŠVADA

Remdamasi minėtu vertinimu, Institucija mano, kad parama Farice hf. yra suderinama su EEE susitarimu. Nepaisant to, Institucija apgailestauja, kad priemonės buvo įgyvendintos anksčiau, nei Islandija pranešė Institucijai apie valstybės garantiją, ir Institucijai dar nepriėmus galutinio sprendimo dėl valstybės pagalbos taikant priemones įvertinimo.

Farice hf.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Parama Farice hf., suteikta kaip valstybės garantija paskolai ir kaip kapitalo padidinimas, yra valstybės pagalba, suderinama su EEE susitarimu, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte.

Farice hf.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Islandijos Respublikai.

3 straipsnis

Tik tekstas anglų kalba yra autentiškas.

Priimta Briuselyje, 2006 m. liepos 19 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Bjørn T. GRYDELAND

Pirmininkas

Kristján A. STEFÁNSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo ir aiškinimo gairės bei Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnis, kuriuos 1994 m. sausio 19 d. priėmė ir išleido ELPA priežiūros institucija, paskelbti OL 1994 L 231, 1994 9 3 EEE priedai Nr. 32. Paskutiniai gairių pakeitimai buvo padaryti 2006 m. kovo 29 d. Toliau – Valstybės pagalbos gairės.

4

(5)  Paskelbta OL C 277, 2005 11 10 ir Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priedas Nr. 56, 2005 11 10, p. 14.

5

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

(6)  Išsamesnės informacijos apie Institucijos ir Islandijos valdžios institucijų susirašinėjimą galima rasti Institucijos sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Sprendimas Nr. 125/05/COL, paskelbta OL C 277, 2005 11 10, p. 14.

6

(7)  OL C 277, 2005 11 10 ir Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priedas Nr. 56, 2005 11 10, p. 14.

7

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

(8)  Pagal EEE susitarimo 21 protokolo bei Institucijos ir Teismo susitarimo 4 protokolo II skyriaus 11 straipsnio nuostatas.

8

(9)  Konsorciumo nariai, inter alia, buvo Islandijos telekomunikacijų operatorius Landssími Íslands hf., taip pat Teleglobe ir Deutsche Telekom.

9

inter alia

Landssími Íslands hf.

Teleglobe

Deutsche Telekom

(10)  Islandijos valstybei priklausiusi Síminn akcijų dalis 2005 m. rugpjūčio mėn. buvo parduota Skipti ehf.

10

Síminn akcijų

Skipti ehf.

(11)  Žr. pranešimo 1 priede pateiktą suvestinę ataskaitą.

11

(12)  Taip pat žr. tokią Islandijos valdžios institucijų pastabą: „Nors ir būdama paskirtąja universaliųjų paslaugų teikėja, privalančia teikti patikimas tolimojo ryšio paslaugas, Síminn manė, kad pralaidumo didinimas siekiant patenkinti paklausą, taip pat avarinio alternatyvaus maršruto įrengimas finansiniu požiūriu yra labai rizikingas dėl mažos investicijų grąžos. Kad padėtų padidinti pralaidumą iki reikiamo lygio, pirmiausia atsižvelgdama į tai, kad iki to momento, kai paklausa viršys pralaidumo galimybes, liko nedaug laiko, įsitraukė Vyriausybė.“

12

Síminn

(13)  2003 m. E–Farice ehf. turėjo 80 % Farice hf. akcijų, o kitus 20 % akcijų turėjo Føroya Tele (19,93 %) ir kiti Farerų salų atstovai (iš viso jų dalis sudarė 0,6 %).

13

E–Farice ehf.

Farice hf.

Føroya Tele

(14)  IBM ataskaita – tai Islandijos valdžios institucijų pateikta ataskaita, kurioje apibendrinamos Farice projekto aplinkybės ir dabartinė padėtis. Joje aprašoma projekto idėja, verslo planas ir tinklo struktūra, taip pat naujo kabelio poreikis.

14

Farice

(15)  IBM ataskaitoje pabrėžiama verslo galimybė, kad, E–Farice įsigijus CANTAT–3 ryšio galimybę, būtų galima žiedine schema dvi naujas kabelių sistemas sujungti taip, kad Farice hf. galėtų siūlyti savo klientams patikimo ryšio galimybę. Toliau ataskaitoje aprašomos E–Farice derybos su Teleglobe, siekiant išsinuomoti papildomą CANTAT–3 pralaidumo galimybę. Svarstyta, ar Farice hf. arba E–Farice turėtų išsinuomoti visą dabartinę Islandijos ir Farerų salų pralaidumo galimybę.

15

E–Farice

Farice hf.

E–Farice

Teleglobe

Farice hf.

E–Farice

visą

(16)  Tai pradiniai kapitalo įnašai, kurie vėliau keitėsi. Kontroliuojančioji (holdingo) bendrovė E–Farice valdo visas Islandijos atstovų Farice hf. akcijas.

16

E–Farice

Farice hf.

(17)  Terminas „grįžtamojo srauto atšaka“ (angl. backhaul) dažnai vartojamas kalbant apie srauto perdavimą iš nutolusios vietos į centrą arba pagrindinę vietą. Pradžioje „grįžtamojo srauto atšaka“ buvo apibrėžiama kaip telefoninio pokalbio arba duomenų perdavimo toliau nei į įprastą paskirties vietą ir atgal, siekiant panaudoti turimus darbuotojus (operatorius, atstovus ir t. t.) arba ne paskirties vietoje sumontuotą tinklo įrangą, linija. Vėliau terminas įgijo platesnę reikšmę. Paprastai jis reiškia didelio pralaidumo liniją.

17

backhaul

(18)  Nors prie pranešimo pridėtame rašte kaip kiekvienos paskolos dalies palūkanų normos nustatymo pagrindas nurodyta Libor, paskolos susitarimo 7.1 punkte nurodyta Euribor. Todėl Institucija mano, kad galiojantis kiekvienam palūkanų laikotarpiui taikytinos paskolos palūkanų normos nustatymo pagrindas yra Euribor.

18

Libor

Euribor

Euribor

(19)  Žr. Islandijos valdžios institucijų 2004 m. birželio 8 d. rašto 7 puslapį.

19

(20)  Kadangi Islandijos valdžios institucijos šioje lentelėje naudojo nevienodą konversijos normą, Institucija Islandijos valdžios institucijų pateiktoje lentelėje atliko pakeitimus, susijusius su skaičių pateikimu eurais. Sumas eurais lentelėje ji apskaičiavo remdamasi savo tinklavietėje http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/dbaFile791.html paskelbtomis konversijos normomis. Parengiamajam etapui ji taikė 2002 m. konversijos normą – 91,58. 2003 m. skaičiams ji taikė 2003 m. konversijos normą – 84,32.

20

(21)  Kadangi B laikotarpio paskolą teikia du skirtingi skolintojai.

21

(22)  Pagal paskolos susitarimo įkeitimo dokumentą pirmos klasės užstatas, kurį sudaro žemė ir turtas, įregistruotas už 34,5 mln. EUR sumą.

22

(23)  Paskolos susitarimo nuostatose numatyta galimybė anksčiau grąžinti visą paskolą arba jos dalį, išskyrus A laikotarpio paskolą, netaikant išankstinio grąžinimo mokesčio.

23

(24)  Žr. Islandijos valdžios institucijų 2005 m. sausio 21 d. rašto 9 puslapį.

24

(25)  Žr. Institucijos sprendimo Nr. 125/05/COL 11 puslapį.

25

(26)  Islandijos valdžios institucijos nesvarsto šio aspekto, tačiau nagrinėja rinkos kainos tinkamumą apskritai. Todėl tai, kad dėl valstybės garantijos buvo gautos geresnės paskolos sąlygos nei tos, kurios vyrauja rinkoje, nesvarstoma II dalies 1.1 skirsnio b ir d punktuose nurodytų sąlygų atžvilgiu.

26

(27)  Pagal paskolos susitarimo 7.4 punktą po susitarimo pasirašymo gali būti keičiama tik A laikotarpio paskolos palūkanų norma. Toks pakeitimas gali būti padarytas 2011 m. kovo 18 d. ir galios iki paskolos termino pabaigos. Kadangi tai priklauso nuo būsimų derybų, Institucija negali įvertinti, ar tokia pakeista palūkanų norma yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, arba ar galima leisti teikti kokią nors pagalbą. Tačiau Islandijos valdžios institucijos galėtų nustatyti bet kokių pagalbos elementų buvimo faktą, kai ateityje bus daromi pakeitimai ir taikomi pirmiau nurodyti skaičiavimo parametrai, ir, nustačiusios pagalbos elementų buvimo faktą, turėtų pranešti Institucijai apie pagalbos priemonę.

27

(28)  Euribor + 1,50 % met. pal. – (Euribor + 0,18 % met. pal.) – 0,50 % = 0,82 %.

28

Euribor +

Euribor +

(29)  Remiantis šiuo skaičiavimu: 438 839 EUR/0,5 × 0,82 = 719 695 EUR.

29

(30)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/EYC/EN/eyc-EN.htm#historical

30

(31)  Euribor + 2,30 % met. pal. – (Euribor + 0,18 % met. pal.) – 0,50 % = 1,62 %.

31

(32)  438 839 EUR/0,5 × 1,62 = 1 421 838 EUR.

32

(33)  2,30–0,18 (A laikotarpio paskolos palūkanų norma).

33

(34)  2001 m. vasario 13 d. Komunikatas COM(2001) 35 galutinis.

34

(35)  Komisijos sprendimas Nr. 527/02 – Graikijos finansinė parama privačiai bendrovei, skirta aviacinių degalų vamzdyno, aprūpinančio Atėnų tarptautinį oro uostą, projektavimui, tiesimui, bandymui ir eksploatavimo pradžiai.

35

(36)  Žr. Komisijos sprendimo C 67–69/2003 dėl pagalbos propileno dujotiekio tarp Roterdamo, Antverpeno ir Rūro srities tiesimui 48 punktą. Islandijos valdžios institucijų argumentas, kad Direktyvoje 2002/20/EB reikalaujama tik bendrojo leidimo (o ne konkurso), yra teisingas, tačiau netaikytinas valstybės pagalbos atveju. Pagal valstybės pagalbos nuostatas konkurso organizavimas yra vienas iš kriterijų, pagal kuriuos vertinama, ar priemonė gali būti laikoma infrastruktūros priemone.

36

(37)  Žr. Komisijos sprendimą Nr. 527/02 dėl Graikijos finansinės paramos privačiai bendrovei, skirtos aviacinių degalų vamzdyno, aprūpinančio Atėnų tarptautinį oro uostą, projektavimui, tiesimui, bandymui ir eksploatavimo pradžiai. Taip pat žr. Komisijos sprendimą Nr. 860/01 dėl Austrijos Muterero Almo slidinėjimo kurorto, kuriame slidinėjimo keltuvų eksploatavimas buvo laikomas slidinėjimo keltuvų operatoriui naudą teikiančia ekonomine veikla ir todėl – ne infrastruktūros priemone. Žr. Komisijos sprendimo C 67–69/2003 48 punktą.

37

Muterero Almo

(38)  Žr. bylą Aéroports de Paris prieš Europos Komisiją, T-128/98, Rink. p. II-3929.

38

Aéroports de Paris prieš Europos Komisiją

(39)  Žr. Komisijos sprendimą Nr. 213/2003 – Atlas projektas, verslo kompleksams skirta plačiajuosčio ryšio infrastruktūra.

39

Atlas

(40)  Žr. šio sprendimo I dalies 2.2 skirsnio b punktą.

40

(41)  Žr. Islandijos valdžios institucijų 2004 m. birželio 25 d. rašto 3 puslapį.

41

(42)  Institucija yra susipažinusi su Islandijos valdžios institucijų nurodyta Farice hf. pirmininko kalba, pasakyta 2004 m. sausio 24 d. Tačiau šioje kalboje teigiama tik tiek, kad tai – nedidelio pelningumo verslo atvejis ir kad privatūs operatoriai taip pat įsigijo akcijų. Dėl antrojo teiginio Institucija niekada neprieštaravo; tačiau į klausimą, ar valstybės įsigyta akcijų dalis yra proporcinga, liko neatsakyta.

42

Farice hf.

(43)  2004 m. vasario 3 d. pranešimas spaudai.

43

(44)  Islandijos valdžios institucijos nepateikė informacijos, kuria remdamasi Institucija galėtų atlikti vertinimą pagal tą nuostatą.

44

(45)  Pavyzdžiui, žr. Jungtinės Karalystės pranešimą Nr. 576/98 dėl valstybės pagalbos Eurotuneliui; šiuo atveju greitojo geležinkelio linija buvo svarbi visai ES, o ne tik vienai valstybei narei arba kelioms jų.

45

(46)  Dėl šio kriterijaus žr., pavyzdžiui, Komisijos sprendimą 96/369/EB dėl mokestinės pagalbos, suteiktos Vokietijos avialinijoms, nustatant geresnes turto nusidėvėjimo sąlygas (OL L 146, 1996 6 20, p. 42.)

46

(47)  Kaip nurodyta Islandijos valdžios institucijų suvestinėje ataskaitoje, pateiktoje kartu su 2004 m. vasario 27 d. pranešimu, ypač konsorciumo narė Teleglobe turėjo finansinių sunkumų.

47

Teleglobe

(48)  Duomenų perdavimo būdas, pagrįstas tuo, kad viena perdavimo priemonė gali perduoti duomenis keliais kanalais vienu metu. Šis terminas taip pat vartojamas kalbant apie didesnio kaip 3 MHz dažnių juostos pločio siaurajuosčius dažnius. Plačiajuosčiu ryšiu galima perduoti daugiau duomenų ir didesniu greičiu.

48

(49)  Žr. e. Europa 2004 veiksmų planą – Komisijos komunikatą „Informacinė visuomenė visiems“, 2002 5 28, COM(2002) 263 galutinis; žr. Komisijos sprendimą Nr. 213/2003 dėl Atlas projekto – verslo kompleksui skirtos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros ir Nr. 307/2004 dėl Škotijos atokioms ir kaimo vietovėms skirto plačiajuosčio ryšio.

49

Atlas

(50)  Islandijos institucijos teigia: „Islandijoje ir Farerų salose buvo siekiama, kad Farice projekte dalyvautų kuo daugiau akcininkų, ir prisidėti prie bendrovės steigimo buvo pakviesti visi telekomunikacijų operatoriai.“

50

Farice

(51)  Komisijos sprendimai Nr. 307/2004, Nr. 199/2004 ir Nr. 213/2003.

51

(52)  Žr. Islandijos valdžios institucijų 2006 m. birželio 28 d. rašto 5 puslapį.

52

(53)  Euribor + 2,30 % met. pal. – (Euribor + 0,18 % met. pal.) – 0,50 % = 1,62 %.

53

(54)  Žr. Islandijos valdžios institucijų 2006 m. birželio 28 d. rašto 5 puslapį.

54

(55)  Žr. Institucijos valstybės pagalbos gairių 17 skyriaus 17.3 punktą, kuriame teigiama, kad tam tikromis aplinkybėmis garantijos suma gali būti tokio paties dydžio kaip tos garantijos dengiama suma.

55

(56)  Pavyzdžiui, teikti 35 % visų investicijų išlaidų dydžio pagalbą Europos Komisija yra leidusi teikiant valstybės pagalbą Nr. 188/2006 – Latvija, pagalba kaimo vietovėms skirtam plačiajuosčio ryšio projektui.

56

(57)  Plg.: bylos Matra SA prieš Komisiją, C-225/91, Rink. p. 3203 41 punktas, ELPA Teismo sprendimo byloje E-09/04, Islandijos bankininkų ir vertybinių popierių prekybos tarpininkų asociacija prieš ELPA priežiūros instituciją, dar nepaskelbta, 82 punktas.

57

Matra SA prieš Komisiją

(58)  Dėl lygiagretaus dabartinės infrastruktūros naudojimo žr. Komisijos sprendimo Nr. 307/2004 45 punktą, kuriame palankiai pažymima, kad tai mažina nereikalingo dubliavimo riziką ir ekonominį poveikį operatoriams, kurie jau turi įrengtą infrastruktūrą. Taip pat žr. Komisijos sprendimo Nr. 199/2004 41 punktą ir Sprendimo Nr. 213/2003 47 punktą.

58

(59)  2003 m. E–Farice ehf. turėjo 80 % Farice hf. akcijų, o kitus 20 % akcijų turėjo Føroya Tele (19,93 %) ir kiti Farerų salų atstovai (iš viso jų dalis sudarė 0,6 %).

59

E–Farice ehf.

Farice hf.

Føroya Tele

(60)  Teleglobe sėkmingai atlaikė ankstesnį teismo procesą pagal 11 skyrių ir šiuo metu yra NASDAQ prekybos bendrovė.

60

Teleglobe

---

Klaidų ištaisymas

| 5.2.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 36/84 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 36/84

---

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiančio Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiančio Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 396, 2006 m. gruodžio 30 d.
  )

Šis klaidų ištaisymas panaikina klaidų ištaisymą, paskelbtą 2008 m. gegužės 31 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje L 141, ir pakeičia jį taip:

21 puslapis, 3 straipsnio 20 dalies c punktas:

yra:

| „c) | ją gamintojas ar importuotojas pateikė į Bendrijos arba šalių, įstojusių į Europos Sąjungą 1995 m. sausio 1 d., 2004 m. gegužės 1 d. arba 2007 m. sausio 1 d., rinką bet kuriuo metu nuo 1981 m. rugsėjo 18 d. iki 1993 m. spalio 31 d. imtinai, o iki šio reglamento įsigaliojimo buvo laikoma, kad apie ją pranešta pagal Direktyvos 67/548/EEB 8 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką, laikantis 8 straipsnio 1 dalies redakcijos, iš dalies pakeistos Direktyva 79/831/EEB, tačiau ji neatitinka šiame reglamente pateiktos polimero sąvokos apibrėžties, jei gamintojas ar importuotojas gali tai patvirtinti dokumentais;“ |
| --- | --- |

„c)

ją gamintojas ar importuotojas pateikė į Bendrijos arba šalių, įstojusių į Europos Sąjungą 1995 m. sausio 1 d., 2004 m. gegužės 1 d. arba 2007 m. sausio 1 d., rinką bet kuriuo metu nuo 1981 m. rugsėjo 18 d. iki 1993 m. spalio 31 d. imtinai, o iki šio reglamento įsigaliojimo buvo laikoma, kad apie ją pranešta pagal Direktyvos 67/548/EEB 8 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką, laikantis 8 straipsnio 1 dalies redakcijos, iš dalies pakeistos Direktyva 79/831/EEB, tačiau ji neatitinka šiame reglamente pateiktos polimero sąvokos apibrėžties, jei gamintojas ar importuotojas gali tai patvirtinti dokumentais;“

turi būti:

| „c) | ją gamintojas ar importuotojas patiekė Bendrijos arba šalių, įstojusių į Europos Sąjungą 1995 m. sausio 1 d., 2004 m. gegužės 1 d. arba 2007 m. sausio 1 d., rinkai iki šio reglamento įsigaliojimo ir buvo laikoma, kad apie ją pranešta pagal Direktyvos 67/548/EEB 8 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką, laikantis 8 straipsnio 1 dalies redakcijos, iš dalies pakeistos Direktyva 79/831/EEB, tačiau ji neatitinka šiame reglamente pateiktos polimero sąvokos apibrėžties, jei gamintojas ar importuotojas gali tai patvirtinti dokumentais, įskaitant įrodymus, kad ta cheminė medžiaga bet kurio gamintojo ar importuotojo buvo patiekta rinkai nuo 1981 m. rugsėjo 18 d. iki 1993 m. spalio 31 d. imtinai;“. |
| --- | --- |

„c)

ją gamintojas ar importuotojas patiekė Bendrijos arba šalių, įstojusių į Europos Sąjungą 1995 m. sausio 1 d., 2004 m. gegužės 1 d. arba 2007 m. sausio 1 d., rinkai iki šio reglamento įsigaliojimo ir buvo laikoma, kad apie ją pranešta pagal Direktyvos 67/548/EEB 8 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką, laikantis 8 straipsnio 1 dalies redakcijos, iš dalies pakeistos Direktyva 79/831/EEB, tačiau ji neatitinka šiame reglamente pateiktos polimero sąvokos apibrėžties, jei gamintojas ar importuotojas gali tai patvirtinti dokumentais, įskaitant įrodymus, kad ta cheminė medžiaga bet kurio gamintojo ar importuotojo buvo patiekta rinkai nuo 1981 m. rugsėjo 18 d. iki 1993 m. spalio 31 d. imtinai;“.

---