# Eiropas Savienības L 53/2009

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 53 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 26. februāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 53

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 26. februāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 157/2009 (2009. gada 25. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 158/2009 (2009. gada 25. februāris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 16. janvāra līdz 2009. gada 20. februārim, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 159/2009 (2009. gada 25. februāris), ar ko apstiprina maznozīmīgas izmaiņas tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Chabichou du Poitou (ACVN)) | 8 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 157/2009 (2009. gada 25. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 158/2009 (2009. gada 25. februāris), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 16. janvāra līdz 2009. gada 20. februārim, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 159/2009 (2009. gada 25. februāris), ar ko apstiprina maznozīmīgas izmaiņas tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Chabichou du Poitou (ACVN))

Chabichou du Poitou

8

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/157/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 16. jūlijs) par atbalstu, ko Francija sniegusi grupai IFP (C 51/05 (ex NN 84/05))
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 1330)

   (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/158/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 23. februāris) par darba plāna pieņemšanu 2009. gadam, lai īstenotu otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008–2013), un par finansiālā ieguldījuma atlases, piešķiršanas un citiem kritērijiem, kas piemērojami šīs programmas rīcībām (
  1
  ) | 41 |
| | | 2009/159/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 25. februāris), ar ko Austrijai piešķir izņēmumu saskaņā ar Lēmumu 2008/671/EK par 5875–5905 MHz frekvenču joslas radiofrekvenču spektra harmonizētu izmantošanu ar drošību saistītiem viedo transporta sistēmu (VTS) lietojumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 1136) | 74 |
| | | PAMATNOSTĀDNES |
| | | Eiropas Centrālā banka |
| | | 2009/160/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2008. gada 19. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (pārstrādāta redakcija) (ECB/2008/31) | 76 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2009/157/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 16. jūlijs) par atbalstu, ko Francija sniegusi grupai IFP (C 51/05 (ex NN 84/05))
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 1330)

   (
  1
  )

IFP

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 1330)

1

13

2009/158/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 23. februāris) par darba plāna pieņemšanu 2009. gadam, lai īstenotu otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008–2013), un par finansiālā ieguldījuma atlases, piešķiršanas un citiem kritērijiem, kas piemērojami šīs programmas rīcībām (
  1
  )

1

41

2009/159/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 25. februāris), ar ko Austrijai piešķir izņēmumu saskaņā ar Lēmumu 2008/671/EK par 5875–5905 MHz frekvenču joslas radiofrekvenču spektra harmonizētu izmantošanu ar drošību saistītiem viedo transporta sistēmu (VTS) lietojumiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 1136)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 1136)

74

PAMATNOSTĀDNES

Eiropas Centrālā banka

2009/160/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (2008. gada 19. decembris), ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (pārstrādāta redakcija) (ECB/2008/31)

(ECB/2008/31)

76

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

*

Piezīme lasītājam (sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 26.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 53/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 157/2009

(2009. gada 25. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 26. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 25. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 50,9 |
| SN | 127,1 |
| TN | 101,1 |
| TR | 82,8 |
| ZZ | 90,5 |
| 0707 00 05 | MA | 102,4 |
| MK | 143,3 |
| TR | 171,9 |
| ZZ | 139,2 |
| 0709 90 70 | MA | 59,9 |
| TR | 131,6 |
| ZZ | 95,8 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 45,1 |
| IL | 49,0 |
| MA | 49,7 |
| TN | 52,8 |
| TR | 65,6 |
| ZZ | 52,4 |
| 0805 20 10 | IL | 141,5 |
| MA | 94,9 |
| TR | 71,0 |
| ZZ | 102,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 101,5 |
| JM | 95,1 |
| MA | 72,9 |
| PK | 48,7 |
| TR | 65,3 |
| ZZ | 76,7 |
| 0805 50 10 | MA | 53,4 |
| TR | 59,1 |
| ZZ | 56,3 |
| 0808 10 80 | CA | 89,6 |
| CL | 67,7 |
| CN | 72,7 |
| MK | 25,7 |
| US | 113,4 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 20 50 | AR | 85,3 |
| CL | 73,7 |
| CN | 46,2 |
| US | 96,7 |
| ZA | 96,8 |
| ZZ | 79,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

50,9

SN

127,1

TN

101,1

TR

82,8

ZZ

90,5

0707 00 05

MA

102,4

MK

143,3

TR

171,9

ZZ

139,2

0709 90 70

MA

59,9

TR

131,6

ZZ

95,8

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

45,1

IL

49,0

MA

49,7

TN

52,8

TR

65,6

ZZ

52,4

0805 20 10

IL

141,5

MA

94,9

TR

71,0

ZZ

102,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

101,5

JM

95,1

MA

72,9

PK

48,7

TR

65,3

ZZ

76,7

0805 50 10

MA

53,4

TR

59,1

ZZ

56,3

0808 10 80

CA

89,6

CL

67,7

CN

72,7

MK

25,7

US

113,4

ZZ

73,8

0808 20 50

AR

85,3

CL

73,7

CN

46,2

US

96,7

ZA

96,8

ZZ

79,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 26.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 53/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 158/2009

(2009. gada 25. februāris),

ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 16. janvāra līdz 2009. gada 20. februārim, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem (2), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006 un/vai Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 508/2007, ar ko atver tarifu kvotas niedru jēlcukura importam Bulgārijā un Rumānijā, lai nodrošinātu piegādes rafinēšanas uzņēmumiem 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), laikposmā no 16. janvāra līdz 2009. gada 20. februārim, kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa licenču pieteikumi, kuros pieprasītais daudzums ir vienāds ar vai lielāks par daudzumu, kurš pieejams par kvotu ar kārtas numuru 09.4351 (2008–2009). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006 un/vai Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 508/2007, ar ko atver tarifu kvotas niedru jēlcukura importam Bulgārijā un Rumānijā, lai nodrošinātu piegādes rafinēšanas uzņēmumiem 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), laikposmā no 16. janvāra līdz 2009. gada 20. februārim, kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa licenču pieteikumi, kuros pieprasītais daudzums ir vienāds ar vai lielāks par daudzumu, kurš pieejams par kvotu ar kārtas numuru 09.4351 (2008–2009).

| (2) | Ņemot vērā šos apstākļos, Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot licences proporcionāli pieejamajam daudzumam, un/vai jāinformē dalībvalstis par to, ka noteiktais daudzums ir izsmelts, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā šos apstākļos, Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot licences proporcionāli pieejamajam daudzumam, un/vai jāinformē dalībvalstis par to, ka noteiktais daudzums ir izsmelts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Par importa licenču pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 950/2006 4. panta 2. punktu un/vai Regulas (EK) Nr. 508/2007 3. pantu iesniegti laikā no 16. janvāra līdz 2009. gada 20. februārim, licences izdod tā, lai nepārsniegtu šīs regulas pielikumā norādītos kvantitatīvos ierobežojumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 25. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 122, 11.5.2007., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

ĀKK valstu un Indijas izcelsmes preferences cukurs –

Regulas (EK) Nr. 950/2006 IV nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosa | 100 | |
| 09.4332 | Beliza | 0 | Sasniegts |
| 09.4333 | Kotdivuāra | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Republika | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gajāna | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Sasniegts |
| 09.4338 | Jamaika | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskara | 100 | |
| 09.4341 | Malāvija | 100 | |
| 09.4342 | Maurīcija | 100 | |
| 09.4343 | Mozambika | 0 | Sasniegts |
| 09.4344 | Sentkitsa un Nevisa | — | |
| 09.4345 | Surinama | — | |
| 09.4346 | Svazilenda | 0 | Sasniegts |
| 09.4347 | Tanzānija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidāda un Tobāgo | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 100 | Sasniegts |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4331

Barbadosa

100

09.4332

Beliza

0

Sasniegts

09.4333

Kotdivuāra

100

09.4334

Kongo Republika

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gajāna

100

09.4337

Indija

0

Sasniegts

09.4338

Jamaika

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskara

100

09.4341

Malāvija

100

09.4342

Maurīcija

100

09.4343

Mozambika

0

Sasniegts

09.4344

Sentkitsa un Nevisa

—

09.4345

Surinama

—

09.4346

Svazilenda

0

Sasniegts

09.4347

Tanzānija

100

09.4348

Trinidāda un Tobāgo

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

100

Sasniegts

ĀKK valstu un Indijas izcelsmes preferences cukurs –

Regulas (EK) Nr. 950/2006 IV nodaļa

2009. jūlijs–septembris tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosa | — | |
| 09.4332 | Beliza | 100 | |
| 09.4333 | Kotdivuāra | — | |
| 09.4334 | Kongo Republika | — | |
| 09.4335 | Fidži | — | |
| 09.4336 | Gajāna | — | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Sasniegts |
| 09.4338 | Jamaika | — | |
| 09.4339 | Kenija | — | |
| 09.4340 | Madagaskara | — | |
| 09.4341 | Malāvija | — | |
| 09.4342 | Maurīcija | — | |
| 09.4343 | Mozambika | 100 | |
| 09.4344 | Sentkitsa un Nevisa | — | |
| 09.4345 | Surinama | — | |
| 09.4346 | Svazilenda | 100 | |
| 09.4347 | Tanzānija | — | |
| 09.4348 | Trinidāda un Tobāgo | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | — | |
| 09.4351 | Zimbabve | — | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4331

Barbadosa

—

09.4332

Beliza

100

09.4333

Kotdivuāra

—

09.4334

Kongo Republika

—

09.4335

Fidži

—

09.4336

Gajāna

—

09.4337

Indija

0

Sasniegts

09.4338

Jamaika

—

09.4339

Kenija

—

09.4340

Madagaskara

—

09.4341

Malāvija

—

09.4342

Maurīcija

—

09.4343

Mozambika

100

09.4344

Sentkitsa un Nevisa

—

09.4345

Surinama

—

09.4346

Svazilenda

100

09.4347

Tanzānija

—

09.4348

Trinidāda un Tobāgo

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

—

09.4351

Zimbabve

—

Papildu cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 V nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | — | |
| 09.4316 | Valstis, kas parakstījušas ĀKK Protokolu | — | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4315

Indija

—

09.4316

Valstis, kas parakstījušas ĀKK Protokolu

—

CXL koncesiju cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VI nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrālija | 0 | Sasniegts |
| 09.4318 | Brazīlija | 0 | Sasniegts |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Sasniegts |
| 09.4320 | Citas trešās valstis | 0 | Sasniegts |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4317

Austrālija

0

Sasniegts

09.4318

Brazīlija

0

Sasniegts

09.4319

Kuba

0

Sasniegts

09.4320

Citas trešās valstis

0

Sasniegts

Balkānu valstu izcelsmes cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VII nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albānija | 100 | |
| 09.4325 | Bosnija un Hercegovina | 0 | Sasniegts |
| 09.4326 | Serbija un Kosova (1) | 100 | |
| 09.4327 | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 100 | |
| 09.4328 | Horvātija | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4324

Albānija

100

09.4325

Bosnija un Hercegovina

0

Sasniegts

09.4326

Serbija un Kosova (1)

100

09.4327

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

100

09.4328

Horvātija

100

Cukurs, kas importēts īpašām un rūpnieciskām vajadzībām

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VIII nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Veids | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Īpašais | — | |
| 09.4390 | Rūpnieciskais | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Veids

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4380

Īpašais

—

09.4390

Rūpnieciskais

100

Papildu EPA cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VIII.a nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komoru salas, Madagaskara, Maurīcija, Seišelu salas, Zambija, Zimbabve | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzānija, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svazilenda | 100 | |
| 09.4434 | Mozambika | 0 | Sasniegts |
| 09.4435 | Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Dominika, Dominikānas Republika, Grenāda, Gajāna, Haiti, Jamaika, Sentkitsa un Nevisa, Sentlusija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Surinama, Trinidāda un Tobāgo | 0 | Sasniegts |
| 09.4436 | Dominikānas Republika | 0 | Sasniegts |
| 09.4437 | Fidži, Papua-Jaungvineja | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4431

Komoru salas, Madagaskara, Maurīcija, Seišelu salas, Zambija, Zimbabve

100

09.4432

Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzānija, Uganda

100

09.4433

Svazilenda

100

09.4434

Mozambika

0

Sasniegts

09.4435

Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Dominika, Dominikānas Republika, Grenāda, Gajāna, Haiti, Jamaika, Sentkitsa un Nevisa, Sentlusija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Surinama, Trinidāda un Tobāgo

0

Sasniegts

09.4436

Dominikānas Republika

0

Sasniegts

09.4437

Fidži, Papua-Jaungvineja

100

Cukurs, kas importēts saskaņā ar Bulgārijai un Rumānijai atvērtajām pārejas posma tarifu kvotām

Regulas (EK) Nr. 508/2007 1. pants

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Veids | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgārija | 0 | Sasniegts |
| 09.4366 | Rumānija | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Veids

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 16.2.2009-20.2.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4365

Bulgārija

0

Sasniegts

09.4366

Rumānija

100

---

(1)  Kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

---

| 26.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 53/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 159/2009

(2009. gada 25. februāris),

ar ko apstiprina maznozīmīgas izmaiņas tāda nosaukuma specifikācijā, kas reģistrēts Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Chabichou du Poitou (ACVN))

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punkta otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un atbilstīgi minētās regulas 17. panta 2. punktam Komisija izvērtēja Francijas lūgumu apstiprināt specifikācijas elementu grozījumu aizsargātajam cilmes vietas nosaukumam “Chabichou du Poitou”, kas reģistrēts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 1. punkta pirmo daļu un atbilstīgi minētās regulas 17. panta 2. punktam Komisija izvērtēja Francijas lūgumu apstiprināt specifikācijas elementu grozījumu aizsargātajam cilmes vietas nosaukumam “Chabichou du Poitou”, kas reģistrēts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1107/96 (2).

| (2) | Šā lūguma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot apstrādes paņēmienus un piedevas attiecībā uz pienu un uz Chabichou du Poitou ražošanu vispār. Šie paņēmieni un piedevas nodrošina produkta galveno īpašību saglabāšanu. |
| --- | --- |

(2)

Šā lūguma mērķis ir grozīt specifikāciju, precizējot apstrādes paņēmienus un piedevas attiecībā uz pienu un uz Chabichou du Poitou ražošanu vispār. Šie paņēmieni un piedevas nodrošina produkta galveno īpašību saglabāšanu.

| (3) | Komisija izskatīja minēto grozījumu un nolēma, ka tas ir pamatots. Tā kā grozījums Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē ir maznozīmīgs, Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 5., 6. un 7. pantā izklāstīto procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Komisija izskatīja minēto grozījumu un nolēma, ka tas ir pamatots. Tā kā grozījums Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta nozīmē ir maznozīmīgs, Komisija to var apstiprināt, nepiemērojot minētās regulas 5., 6. un 7. pantā izklāstīto procedūru.

| (4) | Atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1898/2006 (3) 18. panta 2. punktam un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 17. panta 2. punktu ir jāpublicē specifikācijas kopsavilkums, |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1898/2006 (3) 18. panta 2. punktam un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 17. panta 2. punktu ir jāpublicē specifikācijas kopsavilkums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Chabichou du Poitou” specifikāciju groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Specifikācijas galveno elementu kopsavilkums ir ietverts šīs regulas II pielikumā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 25. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV L 148, 21.6.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV L 369, 23.12.2006., 1. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Chabichou du Poitou” specifikācijā apstiprina šādus grozījumus.

“Ražošanas metode”

Specifikācijas 5. punktu attiecībā uz ražošanas metodes aprakstu papildina ar šādiem noteikumiem:

“(...) Piena recināšanu veic tikai ar himozīnu.

Piena iebiezināšana, pirms koagulācijas to daļēji atbrīvojot no ūdeni saturošās daļas, ir aizliegta.

Līdztekus piena produktiem kā izejvielai vienīgās atļautās sastāvdaļas vai ražošanas piedevas, ko drīkst pievienot pienam un ražošanas procesā vispār, ir himozīns, nekaitīgas baktēriju, rauga un pelējumu kultūras, kalcija hlorīds, kā arī sāls.

(...) Piena produktu, kas ir izejvielas, ražošanas stadijā esošo produktu, piena recekļa vai biezpiena uzglabāšana temperatūrā, kas zemāka par 0 °C, ir aizliegta.

(...) Biezpiena un nogatavināšanas stadijā esoša siera uzglabāšana telpā vai iesaiņojumā ar mainītu gaisa sastāvu ir aizliegta.”

---

II PIELIKUMS

KOPSAVILKUMS

Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

“CHABICHOU DU POITOU”

EK Nr. FR-ACVN-0117-0115/29.03.2006.

ACVN (X) AĢIN ( )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī

| Nosaukums | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE |
| Tālr. | : | +33 153898000 |
| Fakss | : | +33 153898060 |
| E-pasts | : | info@inao.gouv.fr |

Nosaukums

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Adrese

:

51 rue d’Anjou – 75008 Paris — FRANCE

Tālr.

:

+33 153898000

Fakss

:

+33 153898060

E-pasts

:

info@inao.gouv.fr

2.   Grupa

| Nosaukums | : | Syndicat de défense du Chabichou du Poitou |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE |
| Tālr. | : | +33 549447480 |
| Fakss | : | +33 549467905 |
| E-pasts | : | filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr |
| Sastāvs | : | ražotāji/pārstrādātāji (X) citi ( ) |

Nosaukums

:

Syndicat de défense du Chabichou du Poitou

Adrese

:

Agropole — Route de Chauvigny — BP 50002 — 86550 Mignaloux Beauvoir — FRANCE

Tālr.

:

+33 549447480

Fakss

:

+33 549467905

E-pasts

:

filieres-lait@poitou-charentes.chambagri.fr

Sastāvs

:

ražotāji/pārstrādātāji (X) citi ( )

3.   Produkta veids

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

4.   Specifikācija

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums

“Chabichou du Poitou”

4.2.   Apraksts

Kazas piena siers ar mīkstu, nenoslogotu siera masu un smalku, baltu mizu; pēc formas tas ir neliels nošķelts, 6 cm augsts konuss (“spunde”), tas sver vidēji 120 gramus; tauku saturs – 45 %.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals

Vienne departamentā

Visu pašvaldību teritorijas šādas kantonos: Châtellerault, Charroux, Civray, Couhé, Gençay, Lencloître, Lusignan, Mirebeau, Moncontour, Neuville, Poitiers, Saint-Georges-lès-Baillargeaux, Saint-Julien-l'Ars, La Villedieu-du-Clain, Vivonne un Vouillé.

Citos kantonos šādu pašvaldību teritorijas: Arçay, Availles-en-Châtellerault, Beaumont, Berthegon, Bonneuil-Matours, Bouresse, Cenon, Chalais, Chauvigny, Chouppes, Coussay, Curçay-sur-Dive, Dercé, Glenouzé, Guesnes, Lhommaizé, Loudun, Maulay, Mauprévoir, Messemé, Monthoiron, Monts-sur-Guesnes, Moussac, Mouterre-Silly, Prinçay, Queaux, Ranton, La Roche-Rigault, Saint-Laon, Saint-Laurent-de-Jourdes, Saint-Martin-l'Ars, Saires, Sammarçolles, Sérigny, Ternay, Verrières, Verrue, Le Vigeant un Vouneuil-sur-Vienne.

Deux-Sèvres departamentā

Visu pašvaldību teritorijas šādas kantonos: Airvault, Celles-sur-Belle, Chef-Boutonne, Lezay, Mazières-en-Gâtine, Melle, Ménigoute, La Mothe-Saint-Héray, Saint-Loup-Lamairé, Saint-Maixent-l'Ecole-2, Saint-Maixent-l'Ecole-Ville, Sauzé-Vaussais, Thénezay, Thouars-1 un Thouars-Ville.

Citos kantonos šādu pašvaldību teritorijas: Augé, Asnières-en-Poitou, Azay-le-Brûlé, Brieuil-sur-Chizé, Brioux-sur-Boutonne, Brûlain, La Crèche, Chérigné, Ensigné, Geay, Glénay, Juillé, Luché-sur-Brioux, Lusseray, Luzay, Paizay-le-Chapt, Périgné, Pierrefitte, Prahecq, Saint-Martin-de-Bernegoue, Sainte-Gemme, Saint-Varent, Saivres, Secondigné-sur-Belle, Séligné, Vernoux-sur-Boutonne, Villefollet, Villiers-sur-Chizé un Vouillé

Charente departamentā

Šādu pašvaldību teritorijas: Adjots, Benest, Bernac, Bioussac, Le Bouchage, Brettes, Champagne-Mouton, La Chèvrerie, Condac, Courcôme, Empuré, La Faye, La Forêt-de-Tessé, Londigny, Longré, La Magdeleine, Montjean, Nanteuil-en-Vallée, Paizay-Naudoin-Embourie, Raix, Ruffec, Saint-Gourson, Saint-Martin-du-Clocher, Souvigné, Taizé-Aizié, Theil-Rabier, Vieux-Ruffec, Villefagnan un Villiers-le-Roux.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums

Katrs piena ražotājs, katrs pārstrādes uzņēmums un katrs nogatavināšanas uzņēmums izpilda atbilstības deklarāciju, kuru reģistrē INAO (Francijas Valsts cilmes vietas nosaukumu institūts) un ar kuru minētais institūts identificē visus uzņēmējus. Tie INAO nodrošina piekļuvi sarakstiem, kā arī visiem dokumentiem, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu piena un siera izcelsmi, kvalitāti un ražošanas apstākļus.

Veicot kontroli attiecībā uz tāda produkta īpašībām, kam ir piešķirts cilmes vietas nosaukums, tiek veikta analītiskā un organoleptiskā pārbaude, kuras mērķis ir pārliecināties par pārbaudei nodoto produktu kvalitāti un tipiskajām īpašībām.

4.5.   Ražošanas metode

Piena ieguve, siera ražošana un nogatavināšana jāveic minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Kazas pilnpienu recina, pievienojot pavisam nelielu himozīna devu, un koagulē, izmantojot pienskābās baktērijas; svaigo recekli, iepriekš notecinot vai nenotecinot sūkalas, ievieto caurumotā nošķelta konusa veidnē; sūkalas notecina 18 līdz 24 stundas, sāla siera gabala virsu; sausina 24 līdz 48 stundas; nogatavina vismaz desmit dienas 10 līdz 12° C temperatūrā un 80 līdz 90 % relatīvajā mitrumā.

4.6.   Saikne

Siera nosaukums cēlies no arābu valodas vārda “chebli”, kas nozīmē kaza; sieru gatavoja saracēņi, kas pēc 732. gadā pārciestās sakāves neizceļoja un kam noteica ierobežotu dzīves vietu – uzkalnu Puatjē pilsētas apkaimē; ar nosaukumu “Chabichou” siers minēts 1782. gada “Ceļvedī Puatjē apceļošanai”, ko sarakstījis Šarls de Šeržs (Charles de Cherge); kā Puatjē zemes pazīšanas zīme šis siers slavināts 1910. gadā sacerētajā Emīla Beržerā (Emile Bergerat) sonātē, bet 1914. gadā tam veltīta dziesma; 1989. gadā iesniegts pieteikums nosaukuma piešķiršanai šim sieram, un 1990. gadā tas atzīts par sieru ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu.

Saistīta ar vietu, ko ģeoloģijā sauc par “Puatū slieksni”, siera ražošana attīstījusies teritorijā, kas kaļķainās augsnes, kazu audzēšanas tradīcijas un “Chabichou du Poitou” ražotāju un pārstrādātāju saimnieciskās darbības ziņā ir viendabīga.

4.7.   Pārbaudes struktūra

| Nosaukums | : | Institut national de l’origine et de la qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE |
| Tālr. | : | +33 153898000 |
| Fakss | : | +33 153898060 |
| E-pasts | : | info@inao.gouv.fr |

Nosaukums

:

Institut national de l’origine et de la qualité (INAO)

Adrese

:

51 rue d'Anjou — 75008 Paris — FRANCE

Tālr.

:

+33 153898000

Fakss

:

+33 153898060

E-pasts

:

info@inao.gouv.fr

Institut national de l’Origine et de la Qualité ir publiska administratīva iestāde, kas ir juridiska persona un atrodas Lauksaimniecības ministrijas pārvaldībā.

| Nosaukums | : | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Adrese | : | 59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE |
| Tālr. | : | +33 144871717 |
| Fakss | : | + 33 144973037 |

Nosaukums

:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF)

Adrese

:

59 boulevard Vincent-Auriol — 75703 Paris Cedex 13 — FRANCE

Tālr.

:

+33 144871717

Fakss

:

- 33 144973037

DGCCRF ir Ekonomikas, rūpniecības un nodarbinātības ministrijas dienests.

4.8.   Marķējums

Obligāti ir jānorāda vārdkopa “Appellation d'Origine Contrôlée” un pats cilmes vietas nosaukums.

Norāde “Appellation d'Origine” ir obligāta.

Paredzēta arī norāde “Fabrication fermière” vai “Fromage fermier”.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 26.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 53/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 53/13

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 16. jūlijs)

par atbalstu, ko Francija sniegusi grupai IFP (C 51/05 (ex NN 84/05))

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 1330)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/157/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (1) un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2004. gada 25. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2004. gada 29. novembrī ar numuru CP221/2004, Komisija saņēma sūdzību par iespējamu nelikumīgu valsts atbalstu, kas sniegts Institut Français du Pétrole (turpmāk tekstā – IFP) un vienam no tā meitasuzņēmumiem – sabiedrībai Axens. Sūdzības iesniedzējs, baidoties no negatīvas ietekmes uz tirgu, lūdza tā identitāti neatklāt. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2004. gada 25. novembra vēstuli, kas reģistrēta 2004. gada 29. novembrī ar numuru CP221/2004, Komisija saņēma sūdzību par iespējamu nelikumīgu valsts atbalstu, kas sniegts Institut Français du Pétrole (turpmāk tekstā – IFP) un vienam no tā meitasuzņēmumiem – sabiedrībai Axens. Sūdzības iesniedzējs, baidoties no negatīvas ietekmes uz tirgu, lūdza tā identitāti neatklāt.

| (2) | Ar 2005. gada 21. decembra vēstuli Komisija informēja Franciju par savu lēmumu par šo pasākumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2005. gada 21. decembra vēstuli Komisija informēja Franciju par savu lēmumu par šo pasākumu uzsākt Līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

| (3) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par attiecīgo pasākumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par attiecīgo pasākumu.

| (4) | Ar 2006. gada 16. janvāra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, Francija lūdza apsvērumu iesniegšanas termiņu pagarināt par vienu mēnesi, un Komisija šādu pagarinājumu piešķīra ar 2006. gada 19. janvāra vēstuli. Ar 2006. gada 23. februāra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, Francija Komisijai nosūtīja savus apsvērumus. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2006. gada 16. janvāra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, Francija lūdza apsvērumu iesniegšanas termiņu pagarināt par vienu mēnesi, un Komisija šādu pagarinājumu piešķīra ar 2006. gada 19. janvāra vēstuli. Ar 2006. gada 23. februāra vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, Francija Komisijai nosūtīja savus apsvērumus.

| (5) | Ar 2006. gada 15. marta vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, sabiedrība UOP lūdza apsvērumu iesniegšanas termiņu pagarināt par vienu mēnesi, un Komisija šādu pagarinājumu piešķīra ar 2006. gada 22. marta vēstuli. |
| --- | --- |

(5)

Ar 2006. gada 15. marta vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, sabiedrība UOP lūdza apsvērumu iesniegšanas termiņu pagarināt par vienu mēnesi, un Komisija šādu pagarinājumu piešķīra ar 2006. gada 22. marta vēstuli.

| (6) | Ar 2006. gada 17. marta vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, sabiedrība Haldor Topsoe A/S lūdza apsvērumu iesniegšanas termiņu pagarināt par vienu mēnesi, un Komisija šādu pagarinājumu piešķīra ar 2006. gada 22. marta vēstuli. |
| --- | --- |

(6)

Ar 2006. gada 17. marta vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, sabiedrība Haldor Topsoe A/S lūdza apsvērumu iesniegšanas termiņu pagarināt par vienu mēnesi, un Komisija šādu pagarinājumu piešķīra ar 2006. gada 22. marta vēstuli.

| (7) | Ar 2006. gada 20. marta vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 22. martā, sabiedrība Axens Komisijai iesniedza savus apsvērumus par attiecīgo pasākumu. |
| --- | --- |

(7)

Ar 2006. gada 20. marta vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 22. martā, sabiedrība Axens Komisijai iesniedza savus apsvērumus par attiecīgo pasākumu.

| (8) | Ar 2006. gada 12. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, sabiedrība Haldor Topsoe A/S lūdza apsvērumu iesniegšanas termiņu pagarināt līdz 2006. gada 24. aprīlim, un Komisija šādu pagarinājumu piešķīra ar 2006. gada 19. aprīļa vēstuli. |
| --- | --- |

(8)

Ar 2006. gada 12. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, sabiedrība Haldor Topsoe A/S lūdza apsvērumu iesniegšanas termiņu pagarināt līdz 2006. gada 24. aprīlim, un Komisija šādu pagarinājumu piešķīra ar 2006. gada 19. aprīļa vēstuli.

| (9) | Ar 2006. gada 18. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 19. aprīlī, sabiedrība UOP Komisijai iesniedza savus apsvērumus par attiecīgo pasākumu. |
| --- | --- |

(9)

Ar 2006. gada 18. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 19. aprīlī, sabiedrība UOP Komisijai iesniedza savus apsvērumus par attiecīgo pasākumu.

| (10) | Ar 2006. gada 19. aprīļa vēstuli Komisija pieprasīja sūdzības iesniedzējam iesniegt savas sūdzības nekonfidenciālu versiju. Šāda versija Komisijai tika iesniegta ar 2006. gada 26. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 27. aprīlī. |
| --- | --- |

(10)

Ar 2006. gada 19. aprīļa vēstuli Komisija pieprasīja sūdzības iesniedzējam iesniegt savas sūdzības nekonfidenciālu versiju. Šāda versija Komisijai tika iesniegta ar 2006. gada 26. aprīļa vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 27. aprīlī.

| (11) | Ar 2006. gada 3. maija vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, sabiedrība Haldor Topsoe A/S lūdza Komisijai termiņa pagarinājumu, ko Komisija atteica ar 2006. gada 4. maija vēstuli. |
| --- | --- |

(11)

Ar 2006. gada 3. maija vēstuli, kas reģistrēta tajā pašā dienā, sabiedrība Haldor Topsoe A/S lūdza Komisijai termiņa pagarinājumu, ko Komisija atteica ar 2006. gada 4. maija vēstuli.

| (12) | Ar 2006. gada 22. jūnija vēstuli Komisija Francijai nosūtīja UOP un Axens iesniegto apsvērumu kopiju, kā arī sūdzības kopiju. Tā nosūtīja arī pieprasījumu sniegt papildu informāciju. Ar 2006. gada 4. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 5. jūlijā, Francija lūdza pagarināt termiņu, ko Komisija piešķīra ar 2006. gada 7. jūlija vēstuli. Ar 2006. gada 8. septembra vēstuli, ko Komisija reģistrējusi 2006. gada 12. septembrī, Francija Komisijai nosūtīja savus komentārus par ieinteresēto pušu iesniegtajiem apsvērumiem, kā arī atbildes uz Komisijas papildu jautājumiem. |
| --- | --- |

(12)

Ar 2006. gada 22. jūnija vēstuli Komisija Francijai nosūtīja UOP un Axens iesniegto apsvērumu kopiju, kā arī sūdzības kopiju. Tā nosūtīja arī pieprasījumu sniegt papildu informāciju. Ar 2006. gada 4. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 5. jūlijā, Francija lūdza pagarināt termiņu, ko Komisija piešķīra ar 2006. gada 7. jūlija vēstuli. Ar 2006. gada 8. septembra vēstuli, ko Komisija reģistrējusi 2006. gada 12. septembrī, Francija Komisijai nosūtīja savus komentārus par ieinteresēto pušu iesniegtajiem apsvērumiem, kā arī atbildes uz Komisijas papildu jautājumiem.

| (13) | Turklāt ar 2006. gada 18. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 19. jūlijā, Francija Komisiju informēja par to, ka IFP tiek pārveidots par publisku organizāciju, kas nodarbojas ar rūpnieciskiem un komerciāliem jautājumiem (EPIC). |
| --- | --- |

(13)

Turklāt ar 2006. gada 18. jūlija vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 19. jūlijā, Francija Komisiju informēja par to, ka IFP tiek pārveidots par publisku organizāciju, kas nodarbojas ar rūpnieciskiem un komerciāliem jautājumiem (EPIC).

| (14) | Ar 2006. gada 13. oktobra vēstuli Komisija Francijai pieprasīja papildu informāciju. Francija Komisijai šo informāciju nosūtīja ar 2006. gada 24. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 26. oktobrī. |
| --- | --- |

(14)

Ar 2006. gada 13. oktobra vēstuli Komisija Francijai pieprasīja papildu informāciju. Francija Komisijai šo informāciju nosūtīja ar 2006. gada 24. oktobra vēstuli, kas reģistrēta 2006. gada 26. oktobrī.

| (15) | Starp Franciju un Komisiju 2007. gada 15. jūnijā notika darba sanāksme. |
| --- | --- |

(15)

Starp Franciju un Komisiju 2007. gada 15. jūnijā notika darba sanāksme.

| (16) | Ar 2007. gada 19. jūnija vēstuli Komisija Francijai pieprasīja papildu informāciju. Ar 2007. gada 10. jūlija vēstuli Francija lūdza termiņa pagarinājumu līdz 2007. gada 31. augustam. Ar 2007. gada 11. jūlija vēstuli Komisija piešķīra termiņa pagarinājumu līdz 2007. gada 13. augustam. Francija Komisijai papildu informāciju nosūtīja ar 2007. gada 9. augusta vēstuli un 22. augusta vēstuli, kas reģistrētas attiecīgi 2007. gada 9. un 22. augustā. |
| --- | --- |

(16)

Ar 2007. gada 19. jūnija vēstuli Komisija Francijai pieprasīja papildu informāciju. Ar 2007. gada 10. jūlija vēstuli Francija lūdza termiņa pagarinājumu līdz 2007. gada 31. augustam. Ar 2007. gada 11. jūlija vēstuli Komisija piešķīra termiņa pagarinājumu līdz 2007. gada 13. augustam. Francija Komisijai papildu informāciju nosūtīja ar 2007. gada 9. augusta vēstuli un 22. augusta vēstuli, kas reģistrētas attiecīgi 2007. gada 9. un 22. augustā.

2.   APRAKSTS

2.1.   IFP grupa

| (17) | Līdz 2006. gadam IFP bija privāto tiesību profesionāla organizācija (3), kurai nebija ne kapitāla, ne akcionāru un kura atradās Francijas valdības ekonomiskā un finanšu kontrolē (4). Pēc 2006. gada 6. jūlija Dekrēta Nr. 2006-797, ko pieņēma saskaņā ar 2005. gada 13. jūlija Likumu Nr. 2005-781, IFP kļuva par publisku organizāciju, kas nodarbojas ar rūpnieciskiem un komerciāliem jautājumiem (EPIC). Jautājumu par to, vai nepastāv valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, kas varētu rasties šādu statusa izmaiņu dēļ, Komisija pārbauda saistībā ar citu procedūru (NN 11/08). |
| --- | --- |

(17)

Līdz 2006. gadam IFP bija privāto tiesību profesionāla organizācija (3), kurai nebija ne kapitāla, ne akcionāru un kura atradās Francijas valdības ekonomiskā un finanšu kontrolē (4). Pēc 2006. gada 6. jūlija Dekrēta Nr. 2006-797, ko pieņēma saskaņā ar 2005. gada 13. jūlija Likumu Nr. 2005-781, IFP kļuva par publisku organizāciju, kas nodarbojas ar rūpnieciskiem un komerciāliem jautājumiem (EPIC). Jautājumu par to, vai nepastāv valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, kas varētu rasties šādu statusa izmaiņu dēļ, Komisija pārbauda saistībā ar citu procedūru (NN 11/08).

| (18) | Saskaņā ar tā statūtiem IFP ir trīs uzdevumi: pētniecības un attīstības uzdevums naftas un gāzes krājumu izpētes jomā un naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tehnoloģiju jomā, inženieru un tehniskā personāla apmācības uzdevums un nozaru informācijas sniegšanas un dokumentācijas izstrādes uzdevums. Mērķu līgumā, kas noslēgts ar valsti, ir noteikti tā darbības galvenie virzieni piecu gadu laikposmam. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar tā statūtiem IFP ir trīs uzdevumi: pētniecības un attīstības uzdevums naftas un gāzes krājumu izpētes jomā un naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tehnoloģiju jomā, inženieru un tehniskā personāla apmācības uzdevums un nozaru informācijas sniegšanas un dokumentācijas izstrādes uzdevums. Mērķu līgumā, kas noslēgts ar valsti, ir noteikti tā darbības galvenie virzieni piecu gadu laikposmam.

| (19) | Apmaiņā IFP saņem ikgadējās budžeta dotācijas. Šis publiskais atbalsts 2005. gadā bija 144 miljoni euro, bet 2006. gadā – 167,5 miljoni euro
   (5). |
| --- | --- |

(19)

Apmaiņā IFP saņem ikgadējās budžeta dotācijas. Šis publiskais atbalsts 2005. gadā bija 144 miljoni euro, bet 2006. gadā – 167,5 miljoni euro
   (5).

| (20) | Sabiedrību Axens izveidoja 2001. gada 29. maijā (ar atpakaļejošu spēku no 2001. gada 1. janvāra), apvienojot sabiedrību Procatalyse SA (meitasuzņēmums, kas 100 % apmērā piederēja sabiedrībai ISIS, kuras kapitālu 52,8 % apmērā tolaik kontrolēja IFP) un IFP rūpniecības nodaļu, ko šim nolūkam izdalīja kā atsevišķu struktūru. IFP2001. gada 22. oktobrī atpirka no ISIS savas daļas sabiedrībā Axens. Tādējādi pašlaik IFP pieder 100 % sabiedrības Axens kapitāla. Axens darbojas katalizatoru un gāzes un naftas pārstrādes un naftas ķīmijas produktu tehnoloģiju tirgū. Tās kopējais apgrozījums 2005. gadā sasniedza 304,9 miljonus euro un 2006. gadā 308,45 miljonus euro, bet ar metožu licencēm saistītā darbība atbilst apmēram vienai trešdaļai no tās apgrozījuma (6). Minētā sabiedrība 2006. gadā nodarbināja 636 personas (7). Tās tirgus daļa licencēto pārstrādes iekārtu tirgū tiek lēsta 7 % apmērā (8). |
| --- | --- |

(20)

Sabiedrību Axens izveidoja 2001. gada 29. maijā (ar atpakaļejošu spēku no 2001. gada 1. janvāra), apvienojot sabiedrību Procatalyse SA (meitasuzņēmums, kas 100 % apmērā piederēja sabiedrībai ISIS, kuras kapitālu 52,8 % apmērā tolaik kontrolēja IFP) un IFP rūpniecības nodaļu, ko šim nolūkam izdalīja kā atsevišķu struktūru. IFP2001. gada 22. oktobrī atpirka no ISIS savas daļas sabiedrībā Axens. Tādējādi pašlaik IFP pieder 100 % sabiedrības Axens kapitāla. Axens darbojas katalizatoru un gāzes un naftas pārstrādes un naftas ķīmijas produktu tehnoloģiju tirgū. Tās kopējais apgrozījums 2005. gadā sasniedza 304,9 miljonus euro un 2006. gadā 308,45 miljonus euro, bet ar metožu licencēm saistītā darbība atbilst apmēram vienai trešdaļai no tās apgrozījuma (6). Minētā sabiedrība 2006. gadā nodarbināja 636 personas (7). Tās tirgus daļa licencēto pārstrādes iekārtu tirgū tiek lēsta 7 % apmērā (8).

| (21) | Turklāt IFP tiešā un netiešā veidā (ar finanšu kontrolakciju sabiedrības IFP Investissements starpniecību) pieder visas kapitāla daļas vairākās sabiedrībās, arī sabiedrībās Beicip-Franlab un Prosernat. Beicip-Franlab ir komercsabiedrība, ko IFP izveidoja 1967. gadā. Šī sabiedrība specializējas programmatūras izstrādē un izplatīšanā naftas atradņu un naftas ieguves jomā, kā arī izpētes un konsultāciju veikšanā. Šīs sabiedrības apgrozījums 2006. gadā bija 42 miljoni euro, un tajā ir nodarbinātas 166 personas (9). Prosernat ir komercsabiedrība, kas tika iegādāta 2001. gadā saistībā ar cesiju, ko ISIS veica no IFP Investissements uz IFP. Šī sabiedrība nodarbojas ar izpēti un pakalpojumiem, kā arī piegādā visas iekārtas, ko izmanto gāzes attīrīšanas un atsērošanas jomā. Šīs sabiedrības apgrozījums 2006. gadā bija 49,9 miljoni euro, un tajā ir nodarbināta 71 persona (10). |
| --- | --- |

(21)

Turklāt IFP tiešā un netiešā veidā (ar finanšu kontrolakciju sabiedrības IFP Investissements starpniecību) pieder visas kapitāla daļas vairākās sabiedrībās, arī sabiedrībās Beicip-Franlab un Prosernat. Beicip-Franlab ir komercsabiedrība, ko IFP izveidoja 1967. gadā. Šī sabiedrība specializējas programmatūras izstrādē un izplatīšanā naftas atradņu un naftas ieguves jomā, kā arī izpētes un konsultāciju veikšanā. Šīs sabiedrības apgrozījums 2006. gadā bija 42 miljoni euro, un tajā ir nodarbinātas 166 personas (9). Prosernat ir komercsabiedrība, kas tika iegādāta 2001. gadā saistībā ar cesiju, ko ISIS veica no IFP Investissements uz IFP. Šī sabiedrība nodarbojas ar izpēti un pakalpojumiem, kā arī piegādā visas iekārtas, ko izmanto gāzes attīrīšanas un atsērošanas jomā. Šīs sabiedrības apgrozījums 2006. gadā bija 49,9 miljoni euro, un tajā ir nodarbināta 71 persona (10).

2.2.   Komisijas iepriekšējie lēmumi

| (22) | Laikposmā no 1944. gada, kad tā tika izveidota, līdz 2002. gada beigām IFP saņēma ienākumus no parafiskālas nodevas kopsummas par atsevišķiem naftas produktiem. Par šīs nodevas pārskaitīšanu tika pieņemts Komisijas 1996. gada 29. maija Lēmums 96/615/EK par atsevišķiem naftas produktiem piemērojamās nodevas atjaunošanu laika posmā no 1993. līdz 1997. gadam par labu Institut français du pétrole
   (11), kurā tika secināts, ka saskaņā ar 2.4. punktu 1996. gada nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (12) (turpmāk tekstā – 1996. gada PA nostādnes) parafiskālās nodevas kopsummas pārskaitīšana IFP laika posmā no 1993. līdz 1997. gadam neietilpst Līguma 87. panta 1. punkta darbības jomā. |
| --- | --- |

(22)

Laikposmā no 1944. gada, kad tā tika izveidota, līdz 2002. gada beigām IFP saņēma ienākumus no parafiskālas nodevas kopsummas par atsevišķiem naftas produktiem. Par šīs nodevas pārskaitīšanu tika pieņemts Komisijas 1996. gada 29. maija Lēmums 96/615/EK par atsevišķiem naftas produktiem piemērojamās nodevas atjaunošanu laika posmā no 1993. līdz 1997. gadam par labu Institut français du pétrole
   (11), kurā tika secināts, ka saskaņā ar 2.4. punktu 1996. gada nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai (12) (turpmāk tekstā – 1996. gada PA nostādnes) parafiskālās nodevas kopsummas pārskaitīšana IFP laika posmā no 1993. līdz 1997. gadam neietilpst Līguma 87. panta 1. punkta darbības jomā.

| (23) | Francija 1997. gada 3. oktobrī paziņoja Komisijai par jaunu dekrētu par parafiskālo nodevu, ko bez būtiskām izmaiņām no atsevišķiem naftas produktiem iekasē par labu IFP laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam. Savā 1998. gada 4. februāra lēmumā (13) Komisija necēla iebildumus pret tās piemērošanu laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam. |
| --- | --- |

(23)

Francija 1997. gada 3. oktobrī paziņoja Komisijai par jaunu dekrētu par parafiskālo nodevu, ko bez būtiskām izmaiņām no atsevišķiem naftas produktiem iekasē par labu IFP laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam. Savā 1998. gada 4. februāra lēmumā (13) Komisija necēla iebildumus pret tās piemērošanu laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam.

2.3.   Ekskluzīvie nolīgumi starp IFP un Axens

| (24) | Ar 2001. gada 1. marta un 18. maija vēstulēm (turpmāk tekstā – 2001. gada vēstules) Francija informēja Komisiju par IFP pētniecības darbības reorganizāciju naftas pārstrādes, naftas ķīmijas un gāzes jomā un lūdza Komisiju apstiprināt, ka šā projekta dēļ nav jāpārskata analīze, ko Komisija veikusi savos iepriekšējos lēmumos. |
| --- | --- |

(24)

Ar 2001. gada 1. marta un 18. maija vēstulēm (turpmāk tekstā – 2001. gada vēstules) Francija informēja Komisiju par IFP pētniecības darbības reorganizāciju naftas pārstrādes, naftas ķīmijas un gāzes jomā un lūdza Komisiju apstiprināt, ka šā projekta dēļ nav jāpārskata analīze, ko Komisija veikusi savos iepriekšējos lēmumos.

| (25) | Projekts paredzēja, ka šajā jomā sasniegto rezultātu pārdošanas vadība tiks uzticēta komerciālai struktūrai, ko izveidotu, apvienojot IFP rūpniecības nodaļu un sabiedrību Procatalyse, kuru netiešā veidā kontrolē IFP un kura specializējas visu veidu ķīmisko produktu rūpnieciskajā izstrādē, ražošanā un pārdošanā. |
| --- | --- |

(25)

Projekts paredzēja, ka šajā jomā sasniegto rezultātu pārdošanas vadība tiks uzticēta komerciālai struktūrai, ko izveidotu, apvienojot IFP rūpniecības nodaļu un sabiedrību Procatalyse, kuru netiešā veidā kontrolē IFP un kura specializējas visu veidu ķīmisko produktu rūpnieciskajā izstrādē, ražošanā un pārdošanā.

| (26) | Papildus tam, ka tiktu nodota praktiski visa IFP rūpniecības nodaļa, arī esošie klienti un līgumi, par to pretī saņemot jaunā meitasuzņēmuma kapitāla lielāko daļu, projekts paredzēja, ka IFP un tā meitasuzņēmumam jānoslēdz šādi nolīgumi un vienošanās:






  a) | ekskluzīvs kopējās licences nolīgums uz desmit gadiem, kurš paredz, ka meitasuzņēmums var izmantot IFP pašreizējo un nākotnes intelektuālo īpašumu, jo īpaši attiecībā uz metodēm savā darbības jomā, lai klientiem saistībā ar šīm metodēm sniegtu inženiertehniskos pakalpojumus un patentu licenču koncesiju formā nodotu tiem tiesības izmantot ar tām saistītās tehnoloģijas; |
| --- | --- | --- |

(26)

Papildus tam, ka tiktu nodota praktiski visa IFP rūpniecības nodaļa, arī esošie klienti un līgumi, par to pretī saņemot jaunā meitasuzņēmuma kapitāla lielāko daļu, projekts paredzēja, ka IFP un tā meitasuzņēmumam jānoslēdz šādi nolīgumi un vienošanās:

a)

ekskluzīvs kopējās licences nolīgums uz desmit gadiem, kurš paredz, ka meitasuzņēmums var izmantot IFP pašreizējo un nākotnes intelektuālo īpašumu, jo īpaši attiecībā uz metodēm savā darbības jomā, lai klientiem saistībā ar šīm metodēm sniegtu inženiertehniskos pakalpojumus un patentu licenču koncesiju formā nodotu tiem tiesības izmantot ar tām saistītās tehnoloģijas;

| b) | ekskluzīvs produktu licences nolīgums uz desmit gadiem, kurš paredz, ka meitasuzņēmums var izmantot IFP pašreizējās un nākotnes tehnoloģijas savā darbības jomā, lai izgatavotu un saviem klientiem pārdotu katalizatorus, adsorbentus, savākšanas masas, iekārtas, citus produktus un programmatūru, ko izstrādājis IFP; |
| --- | --- |

b)

ekskluzīvs produktu licences nolīgums uz desmit gadiem, kurš paredz, ka meitasuzņēmums var izmantot IFP pašreizējās un nākotnes tehnoloģijas savā darbības jomā, lai izgatavotu un saviem klientiem pārdotu katalizatorus, adsorbentus, savākšanas masas, iekārtas, citus produktus un programmatūru, ko izstrādājis IFP;

| c) | rūpnieciskās izpētes vienošanās uz desmit gadiem, kura paredz, ka [IFP savam meitasuzņēmumam piedāvā rezultātus, ko tas guvis pētījumos naftas pārstrādes un naftas ķīmijas jomā, lai meitasuzņēmums, ja vēlas, varētu turpināt attiecīgos pētījumus kopīgā projektā ar IFP, lai izmantotu minētos rezultātus. Gadījumā, ja meitasuzņēmums šo iespēju neizmanto, IFP savus rezultātus var piedāvāt citiem uzņēmumiem. Katrs partneris sedz savus izdevumus, kuri rodas saistībā ar līdzdalību projektā, un pēc pētījuma projekta pabeigšanas IFP patur īpašumtiesības uz attiecīgajiem produktiem un metodēm, bet tā meitasuzņēmums iegūst īpašumtiesības attiecībā uz minēto produktu un paņēmienu rūpnieciskās ražošanas posmiem] (14). |
| --- | --- |

c)

rūpnieciskās izpētes vienošanās uz desmit gadiem, kura paredz, ka [IFP savam meitasuzņēmumam piedāvā rezultātus, ko tas guvis pētījumos naftas pārstrādes un naftas ķīmijas jomā, lai meitasuzņēmums, ja vēlas, varētu turpināt attiecīgos pētījumus kopīgā projektā ar IFP, lai izmantotu minētos rezultātus. Gadījumā, ja meitasuzņēmums šo iespēju neizmanto, IFP savus rezultātus var piedāvāt citiem uzņēmumiem. Katrs partneris sedz savus izdevumus, kuri rodas saistībā ar līdzdalību projektā, un pēc pētījuma projekta pabeigšanas IFP patur īpašumtiesības uz attiecīgajiem produktiem un metodēm, bet tā meitasuzņēmums iegūst īpašumtiesības attiecībā uz minēto produktu un paņēmienu rūpnieciskās ražošanas posmiem] (14).

| (27) | Kā atlīdzību meitasuzņēmums IFP pārskaita, no vienas puses, maksājumus, kas saņemti par licences nolīgumiem, un, no otras puses, atlīdzību [...] (15) par piekļuvi IFP pētniecības resursiem. [...] (15) |
| --- | --- |

(27)

Kā atlīdzību meitasuzņēmums IFP pārskaita, no vienas puses, maksājumus, kas saņemti par licences nolīgumiem, un, no otras puses, atlīdzību [...] (15) par piekļuvi IFP pētniecības resursiem. [...] (15)

| (28) | Komisija uzskatīja, ka iesniegtais IFP reorganizācijas projekts atbilst nosacījumiem, kas paredzēti tās 1998. gada 4. februāra lēmumā par atsevišķiem naftas produktiem piemērojamās parafiskālās nodevas atjaunošanu laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam, un informēja par to Franciju ar 2001. gada 19. jūnija dienesta vēstuli D/52473. |
| --- | --- |

(28)

Komisija uzskatīja, ka iesniegtais IFP reorganizācijas projekts atbilst nosacījumiem, kas paredzēti tās 1998. gada 4. februāra lēmumā par atsevišķiem naftas produktiem piemērojamās parafiskālās nodevas atjaunošanu laikposmā no 1998. līdz 2002. gadam, un informēja par to Franciju ar 2001. gada 19. jūnija dienesta vēstuli D/52473.

| (29) | Saskaņā ar iesniegto projektu 2001. gada 29. maijā tika izveidota sabiedrība Axens, IFP meitasuzņēmums. Nolīgumi starp IFP un Axens stājās spēkā 2001. gada 1. janvārī uz desmit gadiem. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar iesniegto projektu 2001. gada 29. maijā tika izveidota sabiedrība Axens, IFP meitasuzņēmums. Nolīgumi starp IFP un Axens stājās spēkā 2001. gada 1. janvārī uz desmit gadiem.

| (30) | Ar 2002. gada 27. novembra vēstuli Francija informēja Komisiju par to, ka parafiskālās nodevas kopsumma tiek aizstāta ar budžeta dotāciju par labu IFP, sākot no 2003. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(30)

Ar 2002. gada 27. novembra vēstuli Francija informēja Komisiju par to, ka parafiskālās nodevas kopsumma tiek aizstāta ar budžeta dotāciju par labu IFP, sākot no 2003. gada 1. janvāra.

2.4.   Ekskluzīvie nolīgumi starp IFP un Beicip-Franlab

| (31) | Ekskluzīva vienošanās par izstrādi, pārdošanu un izmantošanu, kas ar atpakaļejošu spēku no 2003. gada 1. janvāra uz desmit gadiem parakstīta 2003. gada 28. maijā, nosaka, ka [IFP sabiedrībai Beicip-Franlab piedāvā rezultātus, kas gūti pētījumos par algoritmiem, modeļiem un metodoloģiju, kuru IFP izstrādājis naftas atradņu un naftas ieguves jomā, un ka sabiedrība Beicip-Franlab var pieprasīt IFP, pamatojoties uz šiem rezultātiem, izstrādāt noteiktus produktus. IFP pieder visas īpašumtiesības uz izstrādātājiem programmatūras produktiem. Sabiedrība Beicip-Franlab sedz visas izmaksas, kas saistītas ar IFP atbalstīto produktu izstrādi, un maksā dažādas papildu atlīdzības, kas paredzētas, lai segtu uzturēšanu un izmantošanas tiesības] (14). |
| --- | --- |

(31)

Ekskluzīva vienošanās par izstrādi, pārdošanu un izmantošanu, kas ar atpakaļejošu spēku no 2003. gada 1. janvāra uz desmit gadiem parakstīta 2003. gada 28. maijā, nosaka, ka [IFP sabiedrībai Beicip-Franlab piedāvā rezultātus, kas gūti pētījumos par algoritmiem, modeļiem un metodoloģiju, kuru IFP izstrādājis naftas atradņu un naftas ieguves jomā, un ka sabiedrība Beicip-Franlab var pieprasīt IFP, pamatojoties uz šiem rezultātiem, izstrādāt noteiktus produktus. IFP pieder visas īpašumtiesības uz izstrādātājiem programmatūras produktiem. Sabiedrība Beicip-Franlab sedz visas izmaksas, kas saistītas ar IFP atbalstīto produktu izstrādi, un maksā dažādas papildu atlīdzības, kas paredzētas, lai segtu uzturēšanu un izmantošanas tiesības] (14).

| (32) | 2005. gada 16. decembrī ar atpakaļejošu spēku no 2005. gada 1. janvāra tika parakstīta papildvienošanās. Ar to tika grozīta atlīdzības kārtība, taču tika saglabāts princips, kas noteica, ka Beicip-Franlab pilnībā sedz visas izstrādes izmaksas. |
| --- | --- |

(32)

2005. gada 16. decembrī ar atpakaļejošu spēku no 2005. gada 1. janvāra tika parakstīta papildvienošanās. Ar to tika grozīta atlīdzības kārtība, taču tika saglabāts princips, kas noteica, ka Beicip-Franlab pilnībā sedz visas izstrādes izmaksas.

2.5.   Ekskluzīvie nolīgumi starp IFP un Prosernat

| (33) | Starp IFP un Prosernat2003. gada 18. augustā ar atpakaļejošu spēku no 2002. gada 1. janvāra uz desmit gadiem tika parakstīts kopējās licences nolīgums un vienošanās par rūpniecisko izpēti, kas paredz, ka [IFP piedāvā rezultātus, kas gūti pētījumos gāzes attīrīšanas un atsērošanas tehnoloģiju jomā. IFP patur visas īpašumtiesības attiecībā uz savstarpējām atbilstībām, metodēm un konkrētām iekārtām, kas saistītas ar attiecīgajām metodēm. Ja sabiedrība Prosernat ir ieinteresēta to pārdošanā, tai ir uz sava rēķina, paturot attiecīgās īpašumtiesības, jāveic šo metožu rūpnieciskās ieviešanas darbi, un tā var attiecībā uz šīm metodēm saņemt ekskluzīvu licences koncesiju] (14). |
| --- | --- |

(33)

Starp IFP un Prosernat2003. gada 18. augustā ar atpakaļejošu spēku no 2002. gada 1. janvāra uz desmit gadiem tika parakstīts kopējās licences nolīgums un vienošanās par rūpniecisko izpēti, kas paredz, ka [IFP piedāvā rezultātus, kas gūti pētījumos gāzes attīrīšanas un atsērošanas tehnoloģiju jomā. IFP patur visas īpašumtiesības attiecībā uz savstarpējām atbilstībām, metodēm un konkrētām iekārtām, kas saistītas ar attiecīgajām metodēm. Ja sabiedrība Prosernat ir ieinteresēta to pārdošanā, tai ir uz sava rēķina, paturot attiecīgās īpašumtiesības, jāveic šo metožu rūpnieciskās ieviešanas darbi, un tā var attiecībā uz šīm metodēm saņemt ekskluzīvu licences koncesiju] (14).

| (34) | Kā atlīdzība par licenci attiecībā uz minētajām metodēm no sabiedrības Prosernat pienākas maksa [...] (15) apmērā no gada apgrozījuma, ko veido maksas par apakšlicencēm par pirmajiem četriem gadiem. Ir paredzēts, ka šī maksa pēc pirmajiem četriem gadiem būs [...] (15). Maksas lielumu par iekārtām nosaka katrā gadījumā atsevišķi. Atlīdzība, kas IFP pienākas par Prosernat piekļuvi izpētes darbu rezultātiem, ir [...] (15) no Prosernat kopējā gada apgrozījuma. |
| --- | --- |

(34)

Kā atlīdzība par licenci attiecībā uz minētajām metodēm no sabiedrības Prosernat pienākas maksa [...] (15) apmērā no gada apgrozījuma, ko veido maksas par apakšlicencēm par pirmajiem četriem gadiem. Ir paredzēts, ka šī maksa pēc pirmajiem četriem gadiem būs [...] (15). Maksas lielumu par iekārtām nosaka katrā gadījumā atsevišķi. Atlīdzība, kas IFP pienākas par Prosernat piekļuvi izpētes darbu rezultātiem, ir [...] (15) no Prosernat kopējā gada apgrozījuma.

3.   FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAS IEMESLI

| (35) | Uzsākot formālo izmeklēšanas procedūru, Komisija pauda turpmāk minētās šaubas par pasākumiem, ko Francijas valsts veica par labu grupai IFP, un par Francijas tolaik norādīto pamatojumu. |
| --- | --- |

(35)

Uzsākot formālo izmeklēšanas procedūru, Komisija pauda turpmāk minētās šaubas par pasākumiem, ko Francijas valsts veica par labu grupai IFP, un par Francijas tolaik norādīto pamatojumu.

| (36) | Pirmkārt, Komisija uzskatīja, ka nav izpildīti nosacījumi, kas paredzēti tās iepriekšējos lēmumos. Jāatgādina, ka tās iepriekšējo lēmumu pamatā bija tas, ka:






  a) | netika sniegts tiešs atbalsts IFP, jo IFP bija bezpeļņas pētniecības centrs, kas nebija iesaistīts nekādā komerciālā darbībā. Saskaņā ar 1996. gada PA nostādņu 2.4. punkta pirmo daļu uz valsts finansējumu pētniecības un attīstības darbībām, ko veic augstākās izglītības iestādes vai valsts bezpeļņas pētniecības iestādes, Līguma 87. panta 1. punkta noteikumi parasti neattiecas; |
| --- | --- | --- |

(36)

Pirmkārt, Komisija uzskatīja, ka nav izpildīti nosacījumi, kas paredzēti tās iepriekšējos lēmumos. Jāatgādina, ka tās iepriekšējo lēmumu pamatā bija tas, ka:

a)

netika sniegts tiešs atbalsts IFP, jo IFP bija bezpeļņas pētniecības centrs, kas nebija iesaistīts nekādā komerciālā darbībā. Saskaņā ar 1996. gada PA nostādņu 2.4. punkta pirmo daļu uz valsts finansējumu pētniecības un attīstības darbībām, ko veic augstākās izglītības iestādes vai valsts bezpeļņas pētniecības iestādes, Līguma 87. panta 1. punkta noteikumi parasti neattiecas;

| b) | netika sniegts netiešs atbalsts uzņēmumiem, kas izmantoja IFP veiktos pētījumus, jo iespējamās priekšrocības, ko varētu sniegt pētījumu rezultātu nodošana, bija bez jebkādas diskriminācijas pieejamas visiem uzņēmumiem. Šajā sakarā Komisija bija norādījusi, ka IFP savu pētījumu rezultātus uzņēmumiem nodos četros veidos: izplatot publiskajā domēnā, sniedzot pakalpojumus par samaksu atbilstoši IFP reālajām izmaksām, veicot kopīgus pētījumus un pārdodot licences. Attiecībā uz abiem pēdējiem gadījumiem tā uzskatīja, ka, lai gan uzņēmumi pilnībā nesedz pētniecības izmaksas, šīs priekšrocības ir bez diskriminācijas pieejamas visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to valstspiederības; |
| --- | --- |

b)

netika sniegts netiešs atbalsts uzņēmumiem, kas izmantoja IFP veiktos pētījumus, jo iespējamās priekšrocības, ko varētu sniegt pētījumu rezultātu nodošana, bija bez jebkādas diskriminācijas pieejamas visiem uzņēmumiem. Šajā sakarā Komisija bija norādījusi, ka IFP savu pētījumu rezultātus uzņēmumiem nodos četros veidos: izplatot publiskajā domēnā, sniedzot pakalpojumus par samaksu atbilstoši IFP reālajām izmaksām, veicot kopīgus pētījumus un pārdodot licences. Attiecībā uz abiem pēdējiem gadījumiem tā uzskatīja, ka, lai gan uzņēmumi pilnībā nesedz pētniecības izmaksas, šīs priekšrocības ir bez diskriminācijas pieejamas visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to valstspiederības;

| c) | netika sniegts netiešs atbalsts uzņēmumiem, kuros IFP piederēja kapitāla daļas, jo IFP ar šiem uzņēmumiem sadarbojās saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā ar pārējiem uzņēmumiem, kuros tam nepiederēja kapitāla daļas. Tā kā arī citi IFP mazākuma akcionāri bija iesaistīti sabiedrībās, kas veica darbību tā pētniecības jomā, un tā kā IFP sadarbība ar šiem uzņēmumiem notika saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā ar pārējiem uzņēmumiem, kuros tam nebija kapitāla daļu, Komisija secināja, ka pret šiem uzņēmumiem netiek īstenota labvēlīgāka attieksme. |
| --- | --- |

c)

netika sniegts netiešs atbalsts uzņēmumiem, kuros IFP piederēja kapitāla daļas, jo IFP ar šiem uzņēmumiem sadarbojās saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā ar pārējiem uzņēmumiem, kuros tam nepiederēja kapitāla daļas. Tā kā arī citi IFP mazākuma akcionāri bija iesaistīti sabiedrībās, kas veica darbību tā pētniecības jomā, un tā kā IFP sadarbība ar šiem uzņēmumiem notika saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā ar pārējiem uzņēmumiem, kuros tam nebija kapitāla daļu, Komisija secināja, ka pret šiem uzņēmumiem netiek īstenota labvēlīgāka attieksme.

| (37) | Taču Komisija konstatēja, ka kopš 2001. gada IFP nodarbojas ar arvien strukturētāku un arvien plašāku komercdarbību, jo naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tirgū tika izveidota sabiedrība Axens, un ar to tika noslēgti ekskluzīvi pētniecības un licenču nolīgumi. Tādējādi šim komerciālajam meitasuzņēmumam, kura kapitāla lielākā daļa pieder IFP, bija priviliģēta piekļuve pētniecības un attīstības darbiem, ko IFP veic savā darbības jomā. Tādēļ Komisija savā lēmumā par procedūras uzsākšanu nosprieda, ka iemesli, kas pamatoja 1996. un 1998. gada lēmumus, vairs nav spēkā un ka Axens darbības jomā vairs nevar piemērot 1996. gada PA nostādņu 2.4. punkta pirmo daļu. Tādēļ tā secināja, ka pastāv valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, kas tiek sniegts IFP un tā meitasuzņēmumam Axens. |
| --- | --- |

(37)

Taču Komisija konstatēja, ka kopš 2001. gada IFP nodarbojas ar arvien strukturētāku un arvien plašāku komercdarbību, jo naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tirgū tika izveidota sabiedrība Axens, un ar to tika noslēgti ekskluzīvi pētniecības un licenču nolīgumi. Tādējādi šim komerciālajam meitasuzņēmumam, kura kapitāla lielākā daļa pieder IFP, bija priviliģēta piekļuve pētniecības un attīstības darbiem, ko IFP veic savā darbības jomā. Tādēļ Komisija savā lēmumā par procedūras uzsākšanu nosprieda, ka iemesli, kas pamatoja 1996. un 1998. gada lēmumus, vairs nav spēkā un ka Axens darbības jomā vairs nevar piemērot 1996. gada PA nostādņu 2.4. punkta pirmo daļu. Tādēļ tā secināja, ka pastāv valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, kas tiek sniegts IFP un tā meitasuzņēmumam Axens.

| (38) | Turklāt, tā kā IFP pieder abu pārējo komerciālo meitasuzņēmumu, proti, Beicip-Franlab un Prosernat, kapitāla lielākā daļa un tā kā IFP ir ar šiem meitasuzņēmumiem parakstījis ekskluzīvus nolīgumus, Komisija nevarēja izslēgt iespēju, ka arī meitasuzņēmumu Beicip-Franlab un Prosernat darbības jomā varētu pastāvēt valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(38)

Turklāt, tā kā IFP pieder abu pārējo komerciālo meitasuzņēmumu, proti, Beicip-Franlab un Prosernat, kapitāla lielākā daļa un tā kā IFP ir ar šiem meitasuzņēmumiem parakstījis ekskluzīvus nolīgumus, Komisija nevarēja izslēgt iespēju, ka arī meitasuzņēmumu Beicip-Franlab un Prosernat darbības jomā varētu pastāvēt valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (39) | Otrkārt, Komisija analizēja attiecīgā atbalsta saderīgumu, ņemot vērā dažādus Līguma noteikumus. Komisija secināja, ka, ievērojot tā mērķus, iespējamo atbalstu varētu analizēt, ņemot vērā tikai Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumus un, konkrētāk, ņemot vērā 1996. gada PA nostādnes. Tā kā Francija šajā sakarā nebija sniegusi nekādu pamatojumu, Komisija pauda šaubas par to, vai ir izpildīti nosacījumi, kas nepieciešami, lai varētu atļaut atbalstu saskaņā ar minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(39)

Otrkārt, Komisija analizēja attiecīgā atbalsta saderīgumu, ņemot vērā dažādus Līguma noteikumus. Komisija secināja, ka, ievērojot tā mērķus, iespējamo atbalstu varētu analizēt, ņemot vērā tikai Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumus un, konkrētāk, ņemot vērā 1996. gada PA nostādnes. Tā kā Francija šajā sakarā nebija sniegusi nekādu pamatojumu, Komisija pauda šaubas par to, vai ir izpildīti nosacījumi, kas nepieciešami, lai varētu atļaut atbalstu saskaņā ar minētajiem noteikumiem.

| (40) | Tādēļ Komisija aicināja Franciju iesniegt savus apsvērumus par šādiem aspektiem:






  a) | apstākļi, kas ļauj noteikt, kādā mērā IFP un tā meitasuzņēmumus var uzskatīt par atsevišķām struktūrām, kuru attiecības ir pakļautas tirgus likumiem; |
| --- | --- | --- |

(40)

Tādēļ Komisija aicināja Franciju iesniegt savus apsvērumus par šādiem aspektiem:

a)

apstākļi, kas ļauj noteikt, kādā mērā IFP un tā meitasuzņēmumus var uzskatīt par atsevišķām struktūrām, kuru attiecības ir pakļautas tirgus likumiem;

| b) | kādā veidā saskaņā ar Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīvu 80/723/EEK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību (16)
  IFP un tā meitasuzņēmumu saimniecisko darbību var skaidri nošķirt no cita veida darbībām, lai noskaidrotu, kāda valsts subsīdiju daļa tiek izmantota grupas komerciālo darbību atbalstam; |
| --- | --- |

b)

kādā veidā saskaņā ar Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīvu 80/723/EEK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību (16)
  IFP un tā meitasuzņēmumu saimniecisko darbību var skaidri nošķirt no cita veida darbībām, lai noskaidrotu, kāda valsts subsīdiju daļa tiek izmantota grupas komerciālo darbību atbalstam;

| c) | precīzs pamatojums tam, ka iespējamais atbalsts ir saderīgs ar Kopienas noteikumiem attiecībā uz atbalstu pētniecībai un attīstībai. |
| --- | --- |

c)

precīzs pamatojums tam, ka iespējamais atbalsts ir saderīgs ar Kopienas noteikumiem attiecībā uz atbalstu pētniecībai un attīstībai.

4.   FRANCIJAS APSVĒRUMI SAISTĪBĀ AR FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANU

4.1.   Par notiekošās procedūras kontekstu

| (41) | Pirmkārt, Francija uzsver, ka par IFP finansēšanas režīmu ir pieņemti divi Komisijas lēmumi, kuros secināts, ka nav valsts atbalsta Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(41)

Pirmkārt, Francija uzsver, ka par IFP finansēšanas režīmu ir pieņemti divi Komisijas lēmumi, kuros secināts, ka nav valsts atbalsta Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (42) | Otrkārt, tā atgādina, ka 2001. gada reorganizācijas rezultātā IFP komerciālās darbības naftas pārstrādes un naftas ķīmijas jomā tika nodotas meitasuzņēmumiem un ka iepriekš šīs darbības, no vienas puses, iekšēji veica IFP rūpniecības nodaļa un, no otras puses, sabiedrība Procatalyse, kuru netieši kontrolēja IFP. Tā uzskata, ka šīs reorganizācijas mērķis bija koncentrēt IFP darbības, pievēršoties vispārējas nozīmes uzdevumiem, ko tai uzticējusi valsts, proti, atbalsta sniegšanai pētniecībai un attīstībai ogļūdeņraža produktu un jaunu enerģijas un vides tehnoloģiju jomā. |
| --- | --- |

(42)

Otrkārt, tā atgādina, ka 2001. gada reorganizācijas rezultātā IFP komerciālās darbības naftas pārstrādes un naftas ķīmijas jomā tika nodotas meitasuzņēmumiem un ka iepriekš šīs darbības, no vienas puses, iekšēji veica IFP rūpniecības nodaļa un, no otras puses, sabiedrība Procatalyse, kuru netieši kontrolēja IFP. Tā uzskata, ka šīs reorganizācijas mērķis bija koncentrēt IFP darbības, pievēršoties vispārējas nozīmes uzdevumiem, ko tai uzticējusi valsts, proti, atbalsta sniegšanai pētniecībai un attīstībai ogļūdeņraža produktu un jaunu enerģijas un vides tehnoloģiju jomā.

| (43) | Šādā kontekstā Francija norāda, ka 2001. gada vēstules ir uzskatāmas par paziņojumiem Līguma 88. panta 3. punkta nozīmē. Tā uzsver, ka 2001. gada 5. martā nosūtītajā vēstulē bija iekļauts informatīvs dokuments, aizpildīta paziņojuma veidlapa (17) un pieci tehniskie pielikumi, starp kuriem bija arī rūpnieciskās izpētes vienošanās un licenču nolīgumi. Tā arī atgādina par sanāksmi (18) un informācijas apmaiņu (19), kas sekoja paziņojumam, un turklāt norāda, ka saņēma no Komisijas saņemšanas apstiprinājumu, kas bija datēts ar 2001. gada 7. maiju (20). Tā atgādina, ka tā bija lūgusi Komisiju apstiprināt, ka reorganizācijas projekta dēļ nav jāpārskata analīze, ko Komisija veikusi savos iepriekšējos lēmumos. |
| --- | --- |

(43)

Šādā kontekstā Francija norāda, ka 2001. gada vēstules ir uzskatāmas par paziņojumiem Līguma 88. panta 3. punkta nozīmē. Tā uzsver, ka 2001. gada 5. martā nosūtītajā vēstulē bija iekļauts informatīvs dokuments, aizpildīta paziņojuma veidlapa (17) un pieci tehniskie pielikumi, starp kuriem bija arī rūpnieciskās izpētes vienošanās un licenču nolīgumi. Tā arī atgādina par sanāksmi (18) un informācijas apmaiņu (19), kas sekoja paziņojumam, un turklāt norāda, ka saņēma no Komisijas saņemšanas apstiprinājumu, kas bija datēts ar 2001. gada 7. maiju (20). Tā atgādina, ka tā bija lūgusi Komisiju apstiprināt, ka reorganizācijas projekta dēļ nav jāpārskata analīze, ko Komisija veikusi savos iepriekšējos lēmumos.

| (44) | Tādēļ Francija uzskata, ka 2001. gada 19. jūnija vēstule D/52473, kurā Komisija norādīja, ka iesniegtais IFP reorganizācijas projekts atbilst nosacījumiem, kas paredzēti tās 1998. gada 4. februāra lēmumā par atsevišķiem naftas produktiem piemērojamās parafiskālās nodevas atjaunošanu laika posmā no 1998. līdz 2002. gadam, radīja leģitīmas uzticības situāciju. Tā atgādina, ka minētajā vēstulē Komisija bija norādījusi, ka šis reorganizācijas projekts nemaina ne IFP darbības veidu, ne Francijas uzņēmumu stāvokli salīdzinājumā ar pārējiem Kopienas uzņēmumiem attiecībā uz metožu pārdošanas darbībām, un nebija izvirzījusi nevienu iebildumu pret vienošanās projektiem, un jo īpaši pret pirmatteikuma tiesībām, par ko tā tomēr bija uzzinājusi informācijas apmaiņā, kura ar Franciju notika kopš 2001. gada 5. marta. Tāpēc, pēc Francijas domām, tā varēja leģitīmi uzskatīt, ka Axens izveide un vienošanos parakstīšana starp IFP un Axens nevarētu novest pie tā, ka būtu jāuzskata, ka pastāv valsts atbalsts. Francija uzsver, ka Axens izveide un vienošanos parakstīšana starp IFP un Axens tika veikta saskaņā ar projektu, ko Komisijai iesniedza 2001. gada martā. |
| --- | --- |

(44)

Tādēļ Francija uzskata, ka 2001. gada 19. jūnija vēstule D/52473, kurā Komisija norādīja, ka iesniegtais IFP reorganizācijas projekts atbilst nosacījumiem, kas paredzēti tās 1998. gada 4. februāra lēmumā par atsevišķiem naftas produktiem piemērojamās parafiskālās nodevas atjaunošanu laika posmā no 1998. līdz 2002. gadam, radīja leģitīmas uzticības situāciju. Tā atgādina, ka minētajā vēstulē Komisija bija norādījusi, ka šis reorganizācijas projekts nemaina ne IFP darbības veidu, ne Francijas uzņēmumu stāvokli salīdzinājumā ar pārējiem Kopienas uzņēmumiem attiecībā uz metožu pārdošanas darbībām, un nebija izvirzījusi nevienu iebildumu pret vienošanās projektiem, un jo īpaši pret pirmatteikuma tiesībām, par ko tā tomēr bija uzzinājusi informācijas apmaiņā, kura ar Franciju notika kopš 2001. gada 5. marta. Tāpēc, pēc Francijas domām, tā varēja leģitīmi uzskatīt, ka Axens izveide un vienošanos parakstīšana starp IFP un Axens nevarētu novest pie tā, ka būtu jāuzskata, ka pastāv valsts atbalsts. Francija uzsver, ka Axens izveide un vienošanos parakstīšana starp IFP un Axens tika veikta saskaņā ar projektu, ko Komisijai iesniedza 2001. gada martā.

| (45) | Attiecībā uz vēlāk notikušajām izmaiņām, par ko Komisija netika informēta, Francija sniedz šādus apsvērumus. No vienas puses, kā uzskata Francija, to, ka IFP 2001. gada beigās pilnībā pārņēma sabiedrības Prosernat un Axens, nevar uzskatīt par IFP izvēli, jo to veica neatkarīgi tirgus dalībnieki. Turklāt Francija piebilst, ka Komisija 2001. gada 19. jūnija vēstulē D/52473 par nediskriminācijas garantiju uzskatīja to apstākli, ka IFP jaunajā struktūrā pieder vismaz vairākums kapitāla daļu. No otras puses, Francija uzsver, ka, tā kā vienošanās starp IFP un Prosernat ir līdzīgas tām, kas noslēgtas starp IFP un Axens, tā nav uzskatījusi, ka tās būtu nepieciešams nosūtīt Komisijai. Visbeidzot, Francija uzskatīja, ka vienošanās starp IFP un Beicip-Franlab nav jānosūta Komisijai, jo tā paredz, ka tiek pilnībā segtas IFP izmaksas. |
| --- | --- |

(45)

Attiecībā uz vēlāk notikušajām izmaiņām, par ko Komisija netika informēta, Francija sniedz šādus apsvērumus. No vienas puses, kā uzskata Francija, to, ka IFP 2001. gada beigās pilnībā pārņēma sabiedrības Prosernat un Axens, nevar uzskatīt par IFP izvēli, jo to veica neatkarīgi tirgus dalībnieki. Turklāt Francija piebilst, ka Komisija 2001. gada 19. jūnija vēstulē D/52473 par nediskriminācijas garantiju uzskatīja to apstākli, ka IFP jaunajā struktūrā pieder vismaz vairākums kapitāla daļu. No otras puses, Francija uzsver, ka, tā kā vienošanās starp IFP un Prosernat ir līdzīgas tām, kas noslēgtas starp IFP un Axens, tā nav uzskatījusi, ka tās būtu nepieciešams nosūtīt Komisijai. Visbeidzot, Francija uzskatīja, ka vienošanās starp IFP un Beicip-Franlab nav jānosūta Komisijai, jo tā paredz, ka tiek pilnībā segtas IFP izmaksas.

| (46) | Francija atgādina, ka tā Komisiju informēja par IFP finansēšanas veida izmaiņām ar 2002. gada 27. novembra vēstuli. |
| --- | --- |

(46)

Francija atgādina, ka tā Komisiju informēja par IFP finansēšanas veida izmaiņām ar 2002. gada 27. novembra vēstuli.

4.2.   Par IFP atbilstību Direktīvai 80/723/EEK

| (47) | Francija uzskata, ka Direktīvas 80/723/EEK 1. pantā noteiktais princips, kas paredz kontu nošķiršanu pēc darbības veidiem, ir ievērots. Tā šajā sakarā uzsver, ka IFP budžets ir izveidots, to iedalot pieciem pētniecības centriem, misijai “Informācija”, kā arī paredzot vienu posteni “Izpētes pētniecība”, un tas ļauj nošķirt dažādās IFP darbības. |
| --- | --- |

(47)

Francija uzskata, ka Direktīvas 80/723/EEK 1. pantā noteiktais princips, kas paredz kontu nošķiršanu pēc darbības veidiem, ir ievērots. Tā šajā sakarā uzsver, ka IFP budžets ir izveidots, to iedalot pieciem pētniecības centriem, misijai “Informācija”, kā arī paredzot vienu posteni “Izpētes pētniecība”, un tas ļauj nošķirt dažādās IFP darbības.

| (48) | Francija ir aprakstījusi arī to, kā pētījumu centros klasificē projektus:






  a) | kompetences iegūšanas projekti, kurus samērā bieži īsteno sadarbībā ar citiem pētniecības institūtiem un kuru mērķis ir jaunu ideju attīstīšana; |
| --- | --- | --- |

(48)

Francija ir aprakstījusi arī to, kā pētījumu centros klasificē projektus:

a)

kompetences iegūšanas projekti, kurus samērā bieži īsteno sadarbībā ar citiem pētniecības institūtiem un kuru mērķis ir jaunu ideju attīstīšana;

| b) | rūpnieciskās izpētes projekti, ko IFP īsteno ar trešo personu sadarbību vai bez tās. Pētniecības centrā “Izpēte–ražošana” projektu mērķis ir atrast risinājumus, kas ļautu izstrādāt dažādas metodoloģijas, programmatūru, ķīmiskās piedevas, iekārtas, metodes un ekspertīzi. Pētniecības centrā “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” projektu mērķis ir izstrādāt metodes un produktus, kas paredzēti degvielu, degšķidrumu un naftas ķīmijas starpproduktu ražošanai no visiem pieejamajiem oglekļa avotiem; |
| --- | --- |

b)

rūpnieciskās izpētes projekti, ko IFP īsteno ar trešo personu sadarbību vai bez tās. Pētniecības centrā “Izpēte–ražošana” projektu mērķis ir atrast risinājumus, kas ļautu izstrādāt dažādas metodoloģijas, programmatūru, ķīmiskās piedevas, iekārtas, metodes un ekspertīzi. Pētniecības centrā “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” projektu mērķis ir izstrādāt metodes un produktus, kas paredzēti degvielu, degšķidrumu un naftas ķīmijas starpproduktu ražošanai no visiem pieejamajiem oglekļa avotiem;

| c) | projekti “Profesionālais aprīkojums” attiecas uz testa stendu, izmēģinājumu iekārtu, eksperimentālo iekārtu un pārbaužu gredzenu izstrādi, kā arī uz specifiskas programmatūras ieviešanu un datu bāžu pārvaldību; |
| --- | --- |

c)

projekti “Profesionālais aprīkojums” attiecas uz testa stendu, izmēģinājumu iekārtu, eksperimentālo iekārtu un pārbaužu gredzenu izstrādi, kā arī uz specifiskas programmatūras ieviešanu un datu bāžu pārvaldību;

| d) | projekti “Atbalsta darbības” aptver kvalitātes pasākumus, programmas pārraudzību un intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldību. |
| --- | --- |

d)

projekti “Atbalsta darbības” aptver kvalitātes pasākumus, programmas pārraudzību un intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldību.

| (49) | Visbeidzot, Francija ir iesniegusi informāciju par IFP analītiskās grāmatvedības uzskaites sistēmu, kas nodrošina produktu un izmaksu sadalījumu (papildus finansējumam no valsts budžeta) pa projektiem katrā no pētniecības centriem. |
| --- | --- |

(49)

Visbeidzot, Francija ir iesniegusi informāciju par IFP analītiskās grāmatvedības uzskaites sistēmu, kas nodrošina produktu un izmaksu sadalījumu (papildus finansējumam no valsts budžeta) pa projektiem katrā no pētniecības centriem.

4.3.   Par IFP nošķiršanu no tā meitasuzņēmumiem

| (50) | Francija apstrīd Komisijas analīzi, kurā secināts, ka IFP un Axens ir uzskatāmi par vienu un to pašu saimniecisko struktūru. Tā uzskata, ka IFP un tā meitasuzņēmumi ir atsevišķas struktūras ar atšķirīgiem uzdevumiem. |
| --- | --- |

(50)

Francija apstrīd Komisijas analīzi, kurā secināts, ka IFP un Axens ir uzskatāmi par vienu un to pašu saimniecisko struktūru. Tā uzskata, ka IFP un tā meitasuzņēmumi ir atsevišķas struktūras ar atšķirīgiem uzdevumiem.

| (51) | Pirmkārt, Francija uzskata, ka IFP pētniecības darbība ir uzskatāma par vispārējas nozīmes uzdevumu, kas atbilst Kopienas un visas pasaules interesēm, kuras atzītas arī valsts līmenī, proti, nodrošināt ilgtermiņa drošību attiecībā uz apgādi ar ogļūdeņraža produktiem. |
| --- | --- |

(51)

Pirmkārt, Francija uzskata, ka IFP pētniecības darbība ir uzskatāma par vispārējas nozīmes uzdevumu, kas atbilst Kopienas un visas pasaules interesēm, kuras atzītas arī valsts līmenī, proti, nodrošināt ilgtermiņa drošību attiecībā uz apgādi ar ogļūdeņraža produktiem.

| (52) | Otrkārt, tā uzskata, ka šajā gadījumā nav vietā pieminēt saistītu uzņēmumu jēdzienu, kas iekļauts I pielikumā Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikumā par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (21) (turpmāk tekstā – MVU ieteikums). Francija atgādina arī Kopienas judikatūru, kas nosaka, ka ar to, ka 100 % meitasuzņēmuma kapitāla pieder mātesuzņēmumam, nepietiek, lai pierādītu, ka pēdējais īsteno pār to kontroli. Turklāt Francija norāda, ka ekskluzīva nolīguma pastāvēšana neliecina par pastāvības trūkumu, jo pretējā gadījumā Līguma 81. pantam, kas attiecas uz šādiem nolīgumiem starp neatkarīgiem uzņēmumiem, nebūtu regulēšanas priekšmeta. Visbeidzot, Francija uzskata, ka tirgū pastāvošais priekšstats, ka IFP un Axens ir viena un tā pati struktūra, izriet no tā apstākļa, ka Axens izplata produktus, kuri izstrādāti pēc IFP veiktajiem pētījumiem, un ka šis priekšstats ir jānošķir no neatkarīgas rīcības trūkuma. |
| --- | --- |

(52)

Otrkārt, tā uzskata, ka šajā gadījumā nav vietā pieminēt saistītu uzņēmumu jēdzienu, kas iekļauts I pielikumā Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikumā par mikro, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (21) (turpmāk tekstā – MVU ieteikums). Francija atgādina arī Kopienas judikatūru, kas nosaka, ka ar to, ka 100 % meitasuzņēmuma kapitāla pieder mātesuzņēmumam, nepietiek, lai pierādītu, ka pēdējais īsteno pār to kontroli. Turklāt Francija norāda, ka ekskluzīva nolīguma pastāvēšana neliecina par pastāvības trūkumu, jo pretējā gadījumā Līguma 81. pantam, kas attiecas uz šādiem nolīgumiem starp neatkarīgiem uzņēmumiem, nebūtu regulēšanas priekšmeta. Visbeidzot, Francija uzskata, ka tirgū pastāvošais priekšstats, ka IFP un Axens ir viena un tā pati struktūra, izriet no tā apstākļa, ka Axens izplata produktus, kuri izstrādāti pēc IFP veiktajiem pētījumiem, un ka šis priekšstats ir jānošķir no neatkarīgas rīcības trūkuma.

| (53) | Treškārt, Francija norāda uz apstākļiem, kam būtu jāpierāda IFP meitasuzņēmumu neatkarību. Tā norāda, ka katrs meitasuzņēmums pats izstrādā savu stratēģiju un ka to apstiprina tā valde, kurā nav tikai IFP pārstāvji vien. Tā piebilst, ka starp IFP un tā meitasuzņēmumiem noslēgtie nolīgumi atbilst civiltiesību normām attiecībā uz reglamentētiem līgumiem un ka šā iemesla dēļ tad, kad runa ir par jautājumiem, kas attiecas uz minētajiem nolīgumiem, IFP pārstāvis nepiedalās balsošanā; tā precizē, ka katram meitasuzņēmumam ir pašam savas komitejas un pilnībā neatkarīga pārvaldība, kuru kontrolē akcionāri un kuru īsteno ar klasiskās pārskatatbildības palīdzību. Turklāt Francija paskaidro, ka IFP un tā meitasuzņēmumi izmanto hierarhiski un ģeogrāfiski neatkarīgus finanšu un grāmatvedības dienestus, kuru rīcībā ir atšķirīgas informācijas un vadības sistēmas. Visbeidzot, Francija norāda uz to apstākli, ka IFP meitasuzņēmumi paši brīvi nosaka produktus un pakalpojumus, ko tie vēlas pārdot. Šajā sakarā Francija precizē, ka sabiedrībai Axens ir tiesības brīvi pieņemt IFP piedāvātos darbus vai no tiem atteikties, un kā piemēru min vairākas metodes, attiecībā uz kurām Axens savas vajadzības pētniecības jomā nodrošina ar citām līgumattiecībām. |
| --- | --- |

(53)

Treškārt, Francija norāda uz apstākļiem, kam būtu jāpierāda IFP meitasuzņēmumu neatkarību. Tā norāda, ka katrs meitasuzņēmums pats izstrādā savu stratēģiju un ka to apstiprina tā valde, kurā nav tikai IFP pārstāvji vien. Tā piebilst, ka starp IFP un tā meitasuzņēmumiem noslēgtie nolīgumi atbilst civiltiesību normām attiecībā uz reglamentētiem līgumiem un ka šā iemesla dēļ tad, kad runa ir par jautājumiem, kas attiecas uz minētajiem nolīgumiem, IFP pārstāvis nepiedalās balsošanā; tā precizē, ka katram meitasuzņēmumam ir pašam savas komitejas un pilnībā neatkarīga pārvaldība, kuru kontrolē akcionāri un kuru īsteno ar klasiskās pārskatatbildības palīdzību. Turklāt Francija paskaidro, ka IFP un tā meitasuzņēmumi izmanto hierarhiski un ģeogrāfiski neatkarīgus finanšu un grāmatvedības dienestus, kuru rīcībā ir atšķirīgas informācijas un vadības sistēmas. Visbeidzot, Francija norāda uz to apstākli, ka IFP meitasuzņēmumi paši brīvi nosaka produktus un pakalpojumus, ko tie vēlas pārdot. Šajā sakarā Francija precizē, ka sabiedrībai Axens ir tiesības brīvi pieņemt IFP piedāvātos darbus vai no tiem atteikties, un kā piemēru min vairākas metodes, attiecībā uz kurām Axens savas vajadzības pētniecības jomā nodrošina ar citām līgumattiecībām.

4.4.   Par valsts atbalsta pastāvēšanu

| (54) | Francija uzskata, ka saskaņā ar 1996. gada PA nostādņu 2.4. punkta pirmo daļu IFP, bezpeļņas organizācijas, finansēšana nav uzskatāma par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(54)

Francija uzskata, ka saskaņā ar 1996. gada PA nostādņu 2.4. punkta pirmo daļu IFP, bezpeļņas organizācijas, finansēšana nav uzskatāma par valsts atbalstu.

| (55) | Pirmkārt, Francija norāda, ka saskaņā ar 1996. gada PA nostādņu 2.4. punkta otro daļu “tad, ja šo valsts finansēto pētniecības un attīstības darbu rezultātus bez diskriminācijas nodod Kopienas uzņēmumu rīcībā, Komisija piemēro principu, ka šādā gadījumā parasti nav valsts atbalsta Līguma 92. panta [kļuvis par 87. pantu] 1. punkta nozīmē”. |
| --- | --- |

(55)

Pirmkārt, Francija norāda, ka saskaņā ar 1996. gada PA nostādņu 2.4. punkta otro daļu “tad, ja šo valsts finansēto pētniecības un attīstības darbu rezultātus bez diskriminācijas nodod Kopienas uzņēmumu rīcībā, Komisija piemēro principu, ka šādā gadījumā parasti nav valsts atbalsta Līguma 92. panta [kļuvis par 87. pantu] 1. punkta nozīmē”.

| (56) | Šajā sakarā Francija norāda, ka IFP veic daudzus pētniecības darbus, kuru rezultāti bez diskriminācijas tiek nodoti Kopienas uzņēmumu rīcībā. Starp līdzekļiem, kas tiek izmantoti, lai nodrošinātu tā darbības rezultātu pieejamību, ir zinātniska žurnāla un rakstu publicēšana, iepazīstināšana ar īstenotajiem darbiem dažādos kongresos, darbu publicēšana un izplatīšana tiešsaistē, dalība zinātniskās apvienībās un partnerību veidošana ar citiem pētniecības centriem, kā arī doktorantu sagatavošana. |
| --- | --- |

(56)

Šajā sakarā Francija norāda, ka IFP veic daudzus pētniecības darbus, kuru rezultāti bez diskriminācijas tiek nodoti Kopienas uzņēmumu rīcībā. Starp līdzekļiem, kas tiek izmantoti, lai nodrošinātu tā darbības rezultātu pieejamību, ir zinātniska žurnāla un rakstu publicēšana, iepazīstināšana ar īstenotajiem darbiem dažādos kongresos, darbu publicēšana un izplatīšana tiešsaistē, dalība zinātniskās apvienībās un partnerību veidošana ar citiem pētniecības centriem, kā arī doktorantu sagatavošana.

| (57) | Francija precizē, ka trīs ceturtdaļas no pētniecības centra “Izpēte–ražošana” pētniecības budžeta tiek izmantotas fundamentāliem pētījumiem, kuru rezultāti tiek bez jebkādas diskriminācijas plaši izplatīti. Attiecībā uz pētniecības centru “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” Francija norāda, ka arī šajā gadījumā bez jebkādas diskriminācijas tiek izplatīti rezultāti, kas gūti daudzos pētījumos. |
| --- | --- |

(57)

Francija precizē, ka trīs ceturtdaļas no pētniecības centra “Izpēte–ražošana” pētniecības budžeta tiek izmantotas fundamentāliem pētījumiem, kuru rezultāti tiek bez jebkādas diskriminācijas plaši izplatīti. Attiecībā uz pētniecības centru “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” Francija norāda, ka arī šajā gadījumā bez jebkādas diskriminācijas tiek izplatīti rezultāti, kas gūti daudzos pētījumos.

| (58) | Otrkārt, Francija uzskata, ka no jauna ir apstiprinājusies Komisijas argumentācija 1996. un 1998. gada lēmumos, proti, ka “ir jākonstatē, ka IFP, lai gan ne vienmēr prasa samaksu atbilstoši pētījumu reālajām izmaksām, nepieļauj nekādu diskrimināciju attiecībā pret uzņēmumiem, kuriem tas nodod savu pētījumu rezultātus, – ne tad, kad tas šos pētījumus veicis pats, ne tad, kad tie veikti sadarbībā ar citām struktūrām”. |
| --- | --- |

(58)

Otrkārt, Francija uzskata, ka no jauna ir apstiprinājusies Komisijas argumentācija 1996. un 1998. gada lēmumos, proti, ka “ir jākonstatē, ka IFP, lai gan ne vienmēr prasa samaksu atbilstoši pētījumu reālajām izmaksām, nepieļauj nekādu diskrimināciju attiecībā pret uzņēmumiem, kuriem tas nodod savu pētījumu rezultātus, – ne tad, kad tas šos pētījumus veicis pats, ne tad, kad tie veikti sadarbībā ar citām struktūrām”.

| (59) | Šajā sakarā tā uzsver, ka tādā jomā kā “Izpēte–ražošana”IFP rūpnieciskās izpētes darbus veic daudzu rūpniecisko partneru vārdā un ka šie darbi tiek veikti gan kā atsevišķi sadarbības projekti, gan kā kopīgi rūpnieciskie projekti (Joint Industrial Projects), kuros piedalās daudzi klienti un kuri ir atvērti ikvienam. |
| --- | --- |

(59)

Šajā sakarā tā uzsver, ka tādā jomā kā “Izpēte–ražošana”IFP rūpnieciskās izpētes darbus veic daudzu rūpniecisko partneru vārdā un ka šie darbi tiek veikti gan kā atsevišķi sadarbības projekti, gan kā kopīgi rūpnieciskie projekti (Joint Industrial Projects), kuros piedalās daudzi klienti un kuri ir atvērti ikvienam.

| (60) | Attiecībā uz naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tirgu Francija uzskata, ka maksa, ko Axens maksā par pētījumu rezultātiem, ko tā rīcībā nodod IFP, atbilst tirgus nosacījumiem. Pie šīs finansiālās samaksas Francija pieskaita izdevumus, kas sabiedrībai Axens rodas saistībā ar tādu papildu uzdevumu veikšanu, kuri nepieciešami šo pētniecības rezultātu izmantošanai, kā arī papildu izmaksas, ko Axens sedz par tādu tehnoloģiju un produktu izmantošanu, kurus nav sniedzis IFP. Kā norāda Francija, tas, ka pētniecības darbībām tiek veltīta samērā liela apgrozījuma daļa, lielā mērā liecina par to, ka no pētniecības darbiem, ko tās vārdā veic IFP, sabiedrība Axens negūst nekādas konkurences priekšrocības. Francija norāda uz dažiem apstākļiem, lai pierādītu, ka summas, ko Axens tērē savām pētniecības darbībām, ir acīmredzami lielākas nekā nozarei raksturīgā vidējā summa. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tirgu Francija uzskata, ka maksa, ko Axens maksā par pētījumu rezultātiem, ko tā rīcībā nodod IFP, atbilst tirgus nosacījumiem. Pie šīs finansiālās samaksas Francija pieskaita izdevumus, kas sabiedrībai Axens rodas saistībā ar tādu papildu uzdevumu veikšanu, kuri nepieciešami šo pētniecības rezultātu izmantošanai, kā arī papildu izmaksas, ko Axens sedz par tādu tehnoloģiju un produktu izmantošanu, kurus nav sniedzis IFP. Kā norāda Francija, tas, ka pētniecības darbībām tiek veltīta samērā liela apgrozījuma daļa, lielā mērā liecina par to, ka no pētniecības darbiem, ko tās vārdā veic IFP, sabiedrība Axens negūst nekādas konkurences priekšrocības. Francija norāda uz dažiem apstākļiem, lai pierādītu, ka summas, ko Axens tērē savām pētniecības darbībām, ir acīmredzami lielākas nekā nozarei raksturīgā vidējā summa.

| (61) | Turklāt Francija apstiprina, ka, neraugoties uz pirmatteikuma tiesībām, kas pieder sabiedrībai Axens, daudzus pētniecības darbus, ko īsteno pētniecības centrs “Naftas apstrāde–naftas ķīmija”, izmanto dažādi rūpnieciskie partneri no dažādām valstīm. |
| --- | --- |

(61)

Turklāt Francija apstiprina, ka, neraugoties uz pirmatteikuma tiesībām, kas pieder sabiedrībai Axens, daudzus pētniecības darbus, ko īsteno pētniecības centrs “Naftas apstrāde–naftas ķīmija”, izmanto dažādi rūpnieciskie partneri no dažādām valstīm.

| (62) | Tādēļ Francija secina, ka pasākumi, ko valsts veikusi IFP labā, nav uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un ka IFP meitasuzņēmumi negūst nekādas priekšrocības no tā, ka tām ir pieejami rezultāti, kuri gūti pētījumos, ko IFP veic to vārdā. |
| --- | --- |

(62)

Tādēļ Francija secina, ka pasākumi, ko valsts veikusi IFP labā, nav uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē un ka IFP meitasuzņēmumi negūst nekādas priekšrocības no tā, ka tām ir pieejami rezultāti, kuri gūti pētījumos, ko IFP veic to vārdā.

4.5.   Par iespējamā valsts atbalsta saderību ar Līgumu

| (63) | Francija norāda, ka gadījumā, ja pasākumi, ko valsts veikusi IFP labā, būtu jāinterpretē kā valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, kas sniegts sabiedrībai Axens, tad šis atbalsts jebkurā gadījumā būtu saderīgs ar kopējo tirgu. Francija norāda uz dažiem apstākļiem, lai pierādītu, ka attiecīgo atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar Līgumu, piemērojot tā 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi. |
| --- | --- |

(63)

Francija norāda, ka gadījumā, ja pasākumi, ko valsts veikusi IFP labā, būtu jāinterpretē kā valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, kas sniegts sabiedrībai Axens, tad šis atbalsts jebkurā gadījumā būtu saderīgs ar kopējo tirgu. Francija norāda uz dažiem apstākļiem, lai pierādītu, ka attiecīgo atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar Līgumu, piemērojot tā 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzēto atkāpi.

| (64) | Pirmkārt, Francija uzskata, ka valsts finansējums Axens rūpnieciskās izpētes darbiem nepārsniedz maksimālās summas, kas noteiktas 1996. gada PA nostādnēs. Tā šajā sakarā iesniedz pārskatu par summām, ko veido IFP izmaksas saistībā ar rūpnieciskās izpētes darbiem, kurus veic kopā ar Axens, un finanšu līdzekļi, ko atmaksājusi sabiedrība Axens. [...] (15) |
| --- | --- |

(64)

Pirmkārt, Francija uzskata, ka valsts finansējums Axens rūpnieciskās izpētes darbiem nepārsniedz maksimālās summas, kas noteiktas 1996. gada PA nostādnēs. Tā šajā sakarā iesniedz pārskatu par summām, ko veido IFP izmaksas saistībā ar rūpnieciskās izpētes darbiem, kurus veic kopā ar Axens, un finanšu līdzekļi, ko atmaksājusi sabiedrība Axens. [...] (15)

| (65) | Otrkārt, Francija norāda, ka iespējamajam atbalstam par labu sabiedrībai Axens esot stimulējoša iedarbība. Tā šajā sakarā ir iesniegusi statistiku, kas liecina gan par to izdevumu summas pieaugumu, ko Axens veltījusi pētniecībai un attīstībai un saviem darbiniekiem, kas strādā pētniecības un attīstības jomā, gan par iekšējo izdevumu un kopējā apgrozījuma attiecības pieaugumu. Turklāt Francija ir iesniegusi to Axens projektu piemērus, kurus nebūtu bijis iespējams īstenot bez IFP atbalsta. Visbeidzot, Francija argumentē, ka visi Axens konkurenti, starp tiem arī ASV konkurenti, saņem ievērojamu valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(65)

Otrkārt, Francija norāda, ka iespējamajam atbalstam par labu sabiedrībai Axens esot stimulējoša iedarbība. Tā šajā sakarā ir iesniegusi statistiku, kas liecina gan par to izdevumu summas pieaugumu, ko Axens veltījusi pētniecībai un attīstībai un saviem darbiniekiem, kas strādā pētniecības un attīstības jomā, gan par iekšējo izdevumu un kopējā apgrozījuma attiecības pieaugumu. Turklāt Francija ir iesniegusi to Axens projektu piemērus, kurus nebūtu bijis iespējams īstenot bez IFP atbalsta. Visbeidzot, Francija argumentē, ka visi Axens konkurenti, starp tiem arī ASV konkurenti, saņem ievērojamu valsts atbalstu.

| (66) | Francija arī atgādina, ka valsts atbalstam ir liela stratēģiskā nozīme inovācijas un pētniecības un attīstības jomā, ko Komisija ir atzinusi saistībā ar Lisabonas stratēģijas iedzīvināšanu un kas izpaužas rīcības plānā attiecībā uz valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(66)

Francija arī atgādina, ka valsts atbalstam ir liela stratēģiskā nozīme inovācijas un pētniecības un attīstības jomā, ko Komisija ir atzinusi saistībā ar Lisabonas stratēģijas iedzīvināšanu un kas izpaužas rīcības plānā attiecībā uz valsts atbalstu.

5.   IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMI

5.1.   Procedūras uzsākšanas pamatā esošās sūdzības saturs

| (67) | Sūdzības iesniedzējs, baidoties no negatīvām komerciālām sekām, nevēlas, lai tā identitāte tiktu izpausta. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka subsīdijas, ko Francija piešķīrusi IFP un/vai tā meitasuzņēmumam Axens, tiešā veidā apdraud tā intereses. Kopš tās izveides 2001. gadā sabiedrība Axens, sūdzības iesniedzēja konkurents, īstenojot agresīvu komerciālo politiku attiecībā uz licencēm par tehnoloģijām, ko bijis iespējams izstrādāt, tikai pateicoties tās mātesuzņēmuma IFP pētniecības un attīstības darbībām. |
| --- | --- |

(67)

Sūdzības iesniedzējs, baidoties no negatīvām komerciālām sekām, nevēlas, lai tā identitāte tiktu izpausta. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka subsīdijas, ko Francija piešķīrusi IFP un/vai tā meitasuzņēmumam Axens, tiešā veidā apdraud tā intereses. Kopš tās izveides 2001. gadā sabiedrība Axens, sūdzības iesniedzēja konkurents, īstenojot agresīvu komerciālo politiku attiecībā uz licencēm par tehnoloģijām, ko bijis iespējams izstrādāt, tikai pateicoties tās mātesuzņēmuma IFP pētniecības un attīstības darbībām.

| (68) | Sūdzība attiecas uz konkrētām IFP darbības jomām, proti, pārstrādes tehnoloģijām un katalizatoriem, gāzes attīrīšanu un naftas ķīmijas produktu ražošanu, kā arī uz Axens licenču darbību šajās jomās. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šajās jomās starp Axens un pārējiem tirgus dalībniekiem pastāv tieša konkurence, taču uzņēmumam Axens nav jāsedz pētniecības un attīstības izmaksas, jo tam pieder ekskluzīvas tiesības izplatīt tehnoloģijas, ko IFP izstrādājis, pateicoties valsts finanšu atbalstam. Turklāt sūdzības iesniedzējs uzskata, ka IFP/Axens kopīgā struktūra spēj veikt tādas pētniecības un attīstības darbības, kas uzņēmumiem, kuri nesaņem subsīdijas, nav rentablas. |
| --- | --- |

(68)

Sūdzība attiecas uz konkrētām IFP darbības jomām, proti, pārstrādes tehnoloģijām un katalizatoriem, gāzes attīrīšanu un naftas ķīmijas produktu ražošanu, kā arī uz Axens licenču darbību šajās jomās. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šajās jomās starp Axens un pārējiem tirgus dalībniekiem pastāv tieša konkurence, taču uzņēmumam Axens nav jāsedz pētniecības un attīstības izmaksas, jo tam pieder ekskluzīvas tiesības izplatīt tehnoloģijas, ko IFP izstrādājis, pateicoties valsts finanšu atbalstam. Turklāt sūdzības iesniedzējs uzskata, ka IFP/Axens kopīgā struktūra spēj veikt tādas pētniecības un attīstības darbības, kas uzņēmumiem, kuri nesaņem subsīdijas, nav rentablas.

| (69) | Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka valsts atbalsta daļas var konstatēt tiešajās valsts subsīdijās par labu IFP, komerciālā meitasuzņēmuma Axens izveidē un kapitalizācijā, ko veicis IFP, finansējumā, kas tiek sniegts IFP naftas pārstrādes un naftas ķīmijas nodaļai, kuras ekskluzīvais izplatītājs ir Axens, kā arī ekskluzīvajās licencēs, ko IFP par savām tehnoloģijām piešķir uzņēmumam Axens. |
| --- | --- |

(69)

Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka valsts atbalsta daļas var konstatēt tiešajās valsts subsīdijās par labu IFP, komerciālā meitasuzņēmuma Axens izveidē un kapitalizācijā, ko veicis IFP, finansējumā, kas tiek sniegts IFP naftas pārstrādes un naftas ķīmijas nodaļai, kuras ekskluzīvais izplatītājs ir Axens, kā arī ekskluzīvajās licencēs, ko IFP par savām tehnoloģijām piešķir uzņēmumam Axens.

| (70) | Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka pašreizējais finansējums IFP un Axens darbībām, par kuru nav paziņots Komisijai un uz kuru neattiecas neviens no tās iepriekšējiem lēmumiem, ir uzskatāms par nelikumīgu valsts atbalstu. Šajā ziņā sūdzības iesniedzējs uzsver faktisko apstākļu atšķirības, kas pastāv starp Komisijas iepriekšējo lēmumu secinājumiem un IFP un Axens pašreizējo situāciju:






  — | meitasuzņēmums Axens ir komerciāla struktūra, |
| --- | --- | --- |

(70)

Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka pašreizējais finansējums IFP un Axens darbībām, par kuru nav paziņots Komisijai un uz kuru neattiecas neviens no tās iepriekšējiem lēmumiem, ir uzskatāms par nelikumīgu valsts atbalstu. Šajā ziņā sūdzības iesniedzējs uzsver faktisko apstākļu atšķirības, kas pastāv starp Komisijas iepriekšējo lēmumu secinājumiem un IFP un Axens pašreizējo situāciju:

—

meitasuzņēmums Axens ir komerciāla struktūra,

| — | Axens rīcībā ir ekskluzīva vai priviliģēta piekļuve IFP pakalpojumiem vai tā pētījumu rezultātiem, |
| --- | --- |

—

Axens rīcībā ir ekskluzīva vai priviliģēta piekļuve IFP pakalpojumiem vai tā pētījumu rezultātiem,

| — | IFP pieder 100 % uzņēmuma Axens kapitāla daļu, |
| --- | --- |

—

IFP pieder 100 % uzņēmuma Axens kapitāla daļu,

| — | tehnoloģiju tirgū lielākā daļa uzņēmumu, arī sūdzības iesniedzējs, nesaņem subsīdijas. IFP/Axens kopīgās struktūras subsidētās darbības rada cenu izkropļojumu. |
| --- | --- |

—

tehnoloģiju tirgū lielākā daļa uzņēmumu, arī sūdzības iesniedzējs, nesaņem subsīdijas. IFP/Axens kopīgās struktūras subsidētās darbības rada cenu izkropļojumu.

| (71) | Tādējādi sūdzības iesniedzējs uzskata, ka savu meitasuzņēmuma komerciālās darbības jomā IFP ievērojami atšķiras no valsts bezpeļņas pētniecības iestādes modeļa, kas minēts 1996. gada PA nostādņu 2.4. punktā. Tieši otrādi, sūdzības iesniedzējs uzskata, ka IFP un Axens veido vienu saimniecisko struktūru, kas darbojas tirgū tiešā konkurencē ar pārējiem uzņēmumiem. Pēc sūdzības iesniedzēja domām, vairāki apstākļi liecina, ka IFP un Axens jāuzskata par vienu saimniecisko struktūru un tātad par uzņēmumu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē:






  — | IFP pieder 100 % uzņēmuma Axens kapitāla daļu, |
| --- | --- | --- |

(71)

Tādējādi sūdzības iesniedzējs uzskata, ka savu meitasuzņēmuma komerciālās darbības jomā IFP ievērojami atšķiras no valsts bezpeļņas pētniecības iestādes modeļa, kas minēts 1996. gada PA nostādņu 2.4. punktā. Tieši otrādi, sūdzības iesniedzējs uzskata, ka IFP un Axens veido vienu saimniecisko struktūru, kas darbojas tirgū tiešā konkurencē ar pārējiem uzņēmumiem. Pēc sūdzības iesniedzēja domām, vairāki apstākļi liecina, ka IFP un Axens jāuzskata par vienu saimniecisko struktūru un tātad par uzņēmumu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē:

—

IFP pieder 100 % uzņēmuma Axens kapitāla daļu,

| — | piedaloties savu meitasuzņēmumu stratēģijas noteikšanā, IFP rīkojas kā aktīvs akcionārs, |
| --- | --- |

—

piedaloties savu meitasuzņēmumu stratēģijas noteikšanā, IFP rīkojas kā aktīvs akcionārs,

| — | Axens un IFP personāls kopā apmeklē potenciālos klientus, |
| --- | --- |

—

Axens un IFP personāls kopā apmeklē potenciālos klientus,

| — | Axens izmanto savu nosaukumu saistībā ar IFP tehnoloģijām (kā pierāda Axens logotips, kurā iekļauts IFP logotips). |
| --- | --- |

—

Axens izmanto savu nosaukumu saistībā ar IFP tehnoloģijām (kā pierāda Axens logotips, kurā iekļauts IFP logotips).

| (72) | Līdzekļi, ko Francijas valsts piešķīrusi IFP/Axens kopīgajai struktūrai, lai finansētu pētījumus apstrādes tehnoloģiju, gāzes attīrīšanas un naftas ķīmijas jomā, ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem. Pēc sūdzības iesniedzēja aplēsēm, pētniecības un attīstības izdevumi, ko IFP velta šīm jomām, sasniedzot apmēram 100 miljonus euro, taču Axens savam mātesuzņēmumam atmaksājot ne vairāk kā pusi no šīm izmaksām. Tādēļ sūdzības iesniedzējs uzskata, ka atbalsts IFP/Axens kopīgajai struktūrai sasniedz 50 miljonus euro gadā. |
| --- | --- |

(72)

Līdzekļi, ko Francijas valsts piešķīrusi IFP/Axens kopīgajai struktūrai, lai finansētu pētījumus apstrādes tehnoloģiju, gāzes attīrīšanas un naftas ķīmijas jomā, ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem. Pēc sūdzības iesniedzēja aplēsēm, pētniecības un attīstības izdevumi, ko IFP velta šīm jomām, sasniedzot apmēram 100 miljonus euro, taču Axens savam mātesuzņēmumam atmaksājot ne vairāk kā pusi no šīm izmaksām. Tādēļ sūdzības iesniedzējs uzskata, ka atbalsts IFP/Axens kopīgajai struktūrai sasniedz 50 miljonus euro gadā.

| (73) | Pēc sūdzības iesniedzēja domām, konkurences priekšrocības izriet no tā, ka IFP/Axens kopīgajai struktūrai nav pilnībā jāsedz pētniecības un attīstības izmaksas un ka tā tādēļ var izdarīt spiedienu, pazeminot tirgus cenas attiecīgajās jomās. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šādas priekšrocības rada risku, ka pārējie tirgus dalībnieki var no tā tikt izspiesti. |
| --- | --- |

(73)

Pēc sūdzības iesniedzēja domām, konkurences priekšrocības izriet no tā, ka IFP/Axens kopīgajai struktūrai nav pilnībā jāsedz pētniecības un attīstības izmaksas un ka tā tādēļ var izdarīt spiedienu, pazeminot tirgus cenas attiecīgajās jomās. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šādas priekšrocības rada risku, ka pārējie tirgus dalībnieki var no tā tikt izspiesti.

| (74) | Pēc sūdzības iesniedzēja domām, tehnoloģiju tirgus ir pasaules mēroga vai vismaz Eiropas mēroga tirgus. Tādēļ valsts atbalsts IFP/Axens kopīgajai struktūrai rada ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(74)

Pēc sūdzības iesniedzēja domām, tehnoloģiju tirgus ir pasaules mēroga vai vismaz Eiropas mēroga tirgus. Tādēļ valsts atbalsts IFP/Axens kopīgajai struktūrai rada ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (75) | Šā iemesla dēļ sūdzības iesniedzējs norāda, ka atbalsts, ko valsts sniegusi IFP/Axens kopīgajai struktūrai, katrā ziņā ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(75)

Šā iemesla dēļ sūdzības iesniedzējs norāda, ka atbalsts, ko valsts sniegusi IFP/Axens kopīgajai struktūrai, katrā ziņā ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (76) | Sūdzības iesniedzējs uzsver, ka, tā kā attīrīšanas tehnoloģiju izstrāde ir tirgum tuva darbība, kuras rezultātus var tiešā veidā pārdot, uz to neattiecas pirmskonkurences darbību definīcija, kas paredzēta 1996. gada PA nostādnēs. Tādēļ šis atbalsts, kas piešķirts IFP/Axens kopīgajai struktūrai, esot atbalsts darbībai, kurš nav saderīgs ar Līguma noteikumiem par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(76)

Sūdzības iesniedzējs uzsver, ka, tā kā attīrīšanas tehnoloģiju izstrāde ir tirgum tuva darbība, kuras rezultātus var tiešā veidā pārdot, uz to neattiecas pirmskonkurences darbību definīcija, kas paredzēta 1996. gada PA nostādnēs. Tādēļ šis atbalsts, kas piešķirts IFP/Axens kopīgajai struktūrai, esot atbalsts darbībai, kurš nav saderīgs ar Līguma noteikumiem par valsts atbalstu.

| (77) | Sūdzības iesniedzējs uzsver, ka pat tad, ja IFP/Axens kopīgās struktūras darbības uzskatītu par pirmskonkurences izstrādes darbībām, attiecīgais atbalsts tomēr pārsniegtu maksimālo apjomu, kas šādām darbībām noteikts 1996. gada PA nostādnēs, proti, 25 %, un ka tas varētu pārsniegt arī maksimālo apjomu, kas paredzēts rūpnieciskajai izpētei, jeb 50 %. |
| --- | --- |

(77)

Sūdzības iesniedzējs uzsver, ka pat tad, ja IFP/Axens kopīgās struktūras darbības uzskatītu par pirmskonkurences izstrādes darbībām, attiecīgais atbalsts tomēr pārsniegtu maksimālo apjomu, kas šādām darbībām noteikts 1996. gada PA nostādnēs, proti, 25 %, un ka tas varētu pārsniegt arī maksimālo apjomu, kas paredzēts rūpnieciskajai izpētei, jeb 50 %.

| (78) | Ja pieņemtu, ka runa ir par pētniecības un attīstības darbībām, kā tās definētas 1996. gada PA nostādnēs, sūdzības iesniedzējs uzskata, ka atbalsta stimulējošā ietekme ir apšaubāma. Pēc sūdzības iesniedzēja domām, IFP/Axens kopīgajai struktūrai sniegtais atbalsts pārējos tirgus dalībniekus attur no ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā šajās jomās, jo to ienākumus ietekmē tas, ka pastāv valsts atbalsts, un šie ienākumi neļauj kompensēt pētniecības un attīstības izmaksas. |
| --- | --- |

(78)

Ja pieņemtu, ka runa ir par pētniecības un attīstības darbībām, kā tās definētas 1996. gada PA nostādnēs, sūdzības iesniedzējs uzskata, ka atbalsta stimulējošā ietekme ir apšaubāma. Pēc sūdzības iesniedzēja domām, IFP/Axens kopīgajai struktūrai sniegtais atbalsts pārējos tirgus dalībniekus attur no ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā šajās jomās, jo to ienākumus ietekmē tas, ka pastāv valsts atbalsts, un šie ienākumi neļauj kompensēt pētniecības un attīstības izmaksas.

| (79) | Tādēļ sūdzības iesniedzējs secina, ka valsts atbalsts IFP/Axens kopīgajai struktūrai ir nelikumīgs un nav saderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(79)

Tādēļ sūdzības iesniedzējs secina, ka valsts atbalsts IFP/Axens kopīgajai struktūrai ir nelikumīgs un nav saderīgs ar kopējo tirgu.

5.2.   Axens iesniegtie apsvērumi

| (80) | Pirmkārt, sabiedrība Axens atgādina, ka tā tika izveidota 2001. gadā, lai vienā komerciālā struktūrā apvienotu IFP darbības, kas saistītas ar naftas pārstrādes un naftas ķīmijas metodēm, un darbības, ko veica tā meitasuzņēmums, kurš ražoja katalizatorus. Šī sabiedrība norāda, ka tās īstenotās funkcijas (finanšu, juridiskā, cilvēkresursu) tai ļauj pilnīgi neatkarīgi veikt savu darbību un ka tās ikdienas pārvaldību nodrošina tās vadības struktūra, par kuru ir atbildīgs priekšsēdētājs–ģenerāldirektors. Tā uzskata, ka tikai ļoti mazu skaitu lēmumu pieņem tās valdes līmenī un ka tās akcionārs tās vadītājiem ir atstājis lielu rīcības brīvību attiecībā uz komerciālo un rūpniecisko lēmumu pieņemšanu. Tādēļ tā apstrīd Komisijas analīzi, kurā secināts, ka IFP un Axens ir uzskatāmi par vienu un to pašu saimniecisko struktūru. |
| --- | --- |

(80)

Pirmkārt, sabiedrība Axens atgādina, ka tā tika izveidota 2001. gadā, lai vienā komerciālā struktūrā apvienotu IFP darbības, kas saistītas ar naftas pārstrādes un naftas ķīmijas metodēm, un darbības, ko veica tā meitasuzņēmums, kurš ražoja katalizatorus. Šī sabiedrība norāda, ka tās īstenotās funkcijas (finanšu, juridiskā, cilvēkresursu) tai ļauj pilnīgi neatkarīgi veikt savu darbību un ka tās ikdienas pārvaldību nodrošina tās vadības struktūra, par kuru ir atbildīgs priekšsēdētājs–ģenerāldirektors. Tā uzskata, ka tikai ļoti mazu skaitu lēmumu pieņem tās valdes līmenī un ka tās akcionārs tās vadītājiem ir atstājis lielu rīcības brīvību attiecībā uz komerciālo un rūpniecisko lēmumu pieņemšanu. Tādēļ tā apstrīd Komisijas analīzi, kurā secināts, ka IFP un Axens ir uzskatāmi par vienu un to pašu saimniecisko struktūru.

| (81) | Otrkārt, sabiedrība Axens atgādina, ka 2001. gada reorganizācija notika saskaņā ar Komisijas nepārprotami apstiprināto projektu. Tā uzskata, ka tā varēja leģitīmi paļauties uz šīs juridiskās un finanšu shēmas derīgumu, kuras apšaubīšana radītu nopietnus šķēršļus tās attīstībai. |
| --- | --- |

(81)

Otrkārt, sabiedrība Axens atgādina, ka 2001. gada reorganizācija notika saskaņā ar Komisijas nepārprotami apstiprināto projektu. Tā uzskata, ka tā varēja leģitīmi paļauties uz šīs juridiskās un finanšu shēmas derīgumu, kuras apšaubīšana radītu nopietnus šķēršļus tās attīstībai.

| (82) | Treškārt, sabiedrība Axens uzsver, ka lielākā daļa uzņēmumu, kas darbojas naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tehnoloģiju un katalizatoru tirgos, izmanto gan pētījumus, ko veikuši paši uzņēmumi, gan pētījumus, kas veikti partnerībā ar citiem uzņēmumiem. Sabiedrības Shell meitasuzņēmumam, sabiedrībai Criterion, esot pieejami Shell pētījumi, sabiedrībai ABB Lummus esot nolīgumi ar Chevron un Shell, sabiedrībai UOP ar sabiedrību Total un citiem uzņēmumiem un sabiedrībai Albermale ar ExxonMobil. Sabiedrība Axens norāda, ka sadarbība ar IFP iekļaujas šajā kontekstā un ka tā bijusi strukturēta pārredzamā veidā ar trīs pētniecības un licenču nolīgumu palīdzību. Šo nolīgumu pamatā no katras puses viedokļa ir klasiski komerciālie principi. Sabiedrība Axens uzskata, ka tas apstāklis, ka tās apgrozījuma daļa, ko tā veltījusi izdevumiem pētniecībai, ir līdzīga līdzekļiem, ko veltījuši tās konkurenti, ir papildu norāde par to, ka sabiedrība Axens no savām attiecībām ar IFP negūst nekādas priekšrocības. |
| --- | --- |

(82)

Treškārt, sabiedrība Axens uzsver, ka lielākā daļa uzņēmumu, kas darbojas naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tehnoloģiju un katalizatoru tirgos, izmanto gan pētījumus, ko veikuši paši uzņēmumi, gan pētījumus, kas veikti partnerībā ar citiem uzņēmumiem. Sabiedrības Shell meitasuzņēmumam, sabiedrībai Criterion, esot pieejami Shell pētījumi, sabiedrībai ABB Lummus esot nolīgumi ar Chevron un Shell, sabiedrībai UOP ar sabiedrību Total un citiem uzņēmumiem un sabiedrībai Albermale ar ExxonMobil. Sabiedrība Axens norāda, ka sadarbība ar IFP iekļaujas šajā kontekstā un ka tā bijusi strukturēta pārredzamā veidā ar trīs pētniecības un licenču nolīgumu palīdzību. Šo nolīgumu pamatā no katras puses viedokļa ir klasiski komerciālie principi. Sabiedrība Axens uzskata, ka tas apstāklis, ka tās apgrozījuma daļa, ko tā veltījusi izdevumiem pētniecībai, ir līdzīga līdzekļiem, ko veltījuši tās konkurenti, ir papildu norāde par to, ka sabiedrība Axens no savām attiecībām ar IFP negūst nekādas priekšrocības.

| (83) | Visbeidzot, sabiedrība Axens uzsver, ka tā ir spiesta saskarties ar konkurenci, ko rada ļoti spēcīgi uzņēmumi, kurus bieži vien aktīvi atbalsta to izcelsmes valstis. Amerikas Savienotajās Valstīs tāda iestāde kā Enerģijas departaments (Department of Energy) projektu atbalstam veltot budžetu, kas mērāms simtiem miljonu dolāru apmērā. |
| --- | --- |

(83)

Visbeidzot, sabiedrība Axens uzsver, ka tā ir spiesta saskarties ar konkurenci, ko rada ļoti spēcīgi uzņēmumi, kurus bieži vien aktīvi atbalsta to izcelsmes valstis. Amerikas Savienotajās Valstīs tāda iestāde kā Enerģijas departaments (Department of Energy) projektu atbalstam veltot budžetu, kas mērāms simtiem miljonu dolāru apmērā.

5.3.   UOP iesniegtie apsvērumi

| (84) | Sabiedrības UOP Limited juridiskā adrese atrodas Apvienotajā Karalistē. Šai sabiedrībai ir divas ražotnes, proti, Apvienotajā Karalistē un Itālijā, un tā veic darbību septiņpadsmit dalībvalstīs. Šī sabiedrība specializējas noteiktu metožu izstrādāšanā, inženiertehniskajā izstrādē un licencēšanā un ar šīm metodēm saistīto pakalpojumu sniegšanā tādās jomās kā naftas pārstrāde, tīru degvielu ražošana, degvielu atsērošana un naftas ķīmijas tehnoloģijas. Tā ražo arī katalizatorus, molekulāros filtrus, absorbējošas vielas un cita veida specializēto aprīkojumu. |
| --- | --- |

(84)

Sabiedrības UOP Limited juridiskā adrese atrodas Apvienotajā Karalistē. Šai sabiedrībai ir divas ražotnes, proti, Apvienotajā Karalistē un Itālijā, un tā veic darbību septiņpadsmit dalībvalstīs. Šī sabiedrība specializējas noteiktu metožu izstrādāšanā, inženiertehniskajā izstrādē un licencēšanā un ar šīm metodēm saistīto pakalpojumu sniegšanā tādās jomās kā naftas pārstrāde, tīru degvielu ražošana, degvielu atsērošana un naftas ķīmijas tehnoloģijas. Tā ražo arī katalizatorus, molekulāros filtrus, absorbējošas vielas un cita veida specializēto aprīkojumu.

| (85) | Sabiedrība UOP un IFP/Axens kopīgā struktūra ir konkurenti tādās jomās kā degvielas ražošanas un atsērošanas tehnoloģijas, smaržvielu ražošana un ekstrakcija, kā arī katalizatori plašam tīro degvielu ražošanas metožu lokam. UOP atzinīgi vērtē to, ka par IFP izmaksāto atbalstu ir uzsākta formālā izmeklēšanas procedūra, un būtībā piekrīt Komisijas secinājumiem. |
| --- | --- |

(85)

Sabiedrība UOP un IFP/Axens kopīgā struktūra ir konkurenti tādās jomās kā degvielas ražošanas un atsērošanas tehnoloģijas, smaržvielu ražošana un ekstrakcija, kā arī katalizatori plašam tīro degvielu ražošanas metožu lokam. UOP atzinīgi vērtē to, ka par IFP izmaksāto atbalstu ir uzsākta formālā izmeklēšanas procedūra, un būtībā piekrīt Komisijas secinājumiem.

| (86) | Pirmkārt, UOP uzskata, ka pēdējo gadu laikā var skaidri novērot IFP darbības pieaugumu. Licencēšanas darbību, kas bija relatīvi nenozīmīga un pieejama visiem uzņēmumiem, IFP esot pārstrukturējis tā, lai metožu tirgū tiešā veidā konkurētu ar privātajiem uzņēmumiem. UOP atgādina, ka Kopienas judikatūra nosaka, ka, tiklīdz kāda valsts nolemj rīkoties kā uzņēmumus, tai tas ir jādara saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi attiecas uz privātiem uzņēmumiem. Sabiedrība UOP šajā sakarā uzskata, ka parastam akcionāram nav pieņemams darbības deficīts, kas pēdējo trīs gadu laikā pārsniedz 555 miljonus euro. |
| --- | --- |

(86)

Pirmkārt, UOP uzskata, ka pēdējo gadu laikā var skaidri novērot IFP darbības pieaugumu. Licencēšanas darbību, kas bija relatīvi nenozīmīga un pieejama visiem uzņēmumiem, IFP esot pārstrukturējis tā, lai metožu tirgū tiešā veidā konkurētu ar privātajiem uzņēmumiem. UOP atgādina, ka Kopienas judikatūra nosaka, ka, tiklīdz kāda valsts nolemj rīkoties kā uzņēmumus, tai tas ir jādara saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi attiecas uz privātiem uzņēmumiem. Sabiedrība UOP šajā sakarā uzskata, ka parastam akcionāram nav pieņemams darbības deficīts, kas pēdējo trīs gadu laikā pārsniedz 555 miljonus euro.

| (87) | Šajā kontekstā UOP lūdza Komisiju pieņemt Francijai adresētu rīkojumu apturēt valsts atbalstu par labu IFP saskaņā ar 11. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999 par EK līguma 93. panta piemērošanas kārtību (22). |
| --- | --- |

(87)

Šajā kontekstā UOP lūdza Komisiju pieņemt Francijai adresētu rīkojumu apturēt valsts atbalstu par labu IFP saskaņā ar 11. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999 par EK līguma 93. panta piemērošanas kārtību (22).

| (88) | Otrkārt, UOP uzskata, ka tas apstāklis, ka IFP/Axens kopīgajai struktūrai nevajagot segt visus savus pētniecības un attīstības izdevumus, tai ir ne vien ļāvis iegūt ievērojamu tirgus daļu naftas pārstrādes un naftas ķīmijas jomā, bet arī apdraudēt tās konkurentu rentabilitāti. Turklāt UOP uzsver, ka tuvums tirgum un IFP/Axens kopīgās struktūras pētniecības un attīstības darbību zemais līmenis liecina par to, ka attiecīgajam atbalstam nav stimulējošas ietekmes. Visbeidzot, UOP uzskata, ka atbalsta iespējamo pozitīvo ietekmi lielā mērā atsvērtu risks, ka no attiecīgajiem tirgiem varētu tikt izspiesti privātie uzņēmumi, jo UOP uzskata, ka vidējā laikposmā privātajiem uzņēmumiem būtu jāsamazina savi pētniecības un attīstības izdevumi, lai saglabātu savu konkurētspēju attiecībā pret konkurentu, kas saņem ievērojamas subsīdijas. |
| --- | --- |

(88)

Otrkārt, UOP uzskata, ka tas apstāklis, ka IFP/Axens kopīgajai struktūrai nevajagot segt visus savus pētniecības un attīstības izdevumus, tai ir ne vien ļāvis iegūt ievērojamu tirgus daļu naftas pārstrādes un naftas ķīmijas jomā, bet arī apdraudēt tās konkurentu rentabilitāti. Turklāt UOP uzsver, ka tuvums tirgum un IFP/Axens kopīgās struktūras pētniecības un attīstības darbību zemais līmenis liecina par to, ka attiecīgajam atbalstam nav stimulējošas ietekmes. Visbeidzot, UOP uzskata, ka atbalsta iespējamo pozitīvo ietekmi lielā mērā atsvērtu risks, ka no attiecīgajiem tirgiem varētu tikt izspiesti privātie uzņēmumi, jo UOP uzskata, ka vidējā laikposmā privātajiem uzņēmumiem būtu jāsamazina savi pētniecības un attīstības izdevumi, lai saglabātu savu konkurētspēju attiecībā pret konkurentu, kas saņem ievērojamas subsīdijas.

| (89) | Treškārt, sabiedrība UOP piekrīt Komisijas analīzei, kurā secināts, ka IFP un tā meitasuzņēmums Axens ir uzskatāmi par vienu un to pašu saimniecisko struktūru. No vienas puses, šāds secinājums jāizdara kapitāla struktūras, vadības personāla, preferenciālo attiecību un IFP un tā meitasuzņēmuma Axens saimnieciskās integrācijas pakāpes dēļ. Šajā sakarā UOP uzsver, ka abu struktūru saimniecisko integrāciju apliecina tas, ka Axens ir IFP izstrādāto tehnoloģiju vienīgais izplatītājs un pirmais un, iespējams, arī vienīgais IFP pētniecības rezultātu saņēmējs. Pēc UOP domām, šādi nolīgumi pierāda, ka IFP un sabiedrība Axens neapšaubāmi ir viens no otra atkarīgi, strādā saskaņoti un tirgū īsteno identiskas intereses. No otras puses, UOP uzskata, ka IFP, būdams Axens vienīgais akcionārs, var noteikt šīs sabiedrības īstermiņa un vidēja termiņa stratēģiju. |
| --- | --- |

(89)

Treškārt, sabiedrība UOP piekrīt Komisijas analīzei, kurā secināts, ka IFP un tā meitasuzņēmums Axens ir uzskatāmi par vienu un to pašu saimniecisko struktūru. No vienas puses, šāds secinājums jāizdara kapitāla struktūras, vadības personāla, preferenciālo attiecību un IFP un tā meitasuzņēmuma Axens saimnieciskās integrācijas pakāpes dēļ. Šajā sakarā UOP uzsver, ka abu struktūru saimniecisko integrāciju apliecina tas, ka Axens ir IFP izstrādāto tehnoloģiju vienīgais izplatītājs un pirmais un, iespējams, arī vienīgais IFP pētniecības rezultātu saņēmējs. Pēc UOP domām, šādi nolīgumi pierāda, ka IFP un sabiedrība Axens neapšaubāmi ir viens no otra atkarīgi, strādā saskaņoti un tirgū īsteno identiskas intereses. No otras puses, UOP uzskata, ka IFP, būdams Axens vienīgais akcionārs, var noteikt šīs sabiedrības īstermiņa un vidēja termiņa stratēģiju.

| (90) | Ceturtkārt, UOP tāpat kā Komisija uzskata, ka, lai nebūtu priekšrocību par labu IFP/Axens kopīgajai struktūrai, IFP budžets, ko izmanto pētniecības un attīstības darbībām, kuras veic sadarbībā ar sabiedrību Axens vai tās vārdā, būtu jāfinansē no tirgū gūtajiem ienākumiem. |
| --- | --- |

(90)

Ceturtkārt, UOP tāpat kā Komisija uzskata, ka, lai nebūtu priekšrocību par labu IFP/Axens kopīgajai struktūrai, IFP budžets, ko izmanto pētniecības un attīstības darbībām, kuras veic sadarbībā ar sabiedrību Axens vai tās vārdā, būtu jāfinansē no tirgū gūtajiem ienākumiem.

| (91) | Piektkārt, sabiedrība UOP Komisijai ierosina ņemt vērā metožu tehnoloģiju licenču tirgus specifiskumu, kad tā mēģina noteikt atbilstību starp IFP/Axens kopīgās struktūras pētniecības un attīstības darbībām un tām pētniecības kategorijām, kuras noteiktas 1996. gada PA nostādņu I pielikumā. Šī specifiskuma pamatā ir tas apstāklis, ka IFP/Axens kopīgā struktūra un tās konkurenti pārdod nevis kādu produktu vai pakalpojumu, bet gan metodi. Pēc UOP domām, tas apstāklis, ka tā iemesla dēļ vien, ka rūpniecībā pārdodamu metožu izstrādi parasti apzīmē ar terminu “pētniecība un attīstība”, Komisijai nevajadzētu aizmirst, ka šī izstrāde ir ārpus tām pētniecības un attīstības darbībām, kuras definēts 1996. gada PA nostādnēs. Šajā sakarā UOP uzsver, ka naftas pārstrādes un naftas ķīmijas metožu nozarē pētniecību un attīstību var iedalīt kategorijās atkarībā no trīs posmiem:






  a) | pamatpētījumu posms, kura laikā izstrādā un pārbauda jaunus materiālus un metožu koncepcijas, līdz brīdim, kad tiek demonstrēts to princips (23); |
| --- | --- | --- |

(91)

Piektkārt, sabiedrība UOP Komisijai ierosina ņemt vērā metožu tehnoloģiju licenču tirgus specifiskumu, kad tā mēģina noteikt atbilstību starp IFP/Axens kopīgās struktūras pētniecības un attīstības darbībām un tām pētniecības kategorijām, kuras noteiktas 1996. gada PA nostādņu I pielikumā. Šī specifiskuma pamatā ir tas apstāklis, ka IFP/Axens kopīgā struktūra un tās konkurenti pārdod nevis kādu produktu vai pakalpojumu, bet gan metodi. Pēc UOP domām, tas apstāklis, ka tā iemesla dēļ vien, ka rūpniecībā pārdodamu metožu izstrādi parasti apzīmē ar terminu “pētniecība un attīstība”, Komisijai nevajadzētu aizmirst, ka šī izstrāde ir ārpus tām pētniecības un attīstības darbībām, kuras definēts 1996. gada PA nostādnēs. Šajā sakarā UOP uzsver, ka naftas pārstrādes un naftas ķīmijas metožu nozarē pētniecību un attīstību var iedalīt kategorijās atkarībā no trīs posmiem:

a)

pamatpētījumu posms, kura laikā izstrādā un pārbauda jaunus materiālus un metožu koncepcijas, līdz brīdim, kad tiek demonstrēts to princips (23);

| b) | metožu un materiālu izstrādes posms, kura laikā atklātās materiālu un metožu koncepcijas attīsta, lai tās varētu izmantot komerciāli; |
| --- | --- |

b)

metožu un materiālu izstrādes posms, kura laikā atklātās materiālu un metožu koncepcijas attīsta, lai tās varētu izmantot komerciāli;

| c) | izmantošanas attīstības posms, kura laikā tiek izveidoti rīki, kas ļauj paredzēt ražīgumu un izgatavot materiālus, lai attiecīgo metodi piedāvātu kontekstā, kurā pastāv konkurence. |
| --- | --- |

c)

izmantošanas attīstības posms, kura laikā tiek izveidoti rīki, kas ļauj paredzēt ražīgumu un izgatavot materiālus, lai attiecīgo metodi piedāvātu kontekstā, kurā pastāv konkurence.

| (92) | Sabiedrība UOP uzskata, ka b) un c) posms ir komerciālās izstrādes sastāvdaļas. |
| --- | --- |

(92)

Sabiedrība UOP uzskata, ka b) un c) posms ir komerciālās izstrādes sastāvdaļas.

| (93) | Visbeidzot, sabiedrība UOP, lai gan piekrīt Komisijas analīzei attiecībā uz to, ka IFP un tā meitasuzņēmums Axens ir uzskatāmi par vienu un to pašu saimniecisko vienību, tomēr vēlas norādīt dažus papildu aspektus gadījumā, ja Komisija formālās izmeklēšanas procedūras noslēgumā secinātu, ka IFP un Axens ir uzskatāmi par divām atšķirīgām saimnieciskajām struktūrām. Pēc UOP domām, metožu tirgū tiek piedāvāti savstarpēji nesalīdzināmi produkti. Tādēļ vienīgais veids, kā nodrošināt, ka Axens par IFP pētījumu rezultātiem maksā tirgus cenu, būtu konkursa procedūras izmantošana. Tādēļ UOP uzskata, ka pirmatteikuma tiesības jau pašas par sevi ir uzskatāmas par priekšrocībām, jo, piešķirot sabiedrībai Axens pirmatteikuma tiesības, IFP atsakās no iespējas savus rezultātus ar konkursa procedūru nodot uzņēmumam, kas tirgū sola visvairāk. |
| --- | --- |

(93)

Visbeidzot, sabiedrība UOP, lai gan piekrīt Komisijas analīzei attiecībā uz to, ka IFP un tā meitasuzņēmums Axens ir uzskatāmi par vienu un to pašu saimniecisko vienību, tomēr vēlas norādīt dažus papildu aspektus gadījumā, ja Komisija formālās izmeklēšanas procedūras noslēgumā secinātu, ka IFP un Axens ir uzskatāmi par divām atšķirīgām saimnieciskajām struktūrām. Pēc UOP domām, metožu tirgū tiek piedāvāti savstarpēji nesalīdzināmi produkti. Tādēļ vienīgais veids, kā nodrošināt, ka Axens par IFP pētījumu rezultātiem maksā tirgus cenu, būtu konkursa procedūras izmantošana. Tādēļ UOP uzskata, ka pirmatteikuma tiesības jau pašas par sevi ir uzskatāmas par priekšrocībām, jo, piešķirot sabiedrībai Axens pirmatteikuma tiesības, IFP atsakās no iespējas savus rezultātus ar konkursa procedūru nodot uzņēmumam, kas tirgū sola visvairāk.

6.   FRANCIJAS KOMENTĀRI PAR IEINTERESĒTO PERSONU APSVĒRUMIEM

| (94) | Francijas komentāri attiecas uz UOP apsvērumiem un sūdzību. |
| --- | --- |

(94)

Francijas komentāri attiecas uz UOP apsvērumiem un sūdzību.

6.1.   Atbildot uz UOP apsvērumiem

| (95) | Pirmkārt, Francija apstrīd UOP apgalvojumu, ka pastāv vienota struktūra IFP/Axens, norādot, ka sabiedrība Axens ir neatkarīga no IFP un ka IFP ir pētniecības, mācību un dokumentēšanas institūts, un ka šis apstāklis to pilnībā nošķir no tā meitasuzņēmuma Axens un UOP Limited. |
| --- | --- |

(95)

Pirmkārt, Francija apstrīd UOP apgalvojumu, ka pastāv vienota struktūra IFP/Axens, norādot, ka sabiedrība Axens ir neatkarīga no IFP un ka IFP ir pētniecības, mācību un dokumentēšanas institūts, un ka šis apstāklis to pilnībā nošķir no tā meitasuzņēmuma Axens un UOP Limited.

| (96) | Attiecībā uz Axens neatkarību no IFP Francija vispirms atgādina, ka saskaņā ar pastāvīgu judikatūru tas, ka noteiktai struktūrai pieder meitasuzņēmuma kapitāls, pats par sevi nav pietiekams kritērijs tam, lai noteiktu, vai šo meitasuzņēmumu var vai nevar uzskatīt par saimnieciski neatkarīgu no sava mātesuzņēmuma. Lai gan 100 % sabiedrības Axens kapitāla daļu pieder IFP, tā tomēr tirgū ir pilnīgi neatkarīga. Par šo neatkarību liecina vairāki aspekti:






  a) | sabiedrībai Axens ir neatkarīgs lēmumu pieņemšanas process un pašai sava finansiālā un cilvēkresursu organizācija; |
| --- | --- | --- |

(96)

Attiecībā uz Axens neatkarību no IFP Francija vispirms atgādina, ka saskaņā ar pastāvīgu judikatūru tas, ka noteiktai struktūrai pieder meitasuzņēmuma kapitāls, pats par sevi nav pietiekams kritērijs tam, lai noteiktu, vai šo meitasuzņēmumu var vai nevar uzskatīt par saimnieciski neatkarīgu no sava mātesuzņēmuma. Lai gan 100 % sabiedrības Axens kapitāla daļu pieder IFP, tā tomēr tirgū ir pilnīgi neatkarīga. Par šo neatkarību liecina vairāki aspekti:

a)

sabiedrībai Axens ir neatkarīgs lēmumu pieņemšanas process un pašai sava finansiālā un cilvēkresursu organizācija;

| b) | sabiedrība Axens brīvi nosaka savu tirdzniecības politiku un pārdošanas plānus, kā arī bruto peļņu; |
| --- | --- |

b)

sabiedrība Axens brīvi nosaka savu tirdzniecības politiku un pārdošanas plānus, kā arī bruto peļņu;

| c) | sabiedrība Axens naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tirgū rīkojas pati savā vārdā un savā labā, un tai ir tiesības bez iepriekšējas atļaujas vērsties pie IFP; |
| --- | --- |

c)

sabiedrība Axens naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tirgū rīkojas pati savā vārdā un savā labā, un tai ir tiesības bez iepriekšējas atļaujas vērsties pie IFP;

| d) | sabiedrība Axens ir finansiāli neatkarīga no IFP saskaņā ar precīzi definētām pilnvarām, kas noteiktas tās statūtos, un tā nav IFP tehnoloģiju vienīgais izplatītājs. |
| --- | --- |

d)

sabiedrība Axens ir finansiāli neatkarīga no IFP saskaņā ar precīzi definētām pilnvarām, kas noteiktas tās statūtos, un tā nav IFP tehnoloģiju vienīgais izplatītājs.

| (97) | Attiecībā uz to, ka IFP ir bezpeļņas pētniecības institūts, Francija atkārto savu apgalvojumu, ka IFP ir pētniecības institūts, kura galvenais mērķis ir veikt pētniecības darbības un izplatīt šo darbību rezultātus ar izglītošanu, publikācijām un tehnoloģiju nodošanu, visus gūtos ienākumus pilnībā ieguldot pētniecībā vai tās rezultātu izplatīšanā. |
| --- | --- |

(97)

Attiecībā uz to, ka IFP ir bezpeļņas pētniecības institūts, Francija atkārto savu apgalvojumu, ka IFP ir pētniecības institūts, kura galvenais mērķis ir veikt pētniecības darbības un izplatīt šo darbību rezultātus ar izglītošanu, publikācijām un tehnoloģiju nodošanu, visus gūtos ienākumus pilnībā ieguldot pētniecībā vai tās rezultātu izplatīšanā.

| (98) | Otrkārt, tā kā līdzekļi, ko valsts piešķīrusi IFP, nav uzskatāmi par valsts atbalstu saskaņā ar 1996. gada PA nostādņu 2.4. punkta pirmo daļu, Francija apstrīd UOP apgalvojumu, ka šie līdzekļi (24) būtu uzskatāmi par atbalstu darbībai. |
| --- | --- |

(98)

Otrkārt, tā kā līdzekļi, ko valsts piešķīrusi IFP, nav uzskatāmi par valsts atbalstu saskaņā ar 1996. gada PA nostādņu 2.4. punkta pirmo daļu, Francija apstrīd UOP apgalvojumu, ka šie līdzekļi (24) būtu uzskatāmi par atbalstu darbībai.

| (99) | Treškārt, kā norāda UOP, gandrīz viss valsts atbalsts, kas samaksāts IFP, esot izmantots, lai finansētu uz tirgu orientētus pētījumus, un tādēļ nevarot piemērot 1996. gada PA nostādnes. Francija šo apgalvojumu apstrīd, atgādinot, ka IFP pirmām kārtām īsteno vispārējas nozīmes uzdevumus, kuri vērsti uz fundamentāliem pētījumiem un šo pētījumu rezultātu izmantošanu, kā arī uz izglītošanu un zināšanu izplatīšanu, un ka šos uzdevumus nevar sajaukt ar pilnībā komerciālajiem mērķiem, kurus īsteno tādi privātie uzņēmumi kā UOP un Axens. |
| --- | --- |

(99)

Treškārt, kā norāda UOP, gandrīz viss valsts atbalsts, kas samaksāts IFP, esot izmantots, lai finansētu uz tirgu orientētus pētījumus, un tādēļ nevarot piemērot 1996. gada PA nostādnes. Francija šo apgalvojumu apstrīd, atgādinot, ka IFP pirmām kārtām īsteno vispārējas nozīmes uzdevumus, kuri vērsti uz fundamentāliem pētījumiem un šo pētījumu rezultātu izmantošanu, kā arī uz izglītošanu un zināšanu izplatīšanu, un ka šos uzdevumus nevar sajaukt ar pilnībā komerciālajiem mērķiem, kurus īsteno tādi privātie uzņēmumi kā UOP un Axens.

| (100) | Turklāt pētniecības darbi, ko IFP saskaņā ar rūpnieciskās izpētes vienošanos veic sabiedrības Axens labā, esot, no vienas puses, tehniskās iespējamības izpēte un, no otras puses, rūpnieciskās izpētes darbi. IFP neveicot pirmskonkurences pētniecības darbus Axens labā, kura tos veicot un finansējot pati. Tā kā finansiālo datu tabulas, ko Francija iesniedza kopā ar saviem 2006. gada februāra apsvērumiem, apliecina, ka IFP pilnībā ievēro Direktīvas 80/723/EEK noteikumus, Francija uzskata, ka attiecīgās budžeta subsīdijas tiešām tiek izmantotas, lai īstenotu tā vispārējas nozīmes uzdevumus un finansētu pētniecības un attīstības darbus 1996. gada PA nostādņu nozīmē. |
| --- | --- |

(100)

Turklāt pētniecības darbi, ko IFP saskaņā ar rūpnieciskās izpētes vienošanos veic sabiedrības Axens labā, esot, no vienas puses, tehniskās iespējamības izpēte un, no otras puses, rūpnieciskās izpētes darbi. IFP neveicot pirmskonkurences pētniecības darbus Axens labā, kura tos veicot un finansējot pati. Tā kā finansiālo datu tabulas, ko Francija iesniedza kopā ar saviem 2006. gada februāra apsvērumiem, apliecina, ka IFP pilnībā ievēro Direktīvas 80/723/EEK noteikumus, Francija uzskata, ka attiecīgās budžeta subsīdijas tiešām tiek izmantotas, lai īstenotu tā vispārējas nozīmes uzdevumus un finansētu pētniecības un attīstības darbus 1996. gada PA nostādņu nozīmē.

| (101) | Ceturtkārt, pēc UOP domām, pirmatteikuma tiesības dodot noteiktas priekšrocības sabiedrībai Axens, kura par šādām tiesībām nemaksājot tirgus cenu. Francija uzsver, ka ir svarīgi novērtēt kopējo ekonomisko rezultātu atlīdzībai, kuru Axens maksā IFP. Nerunājot par dividendēm, šīs kopējās atlīdzības sastāvdaļas (ko veido atlīdzība, kuru maksā par pirmatteikuma tiesībām, un maksājumi par kopējās licences un produktu licences nolīgumiem) 2001. gadā noteica, pamatojoties uz ekonomikas principiem. Šo principu mērķis ir nodrošināt, lai sabiedrība Axens no savām attiecībām ar IFP negūtu saimnieciskas priekšrocības, kā arī nodrošināt IFP gadu no gada pienācīgus un stabilus ienākumus, kas būtu pietiekami neatkarīgi no kopsummas, kuru veido Axens atsevišķie darījumi, lai IFP tādējādi novērstu tā resursu pārmērīgu svārstību risku. |
| --- | --- |

(101)

Ceturtkārt, pēc UOP domām, pirmatteikuma tiesības dodot noteiktas priekšrocības sabiedrībai Axens, kura par šādām tiesībām nemaksājot tirgus cenu. Francija uzsver, ka ir svarīgi novērtēt kopējo ekonomisko rezultātu atlīdzībai, kuru Axens maksā IFP. Nerunājot par dividendēm, šīs kopējās atlīdzības sastāvdaļas (ko veido atlīdzība, kuru maksā par pirmatteikuma tiesībām, un maksājumi par kopējās licences un produktu licences nolīgumiem) 2001. gadā noteica, pamatojoties uz ekonomikas principiem. Šo principu mērķis ir nodrošināt, lai sabiedrība Axens no savām attiecībām ar IFP negūtu saimnieciskas priekšrocības, kā arī nodrošināt IFP gadu no gada pienācīgus un stabilus ienākumus, kas būtu pietiekami neatkarīgi no kopsummas, kuru veido Axens atsevišķie darījumi, lai IFP tādējādi novērstu tā resursu pārmērīgu svārstību risku.

| (102) | Francija apgalvo, ka attiecībā uz tirgus apstākļiem ir jāanalizē tikai šī kopējā atlīdzība, ko faktiski maksāja sabiedrība Axens un kas bija saistīta ar tās kopējā apgrozījuma lielumu. Ņemot vērā šos apstākļus, attiecīgās pirmatteikuma tiesības neradot ne konkurences priekšrocības sabiedrībai Axens, ne konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

(102)

Francija apgalvo, ka attiecībā uz tirgus apstākļiem ir jāanalizē tikai šī kopējā atlīdzība, ko faktiski maksāja sabiedrība Axens un kas bija saistīta ar tās kopējā apgrozījuma lielumu. Ņemot vērā šos apstākļus, attiecīgās pirmatteikuma tiesības neradot ne konkurences priekšrocības sabiedrībai Axens, ne konkurences izkropļojumus.

| (103) | Visbeidzot, Francija apstrīd arī apgalvojumu, ka iespējamais nelikumīgais valsts atbalsts IFP/Axens kopīgajai struktūrai būtu radījis zaudējumus konkurentiem un kavējis inovācijas dinamiku. Francija norāda, ka no daudzajiem pastāvošajiem konkurentiem UOP Limited ir vienīgais, kas Komisijai iesniedzis savus apsvērumus. Francija arī uzsver, ka nav sniegti nekādi pierādījumi par šiem it kā radītajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(103)

Visbeidzot, Francija apstrīd arī apgalvojumu, ka iespējamais nelikumīgais valsts atbalsts IFP/Axens kopīgajai struktūrai būtu radījis zaudējumus konkurentiem un kavējis inovācijas dinamiku. Francija norāda, ka no daudzajiem pastāvošajiem konkurentiem UOP Limited ir vienīgais, kas Komisijai iesniedzis savus apsvērumus. Francija arī uzsver, ka nav sniegti nekādi pierādījumi par šiem it kā radītajiem zaudējumiem.

| (104) | Visbeidzot, Francija uzskata, ka naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tirgū nav tikusi kavēta inovācijas dinamika. Šajā sakarā, runājot par tehnoloģiju un katalizatoru licenču tirgu, šī tirgus daļu analīze skaidri pierādot, ka grupai UOP pieder dominējošais stāvoklis. Ja tiešām pastāv kāds noteikts tirgus spēks, tad, pēc Francija domām, tas esot grupa UOP, nevis sabiedrība Axens. Tā piebilst, ka, pat ja UOP tirgus spēks ir samazinājies, šīs samazināšanās cēlonis ir bijušas UOP pieļautās stratēģiskās kļūdas, jo īpaši atsērošanas tirgū, kurā UOP pārstāja veikt ieguldījumus un tādējādi atteicās no darbības, kas sniedz lielus ienākumus. |
| --- | --- |

(104)

Visbeidzot, Francija uzskata, ka naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tirgū nav tikusi kavēta inovācijas dinamika. Šajā sakarā, runājot par tehnoloģiju un katalizatoru licenču tirgu, šī tirgus daļu analīze skaidri pierādot, ka grupai UOP pieder dominējošais stāvoklis. Ja tiešām pastāv kāds noteikts tirgus spēks, tad, pēc Francija domām, tas esot grupa UOP, nevis sabiedrība Axens. Tā piebilst, ka, pat ja UOP tirgus spēks ir samazinājies, šīs samazināšanās cēlonis ir bijušas UOP pieļautās stratēģiskās kļūdas, jo īpaši atsērošanas tirgū, kurā UOP pārstāja veikt ieguldījumus un tādējādi atteicās no darbības, kas sniedz lielus ienākumus.

6.2.   Atbildot uz anonīmo sūdzību

| (105) | Pirmkārt, Francija vēlreiz apstiprina, ka par IFP darbību reorganizāciju tika paziņots Komisijai. Vēstules, kas tika sūtītas 2001. gadā un ar ko tā Komisiju informēja par iekšējās reorganizācijas projektu, kura rezultātā IFP komerciālās darbības tika nodotas meitasuzņēmumam, katrā ziņā esot uzskatāmas par paziņošanu Līguma 88. panta 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(105)

Pirmkārt, Francija vēlreiz apstiprina, ka par IFP darbību reorganizāciju tika paziņots Komisijai. Vēstules, kas tika sūtītas 2001. gadā un ar ko tā Komisiju informēja par iekšējās reorganizācijas projektu, kura rezultātā IFP komerciālās darbības tika nodotas meitasuzņēmumam, katrā ziņā esot uzskatāmas par paziņošanu Līguma 88. panta 3. punkta nozīmē.

| (106) | Otrkārt, Francija atgādina argumentus, kuri minēti tās apsvērumos (skatīt 4.3. iedaļu) un atbildē uz UOP komentāriem (skatīt 95. un turpmākos apsvērumus) un kuros tiek atspēkots apgalvojums, ka IFP un Axens būtu uzskatāmi par vienu un to pašu saimniecisko vienību. |
| --- | --- |

(106)

Otrkārt, Francija atgādina argumentus, kuri minēti tās apsvērumos (skatīt 4.3. iedaļu) un atbildē uz UOP komentāriem (skatīt 95. un turpmākos apsvērumus) un kuros tiek atspēkots apgalvojums, ka IFP un Axens būtu uzskatāmi par vienu un to pašu saimniecisko vienību.

| (107) | Treškārt, Francija uzsver to apstākli, ka pētniecības darbus, ko IFP veica pētniecības centrā “Naftas apstrāde–naftas ķīmija”, var izmantot dažādi rūpnieciskie partneri no dažādām valstīm ... (15), nevis tikai un vienīgi Axens, kā to apgalvo sūdzības iesniedzējs. |
| --- | --- |

(107)

Treškārt, Francija uzsver to apstākli, ka pētniecības darbus, ko IFP veica pētniecības centrā “Naftas apstrāde–naftas ķīmija”, var izmantot dažādi rūpnieciskie partneri no dažādām valstīm ... (15), nevis tikai un vienīgi Axens, kā to apgalvo sūdzības iesniedzējs.

| (108) | Ceturtkārt, pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumam, ka vairāk nekā pusi no Axens ienākumiem veidojot metožu licenču pārdošana un ar tām saistīto pakalpojumu sniegšana, Francija norāda, ka darbības “tehnoloģiju licences” (process licensing) daļa Axens 2003., 2004. un 2005. gada apgrozījumā bija attiecīgi 36 %, 38 % un 31 %. |
| --- | --- |

(108)

Ceturtkārt, pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumam, ka vairāk nekā pusi no Axens ienākumiem veidojot metožu licenču pārdošana un ar tām saistīto pakalpojumu sniegšana, Francija norāda, ka darbības “tehnoloģiju licences” (process licensing) daļa Axens 2003., 2004. un 2005. gada apgrozījumā bija attiecīgi 36 %, 38 % un 31 %.

| (109) | Piektkārt, Francija apstrīd sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka sabiedrībai Axens neesot pašai savu pētniecības iespēju. Tieši otrādi, Axens rīcībā esot savi cilvēkresursi un materiālie resursi, kas tai ļauj veikt pirmskonkurences izstrādes darbus, lai iegūtu apstiprinājumu pirms laišanas tirgū: dimensionēšanas programmatūra, metožu modelēšanas rīki, katalizatoru un adsorbentu pārbaudes aparāti un izmēģinājumu iekārtas katalizatoru izstrādei un atsevišķu posmu secīgai modelēšanai pirms izmantošanas rūpniecībā. Sabiedrības Axens resursi tai ļaujot arī pabeigt tādu produktu un metožu izstrādi, ko piedāvā ne vien IFP, bet arī trešās personas. |
| --- | --- |

(109)

Piektkārt, Francija apstrīd sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka sabiedrībai Axens neesot pašai savu pētniecības iespēju. Tieši otrādi, Axens rīcībā esot savi cilvēkresursi un materiālie resursi, kas tai ļauj veikt pirmskonkurences izstrādes darbus, lai iegūtu apstiprinājumu pirms laišanas tirgū: dimensionēšanas programmatūra, metožu modelēšanas rīki, katalizatoru un adsorbentu pārbaudes aparāti un izmēģinājumu iekārtas katalizatoru izstrādei un atsevišķu posmu secīgai modelēšanai pirms izmantošanas rūpniecībā. Sabiedrības Axens resursi tai ļaujot arī pabeigt tādu produktu un metožu izstrādi, ko piedāvā ne vien IFP, bet arī trešās personas.

| (110) | Sestkārt, Francija vēlreiz apstiprina, ka IFP tā uzdevumu un darbību dēļ tomēr piemīt bezpeļņas institūta iezīmes, kurš veic tikai un vienīgi vispārējas nozīmes uzdevumus, ko tam uzticējusi valsts. Šādu analīzi apstiprinot IFP un tā meitasuzņēmumu darbība un organizācija, jo IFP esot nodrošinājis, ka tā komerciālie meitasuzņēmumi ir pilnībā autonomi un neatkarīgi. Francija tādēļ uzskata, ka saskaņā ar 1996. gada PA nostādņu 2.4. punkta pirmo daļu IFP, bezpeļņas organizācijas, finansēšana nav uzskatāma par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(110)

Sestkārt, Francija vēlreiz apstiprina, ka IFP tā uzdevumu un darbību dēļ tomēr piemīt bezpeļņas institūta iezīmes, kurš veic tikai un vienīgi vispārējas nozīmes uzdevumus, ko tam uzticējusi valsts. Šādu analīzi apstiprinot IFP un tā meitasuzņēmumu darbība un organizācija, jo IFP esot nodrošinājis, ka tā komerciālie meitasuzņēmumi ir pilnībā autonomi un neatkarīgi. Francija tādēļ uzskata, ka saskaņā ar 1996. gada PA nostādņu 2.4. punkta pirmo daļu IFP, bezpeļņas organizācijas, finansēšana nav uzskatāma par valsts atbalstu.

| (111) | Septītkārt, Francija pilnībā noraida apgalvojumu, ka IFP pētniecības darbība būtu jāpielīdzina tikai “tehnoloģiskas metodes” (technology process) ieviešanai, kuru komercuzņēmumi var tiešā veidā izmantot savai rūpnieciskajai ražošanai. Tā šajā sakarā sniedz detalizētu informāciju par metožu un produktu izstrādes cikliem. |
| --- | --- |

(111)

Septītkārt, Francija pilnībā noraida apgalvojumu, ka IFP pētniecības darbība būtu jāpielīdzina tikai “tehnoloģiskas metodes” (technology process) ieviešanai, kuru komercuzņēmumi var tiešā veidā izmantot savai rūpnieciskajai ražošanai. Tā šajā sakarā sniedz detalizētu informāciju par metožu un produktu izstrādes cikliem.

| (112) | Astotkārt, tā atsaucas uz apsvērumiem, kas pēc procedūras uzsākšanas tika iesniegti par sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka atlīdzība par pētniecības darbiem, kurus IFP veic par labu sabiedrībai Axens, neatbilstot tirgus apstākļiem (skatīt 60. apsvērumu). |
| --- | --- |

(112)

Astotkārt, tā atsaucas uz apsvērumiem, kas pēc procedūras uzsākšanas tika iesniegti par sūdzības iesniedzēja apgalvojumu, ka atlīdzība par pētniecības darbiem, kurus IFP veic par labu sabiedrībai Axens, neatbilstot tirgus apstākļiem (skatīt 60. apsvērumu).

| (113) | Devītkārt, Francija apstrīd apgalvojumu, ka iespējamā atbalsta summa, ko saņēmusi sabiedrība Axens, 2003. gadā esot sasniegusi 50 miljonus euro, un šajā sakarā pamatojas uz iesniegtajām finansiālo datu tabulām. |
| --- | --- |

(113)

Devītkārt, Francija apstrīd apgalvojumu, ka iespējamā atbalsta summa, ko saņēmusi sabiedrība Axens, 2003. gadā esot sasniegusi 50 miljonus euro, un šajā sakarā pamatojas uz iesniegtajām finansiālo datu tabulām.

| (114) | Visbeidzot, Francija uzskata, ka pretēji tam, ko apgalvo sūdzības iesniedzējs, Axens konkurenti saņemot plašu valsts atbalstu (tiešu un netiešu) savu pētniecības un attīstības darbu veikšanai. Piemēram, grupa UOP finansējumu savām iekšējām pētniecības un attīstības programmām saņem no Valsts standartu un tehnoloģiju institūta (National Institute of standards and technologies – NIST). Turklāt daļu no savas pētniecības darbības tā ir nodevusi ārējām struktūrām, veidojot partnerības ar institūtiem, pētniecības laboratorijām vai universitātēm, kas paši saņem valsts līdzekļus. UOP tādējādi sadarbojas ar Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Delavēras Universitātes Synchrotron Catalysis Consortium, kā arī ar Ilinoisas Universitātes College of Engineering Urbana-Šampaņā un ar Norvēģijas SINTEF. |
| --- | --- |

(114)

Visbeidzot, Francija uzskata, ka pretēji tam, ko apgalvo sūdzības iesniedzējs, Axens konkurenti saņemot plašu valsts atbalstu (tiešu un netiešu) savu pētniecības un attīstības darbu veikšanai. Piemēram, grupa UOP finansējumu savām iekšējām pētniecības un attīstības programmām saņem no Valsts standartu un tehnoloģiju institūta (National Institute of standards and technologies – NIST). Turklāt daļu no savas pētniecības darbības tā ir nodevusi ārējām struktūrām, veidojot partnerības ar institūtiem, pētniecības laboratorijām vai universitātēm, kas paši saņem valsts līdzekļus. UOP tādējādi sadarbojas ar Pacific Northwest National Laboratory, Argonne National Laboratory, Delavēras Universitātes Synchrotron Catalysis Consortium, kā arī ar Ilinoisas Universitātes College of Engineering Urbana-Šampaņā un ar Norvēģijas SINTEF.

7.   VĒRTĒJUMS

7.1.   Valsts atbalsta pastāvēšana

7.1.1.   Iespējamo saņēmēju noteikšana

| (115) | Savos 1996. un 1998. gada lēmumos Komisija uzskatīja, ka valsts atbalsts, kas piešķirts IFP veiktajām pētniecības un attīstības darbībām, neietilpst Līguma 87. panta 1. punkta darbības jomā, jo IFP ir bezpeļņas pētniecības organizācija, kas nav iesaistīta komercdarbībā. |
| --- | --- |

(115)

Savos 1996. un 1998. gada lēmumos Komisija uzskatīja, ka valsts atbalsts, kas piešķirts IFP veiktajām pētniecības un attīstības darbībām, neietilpst Līguma 87. panta 1. punkta darbības jomā, jo IFP ir bezpeļņas pētniecības organizācija, kas nav iesaistīta komercdarbībā.

| (116) | Taču savā lēmumā par procedūras uzsākšanu šā lēmuma 37. apsvērumā uzskaitīto iemeslu dēļ Komisija šo analīzi daļēji apšaubīja. Tā uzskatīja, ka IFP ar savu meitasuzņēmumu Axens, Beicip-Franlab un Prosernat starpniecību ir iesaistīts saimnieciskajā darbībā attiecīgi – naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tehnoloģiju tirgū, naftas ieguves lauku ekspluatācijas un ar naftas ieguvi saistītas programmatūras izstrādes konsultāciju tirgū un gāzes attīrīšanas un atsērošanas tehnoloģiju tirgū (turpmāk tekstā – attiecīgie tirgi). Tādēļ ir jāpārbauda, vai valsts subsīdijas, kas tika izmaksātas IFP, nav uzskatāmas par valsts atbalstu attiecīgajos tirgos. |
| --- | --- |

(116)

Taču savā lēmumā par procedūras uzsākšanu šā lēmuma 37. apsvērumā uzskaitīto iemeslu dēļ Komisija šo analīzi daļēji apšaubīja. Tā uzskatīja, ka IFP ar savu meitasuzņēmumu Axens, Beicip-Franlab un Prosernat starpniecību ir iesaistīts saimnieciskajā darbībā attiecīgi – naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tehnoloģiju tirgū, naftas ieguves lauku ekspluatācijas un ar naftas ieguvi saistītas programmatūras izstrādes konsultāciju tirgū un gāzes attīrīšanas un atsērošanas tehnoloģiju tirgū (turpmāk tekstā – attiecīgie tirgi). Tādēļ ir jāpārbauda, vai valsts subsīdijas, kas tika izmaksātas IFP, nav uzskatāmas par valsts atbalstu attiecīgajos tirgos.

| (117) | Lai konstatētu valsts atbalsta pastāvēšanu, Komisija noteica iespējamos saņēmējus. Komisija uzskata, ka, analizējot konkurences apstākļus, IFP un tā meitasuzņēmumus Axens, Beicip-Franlab un Prosernat nevar uzskatīt par atsevišķiem uzņēmumiem. Komisija pirmām kārtām pamatojas uz to, ka IFP tiešā veidā pieder 100 % sabiedrības Axens kapitāla un 100 % sabiedrības Beicip-Franlab kapitāla un netiešā veidā – 100 % sabiedrības Prosernat kapitāla. |
| --- | --- |

(117)

Lai konstatētu valsts atbalsta pastāvēšanu, Komisija noteica iespējamos saņēmējus. Komisija uzskata, ka, analizējot konkurences apstākļus, IFP un tā meitasuzņēmumus Axens, Beicip-Franlab un Prosernat nevar uzskatīt par atsevišķiem uzņēmumiem. Komisija pirmām kārtām pamatojas uz to, ka IFP tiešā veidā pieder 100 % sabiedrības Axens kapitāla un 100 % sabiedrības Beicip-Franlab kapitāla un netiešā veidā – 100 % sabiedrības Prosernat kapitāla.

| (118) | Veicot konkurences apstākļu analīzi, Komisija kapitāla struktūru parasti izmanto kā uzņēmumu neatkarības rādītāju. Šajā sakarā Komisija atgādina, ka, ņemot vērā kapitāla struktūras kritēriju, kas noteikts MVU ieteikuma pielikuma 3. panta 3. punktā, par MVU nevar kvalificēt uzņēmumus, kuru saimnieciskais spēks pārsniedz MVU saimniecisko spēku. MVU ieteikumā ir teikts, ka uzņēmumi ir “saistīti”, ja vienam uzņēmumam ir akcionāru balsstiesību vairākums kādā citā uzņēmumā. Šis ieteikums ir izmantots arī citos Komisijas paziņojumos, piemēram, Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtības nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (25), lai noteiktu uzņēmuma neatkarību. Kapitāla struktūra ir minēta arī Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (26) 5. panta 4. punkta b) apakšpunktā, kā arī Komisijas 2004. gada 27. aprīļa Regulas (EK) Nr. 772/2004 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu tehnoloģijas nodošanas nolīgumu kategorijām (27) 1. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(118)

Veicot konkurences apstākļu analīzi, Komisija kapitāla struktūru parasti izmanto kā uzņēmumu neatkarības rādītāju. Šajā sakarā Komisija atgādina, ka, ņemot vērā kapitāla struktūras kritēriju, kas noteikts MVU ieteikuma pielikuma 3. panta 3. punktā, par MVU nevar kvalificēt uzņēmumus, kuru saimnieciskais spēks pārsniedz MVU saimniecisko spēku. MVU ieteikumā ir teikts, ka uzņēmumi ir “saistīti”, ja vienam uzņēmumam ir akcionāru balsstiesību vairākums kādā citā uzņēmumā. Šis ieteikums ir izmantots arī citos Komisijas paziņojumos, piemēram, Kopienas pamatnostādnēs par valsts atbalstu grūtības nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (25), lai noteiktu uzņēmuma neatkarību. Kapitāla struktūra ir minēta arī Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulas (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (26) 5. panta 4. punkta b) apakšpunktā, kā arī Komisijas 2004. gada 27. aprīļa Regulas (EK) Nr. 772/2004 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu tehnoloģijas nodošanas nolīgumu kategorijām (27) 1. panta 2. punktā.

| (119) | Papildus kapitāla struktūras kritērijam Komisija ņem vērā vairākus kritērijus, kuri, aplūkoti kopumā, apstiprina Komisija analīzi, ka IFP un tā meitasuzņēmumus no klientu un attiecīgajos tirgos esošo konkurentu viedokļa vienu no otra nevar nošķirt. Kā izriet no Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma lietā Intermills/Komisija (28), “kaut arī šīm trim ražošanas sabiedrībām katrai ir atsevišķs juridiskās personas statuss no bijušā SA Intermills, visi šie uzņēmumi kopā veido vienu grupu – vismaz, ciktāl tas attiecas uz Beļģijas iestāžu piešķirto atbalstu. Tāpēc Komisija pamatoti uzskatīja, ka Līguma 92. panta piemērošanas nozīmē visa grupa ir viens “uzņēmums””. |
| --- | --- |

(119)

Papildus kapitāla struktūras kritērijam Komisija ņem vērā vairākus kritērijus, kuri, aplūkoti kopumā, apstiprina Komisija analīzi, ka IFP un tā meitasuzņēmumus no klientu un attiecīgajos tirgos esošo konkurentu viedokļa vienu no otra nevar nošķirt. Kā izriet no Eiropas Kopienu Tiesas sprieduma lietā Intermills/Komisija (28), “kaut arī šīm trim ražošanas sabiedrībām katrai ir atsevišķs juridiskās personas statuss no bijušā SA Intermills, visi šie uzņēmumi kopā veido vienu grupu – vismaz, ciktāl tas attiecas uz Beļģijas iestāžu piešķirto atbalstu. Tāpēc Komisija pamatoti uzskatīja, ka Līguma 92. panta piemērošanas nozīmē visa grupa ir viens “uzņēmums””.

| (120) | Attiecībā uz IFP un tā meitasuzņēmumu uzdevumiem un darbību Komisija konstatē, ka, lai gan IFP galvenais mērķis un statuss atšķiras no tā meitasuzņēmumu mērķa un statusa, tomēr IFP pētniecības un attīstības darbību rezultātu izmantošana tirgū ir viena no prioritātēm, ko valsts noteikusi savā mērķu līgumā ar IFP, un atbilst IFP attīstības stratēģijai. Runa ir par to, ka, izmantojot tirgus sniegtās iespējas, ir “jāgūst finanšu peļņa, lai segtu tā pētniecības un attīstības izdevumus, un tā jāizmanto pētniecības paplašināšanai”:






  — | attiecībā uz jomu “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” mērķu līgumā ir teikts, ka “IFP mērķis šajā desmitgadē ir paplašināt savas darbības jomu un palielināt savas tirgus daļas, lai kļūtu par pasaules mēroga tirgus dalībnieku, ar kuru ir jārēķinās. (...) [Ir] jānostiprina jaunais centrs, ko veido IFP Rūpniecības nodaļa un Procatalyse [Axens] un kas paredzēts, lai izmantotu ar licenču pārdošanu saistītās iespējas un pēc iespējas labāk īstenotu IFP pētniecības un attīstības potenciālu šajā jomā”, |
| --- | --- | --- |

(120)

Attiecībā uz IFP un tā meitasuzņēmumu uzdevumiem un darbību Komisija konstatē, ka, lai gan IFP galvenais mērķis un statuss atšķiras no tā meitasuzņēmumu mērķa un statusa, tomēr IFP pētniecības un attīstības darbību rezultātu izmantošana tirgū ir viena no prioritātēm, ko valsts noteikusi savā mērķu līgumā ar IFP, un atbilst IFP attīstības stratēģijai. Runa ir par to, ka, izmantojot tirgus sniegtās iespējas, ir “jāgūst finanšu peļņa, lai segtu tā pētniecības un attīstības izdevumus, un tā jāizmanto pētniecības paplašināšanai”:

—

attiecībā uz jomu “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” mērķu līgumā ir teikts, ka “IFP mērķis šajā desmitgadē ir paplašināt savas darbības jomu un palielināt savas tirgus daļas, lai kļūtu par pasaules mēroga tirgus dalībnieku, ar kuru ir jārēķinās. (...) [Ir] jānostiprina jaunais centrs, ko veido IFP Rūpniecības nodaļa un Procatalyse [Axens] un kas paredzēts, lai izmantotu ar licenču pārdošanu saistītās iespējas un pēc iespējas labāk īstenotu IFP pētniecības un attīstības potenciālu šajā jomā”,

| — | jomā “Izpēte–ražošana”“ir visos gadījumos pēc iespējas plašāk jāizmanto “Grupas kompetences”, jo īpaši tiešo meitasuzņēmumu kompetences, un pilnībā jāliek lietā šā mehānisma sinerģija, lai pēc iespējas plašāku aptvertu visus tirgus” (29). |
| --- | --- |

—

jomā “Izpēte–ražošana”“ir visos gadījumos pēc iespējas plašāk jāizmanto “Grupas kompetences”, jo īpaši tiešo meitasuzņēmumu kompetences, un pilnībā jāliek lietā šā mehānisma sinerģija, lai pēc iespējas plašāku aptvertu visus tirgus” (29).

| (121) | Attiecībā uz faktisko kontroli pār meitasuzņēmumiem Komisija ņēma vērā, no vienas puses, IFP vadības personāla klātbūtni meitasuzņēmumu lēmumu pieņemšanas struktūrās un, no otras puses, stratēģisko virzienu un galveno lēmumu pieņemšanas centrus:






  — | Axens: 2005. gada 10. novembrī no deviņiem valdes locekļiem seši administratori pieder arī pie IFP vadības personāla, bet pieci administratori darbojas arī IFP izpildu komitejā. Tikai valde ir pilnvarota pieņemt Axens gada budžetu, ieguldījumu plānu un finanšu plānu, bet izdevumiem, kas pārsniedz 762 000euro, ir jāsaņem valdes apstiprinājums, |
| --- | --- | --- |

(121)

Attiecībā uz faktisko kontroli pār meitasuzņēmumiem Komisija ņēma vērā, no vienas puses, IFP vadības personāla klātbūtni meitasuzņēmumu lēmumu pieņemšanas struktūrās un, no otras puses, stratēģisko virzienu un galveno lēmumu pieņemšanas centrus:

—

Axens: 2005. gada 10. novembrī no deviņiem valdes locekļiem seši administratori pieder arī pie IFP vadības personāla, bet pieci administratori darbojas arī IFP izpildu komitejā. Tikai valde ir pilnvarota pieņemt Axens gada budžetu, ieguldījumu plānu un finanšu plānu, bet izdevumiem, kas pārsniedz 762 000euro, ir jāsaņem valdes apstiprinājums,

| — | Beicip-Franlab: 2003. gada 1. janvārī trīs no septiņiem Beicip-Franlab uzraudzības padomes locekļiem pieder pie IFP vadības personāla. Saskaņā ar Beicip-Franlab statūtiem uzraudzības padome īsteno pastāvīgu kontroli pār vadības īstenoto pārvaldību, |
| --- | --- |

—

Beicip-Franlab: 2003. gada 1. janvārī trīs no septiņiem Beicip-Franlab uzraudzības padomes locekļiem pieder pie IFP vadības personāla. Saskaņā ar Beicip-Franlab statūtiem uzraudzības padome īsteno pastāvīgu kontroli pār vadības īstenoto pārvaldību,

| — | Prosernat: 2003. gada 1. janvārī trīs Prosernat valdes locekļi no pieciem darbojas arī IFP izpildu komitejā. Prosernat valde pieņem lēmumus par stratēģiskajiem plāniem, gada budžetu, jaunu darbību uzsākšanu un nolīgumiem par kopīgiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

—

Prosernat: 2003. gada 1. janvārī trīs Prosernat valdes locekļi no pieciem darbojas arī IFP izpildu komitejā. Prosernat valde pieņem lēmumus par stratēģiskajiem plāniem, gada budžetu, jaunu darbību uzsākšanu un nolīgumiem par kopīgiem uzņēmumiem.

| (122) | Komisija atzīmē, ka uz ekskluzīvajiem nolīgumiem kā uz reglamentētu līgumu veidu attiecas precīzi noteikumi, kas paredz, ka IFP pārstāvis valdē nepiedalās balsošanā par jautājumiem, kuri attiecas uz ekskluzīvajiem nolīgumiem. Tomēr, pat ja IFP pārstāvis nepiedalās balsošanā, citi valdes locekļi, kas ir arī IFP vadītāji, šajā balsošanā piedalās. |
| --- | --- |

(122)

Komisija atzīmē, ka uz ekskluzīvajiem nolīgumiem kā uz reglamentētu līgumu veidu attiecas precīzi noteikumi, kas paredz, ka IFP pārstāvis valdē nepiedalās balsošanā par jautājumiem, kuri attiecas uz ekskluzīvajiem nolīgumiem. Tomēr, pat ja IFP pārstāvis nepiedalās balsošanā, citi valdes locekļi, kas ir arī IFP vadītāji, šajā balsošanā piedalās.

| (123) | Komisija piekrīt, ka ekskluzīvie nolīgumi paši par sevi neliecina, ka attiecīgie uzņēmumi nav neatkarīgi. Taču Komisija atzīmē, ka šiem nolīgumiem ir būtiska nozīme attiecībā uz meitasuzņēmumu saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

(123)

Komisija piekrīt, ka ekskluzīvie nolīgumi paši par sevi neliecina, ka attiecīgie uzņēmumi nav neatkarīgi. Taču Komisija atzīmē, ka šiem nolīgumiem ir būtiska nozīme attiecībā uz meitasuzņēmumu saimniecisko darbību.

| (124) | Tā ņem vērā arī to apstākli, ka ekskluzīvajos nolīgumos ir stingri ierobežotas iespējas veikt kopīgus pētījumus ar citiem uzņēmumiem, kas strādā meitasuzņēmumu darbības jomā. Piemēram, IFP attiecīgo meitasuzņēmumu darbības jomā var uzsākt īstenot kādu projektu tikai tad, ja meitasuzņēmumi, izmantojuši savas pirmatteikuma tiesības, nevēlas šo pētniecības projektu īstenot (30). Arī IFP pieder pirmatteikuma tiesības attiecībā uz visiem pētniecības darbiem, ko vēlas īstenot attiecīgie meitasuzņēmumi. Attiecīgie meitasuzņēmumi pētniecības projektu piedāvāt citiem uzņēmumiem drīkst tikai tad, kad IFP ir īstenojis savas pirmatteikuma tiesības (31). Komisija uzskata, ka šie ierobežojumi liecina par ievērojamu IFP un tā attiecīgo meitasuzņēmumu saimniecisko integrāciju. |
| --- | --- |

(124)

Tā ņem vērā arī to apstākli, ka ekskluzīvajos nolīgumos ir stingri ierobežotas iespējas veikt kopīgus pētījumus ar citiem uzņēmumiem, kas strādā meitasuzņēmumu darbības jomā. Piemēram, IFP attiecīgo meitasuzņēmumu darbības jomā var uzsākt īstenot kādu projektu tikai tad, ja meitasuzņēmumi, izmantojuši savas pirmatteikuma tiesības, nevēlas šo pētniecības projektu īstenot (30). Arī IFP pieder pirmatteikuma tiesības attiecībā uz visiem pētniecības darbiem, ko vēlas īstenot attiecīgie meitasuzņēmumi. Attiecīgie meitasuzņēmumi pētniecības projektu piedāvāt citiem uzņēmumiem drīkst tikai tad, kad IFP ir īstenojis savas pirmatteikuma tiesības (31). Komisija uzskata, ka šie ierobežojumi liecina par ievērojamu IFP un tā attiecīgo meitasuzņēmumu saimniecisko integrāciju.

| (125) | Turklāt Komisija ir ņēmusi vērā to, ka pastāv līgumi par telpu un personāla izmantošanu:






  — | sabiedrība Axens var izmantot – telpas, uzņēmuma ēdināšanas pakalpojumus, personālu, administratīvos pakalpojumus, |
| --- | --- | --- |

(125)

Turklāt Komisija ir ņēmusi vērā to, ka pastāv līgumi par telpu un personāla izmantošanu:

—

sabiedrība Axens var izmantot – telpas, uzņēmuma ēdināšanas pakalpojumus, personālu, administratīvos pakalpojumus,

| — | sabiedrība Beicip-Franlab var izmantot – skaidras naudas līdzekļus, personālu, |
| --- | --- |

—

sabiedrība Beicip-Franlab var izmantot – skaidras naudas līdzekļus, personālu,

| — | sabiedrība Prosernat var izmantot – juridiskos un finanšu pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

sabiedrība Prosernat var izmantot – juridiskos un finanšu pakalpojumus.

| (126) | Attiecībā uz jautājumu par to, kāds priekšstats par IFP un tā meitasuzņēmumiem pastāv attiecīgajos tirgos, Komisija uzskata, ka vairāki apstākļi norāda, ka IFP un tā attiecīgajiem meitasuzņēmumiem pēc to klientu un konkurentu viedokļa ir vienota klātbūtne un kopīgs tēls. Papildus tam, ka Axens un Prosernat logotipos ir norāde “IFP Group Technologies”, pastāv tiešas saiknes starp attiecīgo meitasuzņēmumu tīmekļa vietnēm un IFP tīmekļa vietni. Turklāt savā tīmekļa vietnē Axens un Prosernat norāda uz pētniecības un attīstības darbībām, ko IFP īsteno abu sabiedrību darbības jomā (32). Arī sabiedrības Beicip-Franlab biroju Bahreinā sauc IFP Middle East Consulting. Turklāt IFP un Axens kopīgi piedalās dažādās konferencēs (33). Komisija ir konstatējusi arī vairākas atsauces uz vienotu IFP/Axens struktūru reklāmās un publikācijās (34) un nozares dalībnieku tīmekļa vietnēs (35). |
| --- | --- |

(126)

Attiecībā uz jautājumu par to, kāds priekšstats par IFP un tā meitasuzņēmumiem pastāv attiecīgajos tirgos, Komisija uzskata, ka vairāki apstākļi norāda, ka IFP un tā attiecīgajiem meitasuzņēmumiem pēc to klientu un konkurentu viedokļa ir vienota klātbūtne un kopīgs tēls. Papildus tam, ka Axens un Prosernat logotipos ir norāde “IFP Group Technologies”, pastāv tiešas saiknes starp attiecīgo meitasuzņēmumu tīmekļa vietnēm un IFP tīmekļa vietni. Turklāt savā tīmekļa vietnē Axens un Prosernat norāda uz pētniecības un attīstības darbībām, ko IFP īsteno abu sabiedrību darbības jomā (32). Arī sabiedrības Beicip-Franlab biroju Bahreinā sauc IFP Middle East Consulting. Turklāt IFP un Axens kopīgi piedalās dažādās konferencēs (33). Komisija ir konstatējusi arī vairākas atsauces uz vienotu IFP/Axens struktūru reklāmās un publikācijās (34) un nozares dalībnieku tīmekļa vietnēs (35).

| (127) | Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka IFP darbība ir nodalīta no tā meitasuzņēmumu Axens, Beicip-Franlab un Prosernat darbības un ka tādēļ vēl jo vairāk jāuzskata, ka grupa IFP ir viens un tas pats uzņēmums. |
| --- | --- |

(127)

Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka IFP darbība ir nodalīta no tā meitasuzņēmumu Axens, Beicip-Franlab un Prosernat darbības un ka tādēļ vēl jo vairāk jāuzskata, ka grupa IFP ir viens un tas pats uzņēmums.

| (128) | Noslēgumā, pētniecības un attīstības rezultātu izmantošanas mērķis ir IFP attīstības stratēģijas pašā pamatā, kā noteikts ar valsti noslēgtajā mērķu līgumā. Turklāt tas, ka IFP pieder meitasuzņēmumu kapitāls, un IFP vadības personāla klātbūtne meitasuzņēmumu vadības struktūrās liecina par to, ka IFP pieder de facto juridiska kontrole pār attiecīgajiem meitasuzņēmumiem. Visbeidzot, ekskluzīvie nolīgumi, kas starp IFP un attiecīgajiem meitasuzņēmumiem noslēgti to darbībām būtiskās jomās, liecina par aplūkojamo struktūru ekonomisko integrāciju. Turklāt IFP un tā meitasuzņēmumu kopējais tēls un klātbūtne attiecīgajos tirgos ir vēl viena papildu norāde. Tāpēc Komisija uzskata, ka, ņemot vērā tās lēmumos izmantoto praksi un Tiesas judikatūru, attiecīgos meitasuzņēmumus no to mātesuzņēmuma IFP attiecīgajos tirgos nevar nošķirt kā atsevišķus uzņēmumus. |
| --- | --- |

(128)

Noslēgumā, pētniecības un attīstības rezultātu izmantošanas mērķis ir IFP attīstības stratēģijas pašā pamatā, kā noteikts ar valsti noslēgtajā mērķu līgumā. Turklāt tas, ka IFP pieder meitasuzņēmumu kapitāls, un IFP vadības personāla klātbūtne meitasuzņēmumu vadības struktūrās liecina par to, ka IFP pieder de facto juridiska kontrole pār attiecīgajiem meitasuzņēmumiem. Visbeidzot, ekskluzīvie nolīgumi, kas starp IFP un attiecīgajiem meitasuzņēmumiem noslēgti to darbībām būtiskās jomās, liecina par aplūkojamo struktūru ekonomisko integrāciju. Turklāt IFP un tā meitasuzņēmumu kopējais tēls un klātbūtne attiecīgajos tirgos ir vēl viena papildu norāde. Tāpēc Komisija uzskata, ka, ņemot vērā tās lēmumos izmantoto praksi un Tiesas judikatūru, attiecīgos meitasuzņēmumus no to mātesuzņēmuma IFP attiecīgajos tirgos nevar nošķirt kā atsevišķus uzņēmumus.

| (129) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka iespējama valsts atbalsta saņēmēji ir struktūras IFP, Axens, Beicip-Franlab un Prosernat, kas to saņēmušas savai darbībai naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tehnoloģiju tirgū, naftas ieguves lauku ekspluatācijas un ar naftas ieguvi saistītas programmatūras izstrādes konsultāciju tirgū un gāzes attīrīšanas un atsērošanas tehnoloģiju tirgū. |
| --- | --- |

(129)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka iespējama valsts atbalsta saņēmēji ir struktūras IFP, Axens, Beicip-Franlab un Prosernat, kas to saņēmušas savai darbībai naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tehnoloģiju tirgū, naftas ieguves lauku ekspluatācijas un ar naftas ieguvi saistītas programmatūras izstrādes konsultāciju tirgū un gāzes attīrīšanas un atsērošanas tehnoloģiju tirgū.

7.1.2.   No valsts līdzekļiem finansēto selektīvo priekšrocību noteikšana

| (130) | Tā kā ir pierādīts, ka IFP ar savu meitasuzņēmumu Axens, Beicip-Franlab un Prosernat starpniecību nodarbojas ar saimniecisko darbību, tad valsts atbalsts, ko valsts piešķīrusi IFP tā trīs meitasuzņēmumu darbības jomās, var ietilpt Līguma 87. panta 1. punkta jomā. |
| --- | --- |

(130)

Tā kā ir pierādīts, ka IFP ar savu meitasuzņēmumu Axens, Beicip-Franlab un Prosernat starpniecību nodarbojas ar saimniecisko darbību, tad valsts atbalsts, ko valsts piešķīrusi IFP tā trīs meitasuzņēmumu darbības jomās, var ietilpt Līguma 87. panta 1. punkta jomā.

| (131) | Pirms secināt, ka pastāv konkurences priekšrocības, Komisijai vispirms jāatbild uz jautājumu par to, vai valsts finansējums, ko saņēmis IFP, ir izmantots arī tā saimnieciskajai darbībai attiecīgajos tirgos. Šajā sakarā to, kā tā interpretē atbalsta jēdzienu gadījumā, kad viena un tā pati struktūra veic gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kam nav saimniecisks raksturs, Komisija ir precizējusi savās jaunajās 2006. gada nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (36), kurās ir atspoguļota Komisijas nostāja šajā jautājumā: “Ja viena un tā pati struktūra veic gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kam nav saimniecisks raksturs, tad, lai novērstu šķērssubsīdijas ekonomiskajā darbībā, to darbību finansēšana no valsts līdzekļiem, kam nav saimniecisks raksturs, neietilpst EK Līguma 87. panta 1. punkta jomā, ja abus darbību veidus un to izmaksas un finansējumu var skaidri nodalīt. Par pierādījumu tam, ka izmaksas ir iedalītas pareizi, var būt universitāšu un pētniecības organizāciju gada finanšu pārskati.” (37). |
| --- | --- |

(131)

Pirms secināt, ka pastāv konkurences priekšrocības, Komisijai vispirms jāatbild uz jautājumu par to, vai valsts finansējums, ko saņēmis IFP, ir izmantots arī tā saimnieciskajai darbībai attiecīgajos tirgos. Šajā sakarā to, kā tā interpretē atbalsta jēdzienu gadījumā, kad viena un tā pati struktūra veic gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kam nav saimniecisks raksturs, Komisija ir precizējusi savās jaunajās 2006. gada nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai (36), kurās ir atspoguļota Komisijas nostāja šajā jautājumā: “Ja viena un tā pati struktūra veic gan saimnieciskas darbības, gan darbības, kam nav saimniecisks raksturs, tad, lai novērstu šķērssubsīdijas ekonomiskajā darbībā, to darbību finansēšana no valsts līdzekļiem, kam nav saimniecisks raksturs, neietilpst EK Līguma 87. panta 1. punkta jomā, ja abus darbību veidus un to izmaksas un finansējumu var skaidri nodalīt. Par pierādījumu tam, ka izmaksas ir iedalītas pareizi, var būt universitāšu un pētniecības organizāciju gada finanšu pārskati.” (37).

| (132) | Citiem vārdiem, Komisijai ir jānosaka, vai pastāv saimniecisko darbību šķērssubsīdijas, kas tiek sniegtas, valstij finansējot tās IFP darbības, kurām nav saimniecisks raksturs. Lai to izdarītu, Komisija pārbaudīja IFP grāmatvedības datus, lai noteiktu to valsts subsīdiju iespējamo summu, kas izmantotas tā komerciālajām darbībām. Tā kā IFP un attiecīgie meitasuzņēmumi ir atsevišķas juridiskās struktūras, tiem ir atsevišķa grāmatvedība. Komisija uzskata, ka gadījumā, ja pastāv saimniecisko darbību subsīdijas, tad tās rodas no atlīdzības, ko attiecīgie meitasuzņēmumi maksā mātesuzņēmumam, un ir atspoguļotas IFP grāmatvedības datos. |
| --- | --- |

(132)

Citiem vārdiem, Komisijai ir jānosaka, vai pastāv saimniecisko darbību šķērssubsīdijas, kas tiek sniegtas, valstij finansējot tās IFP darbības, kurām nav saimniecisks raksturs. Lai to izdarītu, Komisija pārbaudīja IFP grāmatvedības datus, lai noteiktu to valsts subsīdiju iespējamo summu, kas izmantotas tā komerciālajām darbībām. Tā kā IFP un attiecīgie meitasuzņēmumi ir atsevišķas juridiskās struktūras, tiem ir atsevišķa grāmatvedība. Komisija uzskata, ka gadījumā, ja pastāv saimniecisko darbību subsīdijas, tad tās rodas no atlīdzības, ko attiecīgie meitasuzņēmumi maksā mātesuzņēmumam, un ir atspoguļotas IFP grāmatvedības datos.

| (133) | Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka IFP budžets ir veidots, to pēc darbību veidiem iedalot septiņiem pētniecības centriem, un tas ļauj grāmatvedībā nošķirt pētniecības un attīstības, apmācības, zināšanu izplatīšanas un IFP portfeļa pārvaldības darbības. |
| --- | --- |

(133)

Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka IFP budžets ir veidots, to pēc darbību veidiem iedalot septiņiem pētniecības centriem, un tas ļauj grāmatvedībā nošķirt pētniecības un attīstības, apmācības, zināšanu izplatīšanas un IFP portfeļa pārvaldības darbības.

| (134) | Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka grāmatvedības dati, kas tai jāpārbauda, ir pētniecības centra “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” grāmatvedības dati attiecībā uz darbībām naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tehnoloģiju jomā, kā arī atsērošanas tehnoloģiju jomā un pētniecības centra “Izpēte–ražošana” grāmatvedības dati attiecībā uz darbībām naftas ieguves lauku ekspluatācijas un ar naftas ieguvi saistītas programmatūras izstrādes konsultāciju jomā un attiecībā uz darbībām gāzes attīrīšanas tehnoloģiju jomā. Komisija uzskata, ka tai nav jāpārbauda valsts finansējums projektiem, kuri īstenoti postenī “Izpētes pētniecība”, jo šie projekti ir saistīti ar fundamentāliem pētījumiem 1996. gada PA nostādņu I pielikuma nozīmē, tiem piemīt augsta riska pakāpe un tie nav paredzēti kādam konkrētam meitasuzņēmumam. |
| --- | --- |

(134)

Šajā kontekstā Komisija uzskata, ka grāmatvedības dati, kas tai jāpārbauda, ir pētniecības centra “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” grāmatvedības dati attiecībā uz darbībām naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tehnoloģiju jomā, kā arī atsērošanas tehnoloģiju jomā un pētniecības centra “Izpēte–ražošana” grāmatvedības dati attiecībā uz darbībām naftas ieguves lauku ekspluatācijas un ar naftas ieguvi saistītas programmatūras izstrādes konsultāciju jomā un attiecībā uz darbībām gāzes attīrīšanas tehnoloģiju jomā. Komisija uzskata, ka tai nav jāpārbauda valsts finansējums projektiem, kuri īstenoti postenī “Izpētes pētniecība”, jo šie projekti ir saistīti ar fundamentāliem pētījumiem 1996. gada PA nostādņu I pielikuma nozīmē, tiem piemīt augsta riska pakāpe un tie nav paredzēti kādam konkrētam meitasuzņēmumam.

| (135) | Otrkārt, Komisija uzskata, ka analītiskās grāmatvedības sistēma, kas ieviesta IFP, ļauj efektīvi sadalīt produktus (papildus valsts budžeta dotācijām) un izmaksas katrā no pētniecības centriem. Tā šajā sakarā piezīmē, ka IFP analītiskās grāmatvedības pamatā ir projekta jēdziens. Projekti ir apkopoti pa pētniecības centriem. Katrā no pētniecības centriem projekti tiek iedalīti pēc segmenta vai tipa. Izmaksu un produktu sadalīšana katrā no pētniecības centriem notiek katram projektam atsevišķi. Turklāt Komisija piezīmē, ka IFP budžets un gada pārskati ir pakļauti neatkarīgai ārējai kontrolei, ko veic divi auditori. |
| --- | --- |

(135)

Otrkārt, Komisija uzskata, ka analītiskās grāmatvedības sistēma, kas ieviesta IFP, ļauj efektīvi sadalīt produktus (papildus valsts budžeta dotācijām) un izmaksas katrā no pētniecības centriem. Tā šajā sakarā piezīmē, ka IFP analītiskās grāmatvedības pamatā ir projekta jēdziens. Projekti ir apkopoti pa pētniecības centriem. Katrā no pētniecības centriem projekti tiek iedalīti pēc segmenta vai tipa. Izmaksu un produktu sadalīšana katrā no pētniecības centriem notiek katram projektam atsevišķi. Turklāt Komisija piezīmē, ka IFP budžets un gada pārskati ir pakļauti neatkarīgai ārējai kontrolei, ko veic divi auditori.

| (136) | Treškārt, Komisija piezīmē, ka pētniecības centriem ir pašiem savi ienākumi, jo valsts budžeta dotācijas netiek analītiski piešķirtas pētniecības centriem. Šī iemesla dēļ pastāv iespēja, ka starp tiem piešķirtajiem produktiem un izmaksām var rasties grāmatvedības deficīts. Pašu ienākumi ietver atlīdzību par pakalpojumiem, maksas par licencēm un meitasuzņēmumu maksātās dividendes. |
| --- | --- |

(136)

Treškārt, Komisija piezīmē, ka pētniecības centriem ir pašiem savi ienākumi, jo valsts budžeta dotācijas netiek analītiski piešķirtas pētniecības centriem. Šī iemesla dēļ pastāv iespēja, ka starp tiem piešķirtajiem produktiem un izmaksām var rasties grāmatvedības deficīts. Pašu ienākumi ietver atlīdzību par pakalpojumiem, maksas par licencēm un meitasuzņēmumu maksātās dividendes.

| (137) | Ceturtkārt, Komisija konstatē, ka tiek ņemtas vērā visas izmaksas, kas IFP rodas attiecībā uz vienu projektu, un tiek ietvertas ne vien tās izmaksas, kas attiecīgajā projektā ieskaitāmas tiešā veidā (piegāžu un aktīvos neiekļaujamu materiālu iepirkšana nelielos daudzumos, ārējie pakalpojumi, pārvietošanās, apdrošināšana, dokumentācija, ar konkrēto projektu saistītie uzturēšanas pasākumi un nomāšana), bet arī netiešās izmaksas (personāla algas un sociālās iemaksas, materiālo un nemateriālo aktīvu amortizācija, vispārējas izmaksas). Netiešās izmaksas attiecīgajā projektā iekļauj proporcionāli personu skaitam * stundas atkarībā no stundas likmes, ko aprēķina pēc konkrēto darbinieku kategorijas (inženieris, tehniskie darbinieki u. c.). Komisija uzskata, ka, ņemot vērā attiecīgās darbības, no grāmatvedības viedokļa šī ieskaitīšanas metode ir objektīva un atbilstoša. |
| --- | --- |

(137)

Ceturtkārt, Komisija konstatē, ka tiek ņemtas vērā visas izmaksas, kas IFP rodas attiecībā uz vienu projektu, un tiek ietvertas ne vien tās izmaksas, kas attiecīgajā projektā ieskaitāmas tiešā veidā (piegāžu un aktīvos neiekļaujamu materiālu iepirkšana nelielos daudzumos, ārējie pakalpojumi, pārvietošanās, apdrošināšana, dokumentācija, ar konkrēto projektu saistītie uzturēšanas pasākumi un nomāšana), bet arī netiešās izmaksas (personāla algas un sociālās iemaksas, materiālo un nemateriālo aktīvu amortizācija, vispārējas izmaksas). Netiešās izmaksas attiecīgajā projektā iekļauj proporcionāli personu skaitam * stundas atkarībā no stundas likmes, ko aprēķina pēc konkrēto darbinieku kategorijas (inženieris, tehniskie darbinieki u. c.). Komisija uzskata, ka, ņemot vērā attiecīgās darbības, no grāmatvedības viedokļa šī ieskaitīšanas metode ir objektīva un atbilstoša.

| (138) | Piektkārt, Komisija piezīmē, ka izmaksas saistībā ar horizontālajiem projektiem, kuri pētniecības centros īstenoti segmentos “Profesionālais aprīkojums” un “Atbalsta darbības”, arī ir atspoguļotas katrā projektā – vai nu tiešā veidā, vai arī proporcionāli tā segmenta kopējām izmaksām, pie kura tas pieder (kompetences iegūšana vai rūpnieciskā izpēte). |
| --- | --- |

(138)

Piektkārt, Komisija piezīmē, ka izmaksas saistībā ar horizontālajiem projektiem, kuri pētniecības centros īstenoti segmentos “Profesionālais aprīkojums” un “Atbalsta darbības”, arī ir atspoguļotas katrā projektā – vai nu tiešā veidā, vai arī proporcionāli tā segmenta kopējām izmaksām, pie kura tas pieder (kompetences iegūšana vai rūpnieciskā izpēte).

| (139) | Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka par 125. apsvērumā minēto telpu un personāla izmantošanu starp IFP un attiecīgajiem meitasuzņēmumiem ir noslēgti līgumi. IFP par šiem pakalpojumiem izraksta rēķinus atbilstoši savām pilnajām izmaksām un tos ieskaita attiecīgajos pētniecības centros. |
| --- | --- |

(139)

Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka par 125. apsvērumā minēto telpu un personāla izmantošanu starp IFP un attiecīgajiem meitasuzņēmumiem ir noslēgti līgumi. IFP par šiem pakalpojumiem izraksta rēķinus atbilstoši savām pilnajām izmaksām un tos ieskaita attiecīgajos pētniecības centros.

| (140) | Tātad Komisija var secināt, ka pētniecības centru “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” un “Izpēte–ražošana” izmaksas reāli atspoguļo visas IFP darbību izmaksas attiecīgajos tirgos. |
| --- | --- |

(140)

Tātad Komisija var secināt, ka pētniecības centru “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” un “Izpēte–ražošana” izmaksas reāli atspoguļo visas IFP darbību izmaksas attiecīgajos tirgos.

| (141) | Tomēr Komisija atzīmē, ka nepastāv tieša atbilstība starp pētniecības centriem “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” un “Izpēte–ražošana”, no vienas puses, un attiecīgo meitasuzņēmumu darbības jomām, no otras puses. Citiem vārdiem, izmantojot terminoloģiju, kas lietota pētniecības nolīgumos, pētniecības centros ir apkopotas darbības, ko veic meitasuzņēmumu ekskluzīvajās jomās, kā arī darbības, kas nav to ekskluzīvajās jomās. |
| --- | --- |

(141)

Tomēr Komisija atzīmē, ka nepastāv tieša atbilstība starp pētniecības centriem “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” un “Izpēte–ražošana”, no vienas puses, un attiecīgo meitasuzņēmumu darbības jomām, no otras puses. Citiem vārdiem, izmantojot terminoloģiju, kas lietota pētniecības nolīgumos, pētniecības centros ir apkopotas darbības, ko veic meitasuzņēmumu ekskluzīvajās jomās, kā arī darbības, kas nav to ekskluzīvajās jomās.

| (142) | No vienas puses, pētniecības centrs “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” aptver IFP pētniecības un attīstības darbības atsērošanas tehnoloģiju jomā, kuru rezultātus izmanto meitasuzņēmums Prosernat, pētniecības un attīstības darbības naftas pārstrādes, naftas ķīmijas, GTL (gas to liquid), dīzeļdegvielām paredzēto augu eļļu esteru tehnoloģiju jomā, kuru rezultātus izmanto meitasuzņēmums Axens, kā arī pētniecības un attīstības darbības CTL (coal to liquid), biomasas (izņemot dīzeļdegvielām paredzētos augu eļļu esterus) un ūdeņraža ražošanas jomā, kuru rezultātus izmanto sadarbībā ar citiem rūpnieciskajiem partneriem. |
| --- | --- |

(142)

No vienas puses, pētniecības centrs “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” aptver IFP pētniecības un attīstības darbības atsērošanas tehnoloģiju jomā, kuru rezultātus izmanto meitasuzņēmums Prosernat, pētniecības un attīstības darbības naftas pārstrādes, naftas ķīmijas, GTL (gas to liquid), dīzeļdegvielām paredzēto augu eļļu esteru tehnoloģiju jomā, kuru rezultātus izmanto meitasuzņēmums Axens, kā arī pētniecības un attīstības darbības CTL (coal to liquid), biomasas (izņemot dīzeļdegvielām paredzētos augu eļļu esterus) un ūdeņraža ražošanas jomā, kuru rezultātus izmanto sadarbībā ar citiem rūpnieciskajiem partneriem.

| (143) | No otras puses, pētniecības centrs “Izpēte–ražošana” aptver IFP pētniecības un attīstības darbības naftas ieguves lauku ekspluatācijas un ar naftas ieguvi saistītas programmatūras izstrādes konsultāciju jomā, kuru rezultātus izmanto meitasuzņēmums Beicip-Franlab, pētniecības un attīstības darbības gāzes attīrīšanas tehnoloģiju jomā, kuru rezultātus izmanto meitasuzņēmums Prosernat, kā arī pētniecības un attīstības darbības CO2 savākšanas un ūdeņraža transportēšanas jomā, kuru rezultātus izmanto sadarbībā ar citiem rūpnieciskajiem partneriem. |
| --- | --- |

(143)

No otras puses, pētniecības centrs “Izpēte–ražošana” aptver IFP pētniecības un attīstības darbības naftas ieguves lauku ekspluatācijas un ar naftas ieguvi saistītas programmatūras izstrādes konsultāciju jomā, kuru rezultātus izmanto meitasuzņēmums Beicip-Franlab, pētniecības un attīstības darbības gāzes attīrīšanas tehnoloģiju jomā, kuru rezultātus izmanto meitasuzņēmums Prosernat, kā arī pētniecības un attīstības darbības CO2 savākšanas un ūdeņraža transportēšanas jomā, kuru rezultātus izmanto sadarbībā ar citiem rūpnieciskajiem partneriem.

| (144) | Turklāt Komisija ņem vērā to apstākli, ka vairāki projekti, ko pētniecības centros “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” un “Izpēte–ražošana” īsteno segmentā “Kompetences iegūšana”, ir uzskatāmi par fundamentālajiem pētījumiem 1996. gada PA nostādņu I pielikuma nozīmē, un to rezultātus bez jebkādas diskriminācijas plaši izplata starp Kopienas uzņēmumiem. Šo projektu mērķis ir izstrādāt jaunas idejas, veicot ļoti novatoriskus radošus pētījumus, kā arī attīstīt kompetences. Francija Komisijai iesniedza sarakstu ar projektiem, kurus veic šajos segmentos, un to aprakstiem. Komisija arī atzīmē, ka IFP šo darbu rezultātus izplata, izmantojot noteiktus līdzekļus, piemēram, ar savu zinātnisko apskatu Oil & Gas Science and Technology, kas ir brīvi pieejams tiešsaistē, organizējot un piedaloties kongresos, publicējot dažādus izdevumus, veidojot partnerības ar citiem pētniecības darbiem un pārraugot doktorantu darbu. |
| --- | --- |

(144)

Turklāt Komisija ņem vērā to apstākli, ka vairāki projekti, ko pētniecības centros “Naftas apstrāde–naftas ķīmija” un “Izpēte–ražošana” īsteno segmentā “Kompetences iegūšana”, ir uzskatāmi par fundamentālajiem pētījumiem 1996. gada PA nostādņu I pielikuma nozīmē, un to rezultātus bez jebkādas diskriminācijas plaši izplata starp Kopienas uzņēmumiem. Šo projektu mērķis ir izstrādāt jaunas idejas, veicot ļoti novatoriskus radošus pētījumus, kā arī attīstīt kompetences. Francija Komisijai iesniedza sarakstu ar projektiem, kurus veic šajos segmentos, un to aprakstiem. Komisija arī atzīmē, ka IFP šo darbu rezultātus izplata, izmantojot noteiktus līdzekļus, piemēram, ar savu zinātnisko apskatu Oil & Gas Science and Technology, kas ir brīvi pieejams tiešsaistē, organizējot un piedaloties kongresos, publicējot dažādus izdevumus, veidojot partnerības ar citiem pētniecības darbiem un pārraugot doktorantu darbu.

| (145) | Ņemot vērā apstākļus, kas izklāstīti 133.–139. apsvērumā, Komisija uzskata, ka IFP analītiskās grāmatvedības sistēma ļauj izsekot visām izmaksām un atlīdzībai, kas iekasēta saistībā ar tā saimnieciskajām darbībām. Taču Komisija norāda, ka IFP pašreizējās grāmatvedības uzskaites organizācijas dēļ saimniecisko darbību nošķiršanai no darbībām, kam nav saimniecisks raksturs, ir nepieciešama pētniecības centru grāmatvedības datu detalizēta analīze, atsevišķi aplūkojot katru projektu. Tādēļ tā uzskata, ka nākotnē IFP sava grāmatvedības uzskaite jāorganizē un jāpublicē tā, lai savas saimnieciskās darbības skaidrāk nošķirtu no tām savām darbībām, kam nav saimniecisks raksturs, piemēram, grupējot savas saimnieciskās darbības vienā un tajā pašā pētniecības centrā saskaņā ar principiem, kuri noteikti Direktīvā 2006/111/EK. |
| --- | --- |

(145)

Ņemot vērā apstākļus, kas izklāstīti 133.–139. apsvērumā, Komisija uzskata, ka IFP analītiskās grāmatvedības sistēma ļauj izsekot visām izmaksām un atlīdzībai, kas iekasēta saistībā ar tā saimnieciskajām darbībām. Taču Komisija norāda, ka IFP pašreizējās grāmatvedības uzskaites organizācijas dēļ saimniecisko darbību nošķiršanai no darbībām, kam nav saimniecisks raksturs, ir nepieciešama pētniecības centru grāmatvedības datu detalizēta analīze, atsevišķi aplūkojot katru projektu. Tādēļ tā uzskata, ka nākotnē IFP sava grāmatvedības uzskaite jāorganizē un jāpublicē tā, lai savas saimnieciskās darbības skaidrāk nošķirtu no tām savām darbībām, kam nav saimniecisks raksturs, piemēram, grupējot savas saimnieciskās darbības vienā un tajā pašā pētniecības centrā saskaņā ar principiem, kuri noteikti Direktīvā 2006/111/EK.

| (146) | Pārbaudījusi IFP pētniecības centru grāmatvedības datus, Komisija var noteikt pētniecības un attīstības projektu izmaksu summu, kā arī IFP pašu līdzekļus meitasuzņēmumu Axens un Prosernat ekskluzīvajās darbības jomās, proti, naftas pārstrādes, naftas ķīmijas, GTL un dīzeļdegvielām paredzēto augu eļļu esteru tehnoloģiju jomā, kā arī gāzes attīrīšanas un atsērošanas tehnoloģiju jomā:
  1.   tabula









  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Izmaksas | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Pašu līdzekļi | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Grāmatvedības deficīts | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |

(146)

Pārbaudījusi IFP pētniecības centru grāmatvedības datus, Komisija var noteikt pētniecības un attīstības projektu izmaksu summu, kā arī IFP pašu līdzekļus meitasuzņēmumu Axens un Prosernat ekskluzīvajās darbības jomās, proti, naftas pārstrādes, naftas ķīmijas, GTL un dīzeļdegvielām paredzēto augu eļļu esteru tehnoloģiju jomā, kā arī gāzes attīrīšanas un atsērošanas tehnoloģiju jomā:

1.   tabula

(EUR)

2003

2004

2005

2006

Izmaksas

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Pašu līdzekļi

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Grāmatvedības deficīts

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

| (147) | Tā kā šie dati norāda uz grāmatvedības deficītu, IFP komerciālās darbības naftas pārstrādes, naftas ķīmijas, GTL un dīzeļdegvielām paredzēto augu eļļu esteru tehnoloģiju jomā, kā arī gāzes attīrīšanas un atsērošanas tehnoloģiju jomā netiek pilnībā finansētas no pašu resursiem, un tām tātad tiek izmantots finansējums, ko IFP piešķīrusi valsts. Tās ir uzskatāmas par selektīvām priekšrocībām, ko finansē no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(147)

Tā kā šie dati norāda uz grāmatvedības deficītu, IFP komerciālās darbības naftas pārstrādes, naftas ķīmijas, GTL un dīzeļdegvielām paredzēto augu eļļu esteru tehnoloģiju jomā, kā arī gāzes attīrīšanas un atsērošanas tehnoloģiju jomā netiek pilnībā finansētas no pašu resursiem, un tām tātad tiek izmantots finansējums, ko IFP piešķīrusi valsts. Tās ir uzskatāmas par selektīvām priekšrocībām, ko finansē no valsts līdzekļiem.

| (148) | Tātad deficīts, kas uzkrājies laika posmā no 2003. līdz 2006. gadam, abos attiecīgajos tirgos sasniedz [gandrīz 50 miljonus euro] (15). Šī summa tomēr ir daudz zemāka nekā UOP minētā summa. |
| --- | --- |

(148)

Tātad deficīts, kas uzkrājies laika posmā no 2003. līdz 2006. gadam, abos attiecīgajos tirgos sasniedz [gandrīz 50 miljonus euro] (15). Šī summa tomēr ir daudz zemāka nekā UOP minētā summa.

| (149) | Par IFP darbībām naftas ieguves lauku ekspluatācijas un ar naftas ieguvi saistītas programmatūras izstrādes konsultāciju tirgū ir nepieciešama īpaša piebilde. Komisija atzīmē, ka attīstības nolīgumā starp IFP un tā meitasuzņēmumu Beicip-Franlab, kas grozīts ar 2005. gada 16. decembra papildvienošanos un ir piemērojams no 2005. gada 1. janvāra, ir paredzēts, ka Beicip-Franlab atmaksā IFP visas izmaksas, kurām pieskaita likumā paredzētos procentus, par darbiem, ko IFP veic Beicip-Franlab darbības jomā, starp tiem arī par pētniecības darbiem attiecībā uz algoritmiem, modeļiem un metodoloģiju. Turklāt Komisija ir pārbaudījusi atlīdzību, ko sabiedrība Beicip-Franlab maksājusi IFP 2003. un 2004. gadā, un ir konstatējusi, ka tā būtībā aptver izmaksas par darbiem, ko IFP veic sava meitasuzņēmuma ekskluzīvajā jomā. |
| --- | --- |

(149)

Par IFP darbībām naftas ieguves lauku ekspluatācijas un ar naftas ieguvi saistītas programmatūras izstrādes konsultāciju tirgū ir nepieciešama īpaša piebilde. Komisija atzīmē, ka attīstības nolīgumā starp IFP un tā meitasuzņēmumu Beicip-Franlab, kas grozīts ar 2005. gada 16. decembra papildvienošanos un ir piemērojams no 2005. gada 1. janvāra, ir paredzēts, ka Beicip-Franlab atmaksā IFP visas izmaksas, kurām pieskaita likumā paredzētos procentus, par darbiem, ko IFP veic Beicip-Franlab darbības jomā, starp tiem arī par pētniecības darbiem attiecībā uz algoritmiem, modeļiem un metodoloģiju. Turklāt Komisija ir pārbaudījusi atlīdzību, ko sabiedrība Beicip-Franlab maksājusi IFP 2003. un 2004. gadā, un ir konstatējusi, ka tā būtībā aptver izmaksas par darbiem, ko IFP veic sava meitasuzņēmuma ekskluzīvajā jomā.

| (150) | Tāpēc Komisija var secināt, ka IFP un Beicip-Franlab darbi būtībā tiek finansēti no ienākumiem, kas gūti naftas ieguves lauku ekspluatācijas un ar naftas ieguvi saistītas programmatūras izstrādes konsultāciju jomā. Tātad šajā tirgū IFP un Beicip-Franlab nav nekādu konkurences priekšrocību. |
| --- | --- |

(150)

Tāpēc Komisija var secināt, ka IFP un Beicip-Franlab darbi būtībā tiek finansēti no ienākumiem, kas gūti naftas ieguves lauku ekspluatācijas un ar naftas ieguvi saistītas programmatūras izstrādes konsultāciju jomā. Tātad šajā tirgū IFP un Beicip-Franlab nav nekādu konkurences priekšrocību.

7.1.3.   Secinājums par atbalsta pastāvēšanu

| (151) | Jāsecina, ka dažas no IFP darbībām iziet ārpus to darbības jomas, kurām nav saimniecisks raksturs, jo tās var komerciāli izmantot tā meitasuzņēmumi. Komisija ir secinājusi, ka attiecīgos meitasuzņēmumus nevar uzskatīt par uzņēmumiem, kas būtu neatkarīgi no to mātesuzņēmuma, jo to darbības ir integrētas IFP attīstības stratēģijā, IFP īsteno ne vien juridisku, bet arī de facto kontroli, ekskluzīvie nolīgumi liecina par ievērojamu saimniecisko integrāciju un IFP un tā meitasuzņēmumiem no attiecīgo nozaru uzņēmumu viedokļa ir kopīgs tēls. |
| --- | --- |

(151)

Jāsecina, ka dažas no IFP darbībām iziet ārpus to darbības jomas, kurām nav saimniecisks raksturs, jo tās var komerciāli izmantot tā meitasuzņēmumi. Komisija ir secinājusi, ka attiecīgos meitasuzņēmumus nevar uzskatīt par uzņēmumiem, kas būtu neatkarīgi no to mātesuzņēmuma, jo to darbības ir integrētas IFP attīstības stratēģijā, IFP īsteno ne vien juridisku, bet arī de facto kontroli, ekskluzīvie nolīgumi liecina par ievērojamu saimniecisko integrāciju un IFP un tā meitasuzņēmumiem no attiecīgo nozaru uzņēmumu viedokļa ir kopīgs tēls.

| (152) | Turklāt IFP savām komerciālajām darbībām, izņemot meitasuzņēmuma Beicip-Franlab darbības jomu, daļēji izmanto valsts finansējumu, ko var uzskatīt par selektīvām priekšrocībām, jo tas tiek piešķirts tikai vienam vienīgam uzņēmumam. Turklāt šo finansējumu var piedēvēt valstij. |
| --- | --- |

(152)

Turklāt IFP savām komerciālajām darbībām, izņemot meitasuzņēmuma Beicip-Franlab darbības jomu, daļēji izmanto valsts finansējumu, ko var uzskatīt par selektīvām priekšrocībām, jo tas tiek piešķirts tikai vienam vienīgam uzņēmumam. Turklāt šo finansējumu var piedēvēt valstij.

| (153) | Komisija uzskata, ka Axens un Prosernat darbības jomā ir izpildīti arī citi atbalsta pastāvēšanas kritēriji. |
| --- | --- |

(153)

Komisija uzskata, ka Axens un Prosernat darbības jomā ir izpildīti arī citi atbalsta pastāvēšanas kritēriji.

| (154) | Komisija uzskata, ka ikviens ieguldījums darbībās, kas tiek veiktas Axens un Prosernat darbības jomā, nostiprina IFP un tā meitasuzņēmumu konkurētspēju un var izraisīt iespējamus konkurences kropļojumus. |
| --- | --- |

(154)

Komisija uzskata, ka ikviens ieguldījums darbībās, kas tiek veiktas Axens un Prosernat darbības jomā, nostiprina IFP un tā meitasuzņēmumu konkurētspēju un var izraisīt iespējamus konkurences kropļojumus.

| (155) | Attiecībā uz IFP un Axens darbības jomu Komisija atzīmē Francijas nosūtīto informāciju, kuru sabiedrība Axens iekļāvusi savos apsvērumos un kuras mērķis ir pierādīt augstās pētniecības papildizmaksas – jo sevišķi salīdzinot ar citiem nozares uzņēmumiem –, ko meitasuzņēmums Axens finansē no saviem pašu līdzekļiem. Taču Komisija uzskata, ka no šīs lielās summas nevar secināt to, ka nepastāv nekādas priekšrocības, jo IFP grāmatvedības datu analīze skaidri pierāda, ka starp izmaksām un līdzekļiem Axens darbības jomā pastāv grāmatvedības deficīts. |
| --- | --- |

(155)

Attiecībā uz IFP un Axens darbības jomu Komisija atzīmē Francijas nosūtīto informāciju, kuru sabiedrība Axens iekļāvusi savos apsvērumos un kuras mērķis ir pierādīt augstās pētniecības papildizmaksas – jo sevišķi salīdzinot ar citiem nozares uzņēmumiem –, ko meitasuzņēmums Axens finansē no saviem pašu līdzekļiem. Taču Komisija uzskata, ka no šīs lielās summas nevar secināt to, ka nepastāv nekādas priekšrocības, jo IFP grāmatvedības datu analīze skaidri pierāda, ka starp izmaksām un līdzekļiem Axens darbības jomā pastāv grāmatvedības deficīts.

| (156) | Attiecībā uz IFP un Prosernat darbības jomu Komisija atzīmē Francijas apsvērumus, ka lielākajā daļā projektu, ko īsteno naftas meklēšanas un izpētes jomā, sadarbība bez jebkādas diskriminācijas ir atvērta daudziem rūpnieciskajiem partneriem. Taču uz noteiktiem projektiem tomēr attiecas ekskluzīvie nolīgumi, kas noslēgti starp IFP un Prosernat, un šī iemesla dēļ sadarbības iespējas ar citiem rūpnieciskajiem partneriem ir stingri reglamentētas un ierobežotas. No tā izriet, ka sabiedrībai Prosernat ir selektīvas priekšrocības, ko finansē no valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(156)

Attiecībā uz IFP un Prosernat darbības jomu Komisija atzīmē Francijas apsvērumus, ka lielākajā daļā projektu, ko īsteno naftas meklēšanas un izpētes jomā, sadarbība bez jebkādas diskriminācijas ir atvērta daudziem rūpnieciskajiem partneriem. Taču uz noteiktiem projektiem tomēr attiecas ekskluzīvie nolīgumi, kas noslēgti starp IFP un Prosernat, un šī iemesla dēļ sadarbības iespējas ar citiem rūpnieciskajiem partneriem ir stingri reglamentētas un ierobežotas. No tā izriet, ka sabiedrībai Prosernat ir selektīvas priekšrocības, ko finansē no valsts līdzekļiem.

| (157) | Turklāt šie konkurences kropļojumi var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo attiecīgo meitasuzņēmumu darbības nozares ir pasaules mēroga konkurences tirgi. Naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tirgus ir pasaules mēroga tirgus, kurā jau kopš 50. gadiem pastāv konkurence. IFP un Axens galvenie konkurenti šajā tirgū ir uzņēmumi UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe un ConocoPhillips. Gāzes attīrīšanas un atsērošanas tehnoloģiju tirgū IFP un Prosernat konkurē ar gāzes attīrīšanas iekārtu piegādātājiem, piemēram, KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE un GPS, ar uzņēmumiem, kas licencē tehnoloģijas CO2 atdalīšanai no gāzes, piemēram, UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos un Huntsman, kā arī ar sēra speciālistiem, piemēram, Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI, CBI &TPA. |
| --- | --- |

(157)

Turklāt šie konkurences kropļojumi var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo attiecīgo meitasuzņēmumu darbības nozares ir pasaules mēroga konkurences tirgi. Naftas pārstrādes un naftas ķīmijas tirgus ir pasaules mēroga tirgus, kurā jau kopš 50. gadiem pastāv konkurence. IFP un Axens galvenie konkurenti šajā tirgū ir uzņēmumi UOP, Chevron, Lummus, Shell, ExxonMobil, Haldor Topsoe un ConocoPhillips. Gāzes attīrīšanas un atsērošanas tehnoloģiju tirgū IFP un Prosernat konkurē ar gāzes attīrīšanas iekārtu piegādātājiem, piemēram, KCC, KPS, SIIRTEC-NIGI, Hanover Maloney, Frames, TDE un GPS, ar uzņēmumiem, kas licencē tehnoloģijas CO2 atdalīšanai no gāzes, piemēram, UOP, ExxonMobil, Shell Global Solutions, BASF, Eneos un Huntsman, kā arī ar sēra speciālistiem, piemēram, Jacobs, Black & Veath Pritchard, Lurgi, Parsons, Technip-KTI, SIIRTEC-NIGI, CBI &TPA.

| (158) | Tādēļ Komisija noraida Francijas izvirzīto argumentu, ka nav izpildīti visi kritēriji, kuri nepieciešami, lai atbalstu, ko valsts sniegusi IFP un tā meitasuzņēmumu Axens un Prosernat darbībai, varētu kvalificēt kā valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(158)

Tādēļ Komisija noraida Francijas izvirzīto argumentu, ka nav izpildīti visi kritēriji, kuri nepieciešami, lai atbalstu, ko valsts sniegusi IFP un tā meitasuzņēmumu Axens un Prosernat darbībai, varētu kvalificēt kā valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (159) | Visbeidzot, Komisija precizē, ka jautājumu par to, vai pastāv papildu valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ko rada jaunais EPIC statuss un, iespējams, neierobežots valsts galvojums par labu IFP, kurš izriet no šā statusa (38), Komisija izskata atsevišķi saistībā ar citu procedūru (NN 11/08). Šo jautājumu ir iespējams izskatīt atsevišķi tāpēc, ka šis jaunais EPIC statuss tika piešķirts samērā nesen, salīdzinot ar visiem pasākumiem, kuri tiek aplūkoti šajā lēmumā. |
| --- | --- |

(159)

Visbeidzot, Komisija precizē, ka jautājumu par to, vai pastāv papildu valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē, ko rada jaunais EPIC statuss un, iespējams, neierobežots valsts galvojums par labu IFP, kurš izriet no šā statusa (38), Komisija izskata atsevišķi saistībā ar citu procedūru (NN 11/08). Šo jautājumu ir iespējams izskatīt atsevišķi tāpēc, ka šis jaunais EPIC statuss tika piešķirts samērā nesen, salīdzinot ar visiem pasākumiem, kuri tiek aplūkoti šajā lēmumā.

7.2.   Atbalsta likumīgums

| (160) | Komisija ir pierādījusi, ka IFP un tā meitasuzņēmumiem Axens un Prosernat ir selektīvas priekšrocības, ko finansē no valsts līdzekļiem. Šīs priekšrocības izriet no tā, ka pētniecības un attīstības darbības Axens un Prosernat darbības jomā netiek segtas no pašu līdzekļiem. IFP izmaksu nesegšanu Axens un Prosernat darbības jomā izraisa grupas iekšienē izmantotie nodošanas mehānismi, kas izveidoti ar ekskluzīvajiem nolīgumiem starp IFP un Axens, no vienas puses, un starp IFP un Prosernat, no otras puses. Tādēļ Komisija uzskata, ka atbalsta pastāvēšanu rada tas, ka vienlaikus pastāv komerciāli meitasuzņēmumi un starp šiem meitasuzņēmumiem un to mātesuzņēmumu ir parakstīti ekskluzīvi nolīgumi, jo tie negarantē, ka tiek pilnībā segtas izmaksas, kas rodas saistībā ar darbiem, kurus IFP veic Axens un Prosernat labā. Jāatgādina, ka nolīgumi starp IFP un Axens stājās spēkā 2001. gada 1. janvārī un nolīgumi starp IFP un Prosernat – 2002. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(160)

Komisija ir pierādījusi, ka IFP un tā meitasuzņēmumiem Axens un Prosernat ir selektīvas priekšrocības, ko finansē no valsts līdzekļiem. Šīs priekšrocības izriet no tā, ka pētniecības un attīstības darbības Axens un Prosernat darbības jomā netiek segtas no pašu līdzekļiem. IFP izmaksu nesegšanu Axens un Prosernat darbības jomā izraisa grupas iekšienē izmantotie nodošanas mehānismi, kas izveidoti ar ekskluzīvajiem nolīgumiem starp IFP un Axens, no vienas puses, un starp IFP un Prosernat, no otras puses. Tādēļ Komisija uzskata, ka atbalsta pastāvēšanu rada tas, ka vienlaikus pastāv komerciāli meitasuzņēmumi un starp šiem meitasuzņēmumiem un to mātesuzņēmumu ir parakstīti ekskluzīvi nolīgumi, jo tie negarantē, ka tiek pilnībā segtas izmaksas, kas rodas saistībā ar darbiem, kurus IFP veic Axens un Prosernat labā. Jāatgādina, ka nolīgumi starp IFP un Axens stājās spēkā 2001. gada 1. janvārī un nolīgumi starp IFP un Prosernat – 2002. gada 1. janvārī.

| (161) | Komisija atzīmē Francijas iesniegtos apsvērumus, kuru kopsavilkums sniegts 4.1. iedaļā. Komisija secina, ka Francija uzskata, ka tā 2001. gadā Komisijai ir darījusi zināmus strukturālo un līgumisko izmaiņu galvenos aspektus. Tomēr Komisija uzskata, ka IFP komerciālā darbība kopš 2001. gada ar tā meitasuzņēmumu starpniecību ir izmainījusies tik lielā mērā, ka šīs izmaiņas būtiski ietekmē jebkādu iepriekšēju ekonomisko un juridisko analīzi. Tādējādi Komisija atstāj spēkā savu vērtējumu, kas lēmuma par procedūras uzsākšanu 3.2. punktā pausts attiecībā uz atbalsta nelikumīgumu un nosaka, ka attiecīgais atbalsts jāuzskata par nelikumīgu, skaitot no dienas, kad beidzās tās 1998. gada lēmuma spēkā esība, proti, no 2003. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(161)

Komisija atzīmē Francijas iesniegtos apsvērumus, kuru kopsavilkums sniegts 4.1. iedaļā. Komisija secina, ka Francija uzskata, ka tā 2001. gadā Komisijai ir darījusi zināmus strukturālo un līgumisko izmaiņu galvenos aspektus. Tomēr Komisija uzskata, ka IFP komerciālā darbība kopš 2001. gada ar tā meitasuzņēmumu starpniecību ir izmainījusies tik lielā mērā, ka šīs izmaiņas būtiski ietekmē jebkādu iepriekšēju ekonomisko un juridisko analīzi. Tādējādi Komisija atstāj spēkā savu vērtējumu, kas lēmuma par procedūras uzsākšanu 3.2. punktā pausts attiecībā uz atbalsta nelikumīgumu un nosaka, ka attiecīgais atbalsts jāuzskata par nelikumīgu, skaitot no dienas, kad beidzās tās 1998. gada lēmuma spēkā esība, proti, no 2003. gada 1. janvāra.

| (162) | Komisija atzīmē Francijas un sabiedrības Axens apsvērumus attiecībā uz leģitīmās uzticības situāciju, kas bija radusies atbalsta saņēmējiem. Taču, ņemot vērā turpmāk minētos apstākļus un to, ka Komisija secina, ka IFP un tā meitasuzņēmumiem piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, nav nepieciešams, lai Komisija par šo jautājumu kaut ko teiktu. |
| --- | --- |

(162)

Komisija atzīmē Francijas un sabiedrības Axens apsvērumus attiecībā uz leģitīmās uzticības situāciju, kas bija radusies atbalsta saņēmējiem. Taču, ņemot vērā turpmāk minētos apstākļus un to, ka Komisija secina, ka IFP un tā meitasuzņēmumiem piešķirtais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, nav nepieciešams, lai Komisija par šo jautājumu kaut ko teiktu.

7.3.   Lūgums izdot rīkojumu par atbalsta apturēšanu

| (163) | Komisija nav apmierinājusi sabiedrības UOP lūgumu pieņemt lēmumu, kas Francijai liktu apturēt jebkāda nelikumīga atbalsta maksāšanu. No vienas puses, atbalsts, kas piešķirts IFP, ir galvenais finansējuma avots citām darbībām, kuras nav saistītas ar IFP un tā meitasuzņēmumu Axens un Prosernat saimniecisko darbību, piemēram, izglītības, fundamentālo pētījumu un pētniecības un attīstības darbībām, ko veic sadarbībā ar citām struktūrām, kā arī pētniecības un attīstības darbību rezultātu izplatīšanai, kuras Komisija principā uzskata par darbībām, kam nav saimniecisks raksturs, un kurām tiek izlietoti vairāk nekā 90 % no IFP piešķirtā valsts atbalsta. No otras puses, Komisija uzskatīja, ka šāds lēmums nebūtu atbilstošs, jo varēja pamatoti paredzēt, ka vismaz daļa no attiecīgā atbalsta ir saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(163)

Komisija nav apmierinājusi sabiedrības UOP lūgumu pieņemt lēmumu, kas Francijai liktu apturēt jebkāda nelikumīga atbalsta maksāšanu. No vienas puses, atbalsts, kas piešķirts IFP, ir galvenais finansējuma avots citām darbībām, kuras nav saistītas ar IFP un tā meitasuzņēmumu Axens un Prosernat saimniecisko darbību, piemēram, izglītības, fundamentālo pētījumu un pētniecības un attīstības darbībām, ko veic sadarbībā ar citām struktūrām, kā arī pētniecības un attīstības darbību rezultātu izplatīšanai, kuras Komisija principā uzskata par darbībām, kam nav saimniecisks raksturs, un kurām tiek izlietoti vairāk nekā 90 % no IFP piešķirtā valsts atbalsta. No otras puses, Komisija uzskatīja, ka šāds lēmums nebūtu atbilstošs, jo varēja pamatoti paredzēt, ka vismaz daļa no attiecīgā atbalsta ir saderīga ar kopējo tirgu.

7.4.   Atbalsta saderīguma pārbaudes pamats

| (164) | Pirms izskatīt pētniecības stadijas, kas paredzētas 1996. gada PA nostādnēs, Komisijai ir jānosaka, vai IFP īstenotās darbības, kurām tas saņem valsts atbalstu, tiešām ir uzskatāmas par pētniecības un attīstības darbībām. Šajā sakarā Komisija izmanto Frascati rokasgrāmatu (39), kurā sniegtas pētniecības un attīstības definīcijas un to veidojošo darbību klasifikācijas. |
| --- | --- |

(164)

Pirms izskatīt pētniecības stadijas, kas paredzētas 1996. gada PA nostādnēs, Komisijai ir jānosaka, vai IFP īstenotās darbības, kurām tas saņem valsts atbalstu, tiešām ir uzskatāmas par pētniecības un attīstības darbībām. Šajā sakarā Komisija izmanto Frascati rokasgrāmatu (39), kurā sniegtas pētniecības un attīstības definīcijas un to veidojošo darbību klasifikācijas.

| (165) | Minētajā rokasgrāmatā ir sniegti kritēriji, kas pētniecību un attīstību ļauj nošķirt no zinātniskajām, tehnoloģiskajām un rūpnieciskajām darbībām, kuras ar to saistītas. Galvenais rokasgrāmatā ierosinātais kritērijs ir tas, ka tad, ja runa ir par pētniecību un attīstību, pastāv vērā ņemams novatorisma aspekts un tiek kliedētas noteiktas zinātniskās un/vai tehnoloģiskās neskaidrības. |
| --- | --- |

(165)

Minētajā rokasgrāmatā ir sniegti kritēriji, kas pētniecību un attīstību ļauj nošķirt no zinātniskajām, tehnoloģiskajām un rūpnieciskajām darbībām, kuras ar to saistītas. Galvenais rokasgrāmatā ierosinātais kritērijs ir tas, ka tad, ja runa ir par pētniecību un attīstību, pastāv vērā ņemams novatorisma aspekts un tiek kliedētas noteiktas zinātniskās un/vai tehnoloģiskās neskaidrības.

| (166) | Papildu kritēriji ir saistīti ar tādiem aspektiem kā projektu mērķis, attiecīgo parādību nepazīstamība, struktūras vai attiecības, ko skar konkrētie projekti, jau iegūto zināšanu vai paņēmienu izmantošanas novatorisms, liela iespējamība, ka projekti novedīs pie jaunas noteiktu parādību izpratnes (plašākas vai dziļākas), apstrādes attiecības vai principi, kas var ieinteresēt vairāk nekā vienu organizāciju, iespēja rezultātus patentēt, projektiem piesaistīto darbinieku tips, izmantotās metodes, secinājumu un projekta rezultātu vispārējais raksturs un attiecīgā gadījumā tas, ka konkrēto projektu parasti klasificē citā darbību kategorijā. |
| --- | --- |

(166)

Papildu kritēriji ir saistīti ar tādiem aspektiem kā projektu mērķis, attiecīgo parādību nepazīstamība, struktūras vai attiecības, ko skar konkrētie projekti, jau iegūto zināšanu vai paņēmienu izmantošanas novatorisms, liela iespējamība, ka projekti novedīs pie jaunas noteiktu parādību izpratnes (plašākas vai dziļākas), apstrādes attiecības vai principi, kas var ieinteresēt vairāk nekā vienu organizāciju, iespēja rezultātus patentēt, projektiem piesaistīto darbinieku tips, izmantotās metodes, secinājumu un projekta rezultātu vispārējais raksturs un attiecīgā gadījumā tas, ka konkrēto projektu parasti klasificē citā darbību kategorijā.

| (167) | Visbeidzot, Frascati rokasgrāmatā ir precizēts, ka “tad, ja darbu galvenais mērķis ir konkrētam produktam vai metodei sniegt jaunus tehniskos uzlabojumus, tie atbilst pētniecības un attīstības definīcijai. Taču tad, ja ir tieši otrādi – produkts, metode vai paņēmiens jau lielā mērā ir “nofiksēts” – un ja galvenais mērķis ir atrast noietu, izstrādāt pirmsražošanas plānus vai nodrošināt, ka pareizi darbojas ražošanas vai kontroles sistēma, tā nav pētniecības un attīstības darbība”. |
| --- | --- |

(167)

Visbeidzot, Frascati rokasgrāmatā ir precizēts, ka “tad, ja darbu galvenais mērķis ir konkrētam produktam vai metodei sniegt jaunus tehniskos uzlabojumus, tie atbilst pētniecības un attīstības definīcijai. Taču tad, ja ir tieši otrādi – produkts, metode vai paņēmiens jau lielā mērā ir “nofiksēts” – un ja galvenais mērķis ir atrast noietu, izstrādāt pirmsražošanas plānus vai nodrošināt, ka pareizi darbojas ražošanas vai kontroles sistēma, tā nav pētniecības un attīstības darbība”.

| (168) | Komisija atzīmē, ka darbība, ko IFP īsteno sadarbībā ar savu meitasuzņēmumu Axens, attiecas uz jaunu metožu vai jaunu produktu (katalizatori, adsorbenti) izstrādi, lai no visiem pieejamajiem oglekļa avotiem ražotu pēc iespējas lētākus un videi nekaitīgākus kurināmos, degvielas un naftas ķīmijas starpproduktus. Komisija atzīmē, ka darbības, ko IFP īsteno sadarbībā ar savu meitasuzņēmumu Prosernat, attiecas uz jaunu metožu un iekārtu izstrādi dabas gāzes attīrīšanai un atsērošanai. |
| --- | --- |

(168)

Komisija atzīmē, ka darbība, ko IFP īsteno sadarbībā ar savu meitasuzņēmumu Axens, attiecas uz jaunu metožu vai jaunu produktu (katalizatori, adsorbenti) izstrādi, lai no visiem pieejamajiem oglekļa avotiem ražotu pēc iespējas lētākus un videi nekaitīgākus kurināmos, degvielas un naftas ķīmijas starpproduktus. Komisija atzīmē, ka darbības, ko IFP īsteno sadarbībā ar savu meitasuzņēmumu Prosernat, attiecas uz jaunu metožu un iekārtu izstrādi dabas gāzes attīrīšanai un atsērošanai.

| (169) | Šajā kontekstā projektu novatoriskums ir saistīts ar mērķa metožu vai produktu sastāvdaļām, attiecībām un/vai īpašībām. Katram projektam tiek noteikti aspekti, kas rada noteiktas grūtības. Piemēram, IFP ir īstenojis projektu ar mērķi ieviest jaunu augsta oktānskaitļa parafīna bāžu ražošanas metodi no smagākiem materiāliem nekā tie, ko apstrādā pašlaik, tādējādi ļaujot atrisināt problēmas, kuras saistītas ar benzīna pool aromātvielu saturu. |
| --- | --- |

(169)

Šajā kontekstā projektu novatoriskums ir saistīts ar mērķa metožu vai produktu sastāvdaļām, attiecībām un/vai īpašībām. Katram projektam tiek noteikti aspekti, kas rada noteiktas grūtības. Piemēram, IFP ir īstenojis projektu ar mērķi ieviest jaunu augsta oktānskaitļa parafīna bāžu ražošanas metodi no smagākiem materiāliem nekā tie, ko apstrādā pašlaik, tādējādi ļaujot atrisināt problēmas, kuras saistītas ar benzīna pool aromātvielu saturu.

| (170) | Turklāt Komisija ņem vērā to, ka darbus, kuriem saņem valsts atbalstu, veic pirms metožu un produktu apstiprināšanas. Tā arī piebilst, ka īstenoto projektu rezultātiem ir liela nozīme un tie tiek patentēti, ka darbinieki, kas nodarbojas ar šiem projektiem, galvenokārt ir pētnieki un tehniskie darbinieki un ka metožu pamatā ir eksperimentēšana, interpretēšana un modelēšana. Visbeidzot, Komisija konstatē, ka tāda paša veida darbības, ko veic citi nozares uzņēmumi, parasti klasificē kā pētniecības darbības (40). |
| --- | --- |

(170)

Turklāt Komisija ņem vērā to, ka darbus, kuriem saņem valsts atbalstu, veic pirms metožu un produktu apstiprināšanas. Tā arī piebilst, ka īstenoto projektu rezultātiem ir liela nozīme un tie tiek patentēti, ka darbinieki, kas nodarbojas ar šiem projektiem, galvenokārt ir pētnieki un tehniskie darbinieki un ka metožu pamatā ir eksperimentēšana, interpretēšana un modelēšana. Visbeidzot, Komisija konstatē, ka tāda paša veida darbības, ko veic citi nozares uzņēmumi, parasti klasificē kā pētniecības darbības (40).

| (171) | Noslēgumā, Komisija nevar pieņemt sūdzības iesniedzēja argumentu, kurš apgalvo, ka darbības, uz kurām attiecas šī procedūra, nevar kvalificēt kā pētniecības un attīstības darbības. Tieši otrādi, Komisija uzskata, ka darbības, ko IFP veic sadarbībā ar saviem meitasuzņēmumiem, atbilst pētniecības un attīstības darbību jomai. |
| --- | --- |

(171)

Noslēgumā, Komisija nevar pieņemt sūdzības iesniedzēja argumentu, kurš apgalvo, ka darbības, uz kurām attiecas šī procedūra, nevar kvalificēt kā pētniecības un attīstības darbības. Tieši otrādi, Komisija uzskata, ka darbības, ko IFP veic sadarbībā ar saviem meitasuzņēmumiem, atbilst pētniecības un attīstības darbību jomai.

| (172) | Tā kā runa ir par valsts atbalstu pētniecības un attīstības darbiem, tad noteikumi, kas jāpiemēro, lai pārbaudītu atbalsta saderīgumu, ir noteikumi, kas attiecas uz valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai. Ciktāl atbalsts, ko rada tas, ka pastāv komerciāli meitasuzņēmumi, ar kuriem IFP laikā no 2001. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 1. janvārim noslēdza ekskluzīvus nolīgumus, ir uzskatāms par nelikumīgu no 2003. gada 1. janvāra, noteikumi, kas jāpiemēro atbalsta saderīguma pārbaudei, ir 1996. gada PA nostādnes. |
| --- | --- |

(172)

Tā kā runa ir par valsts atbalstu pētniecības un attīstības darbiem, tad noteikumi, kas jāpiemēro, lai pārbaudītu atbalsta saderīgumu, ir noteikumi, kas attiecas uz valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai. Ciktāl atbalsts, ko rada tas, ka pastāv komerciāli meitasuzņēmumi, ar kuriem IFP laikā no 2001. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 1. janvārim noslēdza ekskluzīvus nolīgumus, ir uzskatāms par nelikumīgu no 2003. gada 1. janvāra, noteikumi, kas jāpiemēro atbalsta saderīguma pārbaudei, ir 1996. gada PA nostādnes.

7.5.   Atbalsta saderīgums

7.5.1.   Pētniecības stadijas

| (173) | 1996. gada PA nostādņu I pielikumā ir sniegta rūpnieciskās izpētes un pirmskonkurences izstrādes darbību definīcija:






  a) | rūpniecisko izpēti veido plānveida pētījumi vai kritiska izpēte “ar mērķi iegūt jaunas zināšanas un panākt, lai šīs zināšanas varētu izmantot jaunu produktu, metožu vai pakalpojumu ieviešanai vai esošo produktu, metožu vai pakalpojumu būtiskai uzlabošanai”; |
| --- | --- | --- |

(173)

1996. gada PA nostādņu I pielikumā ir sniegta rūpnieciskās izpētes un pirmskonkurences izstrādes darbību definīcija:

a)

rūpniecisko izpēti veido plānveida pētījumi vai kritiska izpēte “ar mērķi iegūt jaunas zināšanas un panākt, lai šīs zināšanas varētu izmantot jaunu produktu, metožu vai pakalpojumu ieviešanai vai esošo produktu, metožu vai pakalpojumu būtiskai uzlabošanai”;

| b) | pirmskonkurences izstrādes darbību mērķis ir “konkretizēt rūpnieciskās izpētes rezultātus, tos iekļaujot jaunu, izmainītu vai uzlabotu produktu, metožu vai pakalpojumu plānā, shēmā vai dizainā, neatkarīgi no tā, vai tos paredzēts pārdot vai izmantot, ieskaitot pirmā prototipa izveidi, ko nevar izmantot komerciāli. Tā var ietvert arī citu produktu, metožu vai pakalpojumu konceptuālo formulēšanu un dizainu, kā arī sākotnējās demonstrācijas projektus vai izmēģinājuma projektus ar nosacījumu, ka šos projektus nevar konvertēt vai izmantot rūpnieciskai piemērošanai vai komerciālai izmantošanai. Tā neietver regulāras izmaiņas vai periodiskas modifikācijas, ko veic produktiem, ražošanas partijām, izgatavošanas metodēm, esošajiem pakalpojumiem un citām notiekošām darbībām, pat ja šīs modifikācijas var būt uzskatāmas par uzlabojumiem”. |
| --- | --- |

b)

pirmskonkurences izstrādes darbību mērķis ir “konkretizēt rūpnieciskās izpētes rezultātus, tos iekļaujot jaunu, izmainītu vai uzlabotu produktu, metožu vai pakalpojumu plānā, shēmā vai dizainā, neatkarīgi no tā, vai tos paredzēts pārdot vai izmantot, ieskaitot pirmā prototipa izveidi, ko nevar izmantot komerciāli. Tā var ietvert arī citu produktu, metožu vai pakalpojumu konceptuālo formulēšanu un dizainu, kā arī sākotnējās demonstrācijas projektus vai izmēģinājuma projektus ar nosacījumu, ka šos projektus nevar konvertēt vai izmantot rūpnieciskai piemērošanai vai komerciālai izmantošanai. Tā neietver regulāras izmaiņas vai periodiskas modifikācijas, ko veic produktiem, ražošanas partijām, izgatavošanas metodēm, esošajiem pakalpojumiem un citām notiekošām darbībām, pat ja šīs modifikācijas var būt uzskatāmas par uzlabojumiem”.

| (174) | Šajā kontekstā Komisija pārbaudīja darbu ciklu un sadalījumu, kas izriet no rūpnieciskās izpētes vienošanās starp IFP un tā meitasuzņēmumu Axens, kā arī Francijas iesniegtos pilnīgos sarakstus un paskaidrojumu rakstus par projektiem, kas īstenoti laikā no 2003. līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

(174)

Šajā kontekstā Komisija pārbaudīja darbu ciklu un sadalījumu, kas izriet no rūpnieciskās izpētes vienošanās starp IFP un tā meitasuzņēmumu Axens, kā arī Francijas iesniegtos pilnīgos sarakstus un paskaidrojumu rakstus par projektiem, kas īstenoti laikā no 2003. līdz 2006. gadam.

| (175) | IFP veic pētniecības darbus (PD). Šo darbu mērķis ir nodrošināt noteikta sintēzes veida tehnisko iespējamību, un tie atbilst tehniskās iespējamības pētījumiem, ko veic pirms rūpnieciskās izpētes 1996. gada PA nostādņu nozīmē:






  a) | katalizatoriem tiek sagatavoti mazu daudzumu paraugi (mērāmi gramos), bieži vien pulvera veidā, kurus pēc tam testē, lai pētītu ķīmiskās reakcijas. Šajā posmā tiek sagatavots apraksts darbības veidam, kas ļauj sagatavot tādu katalizatora paraugu, kurš atspoguļo noteiktu darbību un/vai kādu sevišķu īpašību; |
| --- | --- | --- |

(175)

IFP veic pētniecības darbus (PD). Šo darbu mērķis ir nodrošināt noteikta sintēzes veida tehnisko iespējamību, un tie atbilst tehniskās iespējamības pētījumiem, ko veic pirms rūpnieciskās izpētes 1996. gada PA nostādņu nozīmē:

a)

katalizatoriem tiek sagatavoti mazu daudzumu paraugi (mērāmi gramos), bieži vien pulvera veidā, kurus pēc tam testē, lai pētītu ķīmiskās reakcijas. Šajā posmā tiek sagatavots apraksts darbības veidam, kas ļauj sagatavot tādu katalizatora paraugu, kurš atspoguļo noteiktu darbību un/vai kādu sevišķu īpašību;

| b) | tehnoloģijām vai metodēm tehnisko iespējamību nosaka ar digitālu modelēšanu, rasējumu un shēmu izpēti un eksperimentiem ar koncepcijām. |
| --- | --- |

b)

tehnoloģijām vai metodēm tehnisko iespējamību nosaka ar digitālu modelēšanu, rasējumu un shēmu izpēti un eksperimentiem ar koncepcijām.

| (176) | Turklāt tiek iepriekš noskaidrota situācija patentu jomā, lai pārliecinātos par attiecīgā pētījuma novatoriskumu. Pēc šiem darbiem IFP savam meitasuzņēmumam iesniedz zinātnisko un tehnisko dokumentāciju, bet tas īsteno savas pirmatteikuma tiesības. |
| --- | --- |

(176)

Turklāt tiek iepriekš noskaidrota situācija patentu jomā, lai pārliecinātos par attiecīgā pētījuma novatoriskumu. Pēc šiem darbiem IFP savam meitasuzņēmumam iesniedz zinātnisko un tehnisko dokumentāciju, bet tas īsteno savas pirmatteikuma tiesības.

| (177) | Ja Axens, pamatojoties uz šādu dokumentāciju, vēlas turpināt pētījumus, tad IFP veic rūpnieciskās izpētes darbus (RID) “ar mērķi iegūt jaunas zināšanas vai pilnveidojumus, kas ļauj ieviest jaunas metodes, produktus un tehnoloģijas vai pilnveidot tos, kas jau pastāv” (41). Šie darbi ietver jaunu sintēzes veidu vai to pilnveidošanas izpēti mērogā, kam nav saiknes ar rūpniecisku mērogu. Komisija uzskata, ka to mērķis ir koncepciju pārbaude un ka tie ir uzskatāmi par rūpniecisko izpēti 1996. gada PA nostādņu nozīmē:






  a) | katalizatoriem šis posms aptver eksperimentus, kas saistīti ar jauniem sintēzes veidiem. Pētniecības darbu laikā noteikto formulu testē apmēram uz vienu kilogramu lielām partijām, un testa daudzumu apjoma izmaiņas parasti rada struktūras un īpašību atšķirības. Tiek sagatavots kopsavilkums un detalizētas analīzes par to, kas iegūts, izmantojot izstrādāto katalizatoru, un tiek pētītas kavējošās sastāvdaļas un indes; |
| --- | --- | --- |

(177)

Ja Axens, pamatojoties uz šādu dokumentāciju, vēlas turpināt pētījumus, tad IFP veic rūpnieciskās izpētes darbus (RID) “ar mērķi iegūt jaunas zināšanas vai pilnveidojumus, kas ļauj ieviest jaunas metodes, produktus un tehnoloģijas vai pilnveidot tos, kas jau pastāv” (41). Šie darbi ietver jaunu sintēzes veidu vai to pilnveidošanas izpēti mērogā, kam nav saiknes ar rūpniecisku mērogu. Komisija uzskata, ka to mērķis ir koncepciju pārbaude un ka tie ir uzskatāmi par rūpniecisko izpēti 1996. gada PA nostādņu nozīmē:

a)

katalizatoriem šis posms aptver eksperimentus, kas saistīti ar jauniem sintēzes veidiem. Pētniecības darbu laikā noteikto formulu testē apmēram uz vienu kilogramu lielām partijām, un testa daudzumu apjoma izmaiņas parasti rada struktūras un īpašību atšķirības. Tiek sagatavots kopsavilkums un detalizētas analīzes par to, kas iegūts, izmantojot izstrādāto katalizatoru, un tiek pētītas kavējošās sastāvdaļas un indes;

| b) | attiecībā uz metodēm rūpnieciskās izpētes darbu mērķis ir pētīt tehnoloģiju galvenos elementus, katalizatora izmantošanai piemērotos apstākļus un reakcijas sistēmas dimensionēšanas elementus. No iegūto rezultātu kartogrāfijas tiek izgatavots digitāls modelis. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz metodēm rūpnieciskās izpētes darbu mērķis ir pētīt tehnoloģiju galvenos elementus, katalizatora izmantošanai piemērotos apstākļus un reakcijas sistēmas dimensionēšanas elementus. No iegūto rezultātu kartogrāfijas tiek izgatavots digitāls modelis.

| (178) | Pēc rūpnieciskās izpētes darbu pabeigšanas IFP savam meitasuzņēmumam nodod katalizatora vai metodes dokumentāciju. Šajā stadijā Axens lemj par to, vai turpināt izstrādi un veikt pirmskonkurences izstrādi (PKI), lai sagatavotu rūpniecisko ražošanu. Šajā posmā veicamie darbi aptver 177. apsvērumā aprakstītajā posmā veikto darbu rezultātu testēšanu un konsolidēšanu, izmantojot reprezentatīvus rūpnieciskās ķēdes prototipus:






  a) | katalizatoriem izgatavo produkta izmēģinājuma partiju reprezentatīvā rūpnieciskās ķēdes mērogā, pielāgojot darbības veidus, kuri noteikti rūpnieciskās izpētes darbos. Šīs pielāgošanas rezultātā tādu iemeslu dēļ kā izmaksas, higiēna, drošība vai vides aspekti attiecīgos gadījumos ir jānomaina izejmateriāli. Prototipi tiek testēti uz noteiktu atskaites daudzumu, un tos koriģē, lai panāktu vēlamos rezultātus. Tiek veikti testi, lai papildinātu katalizatora rezultātu kartogrāfiju. Tikai šajā stadijā tiek noteikta analizatoru un iekārtu izvēle; |
| --- | --- | --- |

(178)

Pēc rūpnieciskās izpētes darbu pabeigšanas IFP savam meitasuzņēmumam nodod katalizatora vai metodes dokumentāciju. Šajā stadijā Axens lemj par to, vai turpināt izstrādi un veikt pirmskonkurences izstrādi (PKI), lai sagatavotu rūpniecisko ražošanu. Šajā posmā veicamie darbi aptver 177. apsvērumā aprakstītajā posmā veikto darbu rezultātu testēšanu un konsolidēšanu, izmantojot reprezentatīvus rūpnieciskās ķēdes prototipus:

a)

katalizatoriem izgatavo produkta izmēģinājuma partiju reprezentatīvā rūpnieciskās ķēdes mērogā, pielāgojot darbības veidus, kuri noteikti rūpnieciskās izpētes darbos. Šīs pielāgošanas rezultātā tādu iemeslu dēļ kā izmaksas, higiēna, drošība vai vides aspekti attiecīgos gadījumos ir jānomaina izejmateriāli. Prototipi tiek testēti uz noteiktu atskaites daudzumu, un tos koriģē, lai panāktu vēlamos rezultātus. Tiek veikti testi, lai papildinātu katalizatora rezultātu kartogrāfiju. Tikai šajā stadijā tiek noteikta analizatoru un iekārtu izvēle;

| b) | metodēm tiek veikts riska analīzes pētījums; tiek sagatavotas metožu vai metožu kombināciju rūpnieciskās shēmas un metožu “baltā grāmata”, kurā ir precizēta notikumu pārvaldība. |
| --- | --- |

b)

metodēm tiek veikts riska analīzes pētījums; tiek sagatavotas metožu vai metožu kombināciju rūpnieciskās shēmas un metožu “baltā grāmata”, kurā ir precizēta notikumu pārvaldība.

| (179) | Tiek iecelta arī ekspertu komiteja, kuras uzdevums ir noteikt un apstiprināt produkta vai metodes apstiprināšanas posmus. Tikai pēc apstiprināšanas, kas ļauj pārliecināties, ka tiešām tiek ņemti vērā visi vides un drošības ierobežojumi, tiek pieņemts lēmums par metodes un/vai produkta laišanu tirgū un produktu un/vai metodi var pirmo reizi izmantot rūpniecībā (42). Tādējādi produktus un metodes, kas iegūti šajos darbos, komerciāli izmanto tikai tad, kas tie ir apstiprināti, un šo darbu laikā tos nesāk izmantot rūpniecībā. |
| --- | --- |

(179)

Tiek iecelta arī ekspertu komiteja, kuras uzdevums ir noteikt un apstiprināt produkta vai metodes apstiprināšanas posmus. Tikai pēc apstiprināšanas, kas ļauj pārliecināties, ka tiešām tiek ņemti vērā visi vides un drošības ierobežojumi, tiek pieņemts lēmums par metodes un/vai produkta laišanu tirgū un produktu un/vai metodi var pirmo reizi izmantot rūpniecībā (42). Tādējādi produktus un metodes, kas iegūti šajos darbos, komerciāli izmanto tikai tad, kas tie ir apstiprināti, un šo darbu laikā tos nesāk izmantot rūpniecībā.

| (180) | Komisija uzskata, ka šos darbus nevar pielīdzināt regulārām darbībām rūpnieciskajā ķēdē, jo tie notiek ārpus rūpnieciskās ekspluatācijas. Komisija secina, ka šie darbi ir uzskatāmi par pirmskonkurences izstrādes darbībām 1996. gada PA nostādņu nozīmē. Tā arī piebilst, ka jebkurā gadījumā šo darbu izmaksas no pašu līdzekļiem pilnībā finansē meitasuzņēmums Axens. |
| --- | --- |

(180)

Komisija uzskata, ka šos darbus nevar pielīdzināt regulārām darbībām rūpnieciskajā ķēdē, jo tie notiek ārpus rūpnieciskās ekspluatācijas. Komisija secina, ka šie darbi ir uzskatāmi par pirmskonkurences izstrādes darbībām 1996. gada PA nostādņu nozīmē. Tā arī piebilst, ka jebkurā gadījumā šo darbu izmaksas no pašu līdzekļiem pilnībā finansē meitasuzņēmums Axens.

| (181) | Attiecībā uz darbiem, ko IFP veic sadarbībā ar tā meitasuzņēmumu Prosernat, Komisija konstatē, ka darbu ciklu un sadalījumu starp IFP un tā meitasuzņēmumu Prosernat regulē rūpnieciskās izpētes vienošanās, kura, piemērota gāzes attīrīšanas un atsērošanas jomai, atbilst tam pašam modelim kā rūpnieciskās izpētes vienošanās, kura saista IFP un tā meitasuzņēmumu Axens. Šo analīzi apstiprina Francijas iesniegto pilnīgo sarakstu un paskaidrojumu rakstu pārbaude par projektiem, kas īstenoti laikā no 2003. līdz 2006. gadam. |
| --- | --- |

(181)

Attiecībā uz darbiem, ko IFP veic sadarbībā ar tā meitasuzņēmumu Prosernat, Komisija konstatē, ka darbu ciklu un sadalījumu starp IFP un tā meitasuzņēmumu Prosernat regulē rūpnieciskās izpētes vienošanās, kura, piemērota gāzes attīrīšanas un atsērošanas jomai, atbilst tam pašam modelim kā rūpnieciskās izpētes vienošanās, kura saista IFP un tā meitasuzņēmumu Axens. Šo analīzi apstiprina Francijas iesniegto pilnīgo sarakstu un paskaidrojumu rakstu pārbaude par projektiem, kas īstenoti laikā no 2003. līdz 2006. gadam.

| (182) | Noslēgumā, Komisija uzskata, ka darbības, kurām tiek izmantots finansējums no valsts līdzekļiem, faktiski atbilst pētniecības stadijām, kas definētas 1996. gada PA nostādņu I pielikumā. Tā atzīmē, ka jebkurā gadījumā tirgum vistuvākās darbības, proti, pirmskonkurences izstrādes un komerciālās izstrādes darbības, no pašu līdzekļiem pilnībā finansē meitasuzņēmumi, izmantojot tirgos gūtos ienākumus, un ka valsts finansējums attiecas tikai uz rūpnieciskās izpētes posmiem. Tādēļ Komisija nevar pieņemt UOP argumentu, ka valsts atbalsts, ko izmanto IFP un tā meitasuzņēmumu Axens un Prosernat saimnieciskajai darbībai, ir uzskatāms par atbalstu darbībai. |
| --- | --- |

(182)

Noslēgumā, Komisija uzskata, ka darbības, kurām tiek izmantots finansējums no valsts līdzekļiem, faktiski atbilst pētniecības stadijām, kas definētas 1996. gada PA nostādņu I pielikumā. Tā atzīmē, ka jebkurā gadījumā tirgum vistuvākās darbības, proti, pirmskonkurences izstrādes un komerciālās izstrādes darbības, no pašu līdzekļiem pilnībā finansē meitasuzņēmumi, izmantojot tirgos gūtos ienākumus, un ka valsts finansējums attiecas tikai uz rūpnieciskās izpētes posmiem. Tādēļ Komisija nevar pieņemt UOP argumentu, ka valsts atbalsts, ko izmanto IFP un tā meitasuzņēmumu Axens un Prosernat saimnieciskajai darbībai, ir uzskatāms par atbalstu darbībai.

7.5.2.   Atbilstīgās izmaksas

| (183) | 1996. gada PA nostādņu II pielikumā ir noteiktas izmaksas, ko var ņemt vērā, aprēķinot pētniecības un attīstības atbalsta intensitāti:






  — | personāla izmaksas (pētnieki, tehniskie darbinieki un citi atbalsta darbinieki, ko nodarbina tikai un vienīgi konkrētās pētniecības darbības vajadzībām), |
| --- | --- | --- |

(183)

1996. gada PA nostādņu II pielikumā ir noteiktas izmaksas, ko var ņemt vērā, aprēķinot pētniecības un attīstības atbalsta intensitāti:

—

personāla izmaksas (pētnieki, tehniskie darbinieki un citi atbalsta darbinieki, ko nodarbina tikai un vienīgi konkrētās pētniecības darbības vajadzībām),

| — | izmaksas par instrumentiem, materiāliem un zemi un telpām, ko pastāvīgi izmanto (izņemot komerciālas cesijas gadījumā) tikai un vienīgi attiecīgās pētniecības darbības vajadzībām, |
| --- | --- |

—

izmaksas par instrumentiem, materiāliem un zemi un telpām, ko pastāvīgi izmanto (izņemot komerciālas cesijas gadījumā) tikai un vienīgi attiecīgās pētniecības darbības vajadzībām,

| — | izmaksas par konsultantu pakalpojumiem un līdzvērtīgiem pakalpojumiem, kas izmantoti tikai un vienīgi attiecīgās pētniecības darbības vajadzībām, starp tiem arī pētījumi, tehniskās zināšanas, patenti utt., kas pirkti no ārējiem avotiem, |
| --- | --- |

—

izmaksas par konsultantu pakalpojumiem un līdzvērtīgiem pakalpojumiem, kas izmantoti tikai un vienīgi attiecīgās pētniecības darbības vajadzībām, starp tiem arī pētījumi, tehniskās zināšanas, patenti utt., kas pirkti no ārējiem avotiem,

| — | vispārējas papildu izmaksas, ko tiešā veidā sedz saistībā ar attiecīgo pētniecības darbību, |
| --- | --- |

—

vispārējas papildu izmaksas, ko tiešā veidā sedz saistībā ar attiecīgo pētniecības darbību,

| — | citas ekspluatācijas izmaksas (piemēram, materiālu, piegāžu un tamlīdzīgu produktu izmaksas), ko tiešā veidā sedz saistībā ar attiecīgo pētniecības darbību. |
| --- | --- |

—

citas ekspluatācijas izmaksas (piemēram, materiālu, piegāžu un tamlīdzīgu produktu izmaksas), ko tiešā veidā sedz saistībā ar attiecīgo pētniecības darbību.

| (184) | 1996. gada PA nostādņu II pielikumā ir arī precizēts, ka gadījumā, ja izmaksas ir radījušas arī citas darbības, piemēram, citi pētniecības un attīstības darbi, tad šīs izmaksas ir jāsadala starp subsidēto pētniecības un attīstības darbību un pārējām darbībām. |
| --- | --- |

(184)

1996. gada PA nostādņu II pielikumā ir arī precizēts, ka gadījumā, ja izmaksas ir radījušas arī citas darbības, piemēram, citi pētniecības un attīstības darbi, tad šīs izmaksas ir jāsadala starp subsidēto pētniecības un attīstības darbību un pārējām darbībām.

| (185) | No vienas puses, Komisija atzīmē, ka projektos tieši ieskaitāmās izmaksas attiecas uz līgumiem ar apakšuzņēmējiem, apdrošināšanu un dokumentāciju, kā arī uz piegādēm un nelieliem materiālu daudzumiem. Tās attiecīgi atbilst izmaksām par konsultantu pakalpojumiem un līdzvērtīgiem pakalpojumiem, vispārējām papildu izmaksām un citām ekspluatācijas izmaksām. Komisija konstatē, ka šīs izmaksas tiek tiešā veidā segtas saistībā tikai un vienīgi ar attiecīgajām pētniecības darbībām. |
| --- | --- |

(185)

No vienas puses, Komisija atzīmē, ka projektos tieši ieskaitāmās izmaksas attiecas uz līgumiem ar apakšuzņēmējiem, apdrošināšanu un dokumentāciju, kā arī uz piegādēm un nelieliem materiālu daudzumiem. Tās attiecīgi atbilst izmaksām par konsultantu pakalpojumiem un līdzvērtīgiem pakalpojumiem, vispārējām papildu izmaksām un citām ekspluatācijas izmaksām. Komisija konstatē, ka šīs izmaksas tiek tiešā veidā segtas saistībā tikai un vienīgi ar attiecīgajām pētniecības darbībām.

| (186) | No otras puses, Komisija atzīmē, ka pārējās projektos ieskaitāmās izmaksas attiecas uz izmaksām par pētniecības personālu, materiālo un nemateriālo aktīvu amortizāciju, kā arī citiem vispārējiem izdevumiem un atbilst attiecīgi personāla izmaksām, instrumentu, materiālu un zemes un telpu izmaksām, kā arī vispārējiem papildu izdevumiem. Šīs izmaksas tiek tiešā veidā segtas saistībā ar attiecīgajām pētniecības darbībām un ir sadalītas starp dažādajiem pētniecības projektiem proporcionāli laikam, ko pētniecības personāls ir veltījis katram projektam. |
| --- | --- |

(186)

No otras puses, Komisija atzīmē, ka pārējās projektos ieskaitāmās izmaksas attiecas uz izmaksām par pētniecības personālu, materiālo un nemateriālo aktīvu amortizāciju, kā arī citiem vispārējiem izdevumiem un atbilst attiecīgi personāla izmaksām, instrumentu, materiālu un zemes un telpu izmaksām, kā arī vispārējiem papildu izdevumiem. Šīs izmaksas tiek tiešā veidā segtas saistībā ar attiecīgajām pētniecības darbībām un ir sadalītas starp dažādajiem pētniecības projektiem proporcionāli laikam, ko pētniecības personāls ir veltījis katram projektam.

| (187) | Turklāt horizontālo pētniecības un attīstības projektu izmaksas, kas attiecas uz metodēm un iekārtām, kuras izmantotas pārējos pētniecības un attīstības projektos, ir pielīdzināmas vispārējām papildu izmaksām, ko tiešā veidā sedz saistībā ar attiecīgajām pētniecības darbībām. Šo horizontālo projektu izmaksas tiek ieskaitītas proporcionāli katra pētniecības un attīstības projekta izmaksām. Komisija uzskata, ka izmantotās ieskaitīšanas metodes ir atbilstošas. |
| --- | --- |

(187)

Turklāt horizontālo pētniecības un attīstības projektu izmaksas, kas attiecas uz metodēm un iekārtām, kuras izmantotas pārējos pētniecības un attīstības projektos, ir pielīdzināmas vispārējām papildu izmaksām, ko tiešā veidā sedz saistībā ar attiecīgajām pētniecības darbībām. Šo horizontālo projektu izmaksas tiek ieskaitītas proporcionāli katra pētniecības un attīstības projekta izmaksām. Komisija uzskata, ka izmantotās ieskaitīšanas metodes ir atbilstošas.

| (188) | Komisija secina, ka projektu izmaksas atbilst 1996. gada PA nostādņu II pielikumā noteiktajām atbilstīgajām izmaksām. |
| --- | --- |

(188)

Komisija secina, ka projektu izmaksas atbilst 1996. gada PA nostādņu II pielikumā noteiktajām atbilstīgajām izmaksām.

7.5.3.   Atbalsta intensitāte

| (189) | Saskaņā ar 1996. gada PA nostādņu 5.4. punktu maksimālā intensitāte, kas atļauta tehniskās iespējamības pētījumiem, kurus veic pirms rūpnieciskās izpētes projektiem, ir 75 %. Saskaņā ar minēto nostādņu 5.3. punktu maksimālā intensitāte, kas atļauta rūpnieciskās izpētes projektiem, ir 50 %. Saskaņā ar minēto nostādņu 5.5. punktu maksimālā intensitāte, kas atļauta pirmskonkurences izstrādes projektiem, ir 25 %. Saskaņā ar minēto nostādņu 5.9. punktu darbībām, kas vienlaikus aptver gan rūpniecisko izpēti, gan pirmskonkurences izstrādes darbības, maksimālā atļautā intensitāte ir vienāda ar abiem šiem pētniecības veidiem atļautās atbalsta intensitātes vidējo svērto lielumu. |
| --- | --- |

(189)

Saskaņā ar 1996. gada PA nostādņu 5.4. punktu maksimālā intensitāte, kas atļauta tehniskās iespējamības pētījumiem, kurus veic pirms rūpnieciskās izpētes projektiem, ir 75 %. Saskaņā ar minēto nostādņu 5.3. punktu maksimālā intensitāte, kas atļauta rūpnieciskās izpētes projektiem, ir 50 %. Saskaņā ar minēto nostādņu 5.5. punktu maksimālā intensitāte, kas atļauta pirmskonkurences izstrādes projektiem, ir 25 %. Saskaņā ar minēto nostādņu 5.9. punktu darbībām, kas vienlaikus aptver gan rūpniecisko izpēti, gan pirmskonkurences izstrādes darbības, maksimālā atļautā intensitāte ir vienāda ar abiem šiem pētniecības veidiem atļautās atbalsta intensitātes vidējo svērto lielumu.

| (190) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka IFP, izmantojot tā meitasuzņēmumu maksāto atlīdzību un bez valsts finansējuma atbalsta, no pašu līdzekļiem finansēja vairāk nekā 50 % no savu tehniskās iespējamības pētījumu un savas rūpnieciskās izpētes izmaksām laika posmā no 2003. līdz 2006. gadam. Komisija atzīmē, ka pieļaujamā intensitāte var pārsniegt 50 %, ja tajā ņem vērā tehniskās iespējamības pētījumu daļu, kuriem var izmantot atbalstu ar 75 % intensitāti. Komisija ir sagatavojusi turpmāk iekļauto tabulu, izmantojot projektu sarakstus, kuros detalizēti norādītas gada izmaksas katram projektam un katrā pētījumu stadijā, kā arī izmantojot kopsavilkumu par IFP līdzekļiem. To darot, Komisija izmantoja konservatīvu pieeju, iekļaujot visas izmaksas, kas tieši vai netieši saistītas (43) ar Axens un Prosernat ekskluzīvo darbības jomu, un izslēdzot visas summas, ko nav maksājušas sabiedrības Axens un Prosernat
   (44).
  2.   tabula | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gada laikā īstenoto projektu skaits (45) |
| IFP/Axens darbības joma | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| IFP/Prosernat darbības joma | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Kopā | 48 | 54 | 55 | 68 |
| Tehniskās iespējamības pētījumu gada izmaksas (EUR) |
| IFP/Axens darbības joma | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| IFP/Prosernat darbības joma | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Kopā | 5 759 184 | 4 032 859 | 4 392 411 | 7 393 767 |
| Rūpnieciskās izpētes darbu gada izmaksas (EUR) |
| IFP/Axens darbības joma | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| IFP/Prosernat darbības joma | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Kopā | 40 180 231 | 48 536 142 | 38 183 597 | 49 007 913 |
| Pašu līdzekļi (EUR) |
| Summa | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) | [...] (**) |
| Ikgadējais valsts atbalsts (EUR) |
| Summa | 18 958 910 | 19 243 217 | 8 952 630 | 11 280 522 |
| Intensitāte | 41 % | 37 % | 21 % | 20 % |
| Maksimālā atļautā intensitāte (46) | 53 % | 52 % | 53 % | 53 % |

(190)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka IFP, izmantojot tā meitasuzņēmumu maksāto atlīdzību un bez valsts finansējuma atbalsta, no pašu līdzekļiem finansēja vairāk nekā 50 % no savu tehniskās iespējamības pētījumu un savas rūpnieciskās izpētes izmaksām laika posmā no 2003. līdz 2006. gadam. Komisija atzīmē, ka pieļaujamā intensitāte var pārsniegt 50 %, ja tajā ņem vērā tehniskās iespējamības pētījumu daļu, kuriem var izmantot atbalstu ar 75 % intensitāti. Komisija ir sagatavojusi turpmāk iekļauto tabulu, izmantojot projektu sarakstus, kuros detalizēti norādītas gada izmaksas katram projektam un katrā pētījumu stadijā, kā arī izmantojot kopsavilkumu par IFP līdzekļiem. To darot, Komisija izmantoja konservatīvu pieeju, iekļaujot visas izmaksas, kas tieši vai netieši saistītas (43) ar Axens un Prosernat ekskluzīvo darbības jomu, un izslēdzot visas summas, ko nav maksājušas sabiedrības Axens un Prosernat
   (44).

2.   tabula

2003

2004

2005

2006

Gada laikā īstenoto projektu skaits (45)

IFP/Axens darbības joma

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

IFP/Prosernat darbības joma

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Kopā

48

54

55

68

Tehniskās iespējamības pētījumu gada izmaksas (EUR)

IFP/Axens darbības joma

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

IFP/Prosernat darbības joma

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Kopā

5 759 184

4 032 859

4 392 411

7 393 767

Rūpnieciskās izpētes darbu gada izmaksas (EUR)

IFP/Axens darbības joma

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

IFP/Prosernat darbības joma

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Kopā

40 180 231

48 536 142

38 183 597

49 007 913

Pašu līdzekļi (EUR)

Summa

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

[...] (**)

Ikgadējais valsts atbalsts (EUR)

Summa

18 958 910

19 243 217

8 952 630

11 280 522

Intensitāte

41 %

37 %

21 %

20 %

Maksimālā atļautā intensitāte (46)

53 %

52 %

53 %

53 %

| (191) | Otrkārt, Komisija atzīmē to, ka IFP un tā meitasuzņēmumu pētniecības darbību finansējuma daļa, kura tiek segta no pašu līdzekļiem, var būt lielāka, ja ņem vērā pirmskonkurences izstrādes darbības, kurām var izmantot atbalstu ar intensitāti 25 %. Pirmskonkurences izstrādes darbības meitasuzņēmumi Axens un Prosernat tik tiešām pilnībā finansē no pašu līdzekļiem, neizmantojot valsts vai IFP finansējumu. |
| --- | --- |

(191)

Otrkārt, Komisija atzīmē to, ka IFP un tā meitasuzņēmumu pētniecības darbību finansējuma daļa, kura tiek segta no pašu līdzekļiem, var būt lielāka, ja ņem vērā pirmskonkurences izstrādes darbības, kurām var izmantot atbalstu ar intensitāti 25 %. Pirmskonkurences izstrādes darbības meitasuzņēmumi Axens un Prosernat tik tiešām pilnībā finansē no pašu līdzekļiem, neizmantojot valsts vai IFP finansējumu.

| (192) | Treškārt, Komisija, pamatojoties uz ikgadējiem sarakstiem ar projektiem, kas īstenoti laika posmā no 2003. līdz 2006. gadam, ir pārbaudījusi to, vai katrā pētniecības stadijā ir ievērota pieļaujamā atbalsta intensitāte. Attiecībā uz nākamajiem gadiem Francijai būs Komisijai jāiesniedz gada pārskats, lai tā varētu pārbaudīt, vai arī attiecībā uz šiem gadiem ir ievērota atbalsta intensitāte katrā stadijā un katram projektam. Minētajā pārskatā būs jānorāda visi projekti, kas īstenoti Axens un Prosernat darbības jomā, norādot to izmaksas katrā pētniecības stadijā, valsts finansējuma summu un pašu līdzekļu summu, ko izmantojis IFP un tā meitasuzņēmumi. Komisija uzskata, ka atbalsta daļai jāpaliek zem 50 %, lai nodrošinātu, ka tiek ievērota pieļaujamā intensitāte. |
| --- | --- |

(192)

Treškārt, Komisija, pamatojoties uz ikgadējiem sarakstiem ar projektiem, kas īstenoti laika posmā no 2003. līdz 2006. gadam, ir pārbaudījusi to, vai katrā pētniecības stadijā ir ievērota pieļaujamā atbalsta intensitāte. Attiecībā uz nākamajiem gadiem Francijai būs Komisijai jāiesniedz gada pārskats, lai tā varētu pārbaudīt, vai arī attiecībā uz šiem gadiem ir ievērota atbalsta intensitāte katrā stadijā un katram projektam. Minētajā pārskatā būs jānorāda visi projekti, kas īstenoti Axens un Prosernat darbības jomā, norādot to izmaksas katrā pētniecības stadijā, valsts finansējuma summu un pašu līdzekļu summu, ko izmantojis IFP un tā meitasuzņēmumi. Komisija uzskata, ka atbalsta daļai jāpaliek zem 50 %, lai nodrošinātu, ka tiek ievērota pieļaujamā intensitāte.

| (193) | Visbeidzot, Komisija konstatē, ka pieļaujamās intensitātes ievērošana lielā mērā ir atkarīga no pašu līdzekļu summas, ko IFP var izmantot projektiem attiecīgajās jomās. Šos pašu līdzekļus galvenokārt veido atlīdzība, ko meitasuzņēmumi Axens un Prosernat maksā IFP. Komisija tādēļ uzskata, ka ekskluzīvajos nolīgumos, kas regulē šo atlīdzību, ir jāiekļauj atsevišķa klauzula, lai nodrošinātu, ka mātesuzņēmumam tiktu maksāta iepriekš nenoteikta minimāla atlīdzība, kas segtu vismaz 25 % no izmaksām, kuras saistītas ar tehniskās iespējamības pētījumiem pirms rūpnieciskās izpētes darbiem, 50 % no rūpnieciskās izpētes izmaksām un attiecīgā gadījumā 75 % no izmaksām, kuras saistītas ar pirmskonkurences izstrādes darbībām, ko IFP veic savu meitasuzņēmumu darbības jomās (47). |
| --- | --- |

(193)

Visbeidzot, Komisija konstatē, ka pieļaujamās intensitātes ievērošana lielā mērā ir atkarīga no pašu līdzekļu summas, ko IFP var izmantot projektiem attiecīgajās jomās. Šos pašu līdzekļus galvenokārt veido atlīdzība, ko meitasuzņēmumi Axens un Prosernat maksā IFP. Komisija tādēļ uzskata, ka ekskluzīvajos nolīgumos, kas regulē šo atlīdzību, ir jāiekļauj atsevišķa klauzula, lai nodrošinātu, ka mātesuzņēmumam tiktu maksāta iepriekš nenoteikta minimāla atlīdzība, kas segtu vismaz 25 % no izmaksām, kuras saistītas ar tehniskās iespējamības pētījumiem pirms rūpnieciskās izpētes darbiem, 50 % no rūpnieciskās izpētes izmaksām un attiecīgā gadījumā 75 % no izmaksām, kuras saistītas ar pirmskonkurences izstrādes darbībām, ko IFP veic savu meitasuzņēmumu darbības jomās (47).

| (194) | Noslēgumā, Komisija uzskata, ka 1996. gada PA nostādnēs atļautā atbalsta intensitāte ir ievērota, ja tiek izpildīti 192. un 193. apsvērumā minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

(194)

Noslēgumā, Komisija uzskata, ka 1996. gada PA nostādnēs atļautā atbalsta intensitāte ir ievērota, ja tiek izpildīti 192. un 193. apsvērumā minētie nosacījumi.

7.5.4.   Kopsumma

| (195) | Noteikumi, kas 1996. gada PA nostādnēs paredzēti attiecībā uz kopsummu un minēti to 5.12. punktā, ir izpildīti. Kopējā valsts finansējuma summu Komisija ir aprēķinājusi neatkarīgi no tā izcelsmes. |
| --- | --- |

(195)

Noteikumi, kas 1996. gada PA nostādnēs paredzēti attiecībā uz kopsummu un minēti to 5.12. punktā, ir izpildīti. Kopējā valsts finansējuma summu Komisija ir aprēķinājusi neatkarīgi no tā izcelsmes.

7.5.5.   Stimulējošā ietekme

| (196) | Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka IFP un tā meitasuzņēmumu pētniecības darbību pamatā ir valsts izvirzīts princips nodrošināt ilgtermiņa energoapgādes drošību. Ogļūdeņražiem piemīt stratēģiska nozīme dalībvalstu pašreizējai ekonomikai, jo tos plaši izmanto transporta un ķīmijas jomā. IFP un tā meitasuzņēmumu darbība atbilst kontekstam, ko veido tādi trīs aspekti kā pieprasījuma pēc enerģijas palielināšanās, kura pamatā galvenokārt ir mobilitātes un starptautiskās tirdzniecības pieaugums, naftas un gāzes krājumu pakāpeniska izsīkšana un siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežošana. Komisija atzīmē, ka IFP un tā meitasuzņēmumu pētījumiem ir vērsti šādos prioritārajos virzienos:






  a) | atjaunot rezerves un palielināt naftas un gāzes ieguvi. Mērķis ir ne vien palielināt sekmīgu izpētes darbu un iegulu apgūšanas līmeni, bet arī ļaut ekspluatēt netradicionālus resursus (naftas iegūšana jūrā no liela dziļuma, ļoti smaga jēlnafta, asfalta smiltis u. c.). Piemēram, viena no darbībām, ko veic šajā virzienā, ir metodes izstrāde gāzei ar augstu H2S un CO2 saturu; |
| --- | --- | --- |

(196)

Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka IFP un tā meitasuzņēmumu pētniecības darbību pamatā ir valsts izvirzīts princips nodrošināt ilgtermiņa energoapgādes drošību. Ogļūdeņražiem piemīt stratēģiska nozīme dalībvalstu pašreizējai ekonomikai, jo tos plaši izmanto transporta un ķīmijas jomā. IFP un tā meitasuzņēmumu darbība atbilst kontekstam, ko veido tādi trīs aspekti kā pieprasījuma pēc enerģijas palielināšanās, kura pamatā galvenokārt ir mobilitātes un starptautiskās tirdzniecības pieaugums, naftas un gāzes krājumu pakāpeniska izsīkšana un siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežošana. Komisija atzīmē, ka IFP un tā meitasuzņēmumu pētījumiem ir vērsti šādos prioritārajos virzienos:

a)

atjaunot rezerves un palielināt naftas un gāzes ieguvi. Mērķis ir ne vien palielināt sekmīgu izpētes darbu un iegulu apgūšanas līmeni, bet arī ļaut ekspluatēt netradicionālus resursus (naftas iegūšana jūrā no liela dziļuma, ļoti smaga jēlnafta, asfalta smiltis u. c.). Piemēram, viena no darbībām, ko veic šajā virzienā, ir metodes izstrāde gāzei ar augstu H2S un CO2 saturu;

| b) | izstrādāt tīras un efektīvas pārstrādes metodes. Mērķis ir pilnveidot degvielu un naftas ķīmijas bāžu ražošanu, vienlaikus samazinot naftas apstrādes un naftas ķīmijas nozares ietekmi uz vidi. Turklāt netradicionālu iegulu izmantošanai ir nepieciešams izstrādāt konversijas tehnoloģijas. Šajā virzienā, piemēram, ir ietverti pētījumi par hidrokrekingu; |
| --- | --- |

b)

izstrādāt tīras un efektīvas pārstrādes metodes. Mērķis ir pilnveidot degvielu un naftas ķīmijas bāžu ražošanu, vienlaikus samazinot naftas apstrādes un naftas ķīmijas nozares ietekmi uz vidi. Turklāt netradicionālu iegulu izmantošanai ir nepieciešams izstrādāt konversijas tehnoloģijas. Šajā virzienā, piemēram, ir ietverti pētījumi par hidrokrekingu;

| c) | izstrādāt novatoriskas degvielas un motoru tehnoloģijas, lai samazinātu emisijas un transportlīdzekļu degvielas patēriņu. Šajā sakarā viens no svarīgākajiem pētījumu virzieniem šajā jomā ir gāzveida degvielu ar augstu ūdeņraža saturu izmantošana; |
| --- | --- |

c)

izstrādāt novatoriskas degvielas un motoru tehnoloģijas, lai samazinātu emisijas un transportlīdzekļu degvielas patēriņu. Šajā sakarā viens no svarīgākajiem pētījumu virzieniem šajā jomā ir gāzveida degvielu ar augstu ūdeņraža saturu izmantošana;

| d) | dažādot enerģijas avotus degvielu ražošanai. Šajā ziņā viens no prioritārajiem virzieniem ir sintētisku degvielu ražošana no dažādiem enerģijas avotiem (biomasa, gāze vai ogles). |
| --- | --- |

d)

dažādot enerģijas avotus degvielu ražošanai. Šajā ziņā viens no prioritārajiem virzieniem ir sintētisku degvielu ražošana no dažādiem enerģijas avotiem (biomasa, gāze vai ogles).

| (197) | Komisija atzīmē, ka IFP pētījumu programmas izskata tehniskās komitejas, kuru sastāvu un darbības kārtību nosaka atbildīgais ministrs un kuras ļauj nodrošināt minēto prioritāšu reālu ievērošanu. |
| --- | --- |

(197)

Komisija atzīmē, ka IFP pētījumu programmas izskata tehniskās komitejas, kuru sastāvu un darbības kārtību nosaka atbildīgais ministrs un kuras ļauj nodrošināt minēto prioritāšu reālu ievērošanu.

| (198) | Otrkārt, Komisija atzīmē to, ka jaunu enerģijas tehnoloģiju izstrāde, starp kurām cita starpā ir arī biodegvielas un gāzes atgūšana, ir arī viena no Kopienas prioritātēm pētījumu, enerģētikas politikas un vides politikas jomā. |
| --- | --- |

(198)

Otrkārt, Komisija atzīmē to, ka jaunu enerģijas tehnoloģiju izstrāde, starp kurām cita starpā ir arī biodegvielas un gāzes atgūšana, ir arī viena no Kopienas prioritātēm pētījumu, enerģētikas politikas un vides politikas jomā.

| (199) | Treškārt, Komisija atzīmē, ka, pateicoties valsts atbalstam, IFP un tā meitasuzņēmumi spēja veikt papildu darbības, kuras nebūtu bijis iespējams īstenot tehnoloģisko risku dēļ vai arī tādēļ, ka būtu bijis ļoti grūti paredzēt ieguldījumu atgūšanu. Jo īpaši naftas pārstrādes un naftas ķīmijas jomā lielie riski, kas saistīti ar pirmajām rūpnieciskajām vienībām, liek uzņēmumiem, kuri strādā šajā tirgū, būt ļoti piesardzīgiem, izvēloties pētniecības un attīstības projektus. IFP un Axens, piemēram, spēja īstenot šādus pētniecības projektus: jauni katalizatori un metodes vidējo destilātu hidroapstrādes jomā, efektīvāks adsorbents un tehnoloģija paraksilēna ražošanai, jauna metode sašķidrinātas dabasgāzes jomā, kuras pamatā ir jaunas koncepcijas un tehnoloģijas, kas izstrādātas atdzesēšanas jomā, jauna tīrāka un efektīvāka metode biodīzeļdegvielas ražošanai, izmantojot augu eļļu esterifikāciju. |
| --- | --- |

(199)

Treškārt, Komisija atzīmē, ka, pateicoties valsts atbalstam, IFP un tā meitasuzņēmumi spēja veikt papildu darbības, kuras nebūtu bijis iespējams īstenot tehnoloģisko risku dēļ vai arī tādēļ, ka būtu bijis ļoti grūti paredzēt ieguldījumu atgūšanu. Jo īpaši naftas pārstrādes un naftas ķīmijas jomā lielie riski, kas saistīti ar pirmajām rūpnieciskajām vienībām, liek uzņēmumiem, kuri strādā šajā tirgū, būt ļoti piesardzīgiem, izvēloties pētniecības un attīstības projektus. IFP un Axens, piemēram, spēja īstenot šādus pētniecības projektus: jauni katalizatori un metodes vidējo destilātu hidroapstrādes jomā, efektīvāks adsorbents un tehnoloģija paraksilēna ražošanai, jauna metode sašķidrinātas dabasgāzes jomā, kuras pamatā ir jaunas koncepcijas un tehnoloģijas, kas izstrādātas atdzesēšanas jomā, jauna tīrāka un efektīvāka metode biodīzeļdegvielas ražošanai, izmantojot augu eļļu esterifikāciju.

| (200) | Ceturtkārt, Komisija atzīmē, ka kopš 2002. gada var novērot pozitīvas izmaiņas attiecībā uz IFP un tā meitasuzņēmumu Axens un Prosernat īstenoto pētniecības un attīstības centienu dažādajiem rādītājiem. IFP un tā meitasuzņēmumu Axens un Prosernat izdevumi abu pēdējo ekskluzīvajās darbības jomās, kā arī darbinieku skaits, kas tajās strādā, ir pieauguši, lai gan valsts atbalsts laika posmā no 2003. līdz 2006. gadam ir samazinājies par 41 %:
  3.   tabula







  Rādītāju pieaugums laika posmā no 2003. līdz 2006. gadam | IFP/Axens | IFP/Prosernat |
| --- | --- | --- | --- |
| Izdevumi pētniecībai un attīstībai ekskluzīvajā jomā | [...] (**) | [...] (**) |
| Darbinieku skaits, kas nodarbojas ar pētniecību un attīstību ekskluzīvajā jomā | [...] (**) | [...] (**) |

(200)

Ceturtkārt, Komisija atzīmē, ka kopš 2002. gada var novērot pozitīvas izmaiņas attiecībā uz IFP un tā meitasuzņēmumu Axens un Prosernat īstenoto pētniecības un attīstības centienu dažādajiem rādītājiem. IFP un tā meitasuzņēmumu Axens un Prosernat izdevumi abu pēdējo ekskluzīvajās darbības jomās, kā arī darbinieku skaits, kas tajās strādā, ir pieauguši, lai gan valsts atbalsts laika posmā no 2003. līdz 2006. gadam ir samazinājies par 41 %:

3.   tabula

Rādītāju pieaugums laika posmā no 2003. līdz 2006. gadam

IFP/Axens

IFP/Prosernat

Izdevumi pētniecībai un attīstībai ekskluzīvajā jomā

[...] (**)

[...] (**)

Darbinieku skaits, kas nodarbojas ar pētniecību un attīstību ekskluzīvajā jomā

[...] (**)

[...] (**)

| (201) | Piektkārt, Komisija atzīmē, ka pētniecības un attīstības izdevumu daļa kopējā apgrozījumā ir sevišķi liela. Sabiedrības Prosernat darbības jomā 2006. gadā tā bija 9 %. Sabiedrības Axens darbības jomā šī daļa 2006. gadā bija 13 %, un tas ir daudz augstāk nekā skaitļi, ko var novērot attiecīgajā nozarē. Četrām citām sabiedrībām, kas nodarbojas ar to pašu, ar ko nodarbojas Axens, pētniecības un attīstības izdevumu daļa ir no 2,3 līdz 10 % no apgrozījuma (48). |
| --- | --- |

(201)

Piektkārt, Komisija atzīmē, ka pētniecības un attīstības izdevumu daļa kopējā apgrozījumā ir sevišķi liela. Sabiedrības Prosernat darbības jomā 2006. gadā tā bija 9 %. Sabiedrības Axens darbības jomā šī daļa 2006. gadā bija 13 %, un tas ir daudz augstāk nekā skaitļi, ko var novērot attiecīgajā nozarē. Četrām citām sabiedrībām, kas nodarbojas ar to pašu, ar ko nodarbojas Axens, pētniecības un attīstības izdevumu daļa ir no 2,3 līdz 10 % no apgrozījuma (48).

| (202) | Sestkārt, Komisija ņem vērā to apstākli, ka IFP un tā meitasuzņēmumi savu pētījumu piemērošanas jomās saskaras ar atšķirīgu tiesisko regulējumu atkarībā no ģeogrāfiskajām zonām un šis regulējums nemitīgi mainās. Konkrētāk, kopš 2000. gada naftas pārstrādes nozarē tiek pieņemas arvien stingrākas vides aizsardzības normas. Papildus zinātniskajiem un tehnoloģiskajiem riskiem, kas raksturīgi pētniecības un attīstības projektiem, parādās arī ievērojams tiesiskā regulējuma risks. Turklāt IFP un tā meitasuzņēmumu veikto pētījumu rezultātus ir grūti aizsargāt, jo, no vienas puses, rezultāti tiek izmantoti ļoti lielā skaitā valstu un, no otras puses, atšķiras dažādajās valstīs piemērojamie tiesību akti par patentiem. |
| --- | --- |

(202)

Sestkārt, Komisija ņem vērā to apstākli, ka IFP un tā meitasuzņēmumi savu pētījumu piemērošanas jomās saskaras ar atšķirīgu tiesisko regulējumu atkarībā no ģeogrāfiskajām zonām un šis regulējums nemitīgi mainās. Konkrētāk, kopš 2000. gada naftas pārstrādes nozarē tiek pieņemas arvien stingrākas vides aizsardzības normas. Papildus zinātniskajiem un tehnoloģiskajiem riskiem, kas raksturīgi pētniecības un attīstības projektiem, parādās arī ievērojams tiesiskā regulējuma risks. Turklāt IFP un tā meitasuzņēmumu veikto pētījumu rezultātus ir grūti aizsargāt, jo, no vienas puses, rezultāti tiek izmantoti ļoti lielā skaitā valstu un, no otras puses, atšķiras dažādajās valstīs piemērojamie tiesību akti par patentiem.

| (203) | Septītkārt, Komisija uzskata, ka pretēji tam, ko apgalvo UOP, valsts atbalsts, kas piešķirts IFP un tā meitasuzņēmumam Axens, sava veida vai savu proporciju dēļ nevar kavēt naftas pārstrādes tehnoloģiju tirgus dinamiskos stimulus. Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka piedāvājums šajā tirgū ir ļoti diferencēts, taču klientu skaits ir ļoti ierobežots. Piemēram, kādā pasaules mēroga aplēsē par naftas pārstrādes vai naftas ķīmijas vienībām, kas darbojās 2005. gadā, ir uzskaitīti septiņi metožu tipi. Turklāt klienti konkrētu tehnoloģiju izvēlas, ņemot vērā dažādus kritērijus, no kuriem daži, piemēram, nepieciešamās uzstādīšanas izmaksas un ieguldījumu rentabilitāti, tiek uzskatīti par kritiskiem, bet nav nekādā veidā saistāmi ar atbalstu saņēmušajiem pētniecības projektiem. Visbeidzot, Komisija konstatē, ka dažiem IFP un Axens konkurentiem ir ļoti liela konkurētspēja, kurai būtu tiem jāļauj saglabāt tirgū savus pētniecības un attīstības plānus. Piemēram, sabiedrībai UOP pieder tāda pasaules tirgus daļa, kas atbilst 57 % no pastāvošo licencēto pārstrādes vienību vērtības, bet IFP un Axens daļa ir tikai 7 %. |
| --- | --- |

(203)

Septītkārt, Komisija uzskata, ka pretēji tam, ko apgalvo UOP, valsts atbalsts, kas piešķirts IFP un tā meitasuzņēmumam Axens, sava veida vai savu proporciju dēļ nevar kavēt naftas pārstrādes tehnoloģiju tirgus dinamiskos stimulus. Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka piedāvājums šajā tirgū ir ļoti diferencēts, taču klientu skaits ir ļoti ierobežots. Piemēram, kādā pasaules mēroga aplēsē par naftas pārstrādes vai naftas ķīmijas vienībām, kas darbojās 2005. gadā, ir uzskaitīti septiņi metožu tipi. Turklāt klienti konkrētu tehnoloģiju izvēlas, ņemot vērā dažādus kritērijus, no kuriem daži, piemēram, nepieciešamās uzstādīšanas izmaksas un ieguldījumu rentabilitāti, tiek uzskatīti par kritiskiem, bet nav nekādā veidā saistāmi ar atbalstu saņēmušajiem pētniecības projektiem. Visbeidzot, Komisija konstatē, ka dažiem IFP un Axens konkurentiem ir ļoti liela konkurētspēja, kurai būtu tiem jāļauj saglabāt tirgū savus pētniecības un attīstības plānus. Piemēram, sabiedrībai UOP pieder tāda pasaules tirgus daļa, kas atbilst 57 % no pastāvošo licencēto pārstrādes vienību vērtības, bet IFP un Axens daļa ir tikai 7 %.

| (204) | Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka arī Eiropas Savienības komerciālie partneri lielu budžeta daļu velta finansējumam pētījumiem enerģētikas jomā. Piemēram, ASV Enerģētikas departamentam 2005. gadā tika piešķirts budžets 5,794 miljardu dolāru apmērā, un tas pastāvīgi pieaug jau kādus piecpadsmit gadus. Šis departaments subsidē daudzas pētījumu programmas, starp tām arī programmas biodīzeļdegvielas jomā. Komisija atzīmē, ka arī IFP un Axens konkurenti saņem ievērojamu valsts atbalstu. Tas tā ir, piemēram, sabiedrības UOP gadījumā, kas no National Institute of Standards and Technology saņem līdzekļus saviem pētniecības darbiem katalizatoru jomā (49). UOP saņemot arī netiešu valsts atbalstu, pateicoties daudzām partnerībām ar pētniecības institūtiem un universitātēm. |
| --- | --- |

(204)

Visbeidzot, Komisija atzīmē, ka arī Eiropas Savienības komerciālie partneri lielu budžeta daļu velta finansējumam pētījumiem enerģētikas jomā. Piemēram, ASV Enerģētikas departamentam 2005. gadā tika piešķirts budžets 5,794 miljardu dolāru apmērā, un tas pastāvīgi pieaug jau kādus piecpadsmit gadus. Šis departaments subsidē daudzas pētījumu programmas, starp tām arī programmas biodīzeļdegvielas jomā. Komisija atzīmē, ka arī IFP un Axens konkurenti saņem ievērojamu valsts atbalstu. Tas tā ir, piemēram, sabiedrības UOP gadījumā, kas no National Institute of Standards and Technology saņem līdzekļus saviem pētniecības darbiem katalizatoru jomā (49). UOP saņemot arī netiešu valsts atbalstu, pateicoties daudzām partnerībām ar pētniecības institūtiem un universitātēm.

| (205) | Noslēgumā, Komisija uzskata, ka atbalstam, kas piešķirts IFP un tā meitasuzņēmumiem Axens un Prosernat, ir stimulējoša ietekme, ņemot vērā īstenoto pētījumu stratēģisko jomu, pētījumu centienu kvalitatīvo un kvantitatīvo pieaugumu, kā arī riskus un grūtības, kas raksturīgi attiecīgajām darbības nozarēm. Tā arī uzskata, ka šim atbalstam nevajadzētu kavēt inovācijas dinamiku šajos tirgos. Turklāt tā ņem vērā atbalstu, ko IFP konkurentiem piešķir citas valstis. |
| --- | --- |

(205)

Noslēgumā, Komisija uzskata, ka atbalstam, kas piešķirts IFP un tā meitasuzņēmumiem Axens un Prosernat, ir stimulējoša ietekme, ņemot vērā īstenoto pētījumu stratēģisko jomu, pētījumu centienu kvalitatīvo un kvantitatīvo pieaugumu, kā arī riskus un grūtības, kas raksturīgi attiecīgajām darbības nozarēm. Tā arī uzskata, ka šim atbalstam nevajadzētu kavēt inovācijas dinamiku šajos tirgos. Turklāt tā ņem vērā atbalstu, ko IFP konkurentiem piešķir citas valstis.

| (206) | Gada pārskatā, kas Francijai būs jāsniedz Komisijai līdz brīdim, kad beigsies termiņš ekskluzīvajiem nolīgumiem starp IFP un tā meitasuzņēmumiem Axens un Prosernat, būs jāpierāda, ka joprojām var konstatēt atbalsta stimulējošo ietekmi. |
| --- | --- |

(206)

Gada pārskatā, kas Francijai būs jāsniedz Komisijai līdz brīdim, kad beigsies termiņš ekskluzīvajiem nolīgumiem starp IFP un tā meitasuzņēmumiem Axens un Prosernat, būs jāpierāda, ka joprojām var konstatēt atbalsta stimulējošo ietekmi.

7.6.   Secinājums

| (207) | Ņemot vērā visus iepriekš minētos apstākļus, Komisija secina, ka atbalsts, kas piešķirts IFP un tā meitasuzņēmumiem Axens un Prosernat, atbilst 1996. gada PA nostādņu noteikumiem, ja tiek ievēroti nosacījumi, kas minēti 192., 193. un 206. apsvērumā, |
| --- | --- |

(207)

Ņemot vērā visus iepriekš minētos apstākļus, Komisija secina, ka atbalsts, kas piešķirts IFP un tā meitasuzņēmumiem Axens un Prosernat, atbilst 1996. gada PA nostādņu noteikumiem, ja tiek ievēroti nosacījumi, kas minēti 192., 193. un 206. apsvērumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākums, ko Francija veikusi par labu Institut Français du Pétrole (IFP) un tā meitasuzņēmumam Beicip-Franlab, nav uzskatāms par atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

2. pants

1.   Pasākums, ko Francija veikusi par labu IFP un tā meitasuzņēmumiem Axens un Prosernat, ir uzskatāms par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

2.   Šis atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti šā lēmuma 3.–6. pantā.

3. pants

1.   Šis lēmums paliek spēkā līdz brīdim, kad beigsies termiņš ekskluzīvajiem nolīgumiem, kuri šā lēmuma pieņemšanas brīdī ir spēkā starp IFP un tā meitasuzņēmumiem Axens un Prosernat (turpmāk tekstā – ekskluzīvie nolīgumi).

2.   Jebkāda šo ekskluzīvo nolīgumu pagarināšana vai grozīšana jādara zināma Komisijai.

4. pants

1.   IFP savu grāmatvedības uzskaiti organizē un publisko tā, lai savas saimnieciskās darbības skaidri nošķirtu no darbībām, kam nav saimniecisks raksturs.

2.   Līdz ekskluzīvo nolīgumu termiņa beigām Francijai būs jāsniedz Komisijai gada finanšu pārskats, lai tā varētu pārbaudīt to valsts līdzekļu summu, kuri piešķirti IFP darbībām Axens un Prosernat ekskluzīvajās darbības jomās.

5. pants

1.   Līdz ekskluzīvo nolīgumu termiņa beigām Francijai būs jāsniedz Komisijai detalizēts gada pārskats par projektiem, ko IFP īsteno Axens un Prosernat ekskluzīvajās darbības jomās, un šajā pārskatā par katru projektu jānorāda izmaksas katrā pētījumu stadijā, piešķirto valsts līdzekļu summa un atbalsta stimulējošā ietekme.

2.   Francija Komisijai atsevišķi paziņo par atbalstu, kura summa pārsniedz maksimālās summas, kas paredzētas 2006. gada nostādnēs par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai.

6. pants

Ekskluzīvie nolīgumi jāgroza, lai paredzētu minimālo atlīdzību, ko sabiedrības Axens un Prosernat maksā IFP un kas segtu vismaz 25 % no izmaksām, kuras saistītas ar tehniskās iespējamības pētījumiem pirms rūpnieciskās izpētes darbiem, 50 % no rūpnieciskās izpētes izmaksām un 75 % no izmaksām, kuras saistītas ar pirmskonkurences izstrādes darbībām, ko IFP veic jomās, uz kurām attiecas ekskluzīvie nolīgumi.

7. pants

Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas dienas Francija informē Komisiju par pasākumiem, ko tā veikusi, lai to izpildītu.

8. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2008. gada 16. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 42, 18.2.2006., 5. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Saskaņā ar 1943. gada 17. novembra Likumu Nr. 43-612 par profesionālu interešu pārvaldību.

3

(4)  2003. gada 5. marta Dekrēts Nr. 2003-204 un 1955. gada 26. maija Dekrēts Nr. 55-733.

4

(5)  Avots: IPF 2006. gada finanšu ziņojums.

5

IPF

(6)  Avots: Axens 2006. gada konsolidētais pārskats.

6

Axens

(7)  Avots: Axens 2006. gada konsolidētais pārskats.

7

Axens

(8)  Avots: Francijas iestāžu sniegtie dati.

8

(9)  Avots: Beicip-Franlab 2006. gada konsolidētais pārskats.

9

Beicip-Franlab

(10)  Avots: Prosernat 2006. gada pārskats.

10

Prosernat

(11)  OV L 272, 25.10.1996., 53. lpp.

11

(12)  OV C 45, 17.2.1996., 5. lpp.

12

(13)  OV C 192, 19.6.1998., 4. lpp.

13

(14)  Informācijas, uz kuru attiecas profesionālais noslēpums, pārfrāzējums.

14

(15)  Uz šo informāciju attiecas profesionālais noslēpums.

15

(16)  OV L 195, 29.7.1980., 35. lpp. Direktīva atcelta ar Direktīvu 2006/111/EK (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.).

16

(17)  Paziņojuma 8. lappusē ir teikts, ka “ar šo paziņojumu Francijas valsts jūs informē par to, ka IFP ir paredzējis reorganizēt savas grupas darbības naftas apstrādes/naftas ķīmijas jomā”.

17

IFP

(18)  Sanāksme, kurā piedalījās Komisija un Francija, notika 2001. gada 4. maijā.

18

(19)  Francijas 2001. gada 18. maija vēstulē bija iekļauta papildu informācija par pirmatteikuma tiesībām un par importēto produktu aplikšanu ar nodevu, kas ieviesta par labu IFP.

19

IFP

(20)  Šajā saņemšanas apstiprinājumā bija norādīts, ka “pielikumā ir izklāstīta informācija par paredzētajiem pasākumiem saskaņā ar formu, kas noteikta Līguma 88. panta 3. punktā paredzētajiem paziņojumiem”.

20

(21)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

21

(22)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

22

(23)  Angļu valodā – proof of principle.

23

proof of principle

(24)  Šī summa, kā norāda UOP, pēdējo trīs gadu laikā esot sasniegusi 555 miljonus euro un, kā norāda Francija, atbilstot summām, ko IFP saņēmusi kā budžeta dotācijas par 2003., 2004. un 2005. gadu (jeb faktiski tieši 507 miljoni euro).

24

UOP

euro

IFP

euro

(25)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp., 22. zemsvītras piezīme.

25

(26)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

26

(27)  OV L 123, 27.4.2004., 11. lpp.

27

(28)  Tiesas 1984. gada 14. novembra spriedums lietā 323/82, Rec., 3809. lpp.

28

Rec.

(29)  Mērķu līgums 2001.–2005. gadam, 3. lpp.

29

(30)  [...] (**).

30

(31)  [...] (**).

31

(32)  Izvilkums no Axens tīmekļa vietnes: “Axens ir uzņēmums, kas darbojas pārstrādes, naftas ķīmijas un dabasgāzes tirgū un piedāvā tādus progresīvus produktus kā metodes, katalizatori, adsorbenti un iekārtas, kuru pamatā ir vairāk nekā piecdesmit pētniecības un attīstības gadi un rūpnieciski panākumi.” Izvilkums no Prosernat tīmekļa vietnes: “Sabiedrības Prosernat mātesuzņēmuma IFP visu zinātnisko prasmju un zinātības izstrāžu jomā kopums un sabiedrības Prosernat rūpnieciskā pieredze sniedz unikālu iespēju novatoriskas idejas pārvērst par rūpniecisku realitāti.”

32

Axens

Axens

Prosernat

Prosernat

IFP

Prosernat

(33)  Piemēram, skatīt IFP/Axens kopīgo dalību Francijas Inženiertehnisko metožu apvienības 10. kongresā (http://inpact.inp-toulouse.fr/SFGP/pageaccueil.html).

33

IFP/Axens

(34)  Skatīt, piemēram, “Liquefin, developed and commercialised by IFP-Axens”, rakstā New liquefaction process promises lower costs, Oil & Gas Journal, 19.8.2002.: “IFP is the world’s second largest process licensor in refining and petrochemicals (via its subsidiary Axens) and is an internationally center of excellence in exploration and production.”(IFP ir otrais lielākais licenču piegādātājs (ar sava meitasuzņēmuma Axens starpniecību) naftas pārstrādes un naftas ķīmijas metožu jomā un ir starptautiski atzīts izcilības centrs izpētes un ieguves jautājumos), www.tmcnet.com, 15.12.2005.

34

Liquefin, developed and commercialised by IFP-Axens

New liquefaction process promises lower costs, Oil & Gas Journal

IFP is the world’s second largest process licensor in refining and petrochemicals (via its subsidiary Axens) and is an internationally center of excellence in exploration and production

IFP

Axens

(35)  Skatīt, piemēram, tīmekļa vietnē www.topsoe.com atsauces uz vienībām, ko licencējusi “IFP/Axens”, atsauci uz “IFP (Axens)” enerģētikas nozares konsultēšanas sabiedrības Nexant mājaslapā (http://nexant.ecnext.com/coms2/summary_0255-3019_ITM), skatīt arī informāciju par projektu GTL Eni-IFP/Axens tīmekļa vietnē http://gcceu-conference.epu.ntua.gr

35

IFP/Axens

IFP

Axens

Nexant

GTL Eni-IFP/Axens

(36)  OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.

36

(37)  3.1.1. punkts, pirmā daļa.

37

(38)  Skatīt 2007. gada 29. novembra lēmumu par procedūras uzsākšanu, neierobežots valsts galvojums par labu Pastam (C 56/07).

38

(39)  2002. gadā sagatavojusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija.

39

(40)  Šajā sakarā skatīt SINTEF tīmekļa vietni: http://www.sintef.no/default.aspx?id=490.

40

SINTEF

(41)  Vienošanās par rūpniecisko izpēti 1.–22. pants.

41

(42)  Pirmā rūpnieciskā izmantošana ir pirmā komerciālā vienība, kas izveidota saistībā ar metodes licenci, kura izsniegta kādai trešai pusei, vai pirmā izmantotā produkta komerciālā partija.

42

(43)  Ieskaitot horizontālo projektu izmaksas, skatīt 138. apsvērumu.

43

(44)  Pašu līdzekļus veido dividendes un maksas, kā arī citas summas, piemēram, ienākumi no IFP reģistrētajiem patentiem. Komisija savā pārbaudē izmantoja tikai atlīdzību, ko maksāja Axens un Prosernat.

44

IFP

Axens

Prosernat

(45)  Daži no projektiem ir daudzgadu projekti. Lai uzskaitījums būtu izsmeļošs, ar “projektu skaitu” jāsaprot to projektu skaits, kurus īsteno vienā konkrētā gadā. Summas ir nekumulatīvā veidā uzskaitītas vienam konkrētam gadam.

45

(46)  Rūpnieciskajai izpētei un tehniskās iespējamības pētījumu atļautās atbalsta intensitātes vidējais svērtais lielums saskaņā ar 1996. gada PA nostādņu 5.9. punktu.

46

(47)  Šie procentuālie lielumi attiecīgi atbilst 75 % no izmaksām, kas saistītas ar tehniskās iespējamības pētījumiem pirms rūpnieciskās izpētes darbiem, 50 % no rūpnieciskās izpētes izmaksām un 25 % no pirmskonkurences izstrādes darbību izmaksām.

47

(48)  Avots: Yahoo finance.

48

Yahoo finance

(49)  Avots: UOP un NIST preses paziņojums.

49

UOP

NIST

---

| 26.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 53/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 53/41

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 23. februāris)

par darba plāna pieņemšanu 2009. gadam, lai īstenotu otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008–2013), un par finansiālā ieguldījuma atlases, piešķiršanas un citiem kritērijiem, kas piemērojami šīs programmas rīcībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/158/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmumu 1350/2007/EK, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam) (1), un jo īpaši tā 8. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 15. decembra Lēmumu 2004/858/EK, ar kuru izveido Veselības aizsardzības programmas izpildaģentūru Kopienas darbību pārvaldei veselības aizsardzības jomā – atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 58/2003 (2), un jo īpaši tā 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Lēmumu 1350/2007/EK (turpmāk – “programmas lēmums”) tika izveidota otrā Kopienas rīcības programma veselības aizsardzības jomā (2008–2013), turpmāk – “otrā veselības programma”. |
| --- | --- |

(1)

Ar Lēmumu 1350/2007/EK (turpmāk – “programmas lēmums”) tika izveidota otrā Kopienas rīcības programma veselības aizsardzības jomā (2008–2013), turpmāk – “otrā veselības programma”.

| (2) | Otrās veselības programmas nolūks ir papildināt un atbalstīt dalībvalstu politiku un nodrošināt tai pievienoto vērtību, kā arī veicināt labklājību un solidaritāti Eiropas Savienībā. Programmas mērķi ir uzlabot iedzīvotāju veselības drošību, veicināt veselību, tostarp novēršot nevienlīdzību veselības jomā, un sagatavot un izplatīt informāciju un zināšanas par veselību. |
| --- | --- |

(2)

Otrās veselības programmas nolūks ir papildināt un atbalstīt dalībvalstu politiku un nodrošināt tai pievienoto vērtību, kā arī veicināt labklājību un solidaritāti Eiropas Savienībā. Programmas mērķi ir uzlabot iedzīvotāju veselības drošību, veicināt veselību, tostarp novēršot nevienlīdzību veselības jomā, un sagatavot un izplatīt informāciju un zināšanas par veselību.

| (3) | Saskaņā ar programmas lēmuma 8. pantu Komisija pieņem gada darba plānu, kurā nosaka prioritātes un veicamās rīcības, tostarp finanšu resursu piešķiršanu, kritērijus Kopienas finanšu ieguldījuma procentuālajam apjomam, kā arī kritērijus, lai noteiktu, vai var piemērot īpaša lietderīguma aspektu, un pasākumus attiecīgā lēmuma 9. pantā minēto kopīgo stratēģiju un rīcību īstenošanai. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar programmas lēmuma 8. pantu Komisija pieņem gada darba plānu, kurā nosaka prioritātes un veicamās rīcības, tostarp finanšu resursu piešķiršanu, kritērijus Kopienas finanšu ieguldījuma procentuālajam apjomam, kā arī kritērijus, lai noteiktu, vai var piemērot īpaša lietderīguma aspektu, un pasākumus attiecīgā lēmuma 9. pantā minēto kopīgo stratēģiju un rīcību īstenošanai.

| (4) | Saskaņā ar programmas lēmuma 8. pantu Komisijai jāpieņem atlases, piešķiršanas un citi programmas rīcību finansēšanas kritēriji saskaņā ar tā paša lēmuma 4. pantu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar programmas lēmuma 8. pantu Komisijai jāpieņem atlases, piešķiršanas un citi programmas rīcību finansēšanas kritēriji saskaņā ar tā paša lēmuma 4. pantu.

| (5) | Saskaņā ar Lēmuma 2004/858/EK 6. pantu Veselības un patērētāju izpildaģentūra veic noteiktas darbības, lai īstenotu sabiedrības veselības aizsardzības programmu, un šim mērķim tai jāsaņem vajadzīgās apropriācijas. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Lēmuma 2004/858/EK 6. pantu Veselības un patērētāju izpildaģentūra veic noteiktas darbības, lai īstenotu sabiedrības veselības aizsardzības programmu, un šim mērķim tai jāsaņem vajadzīgās apropriācijas.

| (6) | Saskaņā ar 75. pantu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3) (turpmāk – “Finanšu regula”), pirms izdevumu saistību uzņemšanās institūcijai vai iestādēm, kam institūcija deleģējusi pilnvaras, jāpieņem finansēšanas lēmums. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 75. pantu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3) (turpmāk – “Finanšu regula”), pirms izdevumu saistību uzņemšanās institūcijai vai iestādēm, kam institūcija deleģējusi pilnvaras, jāpieņem finansēšanas lēmums.

| (7) | Saskaņā ar Finanšu regulas 110. pantu dotācijas piešķir saskaņā ar ikgadēju programmu, kuru publicē finanšu gada sākumā. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Finanšu regulas 110. pantu dotācijas piešķir saskaņā ar ikgadēju programmu, kuru publicē finanšu gada sākumā.

| (8) | Saskaņā ar 166. pantu Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4) (turpmāk – “Finanšu regulas īstenošanas kārtība”), gada darba programmu attiecībā uz dotācijām pieņem Komisija. Darba programmā jānorāda pamatdokuments, mērķi un grafiks uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, norādot paredzamo summu un plānotos rezultātus. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar 166. pantu Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4) (turpmāk – “Finanšu regulas īstenošanas kārtība”), gada darba programmu attiecībā uz dotācijām pieņem Komisija. Darba programmā jānorāda pamatdokuments, mērķi un grafiks uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, norādot paredzamo summu un plānotos rezultātus.

| (9) | Atbilstīgi Finanšu regulas īstenošanas kārtības 90. pantam var uzskatīt, ka lēmums, ar ko pieņem Finanšu regulas 110. pantā minēto gada darba programmu, ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas 75. panta nozīmē ar noteikumu, ka tas nodrošina pietiekami detalizētu regulējumu. |
| --- | --- |

(9)

Atbilstīgi Finanšu regulas īstenošanas kārtības 90. pantam var uzskatīt, ka lēmums, ar ko pieņem Finanšu regulas 110. pantā minēto gada darba programmu, ir finansēšanas lēmums Finanšu regulas 75. panta nozīmē ar noteikumu, ka tas nodrošina pietiekami detalizētu regulējumu.

| (10) | Saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas kārtības 168. panta 1. punkta c) un f) apakšpunktu Komisija, neizsludinot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, var lemt par dotāciju piešķiršanu struktūrām, par kurām pamatoti var uzskatīt, ka tās de jure vai de facto ir monopolstāvoklī. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas kārtības 168. panta 1. punkta c) un f) apakšpunktu Komisija, neizsludinot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, var lemt par dotāciju piešķiršanu struktūrām, par kurām pamatoti var uzskatīt, ka tās de jure vai de facto ir monopolstāvoklī.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar otrās Kopienas rīcības programmas veselības aizsardzības jomā (2003–2008) komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar otrās Kopienas rīcības programmas veselības aizsardzības jomā (2003–2008) komitejas atzinumu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

1.   Ar šo atbilstīgi I pielikumam pieņem darba plānu 2009. gadam, īstenojot otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008–2013), un atbilstīgi II, IV un V pielikumam pieņem finansiālā ieguldījuma atlases, piešķiršanas un citus kritērijus, kas piemērojami otrās Kopienas rīcības programmas veselības aizsardzības jomā (2008–2013) rīcībām.

Attiecībā uz dotācijām un līgumiem, kuru piešķiršanai nav vajadzīgs Komisijas lēmums, tie uzskatāmi par finansēšanas lēmumu.

2.   Nepārsniedzot katrai konkrētajai rīcībai piešķirto maksimālo paredzamo budžetu, kopējās izmaiņas ne vairāk kā 20 % apmērā nav uzskatāmas par būtiskām, izņemot gadījumus, kad tās būtiski ietekmē darba plāna būtību un mērķus. Kredītrīkotājs, kas minēts Finanšu regulas 59. pantā, var pieņemt šādas izmaiņas saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem.

3.   Šā darba plāna vispārējo īstenošanu nodrošina veselības un patērētāju ģenerāldirektors.

2. pants

Dotācijas, kuras šajā darba plānā paredzētas struktūrām, kuras de jure vai de facto ir monopolstāvoklī, piešķir saskaņā ar nosacījumiem, kas minēti Finanšu regulas īstenošanas kārtības 168. panta 1. punkta c) un f) apakšpunktā.

3. pants

Budžeta apropriācijas, kas nepieciešamas Kopienas rīcības programmas veselības aizsardzības jomā (2008–2013) pārvaldībai, deleģē Veselības un patērētāju izpildaģentūrai saskaņā ar darba plāna I pielikumā minētajiem noteikumiem un maksimālajām summām.

Darbības subsīdiju, kas ievadīta budžeta pozīcijā 17 01 04 30, izmaksā Veselības un patērētāju izpildaģentūrai.

4. pants

Atbilstīgi Finanšu regulas 83. pantam apropriācijas, kas minētas darba plāna I pielikumā, var izmantot kavējuma procentu apmaksai.

Briselē, 2009. gada 23. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp.

1

(2)  OV L 369, 16.12.2004., 73. lpp.

2

(3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

Darba plāns 2009. gadam, tā ietekme uz budžetu un dotāciju finansēšanas kritēriji

1.   VISPĀRĪGAIS KONTEKSTS

1.1.   Politiskais un juridiskais konteksts

Ar Lēmumu 1350/2007/EK (turpmāk – “programmas lēmums”) tika izveidota otrā Kopienas rīcības programma veselības aizsardzības jomā (2008–2013), turpmāk – “otrā veselības programma”.

Otrās veselības programmas nolūks ir papildināt un atbalstīt dalībvalstu politiku un nodrošināt tai pievienoto vērtību, kā arī veicināt solidaritāti un labklājību Eiropas Savienībā. Programmas mērķi ir uzlabot iedzīvotāju veselības drošību, veicināt veselību, tostarp novēršot nevienlīdzību veselības jomā, un sagatavot un izplatīt informāciju un zināšanas par veselību.

Programmas lēmuma 8. panta 1. punktā noteikts, ka Komisijai jāpieņem:

| a) | gada darba plāns programmas īstenošanai, kurā nosaka:






  i) | prioritātes un rīcības, kas jāveic, tostarp finanšu resursu sadali; |
| --- | --- | --- |

a)

gada darba plāns programmas īstenošanai, kurā nosaka:

i)

prioritātes un rīcības, kas jāveic, tostarp finanšu resursu sadali;

| ii) | kritērijus Kopienas finanšu ieguldījuma procentuālajam apjomam, tostarp kritērijus, lai noteiktu, vai var piemērot īpaša lietderīguma aspektu; |
| --- | --- |

ii)

kritērijus Kopienas finanšu ieguldījuma procentuālajam apjomam, tostarp kritērijus, lai noteiktu, vai var piemērot īpaša lietderīguma aspektu;

| iii) | pasākumus 9. pantā minēto kopīgo stratēģiju un rīcību īstenošanai; |
| --- | --- |

iii)

pasākumus 9. pantā minēto kopīgo stratēģiju un rīcību īstenošanai;

| b) | atlases, piešķiršanas un citus programmas rīcību finansēšanas kritērijus saskaņā ar 4. pantu. |
| --- | --- |

b)

atlases, piešķiršanas un citus programmas rīcību finansēšanas kritērijus saskaņā ar 4. pantu.

Saskaņā ar 75. pantu Finanšu regulā (FR), ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, pirms izdevumu saistību uzņemšanās institūcijai vai iestādēm, kam institūcija deleģējusi pilnvaras, jāpieņem finansēšanas lēmums. Saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas kārtības (ĪK) 90. pantu lēmumu, ar ko pieņem gada darba programmu, kura minēta FR 110. pantā, var uzskatīt par finansēšanas lēmumu ar nosacījumu, ka tas nodrošina pietiekami detalizētu regulējumu. Šā dokumenta mērķis ir izpildīt minētās prasības un izklāstīt dažādās darbības, ko plānots veikt 2009. gadā, kas ir otrās veselības programmas otrais īstenošanas gads.

Veselības un patērētāju izpildaģentūra (EAHC) palīdz Komisijai īstenot darba plānu 2009. gadam saskaņā ar minētā darba plāna noteikumiem un Komisijas 2008. gada 9. septembra Lēmumu C(2008) 4943, ar kuru tai deleģētas pilnvaras.

1.2.   Resursi

Programmas lēmumā kopējais budžets laikposmam no 2008. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ir noteikts EUR 321 500 000 apmērā.

Budžeta lēmējinstitūcijas apstiprinātais kopējais budžets 2009. gadam ir EUR 48 480 000 (1), kas sadalīti pa budžeta pozīcijām 17 03 06 un 17 01 04 02.

| Budžeta pozīcija | EUR |
| --- | --- |
| 17 03 06 – Kopienas rīcība veselības jomā | 47 000 000 |
| 17 01 04 02 – Administratīvās pārvaldības izdevumi | 1 480 000 |
| Kopā | 48 480 000 |

Budžeta pozīcija

EUR

17 03 06 – Kopienas rīcība veselības jomā

47 000 000

17 01 04 02 – Administratīvās pārvaldības izdevumi

1 480 000

Kopā

48 480 000

Budžeta pozīcija “17 01 04 02 – Programmas administratīvās pārvaldības izdevumi” tiks izmantota semināru un ekspertu sanāksmju organizēšanai, publikācijām, dažādiem komunikācijas pasākumiem un citiem kārtējiem izdevumiem, kuri vajadzīgi programmas mērķu īstenošanai. Komisija joprojām būs atbildīga par minētās budžeta pozīcijas īstenošanu.

Tiek lēsts, ka papildu ieguldījums no EBTA valstīm, kuras ir Eiropas Ekonomikas zona dalībvalstis (Īslande, Lihtenšteina un Norvēģija), un programmā iesaistītajām kandidātvalstīm būs EUR 1 163 520 no EEZ/EBTA valstīm un EUR 138 000 no Horvātijas (2).

Tādējādi kopējais 2009. gada budžets plānots EUR 49 781 520 apmērā:

| — | darbības budžeta kopējā summa plānota EUR 48 261 000 apmērā, |
| --- | --- |

—

darbības budžeta kopējā summa plānota EUR 48 261 000 apmērā,

| — | pārvaldības budžeta kopējā summa plānota EUR 1 520 520 apmērā. |
| --- | --- |

—

pārvaldības budžeta kopējā summa plānota EUR 1 520 520 apmērā.

Budžeta pozīcija, kas paredzēta administratīvajām apropriācijām saistībā ar EAHC, ir 17 01 04 30.

1.2.1.   Provizoriskās summas

Turpmākajās nodaļās norādītās summas ir provizoriskas. Saskaņā ar ĪK 90. panta 4. punktu attiecībā uz katru finansēšanas mehānismu iespējamas nebūtiskas izmaiņas +/– 20 % robežās.

2.   FINANSĒŠANAS MEHĀNISMI

2009. gadā tiks īstenoti visi finansēšanas mehānismi, ko piedāvā otrā veselības programma. Ir samazināts budžets uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus projektiem, bet lielāka uzmanība ir veltīta uzaicinājumiem uz konkursu un citiem finansēšanas mehānismiem, piemēram, kopīgām rīcībām un darbības dotācijām, kuru mērķis ir maksimizēt finansēto rīcību efektivitāti un pievienoto vērtību un nodrošināt finansējuma tiešāku virzīšanu programmas mērķu sasniegšanai. Tomēr, ja 2009. gada beigās darbības budžetā būs palikuši neizmantoti līdzekļi, tos novirzīs 2009. gada uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus izraudzīto prioritāro dotāciju finansēšanai.

Atbildību par visu finansēšanas mehānismu īstenošanu uzticēs EAHC, izņemot 2.9. punktu, kas ir tiešā Komisijas atbildībā. Konkrēti uzaicinājumi un informācija tiks publicēta EAHC tīmekļa vietnē (3).

2.1.   Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem

Dotācijas jāfinansē no budžeta pozīcijas 17 03 06 – Kopienas rīcība veselības jomā. Kopējā provizoriskā summa, kas paredzēta uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus projektiem, ir EUR 24 130 500 (aptuveni 50 % no darbības budžeta).

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 2009. gada februāra beigās (orientējošs datums), aprakstot finansēšanas jomas, atlases un piešķiršanas kritērijus un pieteikšanās un apstiprināšanas procedūras.

Visiem projektiem jābūt ar augstu Eiropas pievienoto vērtību un novatoriskiem pēc būtības, un to ilgums vispārīgā gadījumā nedrīkst pārsniegt trīs gadus. Ņemot vērā atbilstošos rādītājus (ieteicams veselīgas dzīves gadu rādītāju), ir jānovērtē projekta paredzamā ietekme. Attiecīgā gadījumā jāiekļauj informācija par to, kā tiks ņemti vērā dzimumu līdztiesības un nevienlīdzības veselības jomā aspekti.

Visos priekšlikumos attiecīgā gadījumā jāpierāda, ka var panākt sinerģiju ar pašreizējām pētniecības darbībām, kuras veselības un ar to saistītās jomās finansē saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu (4).

Attiecībā uz līdzekļu piešķiršanu, kas paredzēti uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus projektiem, mērķis ir panākt līdzsvaru starp dažādām programmas jomām, vienlaikus ņemot vērā saņemto priekšlikumu kvalitāti un skaitu, ja vien neradīsies īpaši apdraudējumi sabiedrības veselībai (piemēram, gripas pandēmija), kas attaisnotu līdzekļu pārdali.

Ņemot vērā to, ka Kopienas dotācijām jābūt papildinošām un motivējošām, vismaz 40 % no projekta izmaksām jāfinansē no citiem avotiem. Līdz ar to parastais finansiālais ieguldījums par katru projektu var būt līdz 60 % no attiecīgo projektu attaisnotajām izmaksām. Maksimālo piešķiramās summas īpatsvaru noteiks katrā gadījumā atsevišķi.

Maksimālo Kopienas ieguldījumu saņēmējam (t. i., galvenajam un saistītajam saņēmējam) 80 % apmērā no attaisnotajām izmaksām var paredzēt gadījumos, kad priekšlikums ir īpaši lietderīgs, kā paskaidrots 3.1. punktā. Kopienas ieguldījumu vairāk nekā 60 % apmērā drīkst saņemt ne vairāk kā 10 % no finansēto projektu skaita.

Jānorāda, ka Kopienas finansiālās līdzdalības orientējošā summa attiecībā uz atlasītajiem projektiem var svārstīties robežās no – 10 % līdz + 10 % no saņēmēja pieprasītās summas.

Atlases, piešķiršanas un citi programmas rīcību finansēšanas kritēriji saskaņā ar programmas lēmuma 4. pantu ir noteikti II pielikumā.

Informācija par attaisnotajiem ceļa un uzturēšanās izdevumiem ir sniegta III pielikumā.

2.2.   Konkursu uzaicinājumi

Pakalpojumu iepirkumi jāfinansē no budžeta pozīcijas 17 03 06 – Kopienas rīcība veselības jomā. Paredzamais līgumu skaits ir norādīts šā darba plāna 3.2., 3.3. un 3.4. punktā. Visi līgumi ir pakalpojumu līgumi.

Kopējā konkursiem paredzētā summa ir plānota līdz EUR 9 652 000 (aptuveni 20 % no darbības budžeta), un uzaicinājumi uz konkursu tiks izsludināti pirmajā semestrī (paredzamais laiks).

2.3.   Kopīgās rīcības

Kopīgās rīcības jāfinansē no budžeta pozīcijas 17 03 06 – Kopienas rīcība veselības jomā. Kopējā paredzētā summa ir plānota līdz EUR 7 239 000 (aptuveni 15 % no darbības budžeta).

Konkrētas rīcības 2009. gadā varēs saņemt finansējumu kā Kopienas un vienas vai vairāku dalībvalstu vai Kopienas un citu programmā iesaistīto valstu kompetento iestāžu kopīgās rīcības. Iesaistītās valstis tiks aicinātas iesniegt priekšlikumus, atbildot uz uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus par rīcībām, kuras skaidri definētas kā kopīgās rīcības saskaņā ar šā darba plāna 3.2., 3.3. un 3.4. punktu.

Kopienas ieguldījumu var piešķirt tikai publiskām vai bezpeļņas struktūrām, kuras caurskatāmas procedūras rezultātā izraudzījusies dalībvalsts vai attiecīgā kompetentā iestāde un apstiprinājusi Komisija.

Kopienas ieguldījums kopīgajās rīcībās nedrīkst pārsniegt 50 %, izņemot īpašas lietderības gadījumus, kuros Kopienas ieguldījums nedrīkst pārsniegt 70 %. Uzskatāms, ka kopīgā rīcība ir īpaši lietderīga, ja:

| — | tā atbilst 3.1. punktā noteiktajiem kritērijiem un |
| --- | --- |

—

tā atbilst 3.1. punktā noteiktajiem kritērijiem un

| — | tajā piedalās struktūras vismaz no desmit iesaistītajām valstīm vai struktūras vismaz no trim iesaistītajām valstīm, ja rīcību ir ierosinājusi struktūra no kādas dalībvalsts, kura ir Eiropas Savienības dalībvalsts kopš 2004. gada 1. maija, vai no kādas kandidātvalsts. |
| --- | --- |

—

tajā piedalās struktūras vismaz no desmit iesaistītajām valstīm vai struktūras vismaz no trim iesaistītajām valstīm, ja rīcību ir ierosinājusi struktūra no kādas dalībvalsts, kura ir Eiropas Savienības dalībvalsts kopš 2004. gada 1. maija, vai no kādas kandidātvalsts.

Kopīgo rīcību atlases un finansējuma piešķiršanas kritēriji ir noteikti IV pielikumā. Procedūra priekšlikumu iesniegšanai kopīgām rīcībām tiks publicēta 2009. gada februāra beigās kopā ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus kopīgām rīcībām, kā arī kopā ar kritērijiem un iesniegšanas termiņiem.

Informācija par attaisnotajiem ceļa un uzturēšanās izdevumiem ir sniegta III pielikumā.

2.4.   Darbības dotācijas

Darbības dotācijas jāfinansē no budžeta pozīcijas 17 03 06 – Kopienas rīcība veselības jomā. Kopējā paredzētā summa ir plānota EUR 2 500 000 apmērā (aptuveni 5 % no darbības budžeta).

Finansiālo atbalstu par darbību īstenošanu var piešķirt Eiropas organizācijām, kuras atbilst V pielikumā izklāstītajiem kritērijiem.

Priekšroka tiks dota organizācijām, kuras īstenos šā darba plāna 3.2., 3.3. un 3.4. punktā minētās darbības, kā arī darbības pārrobežu veselības aprūpes, reto slimību, veselības jomas personāla, pacientu drošības, orgānu ziedošanas un transplantācijas, vēža profilakses un kontroles, vakcinācijas pret gripu, piesardzīgas antibiotiku lietošanas, bērnu vakcinācijas, garīgās veselības un jauniešu veselības jomā.

Uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 2009. gada februāra beigās, aprakstot finansēšanas jomas, atlases un piešķiršanas kritērijus un pieteikšanās un apstiprināšanas procedūras.

Finansiālais atbalsts nedrīkst pārsniegt 60 % no izdevumiem, kas radušies, veicot atbalstāmās darbības. Īpašas lietderības gadījumos Kopienas ieguldījums nedrīkst pārsniegt 80 %. Uzskatāms, ka darbības ir īpaši lietderīgas, ja tām ir ievērojama Eiropas pievienotā vērtība, kā norādīts 3.1. punktā.

Saskaņā ar attiecīgā juridiskā pamata 4. panta 2. punktu, uz 1. punkta b) apakšpunktā noteikto finanšu ieguldījumu atjaunošanu nevalstiskām struktūrām un specializētiem tīkliem var neattiecināt principu par ieguldījumu pakāpenisku samazināšanu.

2.5.   Konferences sabiedrības veselības un riska novērtēšanas jomā

Finansiālie ieguldījumi, kas atvēlēti konferencēm, kuras tiek organizētas sabiedrības veselības un riska novērtēšanas jomā, jāfinansē no budžeta pozīcijas 17 03 06 – Kopienas rīcība veselības jomā. Kopējā paredzētā summa tiek lēsta EUR 1 100 000 apjomā: EUR 300 000 Eiropas Savienības prezidējošās valsts organizētām konferencēm un EUR 800 000 citām konferencēm.

Administratīvu iemeslu dēļ konferences, kuras drīkst saņemt līdzfinansējumu, jārīko 2009. gada pēdējos divos mēnešos vai 2010. gadā.

2.5.1.   Eiropas Savienības prezidējošās valsts organizētās konferences

Kopienas līdzfinansējumu maksimāli EUR 100 000 apmērā varēs saņemt trīs Eiropas Savienības prezidējošās valsts organizētas konferences – pa vienai konferencei katras valsts prezidentūras laikā (2009. gada otrais semestris un 2010. gads), un maksimālā Kopienas līdzfinansējuma likme ir 50 % no kopējām attaisnotajām izmaksām. Šajās konferencēs jāapspriež politiskie jautājumi, kas saistīti ar iedzīvotāju veselības drošības uzlabošanu, veselības veicināšanu, cita starpā novēršot nevienlīdzību veselības jomā, un informācijas un zināšanu par veselību sagatavošanu un izplatīšanu.

Šos pasākumus organizē tikai prezidējošā dalībvalsts, un tie pēc būtības ir pilnībā politiski pasākumi, kuros piedalās gan valstu iestāžu, gan Eiropas visaugstākā līmeņa pārstāvji. Ņemot vērā prezidējošās valsts īpašo lomu Kopienas darbībās, uzskata, ka par pasākuma organizēšanu atbildīgā dalībvalsts de jure ir monopolstāvoklī.

Saskaņā ar ĪK 168. panta 1. punkta c) apakšpunktu dotācijas var piešķirt, neizsludinot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, ja organizācijas de jure vai de facto ir monopolstāvoklī un tas ir pienācīgi pamatots piešķiršanas lēmumā.

Prezidējošā valsts ar pastāvīgās pārstāvniecības starpniecību iesniedz dotācijas pieprasījumu Komisijas dienestiem attiecībā uz konferenci, kurai ieguldījums pieprasīts vismaz četrus mēnešus pirms pasākuma. Minētajā dotācijas pieprasījumā norāda konferences tēmu, paredzēto programmu, provizorisko budžetu, kā arī zinātnisko un organizatorisko komiteju sastāvu.

2.5.2.   Citas konferences

Saskaņā ar programmas lēmuma pielikuma 2. panta 2. punktu un 3. pantu Kopienas finansiālo ieguldījumu var piešķirt tādu konferenču organizēšanai:

| — | kuru tēma saistīta ar vienu vai vairākām šā darba plāna prioritātēm, kuras aprakstītas 3.2., 3.3. un 3.4. punktā, vai ar kādu no šiem jautājumiem: pārrobežu veselības aprūpe, retās slimības, veselības jomas personāls, pacientu drošība, orgānu ziedošana un transplantācija, vēža profilakse un kontrole, vakcinācija pret gripu, piesardzīga antibiotiku lietošana, bērnu vakcinācija, garīgā veselība un jauniešu veselība, |
| --- | --- |

—

kuru tēma saistīta ar vienu vai vairākām šā darba plāna prioritātēm, kuras aprakstītas 3.2., 3.3. un 3.4. punktā, vai ar kādu no šiem jautājumiem: pārrobežu veselības aprūpe, retās slimības, veselības jomas personāls, pacientu drošība, orgānu ziedošana un transplantācija, vēža profilakse un kontrole, vakcinācija pret gripu, piesardzīga antibiotiku lietošana, bērnu vakcinācija, garīgā veselība un jauniešu veselība,

| — | kurām ir izteikta Eiropas Savienības dimensija, proti, tajās piedalās vai ir pārstāvētas 10 vai vairāk valstis, kas piedalās otrajā veselības programmā, |
| --- | --- |

—

kurām ir izteikta Eiropas Savienības dimensija, proti, tajās piedalās vai ir pārstāvētas 10 vai vairāk valstis, kas piedalās otrajā veselības programmā,

| — | kuras organizē publiska vai bezpeļņas struktūra, ko apstiprinājusi Komisija un kas reģistrēta kādā no valstīm, kuras piedalās otrajā veselības programmā, un šī struktūra darbojas Eiropas līmenī, vienmērīgi pārklājot ģeogrāfisko teritoriju. |
| --- | --- |

—

kuras organizē publiska vai bezpeļņas struktūra, ko apstiprinājusi Komisija un kas reģistrēta kādā no valstīm, kuras piedalās otrajā veselības programmā, un šī struktūra darbojas Eiropas līmenī, vienmērīgi pārklājot ģeogrāfisko teritoriju.

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus par konferencēm tiks izsludināts 2009. gada februāra beigās, aprakstot finansēšanas jomas, atlases un piešķiršanas kritērijus un pieteikšanās un apstiprināšanas procedūras. Atlasītajām konferencēm var piešķirt Kopienas ieguldījumu, kas attiecībā uz katru konferenci nepārsniedz EUR 100 000 (maksimālais ieguldījums 50 % apmērā no konferences kopējā budžeta), tomēr ir nepieciešams līdzfinansējums.

2.6.   Sadarbība ar starptautiskām organizācijām

Rīcības sadarbībai ar starptautiskajām organizācijām jāfinansē no budžeta pozīcijas 17 03 06 – Kopienas rīcība veselības jomā. Kopējā paredzētā summa ir plānota līdz EUR 2 300 000, kas ir aptuveni 5 % no darbības budžeta.

Saskaņā ar programmas lēmuma 12. pantu jāveicina attiecības un sadarbība ar starptautiskajām organizācijām. To īstenos ar tām starptautiskajām organizācijām, kurām ir vajadzīgās spējas, lai īstenotu gada darba plānā noteiktās Eiropas Savienības veselības prioritātes.

Finansējums rīcībām sadarbībai ar starptautiskajām organizācijām, slēdzot dotāciju līgumus, tiks piešķirts īpašām struktūrām to tehniskās kompetences, augstās specializācijas pakāpes vai administratīvo pilnvaru dēļ, pirms tam neizsludinot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, kā paredzēts ĪK 168. panta 1. punkta f) apakšpunktā.

Proti, šīm organizācijām ir noteikts potenciāls, kas saistīts ar to īpašajiem uzdevumiem un atbildības jomām, tāpēc tās ir īpaši kvalificētas veikt dažas no šajā darba programmā norādītajām rīcībām, kurām par vispiemērotāko procedūru uzskata tiešo dotāciju līgumus. Turklāt tiešo dotāciju līgumi palielinās sinerģiju un Eiropas Komisijas atsaucību pret starptautiskajām organizācijām kopīgi finansētu pasākumu gadījumā.

Finansiālā ieguldījuma apjoms vienai organizācijai var būt līdz 60 % no attiecīgo rīcību attaisnotajām izmaksām. Maksimālo piešķiramās summas procentuālo apjomu Komisija noteiks katrā gadījumā atsevišķi.

Īstenojot 3.2., 3.3. un 3.4. punktā norādītās rīcības, 2009. gadā var finansēt šādas starptautiskās organizācijas:

| — | Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO), |
| --- | --- |

—

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO),

| — | Pasaules Veselības organizāciju (PVO), |
| --- | --- |

—

Pasaules Veselības organizāciju (PVO),

| — | Eiropas Veselības politikas un veselības sistēmu novērošanas centru, |
| --- | --- |

—

Eiropas Veselības politikas un veselības sistēmu novērošanas centru,

| — | Kopīgo Apvienoto Nāciju programmu HIV/AIDS jomā (UNAIDS), |
| --- | --- |

—

Kopīgo Apvienoto Nāciju programmu HIV/AIDS jomā (UNAIDS),

| — | Eiropas Padomi (EP). |
| --- | --- |

—

Eiropas Padomi (EP).

2.7.   Zinātniskās komitejas

Ar sabiedrības veselību saistīto zinātnisko komiteju darbība jāfinansē no budžeta pozīcijas 17 03 06 – Kopienas rīcība veselības jomā.

Kopsummā EUR 270 000 tiks paredzēti kompensāciju izmaksai dalībniekiem, kas piedalās ar zinātnisko komiteju darbu saistītās sanāksmēs, un ziņotājiem, kuru sniegtā informācija palīdz izstrādāt zinātnisko komiteju atzinumus, kuru sagatavošana ir daļa no zinātnisko komiteju pienākumiem (5). Šīs kompensācijas aptvers visas jomas, kas saistītas ar otro veselības programmu, proti, 100 % no izmaksām par SCHER (Scientific Committee on the Health and Environmental Risks – Veselības un vides apdraudējumu zinātniskā komiteja) un 50 % (provizoriski) no izmaksām par SCENIHR (Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks – Potenciālo un jaunatklāto veselības apdraudējumu zinātniskā komiteja), kā arī par koordināciju.

2.8.   Pastarpināta pilnvaru deleģēšana Reģionālās politikas ĢD

FR 51. un 59. pantā un Eiropas Kopienu vispārējā budžeta izpildes iekšējo noteikumu (6) 6. līdz 8. pantā paredzēti nosacījumi un noteikumi pastarpinātas pilnvaru deleģēšanas instrumentam.

Lai atbalstītu pētījumu Urban Audit Perception, kuru organizē ar īpašu līgumu starpniecību, kas noslēgti Komunikācijas ĢD pamatlīguma ietvaros, Reģionālās politikas ģenerāldirektorātam tiks pastarpināti deleģēts izmantot summu līdz EUR 200 000 no budžeta pozīcijas 17 03 06 – Kopienas rīcība veselības jomā. Šajā gadījumā ir spēkā Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta procedūras.

2.9.   Citas darbības

Citas darbības, piemēram:

| — | semināru un ekspertu sanāksmju organizēšana, tostarp valsts līmenī organizēti semināri, kuros piedalās vairākas ekspertu grupas, lai apmainītos ar paraugpraksi jomās, kas iekļautas gada darba plānā, |
| --- | --- |

—

semināru un ekspertu sanāksmju organizēšana, tostarp valsts līmenī organizēti semināri, kuros piedalās vairākas ekspertu grupas, lai apmainītos ar paraugpraksi jomās, kas iekļautas gada darba plānā,

| — | publikācijas un dažādas komunikācijas iniciatīvas, lai veicinātu otro veselības programmu, |
| --- | --- |

—

publikācijas un dažādas komunikācijas iniciatīvas, lai veicinātu otro veselības programmu,

galvenokārt finansēs no budžeta pozīcijas “17 01 04 02 – Programmas administratīvās pārvaldības izdevumi”, publicējot konkursa uzaicinājumus.

Attiecībā uz dažiem specifiskiem tehniskiem jautājumiem, kas aprakstīti 3. nodaļā, iepirkumus paredzēts veikt, izmantojot administratīvus līgumus ar Kopīgo pētniecības centru, kurus finansēs no budžeta pozīcijas 17 03 06 – Kopienas rīcība veselības jomā.

3.   PRIORITĀRĀS JOMAS 2009. GADĀ

Prioritārās jomas 2009. gadam ir izraudzītas saskaņā ar programmas lēmumu. Šīs prioritātes ir jāskata kopsakarā ar rīcībām, kas jau finansētas saskaņā ar iepriekšējo programmu (7), un ar to, ka programmas darbības turpmākajos gados tiks noteiktas vēl citas prioritātes.

Veselības programmas mērķis ir veicināt sinerģiju ar citām Kopienas programmām, lai atkārtoti neveiktu darbu, kas jau izdarīts, īstenojot minētās programmas. Septītā pētniecības pamatprogramma ir daļa no trešā pīlāra veselības tematiskās daļas ar nosaukumu “Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana”, kas papildina Kopienas rīcības veselības jomā saistībā ar visiem otrās veselības programmas mērķiem. Tiks darīts viss iespējamais, lai konstatētu un nepieļautu veselības programmas sekmīgo priekšlikumu un Septītās pētniecības pamatprogrammas projektu, kas patlaban ir atlasīti finansējuma piešķiršanai, pārklāšanos/atkārtošanos.

Veselības programmas priekšlikumiem ir pilnībā jāatbilst programmas lēmumā aprakstītajiem mērķiem, uzdevumiem un metodēm. Jo īpaši priekšlikumos nevajadzētu ietvert būtiskus elementus, kas attiecas uz pētniecību. Visos priekšlikumos attiecīgā gadījumā jāpierāda, ka var panākt sinerģiju ar pašreizējām aktuālajām pētniecības darbībām, kuras saskaņā ar Sesto pētniecības pamatprogrammu finansē kā “zinātnes atbalstu politikai” (8), kā arī ar projektiem, kas finansējami saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu veselības un ar to saistītajās jomās. Iesniedzot priekšlikumus saistībā ar darba plānu 2009. gadam, jo īpaši jāpierāda, ka netiks pieļauta atkārtošanās/pārklāšanās ar Septīto pētniecības pamatprogrammu.

3.1.   Stratēģiskas nozīmes jautājumi

Saskaņā ar programmas lēmuma 2. panta 2. punktā minētajām rīcībām un ES veselības stratēģijā (9) pausto apņemšanos veselības uzlabošanā izmantot starpnozaru pieeju priekšroka īpaši tiks dota rīcībām ar ievērojamu Eiropas pievienoto vērtību turpmāk minētajās jomās:

| — | rīkoties, lai:






  — | uzlabotu Eiropas iedzīvotāju veselību, to pēc iespējas mērot ar atbilstīgiem rādītājiem, tostarp veselīgas dzīves gadu rādītāju, |
| --- | --- | --- |

—

rīkoties, lai:

—

uzlabotu Eiropas iedzīvotāju veselību, to pēc iespējas mērot ar atbilstīgiem rādītājiem, tostarp veselīgas dzīves gadu rādītāju,

| — | novērstu nevienlīdzību veselības jomā ES dalībvalstīs un reģionos un to starpā, |
| --- | --- |

—

novērstu nevienlīdzību veselības jomā ES dalībvalstīs un reģionos un to starpā,

| — | attīstītu spējas, lai varētu izstrādāt un īstenot efektīvu sabiedrības veselības politiku, jo īpaši jomās, kurās ir lielākās vajadzības, |
| --- | --- |

—

attīstītu spējas, lai varētu izstrādāt un īstenot efektīvu sabiedrības veselības politiku, jo īpaši jomās, kurās ir lielākās vajadzības,

| — | jaunu (netradicionālu) dalībnieku iesaiste ilgstošās un ētiskās sadarbības rīcībās, kas paredzētas veselības veicināšanai un kas notiek gan reģionu un vietējā līmenī, gan starp iesaistītajām valstīm. Šajās rīcībās var iesaistīties publiskā sektora, privātā sektora un plašākas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, kuru pamatmērķi var nebūt saistīti vienīgi ar sabiedrības veselību (piemēram, jaunieši, etniskās grupas un citas tādas sabiedrisko interešu jomas kā vide vai sports). |
| --- | --- |

—

jaunu (netradicionālu) dalībnieku iesaiste ilgstošās un ētiskās sadarbības rīcībās, kas paredzētas veselības veicināšanai un kas notiek gan reģionu un vietējā līmenī, gan starp iesaistītajām valstīm. Šajās rīcībās var iesaistīties publiskā sektora, privātā sektora un plašākas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, kuru pamatmērķi var nebūt saistīti vienīgi ar sabiedrības veselību (piemēram, jaunieši, etniskās grupas un citas tādas sabiedrisko interešu jomas kā vide vai sports).

Priekšlikumi jāpamato ar pierādījumiem, un attiecīgā gadījumā ar priekšlikuma palīdzību jābūt sasniedzamiem izmērāmiem rezultātiem.

Priekšlikumus, kuri atbilst iepriekš minētajiem kritērijiem, var uzskatīt par īpaši lietderīgiem. Priekšlikumu iesniedzējiem jāspēj pierādīt, kā ierosinātā rīcība sekmēs iepriekšminētos kritērijus.

Prioritātes ir uzskaitītas iedaļās, kas atbilst programmas lēmumā minētajām jomām.

3.2.   Prioritārās rīcības saistībā ar pirmo mērķi “uzlabot iedzīvotāju veselības drošību”

3.2.1.   Aizsargāt iedzīvotājus pret veselības apdraudējumiem

| 1. | Kopienas rīcības programmas veselības aizsardzības jomā (2008–2013) darbības saistībā ar iedzīvotāju aizsardzību pret veselības apdraudējumiem palīdz īstenot ES politiku un iniciatīvas attiecībā uz veselības apdraudējumiem saistībā ar lēmumu, ar kuru izveido Kopienas uzraudzības tīklu (10). Mērķis ir izstrādāt stratēģijas un mehānismus, lai reaģētu uz veselības apdraudējumiem un ārkārtas gadījumiem, kā arī lai atbalstītu tādu risku pārvaldību, kas saistīti ar infekcijas slimībām, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko veic Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) (11). |
| --- | --- |

1.

Kopienas rīcības programmas veselības aizsardzības jomā (2008–2013) darbības saistībā ar iedzīvotāju aizsardzību pret veselības apdraudējumiem palīdz īstenot ES politiku un iniciatīvas attiecībā uz veselības apdraudējumiem saistībā ar lēmumu, ar kuru izveido Kopienas uzraudzības tīklu (10). Mērķis ir izstrādāt stratēģijas un mehānismus, lai reaģētu uz veselības apdraudējumiem un ārkārtas gadījumiem, kā arī lai atbalstītu tādu risku pārvaldību, kas saistīti ar infekcijas slimībām, pamatojoties uz riska novērtējumu, ko veic Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) (11).

| 2. | Programma turklāt paredz arī apzināt papildu draudus veselībai, piemēram, fizisku un ķīmisku vielu radītos draudus. Veselības drošības komiteja (HSC) (12) izstrādā darbības, lai koordinētu un atbalstītu sagatavotību veselības drošības jomā un dalībvalstu reaģēšanas spējas un plānošanu gadījumos, ja notiek bioloģiski, ķīmiski un radioloģiski uzbrukumi. |
| --- | --- |

2.

Programma turklāt paredz arī apzināt papildu draudus veselībai, piemēram, fizisku un ķīmisku vielu radītos draudus. Veselības drošības komiteja (HSC) (12) izstrādā darbības, lai koordinētu un atbalstītu sagatavotību veselības drošības jomā un dalībvalstu reaģēšanas spējas un plānošanu gadījumos, ja notiek bioloģiski, ķīmiski un radioloģiski uzbrukumi.

| 3. | PVO uzskata, ka gripas pandēmija ir viens no nopietnākajiem sabiedrības veselības apdraudējumiem. Pandēmisks vīruss var izveidoties no putnu vīrusiem, kas patlaban daudzviet pasaulē izplatās mājputniem un savvaļas putniem. Komisija ir viens no lielākajiem donoriem, kas palīdz pasaules mērogā cīnīties pret putnu gripu un atbalsta pieeju “viena pasaule – viena veselība”, kuras nolūks ir ņemt vērā sabiedrības un dzīvnieku veselības mijiedarbību (13).
  Veselības drošības jomā priekšlikumos jāapsver šādi aspekti:






  — | jāņem vērā Eiropas kaimiņattiecību politika, lai palielinātu konsekvenci un sekmētu partnerību, |
| --- | --- | --- |

3.

PVO uzskata, ka gripas pandēmija ir viens no nopietnākajiem sabiedrības veselības apdraudējumiem. Pandēmisks vīruss var izveidoties no putnu vīrusiem, kas patlaban daudzviet pasaulē izplatās mājputniem un savvaļas putniem. Komisija ir viens no lielākajiem donoriem, kas palīdz pasaules mērogā cīnīties pret putnu gripu un atbalsta pieeju “viena pasaule – viena veselība”, kuras nolūks ir ņemt vērā sabiedrības un dzīvnieku veselības mijiedarbību (13).

Veselības drošības jomā priekšlikumos jāapsver šādi aspekti:

—

jāņem vērā Eiropas kaimiņattiecību politika, lai palielinātu konsekvenci un sekmētu partnerību,

| — | iespēju robežās jāatbalsta kandidātvalstu kā asociēto partneru un visos gadījumos kā sadarbības partneru līdzdalība, |
| --- | --- |

—

iespēju robežās jāatbalsta kandidātvalstu kā asociēto partneru un visos gadījumos kā sadarbības partneru līdzdalība,

| — | jāpievēršas mehānismu, veselības sistēmu, plānu un stratēģiju sasvstarpējai sadarbspējai, īpašu uzmanību veltot starpnozaru darbībām, tostarp tām, kuru mērķis ir novērst veselības apdraudējumus un slimības, ņemot vērā sabiedrības veselības, dzīvnieku veselības un ekosistēmu mijiedarbību, |
| --- | --- |

—

jāpievēršas mehānismu, veselības sistēmu, plānu un stratēģiju sasvstarpējai sadarbspējai, īpašu uzmanību veltot starpnozaru darbībām, tostarp tām, kuru mērķis ir novērst veselības apdraudējumus un slimības, ņemot vērā sabiedrības veselības, dzīvnieku veselības un ekosistēmu mijiedarbību,

| — | projektos jānorāda arī paredzēto darbību ekonomiskā un sociālā ietekme, izsakot to kvantitatīvi, kā arī jāizvērtē sabiedrības veselības rīcību turpmākās iespējamās pozitīvās un negatīvās sekas (ārējie faktori). |
| --- | --- |

—

projektos jānorāda arī paredzēto darbību ekonomiskā un sociālā ietekme, izsakot to kvantitatīvi, kā arī jāizvērtē sabiedrības veselības rīcību turpmākās iespējamās pozitīvās un negatīvās sekas (ārējie faktori).

3.2.1.1.   Profilakses izstrāde (pielikuma 1.1.1.–1.1.2. punkts)

Labas prakses apmaiņa par vakcinācijas popularizēšanu dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz grūti sasniedzamu mērķauditoriju

Atbalsts politiskajām iniciatīvām saistībā ar vakcināciju (priekšlikums Padomes ieteikumam, ar kuru dalībvalstis tiek aicinātas panākt, ka 75 % cilvēku riska grupās ir vakcinējušies pret sezonālo gripu; priekšlikums Padomes ieteikumam uzlabot/saglabāt augstu vakcinācijas līmeni pret konkrētām bērnu slimībām). Konkrētas darbības jāvērš uz masalām un masaliņām (14), sezonālo gripu (15), cilvēku papilomas vīrusu (HPV), stingumkrampjiem un jaunām vakcīnām pret pneimokoku infekciju.

Izstrādājot vakcinācijas popularizēšanas metodes, jāņem vērā šādi elementi:

| — | nepietiekamas zināšanas par vakcīnām un vakcinācijas jautājumiem (16) konkrētās un plašākās sabiedrības grupās, |
| --- | --- |

—

nepietiekamas zināšanas par vakcīnām un vakcinācijas jautājumiem (16) konkrētās un plašākās sabiedrības grupās,

| — | uz pierādījumiem balstītas metodes, lai samazinātu vakcinācijas īstenošanas šķēršļus un veidotu pozitīvāku sabiedrības attieksmi, atzīstot vakcinēšanās priekšrocības (17), |
| --- | --- |

—

uz pierādījumiem balstītas metodes, lai samazinātu vakcinācijas īstenošanas šķēršļus un veidotu pozitīvāku sabiedrības attieksmi, atzīstot vakcinēšanās priekšrocības (17),

| — | uz pierādījumiem balstītas un ļoti efektīvas veselības veicināšanas rīcības, lai atbalstītu vakcināciju, |
| --- | --- |

—

uz pierādījumiem balstītas un ļoti efektīvas veselības veicināšanas rīcības, lai atbalstītu vakcināciju,

| — | vakcīnu projektu rezultāti un līdzšinējās darbības, jo īpaši tās, ko Kopiena publicējusi sabiedrības veselības programmas ietvaros (18), un jāņem vērā secinājumi, kas pieņemti 2008. gada 13. un 14. februāra“sanāksmē par vakcinācijas stratēģiju” (19), kuru, savstarpēji sadarbojoties, organizēja Komisija un Sabiedrības veselības izpildaģentūra.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

vakcīnu projektu rezultāti un līdzšinējās darbības, jo īpaši tās, ko Kopiena publicējusi sabiedrības veselības programmas ietvaros (18), un jāņem vērā secinājumi, kas pieņemti 2008. gada 13. un 14. februāra“sanāksmē par vakcinācijas stratēģiju” (19), kuru, savstarpēji sadarbojoties, organizēja Komisija un Sabiedrības veselības izpildaģentūra.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

Apzināt esošos modelēšanas instrumentus un to izmantošanu, lai stātos pretī līdzšinējiem un jauniem apdraudējumiem

Paplašināt zināšanas par to, kā izmantot esošos modelēšanas instrumentus dalībvalstīs, ir svarīgs Eiropas līmenī izskatāms jautājums, lai:

| — | efektīvi novērtētu politikas pasākumu rentabilitāti, piemēram, to īstenošanu, jaunu vakcīnu ietekmes novērtējumu un citus profilakses pasākumus, |
| --- | --- |

—

efektīvi novērtētu politikas pasākumu rentabilitāti, piemēram, to īstenošanu, jaunu vakcīnu ietekmes novērtējumu un citus profilakses pasākumus,

| — | novērtētu slimību ietekmi, |
| --- | --- |

—

novērtētu slimību ietekmi,

| — | apzinātu klimata pārmaiņu sekas veselības nozarē, |
| --- | --- |

—

apzinātu klimata pārmaiņu sekas veselības nozarē,

| — | atbalstītu lēmumu pieņemšanu (konkrētu pasākumu, piemēram, sociālās norobežošanas, potenciālā ietekme).
  [Konkurss, izmantojot administratīvu līgumu ar Kopīgo pētniecības centru (KPC) (20)] |
| --- | --- |

—

atbalstītu lēmumu pieņemšanu (konkrētu pasākumu, piemēram, sociālās norobežošanas, potenciālā ietekme).

[Konkurss, izmantojot administratīvu līgumu ar Kopīgo pētniecības centru (KPC) (20)]

3.2.1.2.   Sagatavotības veicināšana (pielikuma 1.1.1., 1.1.2., 1.1.3., 1.1.5. punkts)

Informācijas apmaiņa par veselības apdraudējumiem un sagatavotības plāniem

Informācijas apmaiņa par sagatavotības plāniem attiecas uz vispārējo sagatavotību un īpašo sagatavotību (bioloģisko, ķīmisko, radionukleāro un klimata pārmaiņu aspektiem). Informācija var attiekties uz īstenošanas mehānismiem, ietekmes novērtēšanu, starpnozaru aspektiem un komunikāciju ar speciālistiem un sabiedrību.

Pasākumi saistībā ar informācijas apmaiņu var būt, piemēram, šādi:

| — | paraugprakses apzināšana par krīzes situāciju pārvaldību, kā arī iespējas šo praksi izmantot citās dažādās jomās, piemēram, informācijas pārvaldības jomā; komunikācija ar speciālistiem, plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrību; krīzes situāciju pārvaldības instrukcijas; krīžu loģistikas aspekti, proti, kā veidot krīzes novēršanas komandu, koordinēšanas mehānismi; personāla apmācība un atbalsts, lai rīkotos neparedzētās situācijās, vai apmācību programmas (apmācību veids, mērķis, saturs), |
| --- | --- |

—

paraugprakses apzināšana par krīzes situāciju pārvaldību, kā arī iespējas šo praksi izmantot citās dažādās jomās, piemēram, informācijas pārvaldības jomā; komunikācija ar speciālistiem, plašsaziņas līdzekļiem un sabiedrību; krīzes situāciju pārvaldības instrukcijas; krīžu loģistikas aspekti, proti, kā veidot krīzes novēršanas komandu, koordinēšanas mehānismi; personāla apmācība un atbalsts, lai rīkotos neparedzētās situācijās, vai apmācību programmas (apmācību veids, mērķis, saturs),

| — | informācijas apmaiņa ekspertu un politikas veidotāju starpā, komunikācija ar sabiedrību un plašsaziņas līdzekļiem, |
| --- | --- |

—

informācijas apmaiņa ekspertu un politikas veidotāju starpā, komunikācija ar sabiedrību un plašsaziņas līdzekļiem,

| — | ES dalībvalstu informēšana par galvenajām rīcībām, kas noteiktas pasaules veselības drošības iniciatīvas (GHSI) ietvaros, piemēram, plašsaziņas līdzekļu komunikācijas pasākumi un gripas pandēmija, laboratoriju darbā svarīgi jautājumi vai medicīniskie apkarošanas līdzekļi semināra veidā, kuru rīko ES ziņotāju tīkls (21).
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

ES dalībvalstu informēšana par galvenajām rīcībām, kas noteiktas pasaules veselības drošības iniciatīvas (GHSI) ietvaros, piemēram, plašsaziņas līdzekļu komunikācijas pasākumi un gripas pandēmija, laboratoriju darbā svarīgi jautājumi vai medicīniskie apkarošanas līdzekļi semināra veidā, kuru rīko ES ziņotāju tīkls (21).

[Konkursa uzaicinājums]

| — | Krīzes pārvaldības informācijas apmaiņas mehānismu uzraudzība un to sasaistīšana ar starptautiskiem apmaiņas instrumentiem, tostarp ciešāka sadarbība ar Kopīgā pētniecības centra (KPC) darbībām šajā jomā un darbība Pasaules veselības drošības darba grupas (GHSAG) (22) līmenī.
  [Konkurss, izmantojot administratīvu līgumu ar KPC] |
| --- | --- |

—

Krīzes pārvaldības informācijas apmaiņas mehānismu uzraudzība un to sasaistīšana ar starptautiskiem apmaiņas instrumentiem, tostarp ciešāka sadarbība ar Kopīgā pētniecības centra (KPC) darbībām šajā jomā un darbība Pasaules veselības drošības darba grupas (GHSAG) (22) līmenī.

[Konkurss, izmantojot administratīvu līgumu ar KPC]

Izveidot pamatus farmaceitisko apkarošanas pasākumu, tostarp vakcīnu, izstrādei pret jauniem un potenciāliem apdraudējumiem

Palielinās iespējamība, ka agrāk neinficētos apgabalos nokļūst jauni patogēni, kuri var izraisīt izplatītas slimības, to sekmē tādi faktori kā arvien biežāka ceļošana, klimata un citas ar vidi saistītas pārmaiņas, kā arī patogēnu/vektoru/rezervuāru mijiedarbības attīstība. Uzdevums ir radīt apstākļus, lai ātri izstrādātu, ražotu un licencētu vakcīnas pret jaunām un potenciālām slimībām un tādejādi aizsargātu iedzīvotājus Eiropā un aiz tās robežām.

Jāizstrādā darbība, kas paredz:

| — | izstrādāt kārtību, lai paātrinātu vakcīnu laišanu tirgū ārkārtas gadījumu vajadzībām, |
| --- | --- |

—

izstrādāt kārtību, lai paātrinātu vakcīnu laišanu tirgū ārkārtas gadījumu vajadzībām,

| — | stiprināt klīnisko centru sadarbības tīklus, lai sekmētu dažādu vakcīnu izstrādi, |
| --- | --- |

—

stiprināt klīnisko centru sadarbības tīklus, lai sekmētu dažādu vakcīnu izstrādi,

| — | izstrādāt plaši piemērojamas platformas attiecībā uz vakcīnām.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

izstrādāt plaši piemērojamas platformas attiecībā uz vakcīnām.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

Veselības nozares pielāgošana klimata pārmaiņu izraisītajām sekām

Eiropa īsteno pasākumus, lai risinātu globālās sasilšanas problēmas un nepieļautu iespējami katastrofālas klimata pārmaiņas (23)
   (24). Pielāgošanās klimata pārmaiņu izraisītajām sekām skars visas veselības aprūpes sistēmu nozares (veselības aprūpi, profilaksi un izglītību veselības jomā, veselības apdraudējumu jomu, tostarp klimata pārmaiņu ietekmi uz infekcijas slimībām, kā arī citas veselības problēmas, piemēram, elpošanas traucējumus).

| — | Šajā punktā aprakstītās rīcības var ietvert informācijas par pasākumu pārnesamību izplatīšanu, salīdzināšanu un analīzi un darbības saistībā ar agrīnu pielāgošanos klimata pārmaiņu radītājām sekām uz veselību.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Šajā punktā aprakstītās rīcības var ietvert informācijas par pasākumu pārnesamību izplatīšanu, salīdzināšanu un analīzi un darbības saistībā ar agrīnu pielāgošanos klimata pārmaiņu radītājām sekām uz veselību.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

3.2.1.3.   Uzlabot veselības apdraudējumu, tostarp infekcijas slimību, agrīnu diagnosticēšanu un kontroli

Attīstīt kompetences un rīkot apmācības par tuberkulozes kontroli (uz pierādījumiem balstīti standarti) valstīs, kurās tā ir izplatīta, un par riska grupām sabiedrībā

Eiropas Komisija 2007. gada martā aicināja Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC) izstrādāt priekšlikumu rīcības plānam, lai cīnītos pret tuberkulozi Eiropas Savienībā (25). Daudzās ES dalībvalstīs vērojamas pozitīvas tendences saistībā ar tuberkulozi, un, visticamāk, tās virzās uz situāciju, kāda ir pirms slimības pilnīgas izskaušanas. Tomēr valstu stāvoklis tuberkulozes jomā joprojām ir ļoti atšķirīgs (26), un centienus kontrolēt slimību apdraud problēmas, piemēram, pret zālēm noturīga tuberkuloze un augsta pārnesamība neaizsargāto grupu vidū.

| — | Atbalsts dalībvalstīm cīņā pret tuberkulozi, jo īpaši valstīs, kurās tā ir ļoti izplatīta. Kompetences palielināšana un apmācība palīdzēs valsts plāna izveidē. Nepieciešams arī izveidot un pielāgot kontroles metodes valstīs, kurās tuberkulozes izplatība ir zema, tomēr tā ir koncentrēta īpaši grūti sasniedzamās riska grupās. |
| --- | --- |

—

Atbalsts dalībvalstīm cīņā pret tuberkulozi, jo īpaši valstīs, kurās tā ir ļoti izplatīta. Kompetences palielināšana un apmācība palīdzēs valsts plāna izveidē. Nepieciešams arī izveidot un pielāgot kontroles metodes valstīs, kurās tuberkulozes izplatība ir zema, tomēr tā ir koncentrēta īpaši grūti sasniedzamās riska grupās.

| — | Instrumentu izstrāde, lai novērtētu kontroles programmu darbību, pamatojoties uz iedzīvotāju grupu analīzi.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Instrumentu izstrāde, lai novērtētu kontroles programmu darbību, pamatojoties uz iedzīvotāju grupu analīzi.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

Atbalsts, lai veicinātu izpratni par vīrushepatītu, tā agrīnu diagnosticēšanu un kontroli

Dažādi vīrushepatīta veidi ir nopietnas infekcijas slimības, kas izraisa būtiskas medicīniskas, sociālas un ekonomiskas sekas un potenciālas komplikācijas ilgtermiņā. ECDC ir atbildīgs par šādu slimību uzraudzību (27). Iedzīvotājiem un speciālistiem ir jābūt informētiem par pieejamajiem profilakses, ārstēšanas un kontroles pasākumiem.

| — | Atbilstošas darbības ir, piemēram, speciālistu apmācība, konkrētas informācijas sniegšana sabiedrībai un speciālistiem.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Atbilstošas darbības ir, piemēram, speciālistu apmācība, konkrētas informācijas sniegšana sabiedrībai un speciālistiem.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

Veselības apdraudējumu agrīna noteikšana un notikumu ietekmes uz veselību novērtējums

Atkal ir palielinājusies interese par sindromu uzraudzības metodēm. Vairākas Eiropas valstis jau ir izstrādājušas plašu sindromu uzraudzības sistēmu dažādās jomās (infekcijas slimības, vides veselība, veterinārija), izmantojot dažādus datu avotus (ārkārtas situāciju departamenti, mirstība, palīdzības tālruņi) un dažādas metodes (retrospektīvie vai perspektīvie pētījumi).

| — | Eiropas sindromu uzraudzības sistēmas pārskatīšanas izstrādē varētu iesaistīt vairāk dalībvalstu un definēt vienotu pieeju, ņemot vērā līdzšinējos projektus.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Eiropas sindromu uzraudzības sistēmas pārskatīšanas izstrādē varētu iesaistīt vairāk dalībvalstu un definēt vienotu pieeju, ņemot vērā līdzšinējos projektus.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

3.2.1.4.   Veicināt kompetenču attīstīšanu (pielikuma 1.1.1.–1.1.4. punkts)

Veicināt Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (SVAN) piemērošanu dalībvalstīs

Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi (SVAN) (28) (2005) tiek piemēroti kopš 2007. gada 15. jūnija. Eiropas līmenī Komisijas Lēmums 2000/57/EK (29) ir grozīts ar Komisijas Lēmumu 2008/351/EK (30), lai paziņojumus ABRS tīklā veiktu vienlaikus ar paziņojumiem, kas notiek caur SVAN.

Ir apzinātas darbības, kas sekmē SVAN īstenošanu dalībvalstīs:

| — | dalībvalstu tiesību aktu, kuros aprakstīti drošības vai veselības pasākumi attiecībā uz sabiedrības veselības ārkārtas gadījumiem (krīzes situācijām) apsekojums un salīdzināšana, |
| --- | --- |

—

dalībvalstu tiesību aktu, kuros aprakstīti drošības vai veselības pasākumi attiecībā uz sabiedrības veselības ārkārtas gadījumiem (krīzes situācijām) apsekojums un salīdzināšana,

| — | veselības ārkārtas pasākumu ietekme uz citiem politikas virzieniem, piemēram, mobilitāti, imigrāciju vai cilvēktiesību aizsardzību, |
| --- | --- |

—

veselības ārkārtas pasākumu ietekme uz citiem politikas virzieniem, piemēram, mobilitāti, imigrāciju vai cilvēktiesību aizsardzību,

| — | līdzšinējā politika un prakse, īstenojot SVAN pamatpilnvaras dalībvalstīs, un to mijiedarbība ar ES juridiskajiem noteikumiem.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

līdzšinējā politika un prakse, īstenojot SVAN pamatpilnvaras dalībvalstīs, un to mijiedarbība ar ES juridiskajiem noteikumiem.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

Ķīmisko, radioloģisko un kodolvielu laboratoriju atbalsta tīkls, toksisko rūpniecisko ķīmisko vielu un radioaktīvo apdraudējumu ātrs novērtējums un zinātniski apstiprinātu pretpasākumu izstrāde sabiedrības veselības labā

Šie pasākumi, kas jāizstrādā, atbalstīs SVAN prioritātes attiecībā uz ķīmiskajām un radioloģiskajām problēmām. 2009. gadā prioritātes būs šādas:

| — | izveidot reģistru un veikt revīziju attiecībā uz “valsts references laboratorijām” ķīmisko un radioaktīvo vielu jomā, tostarp organizēt semināru par spēju un kompetenču tālāknodošanu, |
| --- | --- |

—

izveidot reģistru un veikt revīziju attiecībā uz “valsts references laboratorijām” ķīmisko un radioaktīvo vielu jomā, tostarp organizēt semināru par spēju un kompetenču tālāknodošanu,

| — | atjaunināt toksisko rūpniecisko ķīmisko vielu novērtējumu – izstrādāt protokolus ātrai apdraudējuma un riska analīzei, |
| --- | --- |

—

atjaunināt toksisko rūpniecisko ķīmisko vielu novērtējumu – izstrādāt protokolus ātrai apdraudējuma un riska analīzei,

| — | atjaunināt radioaktīvo vielu novērtējumu – izstrādāt protokolus ātrai apdraudējuma un riska analīzei.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

atjaunināt radioaktīvo vielu novērtējumu – izstrādāt protokolus ātrai apdraudējuma un riska analīzei.

[Konkursa uzaicinājums]

3.2.2.   Iedzīvotāju drošības uzlabošana (pielikuma 1.2. punkts)

3.2.2.1.   Sekmēt antibiotiku racionālu izmantojumu un cīnīties pret mikrobu un vīrusu rezistenci (31) (pielikuma 1.2.3. punkts)

Protokolu turpmāka izstrāde un racionālas antibiotiku izmantošanas uzraudzība

Jāizstrādā darbības, kas paredz:

| — | antibiotiku izmantošanu ambulatorajā aprūpē un slimnīcās – analīze un ziņojumi, tostarp to izdevumu sloga novērtējums, kas saistīti ar ārstēšanu gadījumos, kad slimība ir noturīga pret zālēm, tostarp sadarbība slimnīcu starpā, Kopienas līmeņa aprūpe, dzīvnieki, pārtika. Šajās darbībās var ietvert arī ietekmi uz veselību un izmaksu/ieguvumu analīzi, samazinot antibiotiku izmantošanu cilvēku slimību ārstēšanā.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

antibiotiku izmantošanu ambulatorajā aprūpē un slimnīcās – analīze un ziņojumi, tostarp to izdevumu sloga novērtējums, kas saistīti ar ārstēšanu gadījumos, kad slimība ir noturīga pret zālēm, tostarp sadarbība slimnīcu starpā, Kopienas līmeņa aprūpe, dzīvnieki, pārtika. Šajās darbībās var ietvert arī ietekmi uz veselību un izmaksu/ieguvumu analīzi, samazinot antibiotiku izmantošanu cilvēku slimību ārstēšanā.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

3.2.2.2.   Pacientu drošības uzlabošana, izmantojot ļoti kvalitatīvu un drošu veselības aprūpi (pielikuma 1.2.3. punkts)

| — | Paraugprakses apmaiņa dalībvalstu starpā, kā arī epidemioloģiskie pētījumi par infekcijām, kas saistītas ar veselības aprūpi, un par infekciju profilakses un kontroles rentabilitāti.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Paraugprakses apmaiņa dalībvalstu starpā, kā arī epidemioloģiskie pētījumi par infekcijām, kas saistītas ar veselības aprūpi, un par infekciju profilakses un kontroles rentabilitāti.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Veselības aprūpes kvalitātes un drošības novērtēšanas un uzlabošanas instrumenti: izstrādāt vadlīnijas vai instrumentus, kuru mērķis ir novērtēt sniegtās veselības aprūpes kvalitāti dažādos veselības aprūpes apstākļos un veicināt paraugprakses izmantošanu; izstrādāt mērījumu sistēmas, lai arvien labāk varētu ievērot ārstniecības protokolus.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Veselības aprūpes kvalitātes un drošības novērtēšanas un uzlabošanas instrumenti: izstrādāt vadlīnijas vai instrumentus, kuru mērķis ir novērtēt sniegtās veselības aprūpes kvalitāti dažādos veselības aprūpes apstākļos un veicināt paraugprakses izmantošanu; izstrādāt mērījumu sistēmas, lai arvien labāk varētu ievērot ārstniecības protokolus.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | To pasākumu īstenošana, kas minēti COM(2008) 689 par telemedicīnu pacientu, veselības aprūpes sistēmu un sabiedrības labā, lai sekmētu sadarbību starp veselības speciālistiem un pacientiem galvenajās jomās, kurās ir potenciāls plašākai telemedicīnas izmantošanai, kā tas minēts attiecīgajā paziņojumā, un lai izstrādātu īpašas rekomendācijas par to, kā palielināt uzticēšanos telemedicīnas pakalpojumiem un veicināt to pieņemšanu, ņemot vērā arī ētiskos un ar privātumu saistītos aspektus.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

To pasākumu īstenošana, kas minēti COM(2008) 689 par telemedicīnu pacientu, veselības aprūpes sistēmu un sabiedrības labā, lai sekmētu sadarbību starp veselības speciālistiem un pacientiem galvenajās jomās, kurās ir potenciāls plašākai telemedicīnas izmantošanai, kā tas minēts attiecīgajā paziņojumā, un lai izstrādātu īpašas rekomendācijas par to, kā palielināt uzticēšanos telemedicīnas pakalpojumiem un veicināt to pieņemšanu, ņemot vērā arī ētiskos un ar privātumu saistītos aspektus.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

3.2.2.3.   Nanomateriālu drošība (pielikuma 1.2.1. punkts)

| — | Kopīga rīcība nanomateriālu drošuma jomā: i) stiprināt, paplašināt un izplatīt zināšanas, kas vajadzīgas, lai novērtētu nanomateriālu izraisīto apdraudējumu, ietekmi un vispārējo risku; ii) paātrināt esošo datu izmantošanu un paraugprakses apmaiņu riska novērtēšanas un pārvaldības jomā; iii) veicināt spēcīgu metodiku izstrādi un ieviešanu visā ES.
  [Kopīgā rīcība] |
| --- | --- |

—

Kopīga rīcība nanomateriālu drošuma jomā: i) stiprināt, paplašināt un izplatīt zināšanas, kas vajadzīgas, lai novērtētu nanomateriālu izraisīto apdraudējumu, ietekmi un vispārējo risku; ii) paātrināt esošo datu izmantošanu un paraugprakses apmaiņu riska novērtēšanas un pārvaldības jomā; iii) veicināt spēcīgu metodiku izstrādi un ieviešanu visā ES.

[Kopīgā rīcība]

3.2.2.4.   Asins, audu, šūnu un orgānu drošums (pielikuma 1.2.2. punkts)

| — | Sekmēt specifiskas metodikas pieejamību un apmācību par to ar mērķi palielināt orgānu ziedotāju skaitu, un jo īpaši par kvalitātes uzlabošanas programmām orgānu ziedošanas jomā.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Sekmēt specifiskas metodikas pieejamību un apmācību par to ar mērķi palielināt orgānu ziedotāju skaitu, un jo īpaši par kvalitātes uzlabošanas programmām orgānu ziedošanas jomā.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Izstrādāt procedūras un IT instrumentus cilvēku orgānu apmaiņai starp dalībvalstīm ar mērķi piedāvāt neizmantotos orgānus citām valstīm, un jo īpaši pievēršoties tādu orgānu apmaiņai, kas vajadzīgi neatliekami un grūti ārstējamiem pacientiem.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Izstrādāt procedūras un IT instrumentus cilvēku orgānu apmaiņai starp dalībvalstīm ar mērķi piedāvāt neizmantotos orgānus citām valstīm, un jo īpaši pievēršoties tādu orgānu apmaiņai, kas vajadzīgi neatliekami un grūti ārstējamiem pacientiem.

[Konkursa uzaicinājums]

| — | Ad hoc sadarbība ar Eiropas Padomi specifiskos jautājumos, kas saistīti ar cilvēku vielām (asinīm, audiem, šūnām, orgāniem).
  [Tiešais dotāciju līgums ar Eiropas Padomi] |
| --- | --- |

—

Ad hoc sadarbība ar Eiropas Padomi specifiskos jautājumos, kas saistīti ar cilvēku vielām (asinīm, audiem, šūnām, orgāniem).

[Tiešais dotāciju līgums ar Eiropas Padomi]

| — | Saistībā ar asinīm, audiem un šūnām konkrēti jautājumi joprojām jāiekļauj ziņošanas sistēmā, savukārt attiecībā uz ātru reaģēšanu nopietnu negadījumu vai seku laikā jāturpina kodēšana. Projekti tiks sagrupēti prioritārā secībā, lai palīdzētu izstrādāt metodiku šajā jomā.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Saistībā ar asinīm, audiem un šūnām konkrēti jautājumi joprojām jāiekļauj ziņošanas sistēmā, savukārt attiecībā uz ātru reaģēšanu nopietnu negadījumu vai seku laikā jāturpina kodēšana. Projekti tiks sagrupēti prioritārā secībā, lai palīdzētu izstrādāt metodiku šajā jomā.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Audu/šūnu/asins/plazmas bezmaksas ziedošanas princips – ikdienas prakses analīze.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Audu/šūnu/asins/plazmas bezmaksas ziedošanas princips – ikdienas prakses analīze.

[Konkursa uzaicinājums]

3.3.   Prioritārās rīcības saistībā ar otro mērķi “veselības veicināšana”

Šajā iedaļā minētās darbības ir paredzētas nopietnu slimību profilaksei un tam, lai mazinātu nevienlīdzību veselības jomā ES, pievēršoties veselības pamatfaktoriem, piemēram, uzturam, fiziskajām aktivitātēm, alkohola, tabakas un narkotiku lietošanai, kā arī sociālajiem un vides faktoriem.

2009. gadā prioritārās rīcības saskaņā ar šo mērķi būs vērstas uz to, lai palīdzētu samazināt nevienlīdzību veselības jomā ES dalībvalstīs un reģionos, kā arī starp tiem; lai veicinātu pieeju “veselības aspekti visās politikas jomās”, kā arī novērtētu un sekmētu ilgtspējīgus ieguldījumus veselības jomā valsts un reģionālā līmenī, tādā veidā atbalstot ES veselības stratēģijā noteiktās stratēģiskās tēmas. Pēc tam, kad pieņems Komisijas priekšlikumu direktīvai par pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpes kontekstā (32), tiks risināti priekšlikumā izvirzītie pamatjautājumi. Attiecībā uz veselības faktoriem īpaša uzmanība tiks pievērsta faktoriem un apstākļiem, kas attiecas un bērnu un jauniešu veselību.

3.3.1.   Veselīgāka dzīvesveida veicināšana un nevienlīdzības mazināšana veselības aizsardzības jomā (pielikuma 2.1. punkts)

3.3.1.1.   Veselības veicināšana, izmantojot pieeju “veselības aspekti visās politikas jomās” (pielikuma 2.1.1. punkts)

| — | Atbalsts ietekmes uz veselību novērtējumiem: izstrādāt rīcības, lai sekmētu ietekmes uz veselību novērtējumu izmantošanu kā instrumentu uz veselību orientētas politikas veidošanai Eiropas, valsts un reģionālā (vietējā) līmenī, ņemot vērā objektivitātes apsvērumus.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Atbalsts ietekmes uz veselību novērtējumiem: izstrādāt rīcības, lai sekmētu ietekmes uz veselību novērtējumu izmantošanu kā instrumentu uz veselību orientētas politikas veidošanai Eiropas, valsts un reģionālā (vietējā) līmenī, ņemot vērā objektivitātes apsvērumus.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Izstrādāt metodes, lai, veidojot politiku un īstenojot to, izmantotu pieeju “veselības aspekti visās politikas jomās”.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Izstrādāt metodes, lai, veidojot politiku un īstenojot to, izmantotu pieeju “veselības aspekti visās politikas jomās”.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Laikposmā kopš 2003. gada īstenoto ar veselību saistīto projektu un pasākumu apzināšana, kurus līdzfinansējušas Eiropas institūcijas un attiecīgās starptautiskās organizācijas.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Laikposmā kopš 2003. gada īstenoto ar veselību saistīto projektu un pasākumu apzināšana, kurus līdzfinansējušas Eiropas institūcijas un attiecīgās starptautiskās organizācijas.

[Konkursa uzaicinājums]

| — | Pētījums par ES politikas virzienu ietekmi uz veselību un veselības sistēmām.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Pētījums par ES politikas virzienu ietekmi uz veselību un veselības sistēmām.

[Konkursa uzaicinājums]

3.3.1.2.   Kompetenču attīstīšana sabiedrības veselības jomā (pielikuma 2.1.1. punkts)

| — | Izveidot instrumentus un procedūras un veikt izmēģinājumus, lai uzlabotu sadarbību starp sabiedrības veselības pētniecību un politikas izstrādi ES līmenī.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Izveidot instrumentus un procedūras un veikt izmēģinājumus, lai uzlabotu sadarbību starp sabiedrības veselības pētniecību un politikas izstrādi ES līmenī.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Izstrādāt rokasgrāmatas, lai sekmētu garīgās veselības veicināšanas un garīgo traucējumu profilakses iekļaušanu apmācību saturā un darba praksē speciālistiem, kuri strādā jauniešu, sociālajā, skolu vai darbavietu vidē, ņemot vērā pasākumus, kas veikti saskaņā ar Eiropas paktu par garīgo veselību un labklājību (33).
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Izstrādāt rokasgrāmatas, lai sekmētu garīgās veselības veicināšanas un garīgo traucējumu profilakses iekļaušanu apmācību saturā un darba praksē speciālistiem, kuri strādā jauniešu, sociālajā, skolu vai darbavietu vidē, ņemot vērā pasākumus, kas veikti saskaņā ar Eiropas paktu par garīgo veselību un labklājību (33).

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Sekmēt to, ka traumu profilakse tiek iekļauta sabiedrības veselības profesionālās apmācības saturā – izstrādāt moduļu apmācības sistēmu izmantošanai veselības nozarē.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Sekmēt to, ka traumu profilakse tiek iekļauta sabiedrības veselības profesionālās apmācības saturā – izstrādāt moduļu apmācības sistēmu izmantošanai veselības nozarē.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Atbalstīt ES stratēģiju īstenošanu, kas saistītas ar veselības pamatfaktoriem (uzturs un iesaistīto personu sadarbība veselības forumā).
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Atbalstīt ES stratēģiju īstenošanu, kas saistītas ar veselības pamatfaktoriem (uzturs un iesaistīto personu sadarbība veselības forumā).

[Konkursa uzaicinājums]

| — | Uzlabot veselības speciālistu komunikācijas prasmes, lai sekmīgāk apzinātu pacientu vajadzības, ņemot vērā dzimumu, vecumu un sociāli ekonomiskās un kultūras atšķirības: izveidot veselības jomas speciālistiem sniegto komunikācijas apmācību plānu, lai iekļautu komunikāciju sabiedrības veselības izglītības programmās un, iespējams, izveidotu maģistra studiju programmu.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Uzlabot veselības speciālistu komunikācijas prasmes, lai sekmīgāk apzinātu pacientu vajadzības, ņemot vērā dzimumu, vecumu un sociāli ekonomiskās un kultūras atšķirības: izveidot veselības jomas speciālistiem sniegto komunikācijas apmācību plānu, lai iekļautu komunikāciju sabiedrības veselības izglītības programmās un, iespējams, izveidotu maģistra studiju programmu.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Palielināt jaudu sabiedrības veselības jomā, pamatojoties uz sabiedrības veselības jomā sniegto pakalpojumu jaudu dalībvalstīs, apzināt trūkumus, vajadzības un ierosinājumus attīstībai, tostarp apsvērt ES līmeņa sadarbības nepieciešamību.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Palielināt jaudu sabiedrības veselības jomā, pamatojoties uz sabiedrības veselības jomā sniegto pakalpojumu jaudu dalībvalstīs, apzināt trūkumus, vajadzības un ierosinājumus attīstībai, tostarp apsvērt ES līmeņa sadarbības nepieciešamību.

[Konkursa uzaicinājums]

3.3.1.3.   Investīcijas veselības jomā (pielikuma 2.1.1. un 2.1.2. punkts)

| — | Analītisks pētījums, lai novērtētu, kāda saistība ir starp investīcijām labākas veselības sasniegšanai (tostarp investīcijām veselības sistēmās) un ekonomisko izaugsmi un attīstību (pielikuma 2.1.1. punkts).
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Analītisks pētījums, lai novērtētu, kāda saistība ir starp investīcijām labākas veselības sasniegšanai (tostarp investīcijām veselības sistēmās) un ekonomisko izaugsmi un attīstību (pielikuma 2.1.1. punkts).

[Konkursa uzaicinājums]

| — | Veicināt ieguldījumus veselības jomā ES dalībvalstīs un reģionos, izmantojot labas prakses apmaiņu un sadarbību ar ES institūcijām un struktūrām (piemēram, Eiropas Investīciju banku), starptautiskajām organizācijām, privātiem uzņēmumiem un NVO (pielikuma 2.1.2. punkts).
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Veicināt ieguldījumus veselības jomā ES dalībvalstīs un reģionos, izmantojot labas prakses apmaiņu un sadarbību ar ES institūcijām un struktūrām (piemēram, Eiropas Investīciju banku), starptautiskajām organizācijām, privātiem uzņēmumiem un NVO (pielikuma 2.1.2. punkts).

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Iniciatīvas, kuru mērķis ir apzināt paraugpraksi veselības jomas investīciju efektivitātes un ilgtspējīguma uzlabošanai (pielikuma 2.1.2. punkts).
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Iniciatīvas, kuru mērķis ir apzināt paraugpraksi veselības jomas investīciju efektivitātes un ilgtspējīguma uzlabošanai (pielikuma 2.1.2. punkts).

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

3.3.1.4.   Nevienlīdzības mazināšana veselības jomā (pielikuma 2.1.2. punkts)

| — | Labas prakses izstrāde un izplatīšana attiecībā uz stratēģijām, lai apkarotu nevienlīdzību veselības jomā gan dalībvalstīs un to valstu reģionos, kas piedalās programmā, gan starp tām.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Labas prakses izstrāde un izplatīšana attiecībā uz stratēģijām, lai apkarotu nevienlīdzību veselības jomā gan dalībvalstīs un to valstu reģionos, kas piedalās programmā, gan starp tām.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Izstrādāt un izplatīt labu praksi saistībā ar veselības sistēmām, vēršoties pret nevienlīdzību veselības jomā.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Izstrādāt un izplatīt labu praksi saistībā ar veselības sistēmām, vēršoties pret nevienlīdzību veselības jomā.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Pētījums par to, cik izteikta nevienlīdzība starp dalībvalstīm pastāv saistībā ar veselības statusu un veselības pakalpojumiem, un par tās ietekmi. |
| --- | --- |

—

Pētījums par to, cik izteikta nevienlīdzība starp dalībvalstīm pastāv saistībā ar veselības statusu un veselības pakalpojumiem, un par tās ietekmi.

| — | ES sadarbības tīklu organizācija un tehniskais atbalsts, lai cīnītos pret nevienlīdzību veselības jomā.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

ES sadarbības tīklu organizācija un tehniskais atbalsts, lai cīnītos pret nevienlīdzību veselības jomā.

[Konkursa uzaicinājums]

3.3.1.5.   Atbalsts sadarbībai pārrobežu veselības aprūpes jautājumos (pielikuma 2.1.2. punkts)

| — | Izvērtēt, vai ES veselības sistēmās ārstniecība ir līdzvērtīga: novērtēt valsts kritēriju un lēmumu pieņemšanas procesu salīdzināmību, kas ir spēkā attiecībā uz medicīniskas iejaukšanās kompensēšanu/piešķiršanu.
  [Konkursa uzaicinājums / tiešais dotāciju līgums ar Eiropas Veselības politikas un veselības sistēmu novērošanas centru] |
| --- | --- |

—

Izvērtēt, vai ES veselības sistēmās ārstniecība ir līdzvērtīga: novērtēt valsts kritēriju un lēmumu pieņemšanas procesu salīdzināmību, kas ir spēkā attiecībā uz medicīniskas iejaukšanās kompensēšanu/piešķiršanu.

[Konkursa uzaicinājums / tiešais dotāciju līgums ar Eiropas Veselības politikas un veselības sistēmu novērošanas centru]

3.3.2.   Veicināt veselīgāku dzīvesveidu un samazināt nopietnās slimības un traumas, pievēršoties veselības faktoriem (ielikuma 2.2. punkts)

3.3.2.1.   Bērni un jaunieši (pielikuma 2.2.1. punkts)

| — | Komisijas jauniešu veselības iniciatīvas īstenošana: atbalstīt dalībvalstu un iesaistīto personu sadarbību un tīklu veidošanu. |
| --- | --- |

—

Komisijas jauniešu veselības iniciatīvas īstenošana: atbalstīt dalībvalstu un iesaistīto personu sadarbību un tīklu veidošanu.

| — | Apsekojums par pašregulācijas pieeju izmantošanu atbildīgas reklāmas jomā, īpaši pievēršoties jauniešu aizsardzībai.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Apsekojums par pašregulācijas pieeju izmantošanu atbildīgas reklāmas jomā, īpaši pievēršoties jauniešu aizsardzībai.

[Konkursa uzaicinājums]

| — | Veselīga dzīvesveida kampaņa plašsaziņas līdzekļos, kura vērsta uz jauniešiem un kuras mērķis ir sniegt viņiem iespēju izvēlēties veselīgu dzīvesveidu.
  [Kopīgā rīcība] |
| --- | --- |

—

Veselīga dzīvesveida kampaņa plašsaziņas līdzekļos, kura vērsta uz jauniešiem un kuras mērķis ir sniegt viņiem iespēju izvēlēties veselīgu dzīvesveidu.

[Kopīgā rīcība]

| — | Jauniešu organizāciju, jaunatnes sociālo darbinieku, skolu, izglītības iestāžu un profesionālās apmācības organizāciju lomas noteikšana, veicinot veselību jauniešu vidū.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Jauniešu organizāciju, jaunatnes sociālo darbinieku, skolu, izglītības iestāžu un profesionālās apmācības organizāciju lomas noteikšana, veicinot veselību jauniešu vidū.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Veselības veicināšana, traumu un slimību profilakse jauniešiem darba vietā.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Veselības veicināšana, traumu un slimību profilakse jauniešiem darba vietā.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Veselības veicināšanas darbības, kas vērstas uz tādu jauniešu (vecumā no 15 līdz 25 gadiem) vajadzībām, kuri nestrādā un nemācās.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Veselības veicināšanas darbības, kas vērstas uz tādu jauniešu (vecumā no 15 līdz 25 gadiem) vajadzībām, kuri nestrādā un nemācās.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

3.3.2.2.   Novecošana (pielikuma 2.2.1. punkts).

| — | Pētījums par novecošanas ietekmi uz iedzīvotāju veselības aprūpes vajadzībām, proti, kā Eiropas veselības sistēmām vajadzētu pielāgoties, lai apmierinātu veselības aprūpes vajadzības novecojošā sabiedrībā (balstoties uz līdzšinējiem datiem un analīzi).
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Pētījums par novecošanas ietekmi uz iedzīvotāju veselības aprūpes vajadzībām, proti, kā Eiropas veselības sistēmām vajadzētu pielāgoties, lai apmierinātu veselības aprūpes vajadzības novecojošā sabiedrībā (balstoties uz līdzšinējiem datiem un analīzi).

[Konkursa uzaicinājums]

3.3.2.3.   Veselība darbavietā (pielikuma 2.2.1. punkts)

| — | Panākt labāku veselību darbavietā, jo īpaši veicinot labāku darba organizāciju un darba kontroli, ņemot vērā ekonomiskos aspektus.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Panākt labāku veselību darbavietā, jo īpaši veicinot labāku darba organizāciju un darba kontroli, ņemot vērā ekonomiskos aspektus.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

3.3.2.4.   Uzturs un fiziskā aktivitāte (pielikuma 2.2.1. punkts)

Saskaņā ar Balto grāmatu par uzturu un fizisko aktivitāti (34) un ņemot vērā darbu, kas veikts atbilstoši ES rīcības programmai “Uzturs, fiziskas aktivitātes un veselība”:

| — | Piemērot labu praksi un apmainīties ar to saistībā ar visaptverošām iniciatīvām, kas vērstas uz piesātināto tauku un transtaukskābju, sāls un cukura daudzuma samazināšanu rūpnieciski ražotajos produktos.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Piemērot labu praksi un apmainīties ar to saistībā ar visaptverošām iniciatīvām, kas vērstas uz piesātināto tauku un transtaukskābju, sāls un cukura daudzuma samazināšanu rūpnieciski ražotajos produktos.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Veicināt fizisko aktivitāti, izmantojot infrastruktūru un veselīgu dzīvesveidu, pilsētas/reģionālo plānošanu un labāku fiziskās vides izmantošanu, īpašu uzmanību veltot bērniem un jauniešiem – popularizēt un izplatīt labu praksi vietējā/reģionālā līmenī.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Veicināt fizisko aktivitāti, izmantojot infrastruktūru un veselīgu dzīvesveidu, pilsētas/reģionālo plānošanu un labāku fiziskās vides izmantošanu, īpašu uzmanību veltot bērniem un jauniešiem – popularizēt un izplatīt labu praksi vietējā/reģionālā līmenī.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Izveidot ES līmeņa pārskatu par dažādām vietējo kopienu izmantotām pieejām, lai samazinātu bērnu aptaukošanos, tostarp skolas līmeņa iniciatīvām. |
| --- | --- |

—

Izveidot ES līmeņa pārskatu par dažādām vietējo kopienu izmantotām pieejām, lai samazinātu bērnu aptaukošanos, tostarp skolas līmeņa iniciatīvām.

| — | Novērtēt ES rīcības programmu “Uzturs, fiziskas aktivitātes un veselība” kā paraugu efektīvai sadarbībai cīņā pret aptaukošanos ES līmenī.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Novērtēt ES rīcības programmu “Uzturs, fiziskas aktivitātes un veselība” kā paraugu efektīvai sadarbībai cīņā pret aptaukošanos ES līmenī.

[Konkursa uzaicinājums]

| — | Veicināt Eiropas tīklu veidošanu fiziskās aktivitātes jomā.
  [Tiešo dotāciju līgums ar PVO] |
| --- | --- |

—

Veicināt Eiropas tīklu veidošanu fiziskās aktivitātes jomā.

[Tiešo dotāciju līgums ar PVO]

3.3.2.5.   Seksuālā veselība un HIV/AIDS (pielikuma 2.2.1. punkts)

Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par HIV/AIDS apkarošanu (35) un ņemot vērā jaunākās izstrādes attiecībā uz politiskajām iniciatīvām par jauniešiem un seksuālo veselību, un sekmējot sadarbību ar trešām valstīm Austrumeiropā saskaņā ar 12. pantu Lēmumā Nr. 1350/2007/EK par Veselības programmu 2008.–2013. gadam, īpaša uzmanība tiks veltīta šādiem jautājumiem.

Seksuālā veselība (pielikuma 2.2.1. punkts)

| — | Sekmēt plašākas zināšanu bāzes veidošanu par jauniešu seksuālo uzvedību Eiropā.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Sekmēt plašākas zināšanu bāzes veidošanu par jauniešu seksuālo uzvedību Eiropā.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Izstrādāt darbības, kas veicina un stiprina visaptverošu seksuālo izglītību.
  [Darbības dotācija] |
| --- | --- |

—

Izstrādāt darbības, kas veicina un stiprina visaptverošu seksuālo izglītību.

[Darbības dotācija]

| — | Sekmēt seksuālās veselības politikas izstrādi un popularizēšanu.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Sekmēt seksuālās veselības politikas izstrādi un popularizēšanu.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Sekmēt seksuāli transmisīvo infekciju profilaksi.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Sekmēt seksuāli transmisīvo infekciju profilaksi.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

HIV/AIDS

| — | Darbības, kuras vērstas uz to jautājumu īstenošanu, kas izklāstīti HIV/AIDS rīcības plānā 2005.–2009. gadam, jo īpaši attiecībā uz analīžu, ārstēšanas un aprūpes pieejamību, uz pasākumiem situācijas uzlabošanai Austrumeiropā, tostarp attiecībā uz injicējamo narkotiku lietotājiem, un par veselības veicināšanu jauniešu un riska grupās.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Darbības, kuras vērstas uz to jautājumu īstenošanu, kas izklāstīti HIV/AIDS rīcības plānā 2005.–2009. gadam, jo īpaši attiecībā uz analīžu, ārstēšanas un aprūpes pieejamību, uz pasākumiem situācijas uzlabošanai Austrumeiropā, tostarp attiecībā uz injicējamo narkotiku lietotājiem, un par veselības veicināšanu jauniešu un riska grupās.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Labas prakses popularizēšana un apmaiņa, lai padarītu efektīvākus izpratnes veidošanas pasākumus un sekmētu turpmāku Eiropas politisko risinājumu izstrādi (īpaši pievēršoties stratēģijām, lai aicinātu riska grupas veikt HIV testus).
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Labas prakses popularizēšana un apmaiņa, lai padarītu efektīvākus izpratnes veidošanas pasākumus un sekmētu turpmāku Eiropas politisko risinājumu izstrādi (īpaši pievēršoties stratēģijām, lai aicinātu riska grupas veikt HIV testus).

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Vispārējās situācijas uzlabošana Austrumeiropā attiecībā uz politikas izstrādi un īstenošanu. To cilvēku situācijas uzlabošana, kam ir HIV/AIDS, īpaši pievēršoties profilaksei un projektiem, kuru mērķis ir sniegt piekļuvi antiretrovirālajiem medikamentiem par pieejamām cenām.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Vispārējās situācijas uzlabošana Austrumeiropā attiecībā uz politikas izstrādi un īstenošanu. To cilvēku situācijas uzlabošana, kam ir HIV/AIDS, īpaši pievēršoties profilaksei un projektiem, kuru mērķis ir sniegt piekļuvi antiretrovirālajiem medikamentiem par pieejamām cenām.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Atbalsts sadarbības tīkliem un grupām, kas cīnās pret HIV/AIDS, īpašu uzmanību pievēršot riska grupām un situācijai Austrumeiropā.
  [Darbības dotācija] |
| --- | --- |

—

Atbalsts sadarbības tīkliem un grupām, kas cīnās pret HIV/AIDS, īpašu uzmanību pievēršot riska grupām un situācijai Austrumeiropā.

[Darbības dotācija]

| — | Izpratnes vairošana par HIV/AIDS, jo īpaši pievēršoties Austrumeiropai: atbalsts pasaules AIDS konferencei, kas 2010. gadā notiks Vīnē.
  [Tiešo dotāciju līgums ar UNAIDS] |
| --- | --- |

—

Izpratnes vairošana par HIV/AIDS, jo īpaši pievēršoties Austrumeiropai: atbalsts pasaules AIDS konferencei, kas 2010. gadā notiks Vīnē.

[Tiešo dotāciju līgums ar UNAIDS]

3.3.2.6.   Garīgā veselība (pielikuma 2.2.1. punkts)

Saskaņā ar vispārējo stratēģisko pieeju garīgās veselības jomā (36), kas atspoguļota arī Eiropas paktā par garīgo veselību un labklājību (37):

| — | Izveidot sadarbības partnerības, lai, izmantojot plašsaziņas līdzekļus un internetu, īstenotu rīcības garīgās veselības veicināšanai, garīgo traucējumu profilaksei un cīnītos pret izolāciju, īpašu uzmanību veltot jauniešiem un cilvēkiem darbavietās, kā arī lai vērstos pret saistītajām problēmām, piemēram, suicidālu un pašiznīcinošu uzvedību un ēšanas traucējumiem.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Izveidot sadarbības partnerības, lai, izmantojot plašsaziņas līdzekļus un internetu, īstenotu rīcības garīgās veselības veicināšanai, garīgo traucējumu profilaksei un cīnītos pret izolāciju, īpašu uzmanību veltot jauniešiem un cilvēkiem darbavietās, kā arī lai vērstos pret saistītajām problēmām, piemēram, suicidālu un pašiznīcinošu uzvedību un ēšanas traucējumiem.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Atbalstīt ES stratēģiju īstenošanu garīgās veselības jomā. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt ES stratēģiju īstenošanu garīgās veselības jomā.

| — | Apkopot ekonomiskos, sociālos un veselības jomas ieguvumus, ko rada rīcība garīgās veselības jomā ES, īpaši pievēršoties Eiropas paktā par garīgo veselību un labklājību noteiktajām prioritārajām tēmām.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Apkopot ekonomiskos, sociālos un veselības jomas ieguvumus, ko rada rīcība garīgās veselības jomā ES, īpaši pievēršoties Eiropas paktā par garīgo veselību un labklājību noteiktajām prioritārajām tēmām.

[Konkursa uzaicinājums]

3.3.2.7.   Atkarību profilakse (pielikuma 2.2.1. punkts)

Tabaka

Rīcības ir izstrādātas saskaņā ar ES vispārējo pieeju tabakas kontrolei, kā arī ņemot vērā tabakas kontroles pamatkonvenciju.

| — | Pētījums par tabaku un produkta drošumatbildību: ekonomikas līdzekļi produkta drošumatbildības stiprināšanai, kā arī tās piemērošanas un īstenošanas mehānismi ir detalizēti jāpārskata, lai lielāku daļu smēķēšanas ārējo izdevumu internalizētu. |
| --- | --- |

—

Pētījums par tabaku un produkta drošumatbildību: ekonomikas līdzekļi produkta drošumatbildības stiprināšanai, kā arī tās piemērošanas un īstenošanas mehānismi ir detalizēti jāpārskata, lai lielāku daļu smēķēšanas ārējo izdevumu internalizētu.

| — | Pētījums par tabakas tirdzniecības tiesību aktiem jauniešu aizsardzībai.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Pētījums par tabakas tirdzniecības tiesību aktiem jauniešu aizsardzībai.

[Konkursa uzaicinājums]

| — | Izpratnes veidošana par tabakas kontroles stratēģijām, kas iekļautas citās politikas jomās, galvenokārt nodokļu un nelikumīgas tirdzniecības jomās.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Izpratnes veidošana par tabakas kontroles stratēģijām, kas iekļautas citās politikas jomās, galvenokārt nodokļu un nelikumīgas tirdzniecības jomās.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Novatorisku stratēģiju un paraugprakses izstrāde, tostarp veselības speciālistu un skolotāju apmācības programmas, kas attiecas uz visu veidu tabakas izstrādājumu lietošanas profilaksi un lietošanas pārtraukšanas metodēm un pakalpojumiem. Izstrādājot šādas stratēģijas un programmas, vajadzības gadījumā jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekti, nevienlīdzība veselības jomā, galvenie apstākļi un mērķa grupas.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Novatorisku stratēģiju un paraugprakses izstrāde, tostarp veselības speciālistu un skolotāju apmācības programmas, kas attiecas uz visu veidu tabakas izstrādājumu lietošanas profilaksi un lietošanas pārtraukšanas metodēm un pakalpojumiem. Izstrādājot šādas stratēģijas un programmas, vajadzības gadījumā jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekti, nevienlīdzība veselības jomā, galvenie apstākļi un mērķa grupas.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Atbalsts tabakas direktīvu īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz tabakas sastāvdaļām un brīdinājuma attēliem: pēc jauno brīdinājuma tekstu pieņemšanas ir jāatjaunina arī brīdinājuma attēli, lai pilnībā īstenotu tabakas izstrādājumu direktīvu.
  [Konkurss, izmantojot administratīvu līgumu ar KPC, un konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Atbalsts tabakas direktīvu īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz tabakas sastāvdaļām un brīdinājuma attēliem: pēc jauno brīdinājuma tekstu pieņemšanas ir jāatjaunina arī brīdinājuma attēli, lai pilnībā īstenotu tabakas izstrādājumu direktīvu.

[Konkurss, izmantojot administratīvu līgumu ar KPC, un konkursa uzaicinājums]

Alkohols (pielikuma 2.2.1. punkts)

Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par ES stratēģiju dalībvalstu atbalstam alkohola radītā kaitējuma mazināšanai (38) un lai turpmāk izstrādātu politiskos risinājumus alkohola radītā kaitējuma mazināšanai, īpaša prioritāte tiks piešķirta projektiem, kas īpaši vēršas pret turpmāk aprakstītajām problēmām.

| — | Alkohols un darbavieta: apzināt un apkopot labu praksi efektīvai rīcībai šajā jomā, iesaistot darba devējus (un to organizācijas), arodbiedrības un veselības speciālistus. Minētās darbības ietver iespējamu rīcību izstrādi, kas apraksta labas prakses piemērošanu plašākā mērogā, un līdzšinējo pieeju trūkumu apzināšanu.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Alkohols un darbavieta: apzināt un apkopot labu praksi efektīvai rīcībai šajā jomā, iesaistot darba devējus (un to organizācijas), arodbiedrības un veselības speciālistus. Minētās darbības ietver iespējamu rīcību izstrādi, kas apraksta labas prakses piemērošanu plašākā mērogā, un līdzšinējo pieeju trūkumu apzināšanu.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Ierobežot alkohola lietošanu nepilngadīgo vidū: apzināt un apkopot labu praksi tādos jautājumos kā uz bērniem, viņu vecākiem un mazumtirdzniecības darbiniekiem vērsta izglītošana. Īpaši svarīgi ir piemērot vecuma ierobežojumus alkohola tirdzniecībā.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Ierobežot alkohola lietošanu nepilngadīgo vidū: apzināt un apkopot labu praksi tādos jautājumos kā uz bērniem, viņu vecākiem un mazumtirdzniecības darbiniekiem vērsta izglītošana. Īpaši svarīgi ir piemērot vecuma ierobežojumus alkohola tirdzniecībā.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Darbs saistībā ar reklāmas komunikāciju par alkohola lietošanu, īpaši jauniešu vidū, kā arī saistībā ar pašregulācijas mehānismu efektivitātes un caurredzamības uzraudzību.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Darbs saistībā ar reklāmas komunikāciju par alkohola lietošanu, īpaši jauniešu vidū, kā arī saistībā ar pašregulācijas mehānismu efektivitātes un caurredzamības uzraudzību.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

Narkotikas (pielikuma 2.2.1. punkts)

Saskaņā ar ES stratēģiju un rīcības plāniem attiecībā uz narkotikām (39), narkotiku profilakses un informācijas programmu (40) un Padomes ieteikumu par narkotiku atkarības radītā veselības kaitējuma novēršanu un samazināšanu (41):

izstrādāt, īstenot un novērtēt narkotiku pieprasījuma samazināšanas pasākumus, konkrētāk, turpmāk aprakstītās darbības.

| — | Novērst pirmo/eksperimentālo lietošanu jauniešu vidū dažādos apstākļos, ņemot vērā saistību ar citiem veselības jautājumiem (tostarp garīgo veselību) un sociālajiem jautājumiem (piemēram, sociālo atstumtību).
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Novērst pirmo/eksperimentālo lietošanu jauniešu vidū dažādos apstākļos, ņemot vērā saistību ar citiem veselības jautājumiem (tostarp garīgo veselību) un sociālajiem jautājumiem (piemēram, sociālo atstumtību).

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Novērst vairāku narkotiku lietošanu vienlaikus, jo īpaši narkotiku lietošanu kopā ar alkoholu, tostarp braukšanu dzērumā/narkotiku iespaidā, ņemot vērā līdzšinējo darbu šajā jomā un satiksmes drošības pasākumu kontekstā.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Novērst vairāku narkotiku lietošanu vienlaikus, jo īpaši narkotiku lietošanu kopā ar alkoholu, tostarp braukšanu dzērumā/narkotiku iespaidā, ņemot vērā līdzšinējo darbu šajā jomā un satiksmes drošības pasākumu kontekstā.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Selektīvas un novatoriskas profilakses metodes narkotiku lietotājiem, izmantojot IT instrumentus un atklājot problemātisku uzvedību.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Selektīvas un novatoriskas profilakses metodes narkotiku lietotājiem, izmantojot IT instrumentus un atklājot problemātisku uzvedību.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

3.3.2.8.   Nopietnu un retu slimību profilakse (pielikuma 2.2.2. punkts)

Vēzis

| — | Izstrādāt rādītājus vai indeksus, kas attiecas konkrēti uz vēzi, lai visā ES labāk atbalstītu rīcību vēža jomā.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Izstrādāt rādītājus vai indeksus, kas attiecas konkrēti uz vēzi, lai visā ES labāk atbalstītu rīcību vēža jomā.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

Retās slimības

| — | Izveidot Eiropas līmeņa sadarbību reto slimību jomā, jo īpaši attiecībā uz to atzīšanu, informācijas apmaiņu saistībā ar šīm slimībām un pārrobežu sadarbību diagnosticēšanā un ārstēšanā, veidojot Eiropas references tīklus.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Izveidot Eiropas līmeņa sadarbību reto slimību jomā, jo īpaši attiecībā uz to atzīšanu, informācijas apmaiņu saistībā ar šīm slimībām un pārrobežu sadarbību diagnosticēšanā un ārstēšanā, veidojot Eiropas references tīklus.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Īstenot Komisijas Paziņojuma COM(2008) 679 galīgo redakciju par retajām slimībām. Eiropas līmenī risināmie uzdevumi:






  — | novērtēt jaundzimušo iedzīvotāju skrīninga praksi dalībvalstīs, |
| --- | --- | --- |

—

Īstenot Komisijas Paziņojuma COM(2008) 679 galīgo redakciju par retajām slimībām. Eiropas līmenī risināmie uzdevumi:

—

novērtēt jaundzimušo iedzīvotāju skrīninga praksi dalībvalstīs,

| — | izveidot informācijas reģistru par retajām slimībām, to diagnosticēšanu un ārstēšanu, izmantojot Eiropas iniciatīvas (jo īpaši Orphanet). |
| --- | --- |

—

izveidot informācijas reģistru par retajām slimībām, to diagnosticēšanu un ārstēšanu, izmantojot Eiropas iniciatīvas (jo īpaši Orphanet).

[Konkursa uzaicinājums]

| — | Atbalstīt references tīklu izmēģinājuma projektus un informatīvos tīklus.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem/darbības dotācija] |
| --- | --- |

—

Atbalstīt references tīklu izmēģinājuma projektus un informatīvos tīklus.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem/darbības dotācija]

3.3.2.9.   Veselīga vide (pielikuma 2.2.3. punkts)

Ņemot vērā Eiropas Vides un veselības rīcības plānu (42):

| — | Aprēķināt iekštelpu svarīgāko gaisa piesārņotāju izraisīto emisiju daudzumu, ko rada tādi patēriņa ražojumi kā personīgās higiēnas un tīrīšanas preces, kā arī tabakas dūmi vidē, un sniegt informāciju par šo ražojumu lietošanas nosacījumiem ES dalībvalstīs.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Aprēķināt iekštelpu svarīgāko gaisa piesārņotāju izraisīto emisiju daudzumu, ko rada tādi patēriņa ražojumi kā personīgās higiēnas un tīrīšanas preces, kā arī tabakas dūmi vidē, un sniegt informāciju par šo ražojumu lietošanas nosacījumiem ES dalībvalstīs.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

| — | Veikt pētījumus par paredzamo ietekmi, ko izraisa pasākumi iekštelpu gaisa kvalitātes un elektromagnētisko lauku jomā, kā arī pasākumi, kas saistīti ar vides un veselības jomas speciālistu apmācību.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Veikt pētījumus par paredzamo ietekmi, ko izraisa pasākumi iekštelpu gaisa kvalitātes un elektromagnētisko lauku jomā, kā arī pasākumi, kas saistīti ar vides un veselības jomas speciālistu apmācību.

[Konkursa uzaicinājums]

| — | Izstrādāt uz veselības apsvērumiem balstītas Eiropas līmeņa vadlīnijas mājokļu, biroju un sabiedrisko telpu, piemēram, skolu un bērnudārzu, ventilēšanai. Šīs vadlīnijas palīdzēs dalībvalstīm pārskatīt līdzšinējos būvniecības kodeksus un praksi, ņemot vērā ēku energoefektivitāti.
  [Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem] |
| --- | --- |

—

Izstrādāt uz veselības apsvērumiem balstītas Eiropas līmeņa vadlīnijas mājokļu, biroju un sabiedrisko telpu, piemēram, skolu un bērnudārzu, ventilēšanai. Šīs vadlīnijas palīdzēs dalībvalstīm pārskatīt līdzšinējos būvniecības kodeksus un praksi, ņemot vērā ēku energoefektivitāti.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

3.3.2.10.   Traumu profilakse (43) (pielikuma 2.2.4. punkts)

Stiprināt sadarbības tīklus labas prakses apmaiņai septiņās prioritārajās jomā, kuras uzsvērtas Padomes 2007. gada 31. maija ieteikumā par traumu profilaksi un drošības veicināšanu (44), ar mērķi sekmēt uz mērķu sasniegšanu vērstas rīcības visās dalībvalstīs.

[Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem]

3.4.   Prioritārās rīcības saistībā ar trešo mērķi “sagatavot un izplatīt informāciju un zināšanas par veselību”

3.4.1.   Zināšanu un paraugprakses apmaiņa (pielikuma 3.1.2. punkts)

| — | Sekmēt zināšanu un paraugprakses apmaiņu un tehniskas palīdzības sniegšanu (partnerība, konsultēšana) starp dalībvalstīm un valstīm, kas piedalās programmā.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Sekmēt zināšanu un paraugprakses apmaiņu un tehniskas palīdzības sniegšanu (partnerība, konsultēšana) starp dalībvalstīm un valstīm, kas piedalās programmā.

[Konkursa uzaicinājums]

| — | Papildināt līdzšinējās zināšanas un pieredzi veselības tehnoloģiju novērtējuma jomā, nodrošināt veselības tehnoloģiju novērtējuma (VTN) turpināšanu un attīstību ES, tostarp darbu pie zāļu relatīvās efektivitātes.
  [Kopīgā rīcība] |
| --- | --- |

—

Papildināt līdzšinējās zināšanas un pieredzi veselības tehnoloģiju novērtējuma jomā, nodrošināt veselības tehnoloģiju novērtējuma (VTN) turpināšanu un attīstību ES, tostarp darbu pie zāļu relatīvās efektivitātes.

[Kopīgā rīcība]

3.4.2.   Veselības jomas informācijas apkopošana, analizēšana un izplatīšana (pielikuma 3.2.1. punkts)

| — | Apkopot datus par to, kāds viedoklis 75 ES, Horvātijas un Turcijas pilsētu iedzīvotājiem ir par veselību un labklājību, veicot pētījumu Urban Audit Perception.
  [Pastarpināta pilnvaru deleģēšana Reģionālās politikas ĢD] |
| --- | --- |

—

Apkopot datus par to, kāds viedoklis 75 ES, Horvātijas un Turcijas pilsētu iedzīvotājiem ir par veselību un labklājību, veicot pētījumu Urban Audit Perception.

[Pastarpināta pilnvaru deleģēšana Reģionālās politikas ĢD]

| — | Īstenot Veselības un patērētāju ĢD moduļus (tabaka, orgāni, mikrobu rezistence, vakcinācija, vakcinācija pret sezonālo gripu), izmantojot Komisijas pētījumu instrumentus (Eirobarometrs).
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Īstenot Veselības un patērētāju ĢD moduļus (tabaka, orgāni, mikrobu rezistence, vakcinācija, vakcinācija pret sezonālo gripu), izmantojot Komisijas pētījumu instrumentus (Eirobarometrs).

[Konkursa uzaicinājums]

3.4.2.1.   Eiropas veselības informācijas sistēmas (pielikuma 3.2.1. punkts)

| — | Kopīga rīcība, lai eksperimentālā kārtā veiktu Eiropas veselības izmeklējumu apsekojumu.
  [Kopīgā rīcība] |
| --- | --- |

—

Kopīga rīcība, lai eksperimentālā kārtā veiktu Eiropas veselības izmeklējumu apsekojumu.

[Kopīgā rīcība]

| — | Uzlabot vai izveidot ilgtspējīgas informācijas sistēmas par nopietnām un hroniskām slimībām un veselības stāvokļiem, piemēram, par kardiovaskulārajām slimībām, dažādiem autisma veidiem, deģeneratīvām nervu sistēmas slimībām/plānprātību un par mutes dobuma veselību. Izstrādāt aizsardzības tīklus, koordinēt reģistrus un informāciju par izrakstīšanu no slimnīcas un izmantot veselības apsekojumus.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Uzlabot vai izveidot ilgtspējīgas informācijas sistēmas par nopietnām un hroniskām slimībām un veselības stāvokļiem, piemēram, par kardiovaskulārajām slimībām, dažādiem autisma veidiem, deģeneratīvām nervu sistēmas slimībām/plānprātību un par mutes dobuma veselību. Izstrādāt aizsardzības tīklus, koordinēt reģistrus un informāciju par izrakstīšanu no slimnīcas un izmantot veselības apsekojumus.

[Konkursa uzaicinājums]

| — | Pārskatīt Starptautisko slimību klasifikatoru.
  [Tiešais līgums ar PVO/konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Pārskatīt Starptautisko slimību klasifikatoru.

[Tiešais līgums ar PVO/konkursa uzaicinājums]

| — | Apkopot, analizēt un ziņot par klīniskajiem datiem, sniedzot informāciju par kontaktdermatīta izplatību un saslimstību Eiropā.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Apkopot, analizēt un ziņot par klīniskajiem datiem, sniedzot informāciju par kontaktdermatīta izplatību un saslimstību Eiropā.

[Konkursa uzaicinājums]

| — | Daudzgadu programma, kuras uzdevums ir kopā ar ESAO turpināt papildināt un uzlabot ar veselību, un jo īpaši ar veselības aprūpi, saistītos datus, rādītājus un analīzi, atbalstot ESAO Veselības komitejas darbu.
  [Tiešo dotāciju līgums ar ESAO] |
| --- | --- |

—

Daudzgadu programma, kuras uzdevums ir kopā ar ESAO turpināt papildināt un uzlabot ar veselību, un jo īpaši ar veselības aprūpi, saistītos datus, rādītājus un analīzi, atbalstot ESAO Veselības komitejas darbu.

[Tiešo dotāciju līgums ar ESAO]

| — | Daudzgadu programma, lai papildinātu un uzlabotu Eiropas Veselības politikas un veselības sistēmu novērošanas centra apkopoto informāciju un analīzi.
  [Tiešais dotāciju līgums ar Eiropas Veselības politikas un veselības sistēmu novērošanas centru] |
| --- | --- |

—

Daudzgadu programma, lai papildinātu un uzlabotu Eiropas Veselības politikas un veselības sistēmu novērošanas centra apkopoto informāciju un analīzi.

[Tiešais dotāciju līgums ar Eiropas Veselības politikas un veselības sistēmu novērošanas centru]

| — | Tiešais dotāciju līgums ar PVO Veselības pierādījumu tīklu, lai atbalstītu informācijas un zināšanu tīklu veselības jomā.
  [Tiešais dotāciju līgums ar PVO] |
| --- | --- |

—

Tiešais dotāciju līgums ar PVO Veselības pierādījumu tīklu, lai atbalstītu informācijas un zināšanu tīklu veselības jomā.

[Tiešais dotāciju līgums ar PVO]

| — | Izveidot mehānismus, lai apkopotu visjaunākos datus, informāciju, pierādījumus un tehniskos ieteikumus par konkrētiem veselības jautājumiem.
  [Konkursa uzaicinājums] |
| --- | --- |

—

Izveidot mehānismus, lai apkopotu visjaunākos datus, informāciju, pierādījumus un tehniskos ieteikumus par konkrētiem veselības jautājumiem.

[Konkursa uzaicinājums]

3.4.2.2.   Veselības jomas informācijas izplatīšana un piemērošana (pielikuma 3.2.2. punkts)

| — | Rīcības saistībā ar veselības jomas informācijas izplatīšanu un piemērošanu:






  — | ES veselības jomas informācijas lietotāju un viņu informācijas vajadzību analīze, |
| --- | --- | --- |

—

Rīcības saistībā ar veselības jomas informācijas izplatīšanu un piemērošanu:

—

ES veselības jomas informācijas lietotāju un viņu informācijas vajadzību analīze,

| — | eksperimentāli mehānismi, lai uzraudzītu, kā dažādas iesaistītās personas izplata un piemēro ar veselību saistītu informāciju, ko sniedz Komisija, un uzlabotu sniegumu, |
| --- | --- |

—

eksperimentāli mehānismi, lai uzraudzītu, kā dažādas iesaistītās personas izplata un piemēro ar veselību saistītu informāciju, ko sniedz Komisija, un uzlabotu sniegumu,

| — | nodrošināt informatīvus kopsavilkumus par veselības jautājumiem, kas saistīti ar veselības stratēģijas galvenajiem mērķiem un prioritātēm – Komisijas svarīgākie priekšlikumi un rīcības veselības jomā un vispārīgā veselības situācija dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

nodrošināt informatīvus kopsavilkumus par veselības jautājumiem, kas saistīti ar veselības stratēģijas galvenajiem mērķiem un prioritātēm – Komisijas svarīgākie priekšlikumi un rīcības veselības jomā un vispārīgā veselības situācija dalībvalstīs,

| — | ES sabiedrības veselības portāla izveide un citu veselības jomas informācijas vākšanai un izplatīšanai paredzētu IKT instrumentu izstrāde un pārvaldība. |
| --- | --- |

—

ES sabiedrības veselības portāla izveide un citu veselības jomas informācijas vākšanai un izplatīšanai paredzētu IKT instrumentu izstrāde un pārvaldība.

[Konkursa uzaicinājums]

| — | Komunikācijas pasākumi veselības jomā, tostarp šādi:






  — | veselības programma (2008–2013): atbalsts darbībām, kuru mērķis ir publiskot saskaņā ar programmas lēmumu finansēto darbību rezultātus, |
| --- | --- | --- |

—

Komunikācijas pasākumi veselības jomā, tostarp šādi:

—

veselības programma (2008–2013): atbalsts darbībām, kuru mērķis ir publiskot saskaņā ar programmas lēmumu finansēto darbību rezultātus,

| — | sabiedrības veselības programma (2003–2008): galīgais ziņojums un programmas rezultātu popularizēšana, |
| --- | --- |

—

sabiedrības veselības programma (2003–2008): galīgais ziņojums un programmas rezultātu popularizēšana,

| — | komunikācijas pasākumi par Kopienas politiskajām prioritātēm, īstenojot ES veselības stratēģiju, tostarp kampaņu “Eiropa pacientiem”, kuras laikā tiks piešķirta balva par labāko ES veselības žurnālistikas sniegumu. |
| --- | --- |

—

komunikācijas pasākumi par Kopienas politiskajām prioritātēm, īstenojot ES veselības stratēģiju, tostarp kampaņu “Eiropa pacientiem”, kuras laikā tiks piešķirta balva par labāko ES veselības žurnālistikas sniegumu.

[Konkursa uzaicinājums]

3.4.3.   Analīze un ziņošana (pielikuma 3.2.3. punkts)

| — | Pasākumi:






  — | veselības jomas nozīmīguma analīze attiecībā uz citām politikas jomām un jautājumiem, piemēram, attiecībā uz Lisabonas programmu, sociālajiem jautājumiem, ekonomisko izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību, patērētājiem, reģionālo attīstību un kohēziju, vidi, transportu un izglītību, |
| --- | --- | --- |

—

Pasākumi:

—

veselības jomas nozīmīguma analīze attiecībā uz citām politikas jomām un jautājumiem, piemēram, attiecībā uz Lisabonas programmu, sociālajiem jautājumiem, ekonomisko izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību, patērētājiem, reģionālo attīstību un kohēziju, vidi, transportu un izglītību,

| — | ziņošana par četriem galvenajiem veselības jautājumiem: vīriešu veselību, muskuļu un skeleta slimībām, kardiovaskulārajām slimībām un bērnu veselību (1–12 gadi). |
| --- | --- |

—

ziņošana par četriem galvenajiem veselības jautājumiem: vīriešu veselību, muskuļu un skeleta slimībām, kardiovaskulārajām slimībām un bērnu veselību (1–12 gadi).

[Konkursa uzaicinājums]

---

(1)  Provizoriska summa, kuru apstiprinās budžeta lēmējinstitūcija.

(2)  Provizoriska summa – šī ir maksimālā summa, un tā atkarīga no faktiskās summas, ko iemaksās EBTA/EEZ valstis un kandidātvalstis.

(3)  http://ec.europa.eu/eahc/

(4)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

(5)  Komisijas Lēmums 2008/721/EK (OV L 241, 10.9.2008., 21. lpp.).

(6)  Komisijas 2005. gada 15. marta Lēmums par Eiropas Kopienu vispārējā budžeta (Komisijas iedaļas) izpildes iekšējiem noteikumiem.

(7)  Skatīt http://ec.europa.eu/health/ph_projects/project_en.htm

(8)  Padomes 2002. gada 30. septembra Lēmums 2002/834/EK, ar ko pieņem īpašu zinātniskās izpētes, tehnoloģijas attīstības un demonstrāciju programmu “Eiropas Pētniecības telpas integrēšana un stiprināšana” (2002–2006) (OV L 294, 29.10.2002., 1. lpp.). Sestās pētniecības pamatprogrammas projekti, kas saistīti ar sabiedrības veselību un kas ir “zinātnes atbalsts politikai” – Cordis tīmekļa vietne: http://www.cordis.lu/lifescihealth/ssp.htm

(9)  Skatīt http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm – COM(2007) 630, galīgā redakcija, 23.10.2007.

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2119/98/EK (OV L 268, 3.10.1998., 1. lpp.).

(11)  Priekšlikumi, kas saņemti saistībā ar veselības programmas uzaicinājumiem, nedrīkst pārklāties ar ECDC kompetencē esošajiem priekšlikumiem. ECDC stratēģiskā daudzgadu programma (2007–2013) pieejama šādā tīmekļa vietnē: http://www.ecdc.europa.eu/en/About_us/Key_documents/Documents/ECDC_MAS_.pdf

(12)  HSC prioritātes (2008–2013) atrodamas šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/health/ph_threats/Bioterrorisme/docs/keydo_bio_05_en.pdf

(13)  Sīkāka informācija atrodama šādā tīmekļa vietnē: http://www.undg.org/docs/9517/GoE-final-SeS-statement.pdf

(14)  Skatīt PVO plānu masalu un masaliņu izskaušanai: http://www.euro.who.int/Document/E87772.pdf.

(15)  Skatīt PVO rezolūciju par vakcināciju pret sezonālo gripu: http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA56/ea56r19.pdf

(16)  Skatīt ECDC zinātnisko ieteikumu par bērnu vakcināciju pret sezonālo gripu: http://ecdc.europa.eu/documents/pdf/Flu_vacc_18_Jan.pdf. Zinātniskais ieteikums par HPV: http://ecdc.europa.eu/pdf/HPV_report.pdf. Zinātniskais ieteikums par riska grupām saistībā ar sezonālo gripu: http://ecdc.europa.eu/en/files/pdf/Publications/priority_risk_groups_forinfluenza_vaccination.pdf

(17)  Skatīt turpmāk tekstā “sanāksme par vakcinācijas stratēģiju”.

(18)  Skatīt Eiropas tīmekļa vietni: http://ec.europa.eu/health/ph_projects/action2_en.htm

(19)  http://ec.europa.eu/health-eu/doc/vaccination_workshop.pdf; http://ec.europa.eu/phea/technical_meetings/technical_meetings_en.html

(20)  Kopīgais pētniecības centrs ir uz pētījumiem balstīta politikas atbalsta organizācija, un tā ir Eiropas Komisijas pilntiesīga sastāvdaļa. KPC sniedz zinātniskus ieteikumus un izstrādā tehnisko zinātību, lai atbalstītu plašu ES politikas jomu loku, tostarp veselības apdraudējumus. http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm

(21)  ES ziņotāju tīkls darbojas HSC paspārnē. Tā galvenie uzdevumi ir ziņošana par krīzēm, tostarp komunikācijas sagatavotības aspekti, par jautājumiem, kas saistīti ar veselības apdraudējumiem. Tīkls ziņo arī par riska pārvaldību, kas ietver reaģēšanas komunikāciju krīzes gadījumā, piemēram, internetā publicējamu materiālu sagatavošanu notikuma laikā vai šajā laikā izmantojamo paziņojumu saskaņošanu.

(22)  2001. gada novembrī Otavā notika pirmā Pasaules veselības drošības iniciatīvas (GHSI) sanāksme, kurā apsprieda pasaules veselības drošību. Pasaules Veselības organizācija ir GHSI tehniskais padomdevējs, savukārt Eiropas Komisija ir tās locekle. Pasaules veselības drošības darba grupas (GHSAG) ekspertiem tika uzdots izstrādāt priekšlikumus un konkrētas darbības, lai uzlabotu pasaules veselības drošību. GHSAG apkalpo arī ātrās ziņošanas/reaģēšanas tīklu krīzes gadījumā. http://www.ghsi.ca/english/background.asp

(23)  2007. gada 29. jūnija Zaļā grāmata “Pielāgošanās klimata pārmaiņām Eiropā, izvēloties ES līmeņa pasākumus” (skatīt 16. lpp. par veselības aspektiem): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri = COM:2007:0354:FIN:EN:PDF.

(24)  Informācija saistībā ar Balto grāmatu par pielāgošanos klimata pārmaiņām atrodama tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/research/environment/newsanddoc/article_4059_en.htm; http://ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/stakeholder_consultation.htm

(25)  Atsauces dokuments ir ECDC rīcības plāns attiecībā uz tuberkulozi, skatīt: http://ecdc.europa.eu/pdf/080317_TB_Action_plan.pdf. Skatīt arī Berlīnes deklarāciju par tuberkulozi: http://www.euro.who.int/document/e90833.pdf

(26)  Plāns apturēt tuberkulozi PVO Eiropas reģiona 18 īpaši prioritārajās valstīs: http://www.euro.who.int/document/E91049.pdf

(27)  Skatīt ECDC ziņojuma par infekcijas slimību stāvokli ES un EEZ/EBTA valstīs 107.–115. lpp.: http://ecdc.europa.eu/pdf/ECDC_epi_report_2007.pdf

(28)  Starptautiskie veselības aizsardzības noteikumi (2005): http://www.who.int/csr/ihr/en/

(29)  OV L 21, 26.1.2000., 32. lpp.

(30)  OV L 117, 1.5.2008., 40. lpp.

(31)  Padomes 2001. gada 15. novembra Ieteikums 2002/77/EK par pretmikrobu līdzekļu piesardzīgu izmantošanu cilvēku ārstēšanā (OV L 34, 5.2.2002., 13. lpp.).

Komisijas Ziņojums Padomei, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem par Padomes Ieteikuma 2002/77/EK par pretmikrobu līdzekļu piesardzīgu izmantošanu cilvēku ārstēšanā īstenošanu (2005. gada 22. decembris): http://ec.europa.eu/health/ph_threats/com/mic_res/com684_en.pdf

(32)  Skatīt http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_operation/healthcare/cross-border_healthcare_en.htm

(33)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(34)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/nutrition_wp_en.pdf

(35)  Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam COM(2005) 654, galīgā redakcija, 15.12.2005.

(36)  Zaļā grāmata “Iedzīvotāju garīgās veselības sekmēšana. Virzībā uz ES garīgās veselības stratēģiju”, COM(2005) 484, galīgā redakcija, 14.10.2005.

(37)  http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/mental/mental_health_en.htm

(38)  COM(2006) 625, 24.10.2006.

(39)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/04/st15/st15074.en04.pdf

(40)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/drugs/funding_drugs_en.htm

(41)  OV L 165, 3.7.2003., 31. lpp.

(42)  Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Eiropas Vides un veselības rīcības plāns 2004.–2010. gadam” (COM(2004) 416, galīgā redakcija, 9.6.2004.).

(43)  Īstenotās darbības, kas saistītas ar alkohola radītā kaitējuma mazināšanu (skatīt iepriekš), un īpaši tās darbības, kuru mērķis ir ierobežot braukšanu dzērumā, arī var uzskatīt par traumu profilakses pasākumiem.

(44)  OV C 164, 18.7.2007., 1. lpp.

---

II PIELIKUMS

Otrās Kopienas rīcības programmas veselības aizsardzības jomā (2008–2013) rīcību finansēšanas vispārīgie principi un atlases, piešķiršanas un citi kritēriji

UZAICINĀJUMS IESNIEGT PRIEKŠLIKUMUS PROJEKTIEM

(Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmuma Nr. 1350/2007/EK4. panta 1. punkta a) apakšpunkts)

Šis dokuments attiecas tikai uz atsevišķu rīcību līdzfinansējumu dotāciju veidā saskaņā ar otro veselības programmu, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus projektiem.

1.   VISPĀRĪGIE PRINCIPI

1.   Finanšu regula un tās īstenošanas kārtība ir atsauces dokumenti, īstenojot otro veselības programmu.

2.   Dotācijas piešķir saskaņā ar šādiem principiem.

| — | līdzfinansējuma noteikums: ir vajadzīgs ārējs līdzfinansējums no avotiem, kas nav Kopienas fondi, no dotācijas saņēmēja paša resursiem vai trešo pušu finanšu resursiem. Ieguldījumus natūrā no trešām pusēm var uzskatīt par līdzfinansējumu, ja šie ieguldījumi ir vajadzīgi vai piemēroti (Finanšu regulas 113. pants un īstenošanas kārtības 172. pants), |
| --- | --- |

—

līdzfinansējuma noteikums: ir vajadzīgs ārējs līdzfinansējums no avotiem, kas nav Kopienas fondi, no dotācijas saņēmēja paša resursiem vai trešo pušu finanšu resursiem. Ieguldījumus natūrā no trešām pusēm var uzskatīt par līdzfinansējumu, ja šie ieguldījumi ir vajadzīgi vai piemēroti (Finanšu regulas 113. pants un īstenošanas kārtības 172. pants),

| — | bezpeļņas noteikums: dotācija nedrīkst būt paredzēta peļņas gūšanai, vai tās rezultātā dotācijas saņēmējs nedrīkst gūt peļņu (Finanšu regulas 109. panta 2. punkts un īstenošanas kārtības 165. pants), |
| --- | --- |

—

bezpeļņas noteikums: dotācija nedrīkst būt paredzēta peļņas gūšanai, vai tās rezultātā dotācijas saņēmējs nedrīkst gūt peļņu (Finanšu regulas 109. panta 2. punkts un īstenošanas kārtības 165. pants),

| — | atpakaļejoša spēka aizliegums: izdevumiem, uz kuriem attiecas dotācija, ir jāattiecas uz laikposmu pēc līguma parakstīšanas. Izņēmuma gadījumos var atļaut tādu izdevumu kompensēšanu, kas radušies, sākot no dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, bet ne agrāk (Finanšu regulas 112. pants), |
| --- | --- |

—

atpakaļejoša spēka aizliegums: izdevumiem, uz kuriem attiecas dotācija, ir jāattiecas uz laikposmu pēc līguma parakstīšanas. Izņēmuma gadījumos var atļaut tādu izdevumu kompensēšanu, kas radušies, sākot no dotācijas pieteikuma iesniegšanas dienas, bet ne agrāk (Finanšu regulas 112. pants),

| — | kumulācijas aizliegums: konkrētai rīcībai, ko veic konkrēts dotācijas saņēmējs, viena finanšu gada laikā var piešķirt tikai vienu dotāciju (Finanšu regulas 111. pants) (1). |
| --- | --- |

—

kumulācijas aizliegums: konkrētai rīcībai, ko veic konkrēts dotācijas saņēmējs, viena finanšu gada laikā var piešķirt tikai vienu dotāciju (Finanšu regulas 111. pants) (1).

3.   Rīcību (projektu) priekšlikumus novērtēs, pamatojoties uz trijām kritēriju kategorijām:

| — | izslēgšanas kritērijiem, lai novērtētu pretendenta atbilstību, – Finanšu regulas 114. pants, |
| --- | --- |

—

izslēgšanas kritērijiem, lai novērtētu pretendenta atbilstību, – Finanšu regulas 114. pants,

| — | atlases kritērijiem, lai novērtētu pretendenta finansiālo un darbības spēju īstenot ierosināto rīcību, – Finanšu regulas 115. pants, |
| --- | --- |

—

atlases kritērijiem, lai novērtētu pretendenta finansiālo un darbības spēju īstenot ierosināto rīcību, – Finanšu regulas 115. pants,

| — | piešķiršanas kritērijiem, lai novērtētu pieteikuma kvalitāti, ņemot vērā tā izmaksas. |
| --- | --- |

—

piešķiršanas kritērijiem, lai novērtētu pieteikuma kvalitāti, ņemot vērā tā izmaksas.

Novērtēšanas procedūrā trīs minētās kritēriju kategorijas piemēro citu pēc citas. Projekts, kas neatbilst vienas kategorijas prasībām, tiks noraidīts un netiks izskatīts nākamajā novērtēšanas posmā.

4.   Ņemot vērā otro sabiedrības veselības programmu, priekšroka tiks dota projektiem:

| — | kam ir novatorisks raksturs saistībā ar pašreizējo situāciju un kas neatkārtojas, |
| --- | --- |

—

kam ir novatorisks raksturs saistībā ar pašreizējo situāciju un kas neatkārtojas,

| — | kas rada Eiropas līmeņa pievienoto vērtību sabiedrības veselības aizsardzības jomā: šādi projekti paredz apjomradītus ietaupījumus, iesaista pietiekami daudz atbilstošu valstu, ņemot vērā projekta darbības jomu, un tos iespējams atkārtot citā valstī, |
| --- | --- |

—

kas rada Eiropas līmeņa pievienoto vērtību sabiedrības veselības aizsardzības jomā: šādi projekti paredz apjomradītus ietaupījumus, iesaista pietiekami daudz atbilstošu valstu, ņemot vērā projekta darbības jomu, un tos iespējams atkārtot citā valstī,

| — | kas palīdz attīstīt Kopienas politiku sabiedrības veselības jomā un atbalsta to, |
| --- | --- |

—

kas palīdz attīstīt Kopienas politiku sabiedrības veselības jomā un atbalsta to,

| — | kuros pietiekami daudz uzmanības veltīts efektīvai pārvaldības struktūrai, skaidram novērtēšanas procesam un precīzam paredzamo rezultātu aprakstam, |
| --- | --- |

—

kuros pietiekami daudz uzmanības veltīts efektīvai pārvaldības struktūrai, skaidram novērtēšanas procesam un precīzam paredzamo rezultātu aprakstam,

| — | kuros ietverts plāns, kā Eiropas līmenī izmantot un izplatīt rezultātus atbilstīgajām mērķauditorijām. |
| --- | --- |

—

kuros ietverts plāns, kā Eiropas līmenī izmantot un izplatīt rezultātus atbilstīgajām mērķauditorijām.

2.   IZSLĒGŠANAS UN ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI

1.   Pretendentu izslēdz no otrās veselības programmas piešķiršanas procedūras, ja:

| a) | tas ir bankrotējis vai tā vadītais uzņēmums tiek likvidēts, tā darbību pārvalda tiesa, tas ir noslēdzis līgumu ar kreditoriem, pārtraucis uzņēmējdarbību, tas ir iesaistīts tiesas procesā attiecībā uz iepriekšminētajiem jautājumiem vai nonācis citā tamlīdzīgā situācijā, kas radusies līdzīgas valstu tiesību aktos vai noteikumos paredzētas procedūras rezultātā; |
| --- | --- |

a)

tas ir bankrotējis vai tā vadītais uzņēmums tiek likvidēts, tā darbību pārvalda tiesa, tas ir noslēdzis līgumu ar kreditoriem, pārtraucis uzņēmējdarbību, tas ir iesaistīts tiesas procesā attiecībā uz iepriekšminētajiem jautājumiem vai nonācis citā tamlīdzīgā situācijā, kas radusies līdzīgas valstu tiesību aktos vai noteikumos paredzētas procedūras rezultātā;

| b) | tas ar galīgu un nepārsūdzamu tiesas spriedumu ir atzīts par vainīgu pārkāpumā, kas saistīts ar tā profesionālo darbību; |
| --- | --- |

b)

tas ar galīgu un nepārsūdzamu tiesas spriedumu ir atzīts par vainīgu pārkāpumā, kas saistīts ar tā profesionālo darbību;

| c) | tas ir vainīgs smagā ar profesionālo darbību saistītā pārkāpumā, kas pierādīts ar jebkādiem līdzekļiem, ko līgumslēdzēja iestāde var pamatot; |
| --- | --- |

c)

tas ir vainīgs smagā ar profesionālo darbību saistītā pārkāpumā, kas pierādīts ar jebkādiem līdzekļiem, ko līgumslēdzēja iestāde var pamatot;

| d) | tas nav izpildījis saistības attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām vai nodokļu nomaksu saskaņā ar tās valsts tiesību normām, kurā tas reģistrēts, vai līgumslēdzējas iestādes valsts tiesību normām, vai arī tās valsts tiesību normām, kur paredzēta līguma izpilde; |
| --- | --- |

d)

tas nav izpildījis saistības attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām vai nodokļu nomaksu saskaņā ar tās valsts tiesību normām, kurā tas reģistrēts, vai līgumslēdzējas iestādes valsts tiesību normām, vai arī tās valsts tiesību normām, kur paredzēta līguma izpilde;

| e) | attiecībā uz to ir stājies spēkā galīgs un nepārsūdzams tiesas spriedums par krāpšanu, korupciju, dalību noziedzīgā grupējumā vai citādu nelikumīgu darbību, kas kaitē Kopienu finanšu interesēm; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz to ir stājies spēkā galīgs un nepārsūdzams tiesas spriedums par krāpšanu, korupciju, dalību noziedzīgā grupējumā vai citādu nelikumīgu darbību, kas kaitē Kopienu finanšu interesēm;

| f) | tam tiek piemērots administratīvais sods, kas minēts Finanšu regulas 96. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

f)

tam tiek piemērots administratīvais sods, kas minēts Finanšu regulas 96. panta 1. punktā;

| g) | tas ir saņēmis nelikumīgu atbalstu, par kuru Komisija ir pieņēmusi negatīvu lēmumu ar atgūšanas rīkojumu, un minētais atbalsts nav ticis atgūts saskaņā ar 14. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (2). |
| --- | --- |

g)

tas ir saņēmis nelikumīgu atbalstu, par kuru Komisija ir pieņēmusi negatīvu lēmumu ar atgūšanas rīkojumu, un minētais atbalsts nav ticis atgūts saskaņā ar 14. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (2).

Pierādījumi. Pretendenti iesniedz pienācīgi parakstītu un datētu apliecinājumu, ka uz tiem neattiecas neviena no minētajām situācijām.

2.   Priekšlikumus, kuri saņemti pēc iesniegšanas termiņa, nepilnīgus priekšlikumus vai priekšlikumus, kuri neatbilst uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus noteiktajām formālajām prasībām, izslēdz no dalības “otrajā veselības programmā”, izņemot acīmredzamu neuzmanības kļūdu gadījumus īstenošanas kārtības 178. panta 2. punkta nozīmē.

Katram pieteikumam jābūt pilnīgi noformētam, un tajā jābūt vismaz šādiem dokumentiem:

| — | galvenā partnera un saistīto partneru administratīvie dati, |
| --- | --- |

—

galvenā partnera un saistīto partneru administratīvie dati,

| — | projekta tehniskais apraksts, |
| --- | --- |

—

projekta tehniskais apraksts,

| — | projekta vispārējais budžets un prasītā Kopienas līdzfinansējuma daļa. |
| --- | --- |

—

projekta vispārējais budžets un prasītā Kopienas līdzfinansējuma daļa.

Pierādījumi. Pieteikuma saturs.

3.   Pasākumi, kas dotācijas pieteikuma reģistrācijas dienā jau ir uzsākti, tiks izslēgti no “sabiedrības veselības” programmas.

Pierādījumi. Dotācijas pieteikumā jābūt norādītam plānotajam pasākuma sākšanas datumam un ilgumam.

3.   ATLASES KRITĒRIJI

Atlases novērtējums tiek veikts tikai tiem priekšlikumiem, kuri izturējuši pārbaudi pēc izslēgšanas kritērijiem. Jābūt izpildītiem visiem turpmāk minētajiem atlases kritērijiem.

1.   Finansiālais nodrošinājums

Pretendentu finansējuma avotiem jābūt stabiliem un pietiekamiem, lai spētu turpināt pasākumu visā tā īstenošanas laikā un piedalītos tā līdzfinansēšanā.

Pierādījumi. Pretendentiem jāiesniedz peļņas un zaudējumu pārskats un bilance par pilniem diviem pēdējiem finanšu gadiem.

Finansiālā nodrošinājuma pārbaude neattiecas uz valsts struktūrām, ar starpvaldību nolīgumiem izveidotām starptautiskām publiskām organizācijām un šo organizāciju izveidotām specializētām aģentūrām.

2.   Rīcības spēja

Pretendentam jābūt profesionāliem resursiem, prasmēm un kvalifikācijai, kas vajadzīga pieteikumā minētā pasākuma īstenošanai.

Pierādījumi. Pretendentiem jāiesniedz organizācijas jaunākais gada darbības pārskats, ieskaitot darbības, finanšu un tehniskos datus, un visu projektā iesaistīto organizāciju attiecīgo profesionālo darbinieku dzīves apraksti.

3.   Papildu dokumenti, kas jāiesniedz pēc Komisijas pieprasījuma

Pretendentiem pēc pieprasījuma jāiesniedz apstiprināta revidenta sagatavots ārējās revīzijas ziņojums, kurā apstiprināts pēdējais pieejamais gada finanšu pārskats un sniegts pretendenta finansiālās dzīvotspējas novērtējums.

4.   PIEŠĶIRŠANAS KRITĒRIJI

Vērtēšanu, pamatojoties uz turpmāk izklāstītajiem dotācijas piešķiršanas kritērijiem, veic tikai tiem projektiem, kuri atbilst izslēgšanas un atlases kritēriju prasībām.

1.   Projekta atbilstība politikai un kontekstam (40 punkti; minimālais punktu skaits, lai projektu vērtētu nākamajā kārtā, – 20 punkti)

| a) | Projekta nozīme otrās Kopienas rīcības programmas veselības jomā un tās gada darba plāna mērķu un prioritāšu sasniegšanā (8 punkti). |
| --- | --- |

a)

Projekta nozīme otrās Kopienas rīcības programmas veselības jomā un tās gada darba plāna mērķu un prioritāšu sasniegšanā (8 punkti).

| b) | Stratēģiskā nozīme, ņemot vērā nozīmīgumu ES veselības stratēģijas (3) kontekstā un paredzamo ieguldījumu līdzšinējo zināšanu papildināšanā, un ietekmi uz veselību (8 punkti). |
| --- | --- |

b)

Stratēģiskā nozīme, ņemot vērā nozīmīgumu ES veselības stratēģijas (3) kontekstā un paredzamo ieguldījumu līdzšinējo zināšanu papildināšanā, un ietekmi uz veselību (8 punkti).

| c) | Eiropas līmeņa pievienotā vērtība sabiedrības veselības jomā (8 punkti):






  — | ietekme uz mērķa grupām, ilgtermiņa ietekme un iespējamais pavairošanas efekts, piemēram, reproducējami, pārnesami un ilgtspējīgi pasākumi, |
| --- | --- | --- |

c)

Eiropas līmeņa pievienotā vērtība sabiedrības veselības jomā (8 punkti):

—

ietekme uz mērķa grupām, ilgtermiņa ietekme un iespējamais pavairošanas efekts, piemēram, reproducējami, pārnesami un ilgtspējīgi pasākumi,

| — | ietekme uz attiecīgajām ES politikas jomām un citām programmām, papildināmība, sinerģija un saderība ar tām. |
| --- | --- |

—

ietekme uz attiecīgajām ES politikas jomām un citām programmām, papildināmība, sinerģija un saderība ar tām.

| d) | Ģeogrāfiskā tvēruma atbilstība (8 punkti)
  Pretendentiem jānodrošina, ka projekta ģeogrāfiskais tvērums ir atbilstīgs projekta mērķiem, un jāpaskaidro, kāda loma ir atbilstīgajām valstīm kā partneriem un kāda ir šo partneru nozīme projekta resursu vai mērķgrupu ziņā.
  Tiks noraidīti priekšlikumi, kuru ietekme ir valsts vai valsts reģiona līmenī (proti, projekti, kuros iesaistīta tikai viena atbilstīga valsts vai valsts reģions). |
| --- | --- |

d)

Ģeogrāfiskā tvēruma atbilstība (8 punkti)

Pretendentiem jānodrošina, ka projekta ģeogrāfiskais tvērums ir atbilstīgs projekta mērķiem, un jāpaskaidro, kāda loma ir atbilstīgajām valstīm kā partneriem un kāda ir šo partneru nozīme projekta resursu vai mērķgrupu ziņā.

Tiks noraidīti priekšlikumi, kuru ietekme ir valsts vai valsts reģiona līmenī (proti, projekti, kuros iesaistīta tikai viena atbilstīga valsts vai valsts reģions).

| e) | Projekta atbilstība sociālā, kultūras un politiskā kontekstā (8 punkti)
  Pretendentiem projekts jāizstrādā atbilstoši situācijai iesaistītajās valstīs vai teritorijās, nodrošinot paredzēto pasākumu saderību ar mērķgrupu kultūru un uzskatiem. |
| --- | --- |

e)

Projekta atbilstība sociālā, kultūras un politiskā kontekstā (8 punkti)

Pretendentiem projekts jāizstrādā atbilstoši situācijai iesaistītajās valstīs vai teritorijās, nodrošinot paredzēto pasākumu saderību ar mērķgrupu kultūru un uzskatiem.

2.   Projekta tehniskā kvalitāte (30 punkti; minimālais punktu skaits, lai projektu vērtētu nākamajā kārtā, – 15 punkti)

| a) | Pierādījumu bāze (6 punkti)
  Pretendentiem pieteikumā jāietver problēmu analīze un skaidri jāapraksta ierosināto pasākumu faktori, ietekme, efektivitāte un piemērojamība. |
| --- | --- |

a)

Pierādījumu bāze (6 punkti)

Pretendentiem pieteikumā jāietver problēmu analīze un skaidri jāapraksta ierosināto pasākumu faktori, ietekme, efektivitāte un piemērojamība.

| b) | Sīks satura izklāsts (6 punkti)
  Pretendentiem skaidri jāapraksta mērķi un uzdevumi, mērķgrupas, tostarp atbilstīgie ģeogrāfiskie faktori, metodes, paredzamā ietekme un rezultāti. |
| --- | --- |

b)

Sīks satura izklāsts (6 punkti)

Pretendentiem skaidri jāapraksta mērķi un uzdevumi, mērķgrupas, tostarp atbilstīgie ģeogrāfiskie faktori, metodes, paredzamā ietekme un rezultāti.

| c) | Novatorisks raksturs, tehniskā papildināmība un izvairīšanās no citu līdzšinējo ES līmeņa rīcību dublēšanas (6 punkti)
  Pretendentiem skaidri jānorāda, kāds būs projekta devums attiecīgajai nozarei salīdzinājumā ar vislabāko iespējamo stāvokli, un jānodrošina, lai starp projektiem un darbībām, kas jau tiek īstenotas Eiropas un starptautiskā līmenī, nenotiek daļēja vai pilnīga nevajadzīga dublēšanās vai pārklāšanās. |
| --- | --- |

c)

Novatorisks raksturs, tehniskā papildināmība un izvairīšanās no citu līdzšinējo ES līmeņa rīcību dublēšanas (6 punkti)

Pretendentiem skaidri jānorāda, kāds būs projekta devums attiecīgajai nozarei salīdzinājumā ar vislabāko iespējamo stāvokli, un jānodrošina, lai starp projektiem un darbībām, kas jau tiek īstenotas Eiropas un starptautiskā līmenī, nenotiek daļēja vai pilnīga nevajadzīga dublēšanās vai pārklāšanās.

| d) | Vērtēšanas stratēģija (6 punkti)
  Pretendentiem pārliecinoši jāpaskaidro ierosināto metožu un rādītāju veids un piemērotība. |
| --- | --- |

d)

Vērtēšanas stratēģija (6 punkti)

Pretendentiem pārliecinoši jāpaskaidro ierosināto metožu un rādītāju veids un piemērotība.

| e) | Izplatīšanas stratēģija (6 punkti)
  Pretendentiem skaidri jāapraksta paredzētās stratēģijas un ierosinātās metodikas piemērotība, lai nodrošinātu rezultātu tālāku nodošanu un izplatīšanas ilgtspējīgumu. |
| --- | --- |

e)

Izplatīšanas stratēģija (6 punkti)

Pretendentiem skaidri jāapraksta paredzētās stratēģijas un ierosinātās metodikas piemērotība, lai nodrošinātu rezultātu tālāku nodošanu un izplatīšanas ilgtspējīgumu.

3.   Projekta un budžeta pārvaldības kvalitāte (30 punkti; minimālais punktu skaits, lai projektu vērtētu nākamajā kārtā, – 15 punkti)

| a) | Projekta plānošana un organizācija (5 punkti)
  Pretendentiem jāapraksta darbības, kas tiks veiktas, termiņi un starpposma mērķi, rezultāti, uzdevumu veids un to sadalījums, riska analīze. |
| --- | --- |

a)

Projekta plānošana un organizācija (5 punkti)

Pretendentiem jāapraksta darbības, kas tiks veiktas, termiņi un starpposma mērķi, rezultāti, uzdevumu veids un to sadalījums, riska analīze.

| b) | Organizatoriskā jauda (5 punkti)
  Pretendentiem jāapraksta pārvaldības struktūra, personāla kompetence, pienākumi, iekšējā komunikācija, lēmumu pieņemšana, kontrole un uzraudzība. |
| --- | --- |

b)

Organizatoriskā jauda (5 punkti)

Pretendentiem jāapraksta pārvaldības struktūra, personāla kompetence, pienākumi, iekšējā komunikācija, lēmumu pieņemšana, kontrole un uzraudzība.

| c) | Partnerības kvalitāte (5 punkti)
  Pretendentiem jāapraksta paredzētās partnerības, norādot to intensitāti, uzdevumus un atbildības sadalījumu, attiecības starp dažādiem partneriem, dažādu projektu partneru sinerģiju un papildināmību, kā arī tīkla struktūru. |
| --- | --- |

c)

Partnerības kvalitāte (5 punkti)

Pretendentiem jāapraksta paredzētās partnerības, norādot to intensitāti, uzdevumus un atbildības sadalījumu, attiecības starp dažādiem partneriem, dažādu projektu partneru sinerģiju un papildināmību, kā arī tīkla struktūru.

| d) | Komunikācijas stratēģija (5 punkti)
  Pretendentiem jāapraksta komunikācijas stratēģija attiecībā uz plānošanu, mērķgrupām, izmantoto komunikācijas kanālu piemērotību un ES līdzfinansējuma pamanāmību. |
| --- | --- |

d)

Komunikācijas stratēģija (5 punkti)

Pretendentiem jāapraksta komunikācijas stratēģija attiecībā uz plānošanu, mērķgrupām, izmantoto komunikācijas kanālu piemērotību un ES līdzfinansējuma pamanāmību.

| e) | Vispārējs un detalizēts budžets, tostarp finanšu pārvaldība (10 punkti; minimālais punktu skaits, lai projektu vērtētu nākamajā kārtā, – 5 punkti)
  Pretendentiem jānodrošina, lai budžets būtu atbilstīgs, piemērots, līdzsvarots un saskanīgs pats par sevi, dalījumā pa partneriem un saistībā ar konkrētiem projekta mērķiem. Budžets jāsadala pēc iespējas nedaudzu partneru starpā, lai izvairītos no pārliekas sadrumstalotības.
  Pretendentiem jāapraksta finanšu plūsmas, pienākumi, pārskata sniegšanas procedūras un kontrole. |
| --- | --- |

e)

Vispārējs un detalizēts budžets, tostarp finanšu pārvaldība (10 punkti; minimālais punktu skaits, lai projektu vērtētu nākamajā kārtā, – 5 punkti)

Pretendentiem jānodrošina, lai budžets būtu atbilstīgs, piemērots, līdzsvarots un saskanīgs pats par sevi, dalījumā pa partneriem un saistībā ar konkrētiem projekta mērķiem. Budžets jāsadala pēc iespējas nedaudzu partneru starpā, lai izvairītos no pārliekas sadrumstalotības.

Pretendentiem jāapraksta finanšu plūsmas, pienākumi, pārskata sniegšanas procedūras un kontrole.

Visi projekti, kas neiegūs minimālo punktu skaitu, tiks noraidīti.

Pēc novērtēšanas priekšlikumus, kurus ieteikts finansēt, iekļaus sarakstā, sarindojot tos pēc kopējā iegūto punktu skaita. Ņemot vērā pieejamo budžetu, līdzfinansējumu piešķirs priekšlikumiem, kas ieguvuši visvairāk punktu. Pārējos priekšlikumus, kuri saņēmuši ieteikumu līdzfinansējumam, iekļaus rezerves sarakstā.

---

(1)  Tas nozīmē, ka par konkrētu pasākumu, saistībā ar kuru pieteikuma iesniedzējs pretendē uz dotāciju, var saņemt Komisijas līdzfinansējumu tikai vienu reizi gadā neatkarīgi no pasākuma ilguma.

(2)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

(3)  COM(2007) 630, galīgā redakcija; http://ec.europa.eu/health/ph_overview/strategy/health_strategy_en.htm

---

III PIELIKUMS

Attaisnotie ceļa un uzturēšanās izdevumi

Šīs norādes attiecas uz ceļa un uzturēšanās izdevumu kompensēšanu:

| — | darbiniekiem, kurus nodarbina dotāciju saņēmējs (galvenais un saistītie saņēmēji), un ekspertiem, kurus saņēmējs uzaicinājis piedalīties darba grupās, |
| --- | --- |

—

darbiniekiem, kurus nodarbina dotāciju saņēmējs (galvenais un saistītie saņēmēji), un ekspertiem, kurus saņēmējs uzaicinājis piedalīties darba grupās,

| — | ja šādas izmaksas skaidri paredzētas pakalpojumu līgumos. |
| --- | --- |

—

ja šādas izmaksas skaidri paredzētas pakalpojumu līgumos.

1.   Vienotas likmes dienas nauda ietver visus uzturēšanās izdevumus komandējumos, tostarp viesnīcu, restorānu un vietējā transporta (taksometra un/vai sabiedriskā transporta) izdevumus. To maksā par katru komandējuma dienu, ja komandējums ir vismaz 100 km attālumā no pastāvīgās darbavietas. Dienas naudas apjoms ir atkarīgs no valsts, uz kuru ir komandējums. Dienas likme atbilst dienas naudas summai un maksimālajai viesnīcas cenai, kas noteikta Komisijas Lēmumā K(2004) 1313 (1) ar grozījumiem.

2.   Komandējumiem uz citām valstīm, kas nav ES-27 dalībvalstis, kandidātvalstis un EBTA/EEZ valstis, iepriekš jāsaņem Komisijas dienestu piekrišana. Piekrišana ir atkarīga no komandējuma mērķiem, izmaksām un motivācijas.

3.   Ceļa izdevumi ir attaisnojami, ja izpildīti šādi nosacījumi:

| — | braucienā izvēlēts tiešākais un ekonomiskākais maršruts, |
| --- | --- |

—

braucienā izvēlēts tiešākais un ekonomiskākais maršruts,

| — | attālums starp sanāksmes vietu un pastāvīgo darbavietu ir vismaz 100 km, |
| --- | --- |

—

attālums starp sanāksmes vietu un pastāvīgo darbavietu ir vismaz 100 km,

| — | brauciens ar vilcienu pirmajā klasē, |
| --- | --- |

—

brauciens ar vilcienu pirmajā klasē,

| — | lidojums ar lidmašīnu ekonomiskajā klasē, ja vien nav pieejamas vēl lētākas biļetes (piemēram, Apex), lidojumu apmaksā tikai tad, ja ceļš turp un atpakaļ ir garāks par 800 km, |
| --- | --- |

—

lidojums ar lidmašīnu ekonomiskajā klasē, ja vien nav pieejamas vēl lētākas biļetes (piemēram, Apex), lidojumu apmaksā tikai tad, ja ceļš turp un atpakaļ ir garāks par 800 km,

| — | braucienu ar automašīnu atmaksā, pamatojoties uz pirmās klases vilciena biļetes cenu tajā pašā maršrutā. |
| --- | --- |

—

braucienu ar automašīnu atmaksā, pamatojoties uz pirmās klases vilciena biļetes cenu tajā pašā maršrutā.

---

(1)  Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Lēmums par vispārējiem īstenošanas noteikumiem, ar ko pieņem Norādījumus par Eiropas Komisijas ierēdņu un citu amatpersonu komandējumiem.

---

IV PIELIKUMS

Saskaņā ar otro Kopienas programmu veselības aizsardzības jomā (2008–2013) īstenoto kopīgo rīcību finansēšanas kritēriji

(Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmuma Nr. 1350/2007/EK 4. panta 3. punkts)

1.   IZSLĒGŠANAS UN ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI

Kopīgās rīcības var īstenot kopā ar publiskām vai nevalstiskām struktūrām:

| — | kuras nav iesaistītas peļņas gūšanā un kurām nav rūpniecisku, komerciālu un uzņēmējdarbības vai citu konfliktējošu interešu, |
| --- | --- |

—

kuras nav iesaistītas peļņas gūšanā un kurām nav rūpniecisku, komerciālu un uzņēmējdarbības vai citu konfliktējošu interešu,

| — | kuru galvenais mērķis ir viens vai vairāki no programmas mērķiem, |
| --- | --- |

—

kuru galvenais mērķis ir viens vai vairāki no programmas mērķiem,

| — | kuras caurskatāmas procedūras rezultātā izraudzījusies valsts, kura piedalās otrajā Kopienas veselības programmā, |
| --- | --- |

—

kuras caurskatāmas procedūras rezultātā izraudzījusies valsts, kura piedalās otrajā Kopienas veselības programmā,

| — | kuru vispārīgie mērķi nav tieši vai netieši pretrunā Eiropas Savienības politikai un kurām nav apšaubāma tēla, |
| --- | --- |

—

kuru vispārīgie mērķi nav tieši vai netieši pretrunā Eiropas Savienības politikai un kurām nav apšaubāma tēla,

| — | kuras Komisijai ir iesniegušas apmierinošus datus par to biedriem, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem, |
| --- | --- |

—

kuras Komisijai ir iesniegušas apmierinošus datus par to biedriem, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem,

| — | uz kurām neattiecas neviena no izslēgšanas situācijām, kas minētas Finanšu regulas 93. un 94. pantā. |
| --- | --- |

—

uz kurām neattiecas neviena no izslēgšanas situācijām, kas minētas Finanšu regulas 93. un 94. pantā.

2.   ATLASES KRITĒRIJI

Atlases kritēriji dod iespēju novērtēt pretendenta finansiālo stāvokli un spēju izpildīt ierosināto darba programmu.

Pretendentu rīcībā jābūt profesionālajiem resursiem, prasmēm un kvalifikācijai, kas vajadzīga pieteikumā minētā pasākuma īstenošanai.

Pretendentu finansējuma avotiem jābūt pietiekamiem, lai spētu turpināt pasākumu visā tā īstenošanas laikā un piedalītos tā līdzfinansēšanā.

Ikvienam pretendentam ir jāiesniedz:

| — | skaidrs, izsmeļošs un pietiekami sīki izstrādāts plānotais izdevumu budžets, atspoguļojot katras kopīgajā projektā iesaistītās struktūras veicamās darbības, |
| --- | --- |

—

skaidrs, izsmeļošs un pietiekami sīki izstrādāts plānotais izdevumu budžets, atspoguļojot katras kopīgajā projektā iesaistītās struktūras veicamās darbības,

| — | apliecinājums par pietiekamu pašu finansiālo līdzekļu pieejamību, lai segtu tos izdevumus, kurus nesedz Kopienas ieguldījums, un par lēmumu ieguldīt pašu līdzekļus, ja ar Kopienas piešķirto finansiālo atbalstu nepietiktu, |
| --- | --- |

—

apliecinājums par pietiekamu pašu finansiālo līdzekļu pieejamību, lai segtu tos izdevumus, kurus nesedz Kopienas ieguldījums, un par lēmumu ieguldīt pašu līdzekļus, ja ar Kopienas piešķirto finansiālo atbalstu nepietiktu,

| — | finanšu pārskata eksemplārs par pēdējo finanšu gadu, kura pārskats ir pieejams pieteikuma iesniegšanas brīdī (attiecas uz bezpeļņas struktūrām, kuras nav publiskas struktūras). |
| --- | --- |

—

finanšu pārskata eksemplārs par pēdējo finanšu gadu, kura pārskats ir pieejams pieteikuma iesniegšanas brīdī (attiecas uz bezpeļņas struktūrām, kuras nav publiskas struktūras).

Kopīgās rīcības dalībniekiem jābūt struktūrām, kurām dalībvalstis ir uzticējušas veikt sabiedrības veselības aizsardzības uzdevumus, kas atbilst uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus minētajai jomai.

3.   PIEŠĶIRŠANAS KRITĒRIJI

| — | Rīcības devums otrās Kopienas veselības programmas un tās gada darba plāna mērķu un prioritāšu sasniegšanā. |
| --- | --- |

—

Rīcības devums otrās Kopienas veselības programmas un tās gada darba plāna mērķu un prioritāšu sasniegšanā.

| — | Sadarbības pasākumu potenciālie ieguvumi, ņemot vērā paredzamo ietekmi uz esošajām zināšanām vai efektivitātes palielināšanos attiecīgajā jomā. |
| --- | --- |

—

Sadarbības pasākumu potenciālie ieguvumi, ņemot vērā paredzamo ietekmi uz esošajām zināšanām vai efektivitātes palielināšanos attiecīgajā jomā.

| — | Atbilstīgs iesaistīto dalībvalstu skaits, kas nodrošina, ka rīcības ģeogrāfiskais tvērums ir atbilstīgs projekta mērķiem, paskaidrojot, kāda loma ir atbilstīgajām valstīm kā partneriem un kāda ir šo partneru nozīme projekta resursu vai mērķgrupu ziņā. |
| --- | --- |

—

Atbilstīgs iesaistīto dalībvalstu skaits, kas nodrošina, ka rīcības ģeogrāfiskais tvērums ir atbilstīgs projekta mērķiem, paskaidrojot, kāda loma ir atbilstīgajām valstīm kā partneriem un kāda ir šo partneru nozīme projekta resursu vai mērķgrupu ziņā.

| — | Mērķu, darba plāna, organizācijas un paredzamo rezultātu un ieguvumu apraksta, kā arī komunikācijas un izplatīšanas stratēģiju skaidrība un kvalitāte. |
| --- | --- |

—

Mērķu, darba plāna, organizācijas un paredzamo rezultātu un ieguvumu apraksta, kā arī komunikācijas un izplatīšanas stratēģiju skaidrība un kvalitāte.

| — | Pretendentu līdzsvarota dalība plānotajās darbībās. |
| --- | --- |

—

Pretendentu līdzsvarota dalība plānotajās darbībās.

---

V PIELIKUMS

Nevalstisku struktūru vai specializētu tīklu darbības finansēšanas kritēriji

(Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmuma Nr. 1350/2007/EK 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

1.   IZSLĒGŠANAS UN ATBILSTĪBAS KRITĒRIJI

Kopiena var piešķirt finanšu ieguldījumu tādas nevalstiskas struktūras vai specializēta tīkla (turpmāk – “organizācija”) darbībai:

| — | kas nav saistīts ar peļņas gūšanu un kam nav rūpniecisku, komerciālu un uzņēmējdarbības vai citu konfliktējošu interešu, |
| --- | --- |

—

kas nav saistīts ar peļņas gūšanu un kam nav rūpniecisku, komerciālu un uzņēmējdarbības vai citu konfliktējošu interešu,

| — | kam ir biedri vismaz pusē dalībvalstu, |
| --- | --- |

—

kam ir biedri vismaz pusē dalībvalstu,

| — | kam ir vienmērīgs ģeogrāfiskais tvērums, |
| --- | --- |

—

kam ir vienmērīgs ģeogrāfiskais tvērums,

| — | kura galvenais mērķis ir viens vai vairāki no programmas mērķiem, |
| --- | --- |

—

kura galvenais mērķis ir viens vai vairāki no programmas mērķiem,

| — | kura vispārīgie mērķi nav tieši vai netieši pretrunā Eiropas Savienības politikai un kam nav apšaubāma tēla, |
| --- | --- |

—

kura vispārīgie mērķi nav tieši vai netieši pretrunā Eiropas Savienības politikai un kam nav apšaubāma tēla,

| — | kas ir iesniedzis Komisijai pietiekamus pārskatus par dalībniekiem, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem, |
| --- | --- |

—

kas ir iesniedzis Komisijai pietiekamus pārskatus par dalībniekiem, iekšējiem noteikumiem un finansējuma avotiem,

| — | kas ir iesniedzis Komisijai gada darba plānu attiecīgajam finanšu gadam un jaunāko gada darbības pārskatu, kā arī – attiecīgā gadījumā – jaunāko novērtējuma ziņojumu, |
| --- | --- |

—

kas ir iesniedzis Komisijai gada darba plānu attiecīgajam finanšu gadam un jaunāko gada darbības pārskatu, kā arī – attiecīgā gadījumā – jaunāko novērtējuma ziņojumu,

| — | uz ko neattiecas neviena no izslēgšanas situācijām, kas minētas Finanšu regulas 93. un 94. pantā. |
| --- | --- |

—

uz ko neattiecas neviena no izslēgšanas situācijām, kas minētas Finanšu regulas 93. un 94. pantā.

Kritērijs “kam nav rūpniecisku, komerciālu un uzņēmējdarbības vai citu konfliktējošu interešu” attiecas uz trijiem aspektiem, no kuriem visi ir jāizpilda pretendenta organizācijai.

| | Juridiskā neatkarība

  Uzskata, ka divas juridiskas vienības ir neatkarīgas viena no otras, ja neviena no tām nav pakļauta tiešai vai netiešai otras vienības kontrolei vai arī kādas trešās vienības tiešai vai netiešai kontrolei tāpat kā otra vienība.
  Kontrole var izpausties kādā no minētajām formām:






  a) | tiešā vai netiešā veidā turot īpašumā vairāk nekā 50 % no attiecīgās juridiskās vienības izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai pārvaldot šīs vienības akciju turētāju vai asociēto partneru balsstiesību vairākumu; |
| --- | --- | --- |

Juridiskā neatkarība

Uzskata, ka divas juridiskas vienības ir neatkarīgas viena no otras, ja neviena no tām nav pakļauta tiešai vai netiešai otras vienības kontrolei vai arī kādas trešās vienības tiešai vai netiešai kontrolei tāpat kā otra vienība.

Kontrole var izpausties kādā no minētajām formām:

a)

tiešā vai netiešā veidā turot īpašumā vairāk nekā 50 % no attiecīgās juridiskās vienības izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai pārvaldot šīs vienības akciju turētāju vai asociēto partneru balsstiesību vairākumu;

| b) | tiešā vai netiešā veidā faktiski vai juridiski pārvaldot attiecīgās juridiskās vienības lēmumu pieņemšanas pilnvaras. |
| --- | --- |

b)

tiešā vai netiešā veidā faktiski vai juridiski pārvaldot attiecīgās juridiskās vienības lēmumu pieņemšanas pilnvaras.

Tomēr par kontrolējošām neuzskata šādas attiecības starp juridiskām vienībām:

| a) | tiešā vai netiešā veidā turot īpašumā vairāk nekā 50 % no attiecīgās pretendenta organizācijas izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai – ja šo juridisko vienību akciju turētāju vai asociēto partneru balsstiesību vairākums pieder minētajai publiskajai struktūrai; |
| --- | --- |

a)

tiešā vai netiešā veidā turot īpašumā vairāk nekā 50 % no attiecīgās pretendenta organizācijas izlaistā pamatkapitāla nominālvērtības vai – ja šo juridisko vienību akciju turētāju vai asociēto partneru balsstiesību vairākums pieder minētajai publiskajai struktūrai;

| b) | attiecīgās juridiskās vienības ir tās pašas publiskās struktūras īpašumā vai pārraudzībā. |
| --- | --- |

b)

attiecīgās juridiskās vienības ir tās pašas publiskās struktūras īpašumā vai pārraudzībā.

| | Finansiālā neatkarība

  Parasti uzskata, ka pretendentu organizācijas, kas vairāk nekā 20 % no darbības finansējuma (pamatfinansējuma) saņem no privātā sektora (1), uzskata par finansiāli atkarīgām. |
| --- | --- |

Finansiālā neatkarība

Parasti uzskata, ka pretendentu organizācijas, kas vairāk nekā 20 % no darbības finansējuma (pamatfinansējuma) saņem no privātā sektora (1), uzskata par finansiāli atkarīgām.

| | Pretendenta darbības un finansēšanas caurskatāmība







  a) | Visas darbības ir jāpublicē pretendenta gada pārskatā (2). Par neatbilstīgiem var uzskatīt pretendentus, kas strādā ar privātā sektora personām vai uzņēmumiem, kurus uzskata par nepiemērotiem, piemēram, to darbības veida dēļ, kas nav savienojams ar Eiropas Savienības pamatprincipiem, kā tas minēts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 2. un 3. pantā. |
| --- | --- | --- |

Pretendenta darbības un finansēšanas caurskatāmība

a)

Visas darbības ir jāpublicē pretendenta gada pārskatā (2). Par neatbilstīgiem var uzskatīt pretendentus, kas strādā ar privātā sektora personām vai uzņēmumiem, kurus uzskata par nepiemērotiem, piemēram, to darbības veida dēļ, kas nav savienojams ar Eiropas Savienības pamatprincipiem, kā tas minēts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 2. un 3. pantā.

| b) | Visai informācijai par finansēšanu ir jābūt sabiedriski pieejamai pretendenta tīmekļa vietnē, norādot gan finansējuma veidus (pamatfinansējums un projektu finansējums, ieguldījumi natūrā), gan finansētājus. |
| --- | --- |

b)

Visai informācijai par finansēšanu ir jābūt sabiedriski pieejamai pretendenta tīmekļa vietnē, norādot gan finansējuma veidus (pamatfinansējums un projektu finansējums, ieguldījumi natūrā), gan finansētājus.

| c) | Pretendentu nostājas apliecinājumiem attiecībā uz caurspīdīguma prasību ir jābūt pieejamiem sabiedrībai. |
| --- | --- |

c)

Pretendentu nostājas apliecinājumiem attiecībā uz caurspīdīguma prasību ir jābūt pieejamiem sabiedrībai.

2.   ATLASES KRITĒRIJI

Atlases kritēriji dod iespēju novērtēt pretendenta organizācijas finansiālo stāvokli un spēju izpildīt ierosināto darba programmu.

Dotāciju var piešķirt tikai tādām organizācijām, kurām ir to darbības nodrošināšanai vajadzīgie līdzekļi. Lai to pierādītu, organizācijām:

| — | jāpievieno organizācijas finanšu pārskata eksemplārs par pēdējo finanšu gadu, kura pārskats ir pieejams līdz pieteikuma iesniegšanas brīdim. Ja dotācijas pieteikumu iesniedz jauna Eiropas organizācija, pretendentam jāiesniedz jauno struktūru veidojošo dalībnieku organizāciju finanšu pārskati (ieskaitot bilances un peļņas un zaudējumu aprēķinus) par pēdējo finanšu gadu, kura pārskati ir pieejami līdz pieteikuma iesniegšanas brīdim, |
| --- | --- |

—

jāpievieno organizācijas finanšu pārskata eksemplārs par pēdējo finanšu gadu, kura pārskats ir pieejams līdz pieteikuma iesniegšanas brīdim. Ja dotācijas pieteikumu iesniedz jauna Eiropas organizācija, pretendentam jāiesniedz jauno struktūru veidojošo dalībnieku organizāciju finanšu pārskati (ieskaitot bilances un peļņas un zaudējumu aprēķinus) par pēdējo finanšu gadu, kura pārskati ir pieejami līdz pieteikuma iesniegšanas brīdim,

| — | jāiesniedz sīki izstrādāts organizācijas plānotais budžets, kurā ieņēmumi ir līdzsvarā ar izdevumiem, |
| --- | --- |

—

jāiesniedz sīki izstrādāts organizācijas plānotais budžets, kurā ieņēmumi ir līdzsvarā ar izdevumiem,

| — | ja prasītā darbības dotācija pārsniedz EUR 100 000, jāpievieno apstiprināta revidenta sagatavots ārējās revīzijas ziņojums, kurā apstiprināts pēdējā pieejamā finanšu gada finanšu pārskats un sniegts pretendenta organizācijas finansiālās dzīvotspējas novērtējums. |
| --- | --- |

—

ja prasītā darbības dotācija pārsniedz EUR 100 000, jāpievieno apstiprināta revidenta sagatavots ārējās revīzijas ziņojums, kurā apstiprināts pēdējā pieejamā finanšu gada finanšu pārskats un sniegts pretendenta organizācijas finansiālās dzīvotspējas novērtējums.

Dotāciju var piešķirt tikai tādām organizācijām, kurām ir vajadzīgie darbības līdzekļi, prasmes un profesionālā pieredze. Lai to pierādītu, pieteikumam jāpievieno šāda informācija:

| — | organizācijas jaunākais gada darbības pārskats vai, ja organizācija tikko izveidota, valdes locekļu un pārējo darbinieku dzīves apraksti un jauno struktūru veidojošo dalībnieku organizāciju gada darbības pārskati, |
| --- | --- |

—

organizācijas jaunākais gada darbības pārskats vai, ja organizācija tikko izveidota, valdes locekļu un pārējo darbinieku dzīves apraksti un jauno struktūru veidojošo dalībnieku organizāciju gada darbības pārskati,

| — | ziņas par dalību vai pieteikumu iesniegšanu attiecībā uz Eiropas Komisijas finansētām rīcībām, dotāciju līgumu slēgšanu un līgumu slēgšanu no Kopienas budžeta. |
| --- | --- |

—

ziņas par dalību vai pieteikumu iesniegšanu attiecībā uz Eiropas Komisijas finansētām rīcībām, dotāciju līgumu slēgšanu un līgumu slēgšanu no Kopienas budžeta.

3.   PIEŠĶIRŠANAS KRITĒRIJI

Finansējuma piešķiršanas kritēriji dod iespēju izvēlēties darba programmas, kuras nodrošina atbilstību Komisijas mērķiem un prioritātēm un var nodrošināt pienācīgu izplatīšanu un komunikāciju, ieskaitot Kopienas finansējuma pamanāmības nodrošināšanu.

Lai to nodrošinātu, Kopienas finansējuma saņemšanas nolūkā iesniegtajai gada darba programmai ir jāatbilst turpmāk minētajiem kritērijiem.

| a) | Projekta atbilstība politikai un kontekstam
  Gada darba programmai jābūt saskaņā ar otrās Kopienas veselības programmas mērķiem, ņemot vērā darba plānu 2009. gadam. |
| --- | --- |

a)

Projekta atbilstība politikai un kontekstam

Gada darba programmai jābūt saskaņā ar otrās Kopienas veselības programmas mērķiem, ņemot vērā darba plānu 2009. gadam.

| b) | Ierosinātās darba programmas tehniskā kvalitāte
  Darba programmai jābūt skaidrai, reālistiskai un pietiekami sīki izstrādātai, jo īpaši attiecībā uz šādiem aspektiem:






  — | mērķu skaidrība un to piemērotība paredzēto rezultātu sasniegšanai, |
| --- | --- | --- |

b)

Ierosinātās darba programmas tehniskā kvalitāte

Darba programmai jābūt skaidrai, reālistiskai un pietiekami sīki izstrādātai, jo īpaši attiecībā uz šādiem aspektiem:

—

mērķu skaidrība un to piemērotība paredzēto rezultātu sasniegšanai,

| — | plānoto darbību, uzdevumu, pienākumu un grafiku apraksts, ieskaitot komunikācijas un izplatīšanas pasākumus, |
| --- | --- |

—

plānoto darbību, uzdevumu, pienākumu un grafiku apraksts, ieskaitot komunikācijas un izplatīšanas pasākumus,

| — | apraksts par rīcību iekšējo un ārējo novērtēšanu un rādītājiem, kuri tiks izmantoti, lai pārliecinātos, ka darba programmas mērķi ir sasniegti. |
| --- | --- |

—

apraksts par rīcību iekšējo un ārējo novērtēšanu un rādītājiem, kuri tiks izmantoti, lai pārliecinātos, ka darba programmas mērķi ir sasniegti.

Darba programmai jābūt rentablai, tādējādi pierādot, ka budžets ir samērīgs ar izmantojamajiem līdzekļiem.

| c) | Pārvaldības kvalitāte
  Pretendents, kas vēlas saņemt finansējumu:






  — | garantē piemērotu vadības struktūru, pārvaldības procesu, cilvēkresursus un finanšu resursus un administrāciju, kā arī labas darba attiecības ar attiecīgajiem partneriem un iesaistītajām personām, |
| --- | --- | --- |

c)

Pārvaldības kvalitāte

Pretendents, kas vēlas saņemt finansējumu:

—

garantē piemērotu vadības struktūru, pārvaldības procesu, cilvēkresursus un finanšu resursus un administrāciju, kā arī labas darba attiecības ar attiecīgajiem partneriem un iesaistītajām personām,

| — | ir spējīgs pierādīt organizatorisko mērķu sasniegšanas līmeni un ir pietiekami kompetents, lai sasniegtu rezultātu. |
| --- | --- |

—

ir spējīgs pierādīt organizatorisko mērķu sasniegšanas līmeni un ir pietiekami kompetents, lai sasniegtu rezultātu.

---

(1)  Termins “privātais sektors” attiecas uz uzņēmējdarbības sabiedrībām/uzņēmumiem/korporācijām, uzņēmējdarbības organizācijām vai citām struktūrām, kuru mērķis ir gūt peļņu, neatkarīgi no to juridiskā statusa (reģistrēta/nereģistrēta), īpašnieka (pilnībā vai daļēji privāta/valsts struktūra) vai lieluma (liela/maza), ja šīs struktūras netiek publiski kontrolētas.

(2)  Ziņojumā jānorāda līdzstrādnieki, kuri ir situācijā, kas varētu izraisīt interešu konfliktu (Finanšu regulas 52. pants un īstenošanas kārtības 34. pants).

---

| 26.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 53/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 53/74

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 25. februāris),

ar ko Austrijai piešķir izņēmumu saskaņā ar Lēmumu 2008/671/EK par 5 875–5 905 MHz frekvenču joslas radiofrekvenču spektra harmonizētu izmantošanu ar drošību saistītiem viedo transporta sistēmu (VTS) lietojumiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 1136)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

(2009/159/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmums) (1) un jo īpaši tā 4. panta 5. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. augusta Lēmumu 2008/671/EK par 5 875–5 905 MHz frekvenču joslas radiofrekvenču spektra harmonizētu izmantošanu ar drošību saistītiem viedo transporta sistēmu (VTS) lietojumiem (2) un jo īpaši tā 3. panta 2. punktu,

ņemot vērā Austrijas 2008. gada 25. novembra pieprasījumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Lēmumu 2008/671/EK dalībvalstīm ne vēlāk kā 2009. gada 6. februārī5 875–5 905 MHz frekvenču josla – atbilstīgi noteiktiem parametriem – ir jāparedz un neekskluzīvai izmantošanai jādara pieejama viedajām transporta sistēmām (VTS). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Lēmumu 2008/671/EK dalībvalstīm ne vēlāk kā 2009. gada 6. februārī5 875–5 905 MHz frekvenču josla – atbilstīgi noteiktiem parametriem – ir jāparedz un neekskluzīvai izmantošanai jādara pieejama viedajām transporta sistēmām (VTS).

| (2) | Ar Lēmuma 2008/671/EK 3. panta 2. punktu noteikts, ka, izdarot atkāpi, dalībvalstis var pieprasīt pārejas posmus un/vai radiofrekvenču spektra koplietošanas (sadalījuma) kārtību atbilstīgi Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 5. punktam. |
| --- | --- |

(2)

Ar Lēmuma 2008/671/EK 3. panta 2. punktu noteikts, ka, izdarot atkāpi, dalībvalstis var pieprasīt pārejas posmus un/vai radiofrekvenču spektra koplietošanas (sadalījuma) kārtību atbilstīgi Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 5. punktam.

| (3) | Austrija informēja Komisiju par to, ka tā nevar savlaicīgi izpildīt Lēmumā 2008/671/EK izklāstītās prasības, jo patlaban minētā frekvenču josla ekskluzīvai izmantošanai ir piesaistīta “punkta–punkta” radio sistēmām – elektroniskajai ziņu savākšanai (Electronic News Gathering, ENG). |
| --- | --- |

(3)

Austrija informēja Komisiju par to, ka tā nevar savlaicīgi izpildīt Lēmumā 2008/671/EK izklāstītās prasības, jo patlaban minētā frekvenču josla ekskluzīvai izmantošanai ir piesaistīta “punkta–punkta” radio sistēmām – elektroniskajai ziņu savākšanai (Electronic News Gathering, ENG).

| (4) | Atļauju uzstādīt un ekspluatēt ENG“punkta–punkta” sistēmas Austrijas valsts pārvaldes iestādes Austrijas Apraides korporācijai ir piešķīrušas 1989. gadā; šī atļauja bez ģeogrāfiskiem vai laikposma ierobežojumiem ir derīga visā Austrijas teritorijā. Austrija ir paziņojusi, ka Austrijas Apraides korporācija pāries uz jaunu ENG“punkta–punkta” pārraides aprīkojumu, lai varētu izmantot citu frekvenču joslu, un ir piekritusi vēlākais ar 2011. gada 31. decembri atteikties no atļaujas attiecībā uz 5 875–5 905 MHz frekvenču joslas izmantošanu. No 2012. gada 1. janvāra5 875–5 905 MHz frekvenču josla būs pilnīgi pieejama ar drošību saistītiem VTS lietojumiem – saskaņā ar Lēmumu 2008/671/EK. |
| --- | --- |

(4)

Atļauju uzstādīt un ekspluatēt ENG“punkta–punkta” sistēmas Austrijas valsts pārvaldes iestādes Austrijas Apraides korporācijai ir piešķīrušas 1989. gadā; šī atļauja bez ģeogrāfiskiem vai laikposma ierobežojumiem ir derīga visā Austrijas teritorijā. Austrija ir paziņojusi, ka Austrijas Apraides korporācija pāries uz jaunu ENG“punkta–punkta” pārraides aprīkojumu, lai varētu izmantot citu frekvenču joslu, un ir piekritusi vēlākais ar 2011. gada 31. decembri atteikties no atļaujas attiecībā uz 5 875–5 905 MHz frekvenču joslas izmantošanu. No 2012. gada 1. janvāra5 875–5 905 MHz frekvenču josla būs pilnīgi pieejama ar drošību saistītiem VTS lietojumiem – saskaņā ar Lēmumu 2008/671/EK.

| (5) | Austrija ar 25. novembra vēstuli Komisijai ir oficiāli pieprasījusi pārejas periodu, kurā viedās transporta sistēmas Austrijā var izmantot tikai saskaņā ar laikposma un reģionālajiem ierobežojumiem, ko Austrijas valsts pārvaldes iestādes, kuru pārziņā ir radiofrekvenču spektra pārvaldība, pieņems pēc pielāgošanas Austrijas Apraides korporācijas ekspluatētajām ENG“punkta–punkta” sistēmām. |
| --- | --- |

(5)

Austrija ar 25. novembra vēstuli Komisijai ir oficiāli pieprasījusi pārejas periodu, kurā viedās transporta sistēmas Austrijā var izmantot tikai saskaņā ar laikposma un reģionālajiem ierobežojumiem, ko Austrijas valsts pārvaldes iestādes, kuru pārziņā ir radiofrekvenču spektra pārvaldība, pieņems pēc pielāgošanas Austrijas Apraides korporācijas ekspluatētajām ENG“punkta–punkta” sistēmām.

| (6) | Austrija šim pieprasījumam ir pievienojusi pietiekami daudz informācijas un tehnisko pamatojumu, kas balstīti uz CEPT secinājumiem, ka starp “punkta–punkta” sistēmām un ar drošību saistītām viedajām transporta sistēmām var rasties kaitīgi traucējumi, ja valsts līmenī nav īstenoti pasākumi šo sistēmu līdzāspastāvēšanas nodrošināšanai. Minētie kaitīgie traucējumi, iespējams, var izraisīt smagus satiksmes negadījumus. |
| --- | --- |

(6)

Austrija šim pieprasījumam ir pievienojusi pietiekami daudz informācijas un tehnisko pamatojumu, kas balstīti uz CEPT secinājumiem, ka starp “punkta–punkta” sistēmām un ar drošību saistītām viedajām transporta sistēmām var rasties kaitīgi traucējumi, ja valsts līmenī nav īstenoti pasākumi šo sistēmu līdzāspastāvēšanas nodrošināšanai. Minētie kaitīgie traucējumi, iespējams, var izraisīt smagus satiksmes negadījumus.

| (7) | Pilnīgs aizliegums viedajām transporta sistēmām izmantot 5 875–5 905 MHz frekvenču joslu būtu noteikts tikai nelielā Austrijas teritorijas daļā un uz īsu laiku. Pārējā Austrijas teritorijā – saskaņojot ar Austrijas valsts pārvaldes iestādēm, kuru pārziņā ir radiofrekvenču spektra pārvaldība, – viedajām transporta sistēmām joprojām būtu atļauts izmantot minēto frekvenču joslu. Tādēļ izņēmumam nebūtu ievērojamas ietekmes uz VTS tehnoloģijas izmantošanu Austrijā, it īpaši tāpēc, ka līdz 2011. gadam šādu sistēmu pieejamība tirdzniecībā, domājams, nebūtu visai plaša. |
| --- | --- |

(7)

Pilnīgs aizliegums viedajām transporta sistēmām izmantot 5 875–5 905 MHz frekvenču joslu būtu noteikts tikai nelielā Austrijas teritorijas daļā un uz īsu laiku. Pārējā Austrijas teritorijā – saskaņojot ar Austrijas valsts pārvaldes iestādēm, kuru pārziņā ir radiofrekvenču spektra pārvaldība, – viedajām transporta sistēmām joprojām būtu atļauts izmantot minēto frekvenču joslu. Tādēļ izņēmumam nebūtu ievērojamas ietekmes uz VTS tehnoloģijas izmantošanu Austrijā, it īpaši tāpēc, ka līdz 2011. gadam šādu sistēmu pieejamība tirdzniecībā, domājams, nebūtu visai plaša.

| (8) | Ņemot vērā to, ka izņēmums ir īpašs risinājums, ziņojums par Austrijā notiekošajām VTS un ENG jomas pārmaiņām sekmētu raitu pārejas perioda norisi. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to, ka izņēmums ir īpašs risinājums, ziņojums par Austrijā notiekošajām VTS un ENG jomas pārmaiņām sekmētu raitu pārejas perioda norisi.

| (9) | Radiofrekvenču spektra komitejas dalībnieki 2008. gada 17. decembra sanāksmē paziņoja, ka neiebilst pret šo pārejas posma izņēmumu. |
| --- | --- |

(9)

Radiofrekvenču spektra komitejas dalībnieki 2008. gada 17. decembra sanāksmē paziņoja, ka neiebilst pret šo pārejas posma izņēmumu.

| (10) | Pieprasītais izņēmums nedz nevajadzīgi kavēs Lēmuma 2008/671/EK īstenošanu, nedz arī starp dalībvalstīm radīs pārmērīgas atšķirības konkurences un normatīvajā situācijā. Izņēmums ir pietiekami pamatots, ņemot vērā Austrijas situāciju, un ir jāsekmē tas, ka Austrijā pilnīgi īsteno Lēmumu 2008/671/EK, |
| --- | --- |

(10)

Pieprasītais izņēmums nedz nevajadzīgi kavēs Lēmuma 2008/671/EK īstenošanu, nedz arī starp dalībvalstīm radīs pārmērīgas atšķirības konkurences un normatīvajā situācijā. Izņēmums ir pietiekami pamatots, ņemot vērā Austrijas situāciju, un ir jāsekmē tas, ka Austrijā pilnīgi īsteno Lēmumu 2008/671/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Austrijai – saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem noteikumiem – ir atļauts atkāpties no tās pienākumiem, kas noteikti Lēmumā 2008/671/EK par 5 875–5 905 MHz frekvenču joslas radiofrekvenču spektra harmonizētu izmantošanu ar drošību saistītiem viedo transporta sistēmu (VTS) lietojumiem.

2. pants

Lai nodrošinātu koordināciju ar “punkta–punkta” sistēmām, kuras Austrijas Apraides korporācija ekspluatē minētajā joslā, Austrija līdz 2011. gada 31. decembrim var noteikt laikposma un ģeogrāfiskus ierobežojumus attiecībā uz 5 875–5 905 MHz frekvenču joslas izmantošanu ar drošību saistītiem VTS lietojumiem.

3. pants

Austrija līdz 2011. gada 30. jūnijam iesniedz Komisijai ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu.

4. pants

Lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.

Briselē, 2009. gada 25. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 220, 15.8.2008., 24. lpp.

2

---

PAMATNOSTĀDNES

Eiropas Centrālā banka

| 26.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 53/76 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 53/76

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PAMATNOSTĀDNE

(2008. gada 19. decembris),

ar ko groza Pamatnostādni ECB/2007/9 par monetāro, finanšu iestāžu un tirgu statistiku (pārstrādāta redakcija)

(ECB/2008/31)

(2009/160/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5.1., 12.1., 14.3. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 25/2009 par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (pārstrādāta redakcija) (ECB/2008/32) (1),

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (2),

ņemot vērā Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvu 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (3),

ņemot vērā 2006. gada 10. novembra Pamatnostādni ECB/2006/16 par grāmatvedības un finanšu ziņošanas tiesisko regulējumu Eiropas Centrālo banku sistēmā (4),

ņemot vērā Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulas (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (5) A pielikumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2008. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 24/2009 par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību aktīvu un pasīvu statistiku (ECB/2008/30) (6),

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību (turpmāk tekstā “FIS”) aktīvu un pasīvu statistiku ir paredzēts, ka noteiktos apstākļos FIS var tikt atbrīvotas no dažām vai visām ziņošanas prasībām, kas noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30), un nacionālās centrālās bankas (NCB) tā vietā vajadzīgos datus var iegūt no citiem statistikas, publiskajiem un uzraudzības datu avotiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) par vērtspapīrošanas darījumos iesaistīto finanšu instrumentsabiedrību (turpmāk tekstā “FIS”) aktīvu un pasīvu statistiku ir paredzēts, ka noteiktos apstākļos FIS var tikt atbrīvotas no dažām vai visām ziņošanas prasībām, kas noteiktas ar Regulu (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30), un nacionālās centrālās bankas (NCB) tā vietā vajadzīgos datus var iegūt no citiem statistikas, publiskajiem un uzraudzības datu avotiem.

| (2) | Datus par FIS emitētajiem vērtspapīriem un/vai FIS vērtspapīru turējumiem var iegūt no centralizētajām vērtspapīru datubāzēm (CVDB); tādēļ par būtisku faktoru datu ieguvē par FIS emitētajiem vērtspapīriem un/vai FIS vērtspapīru turējumiem tiek uzskatīta funkcionējoša CVDB, |
| --- | --- |

(2)

Datus par FIS emitētajiem vērtspapīriem un/vai FIS vērtspapīru turējumiem var iegūt no centralizētajām vērtspapīru datubāzēm (CVDB); tādēļ par būtisku faktoru datu ieguvē par FIS emitētajiem vērtspapīriem un/vai FIS vērtspapīru turējumiem tiek uzskatīta funkcionējoša CVDB,

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATNOSTĀDNI.

1. pants

Šādi groza Pamatnostādni ECB/2007/9 (7).

| 1) | Iekļauj šādu 18.a pantu:
  “18.a pants
  Statistika par FIS aktīviem un saistībām
  NCB vāc un sniedz atsevišķu apkopotu statistikas informāciju par FIS aktīviem un pasīviem saskaņā ar šīs pamatnostādnes III pielikuma 15. daļu. Datus iesniedz par šādām trīs FIS kategorijām: i) FIS, kas iesaistītas tradicionālajā vērtspapīrošanā; ii) FIS, kas iesaistītas sintētiskajā vērtspapīrošanā; un iii) citām FIS.
  FIS statistikas mērķiem tradicionālā vērtspapīrošana ir darbība, kurā riska nodošanu veic ar vērtspapīrojamo aktīvu nodošanu FIS ekonomiskā izpratnē. Lai tas notiktu, iniciators nodod savas vērtspapīros pārvērsto aktīvu īpašumtiesības vai arī tiek izmantota pakārtota līdzdalību.
  Sintētiskā vērtspapīrošana ir darbība, kurā riska nodošanu veic, izmantojot kredīta atvasinājumus, garantijas vai jebkuru citu tamlīdzīgu mehānismu.
  Šīs prasības attiecas uz datiem par ceturkšņa beigu atlikumiem, finanšu darījumiem un norakstīšanu/samazināšanu par katru ceturksni.
  NCB datus par norakstīšanu/samazināšanu var sniegt ECB, izmantojot savas maksimālās iespējas.
  NCB ik ceturksni ziņo ECB datus par FIS atlikumiem, finanšu darījumiem un norakstīšanu/samazināšanu līdz 28. darba dienas beigām pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas.
  Ceturkšņa datu pārskatīšanai piemēro šādus vispārējus noteikumus:






  a) | regulārajos sagatavošanas periodos, tas ir, no 28. darba dienas pēc atsauces ceturkšņa beigām, līdz dienai, kas ir pirms dienas, kad dati tiek izplatīti atpakaļ NCB, NCB var pārskatīt datus, kuri attiecas uz iepriekšējo atsauces ceturksni; |
| --- | --- | --- |

1)

Iekļauj šādu 18.a pantu:

“18.a pants

Statistika par FIS aktīviem un saistībām

NCB vāc un sniedz atsevišķu apkopotu statistikas informāciju par FIS aktīviem un pasīviem saskaņā ar šīs pamatnostādnes III pielikuma 15. daļu. Datus iesniedz par šādām trīs FIS kategorijām: i) FIS, kas iesaistītas tradicionālajā vērtspapīrošanā; ii) FIS, kas iesaistītas sintētiskajā vērtspapīrošanā; un iii) citām FIS.

FIS statistikas mērķiem tradicionālā vērtspapīrošana ir darbība, kurā riska nodošanu veic ar vērtspapīrojamo aktīvu nodošanu FIS ekonomiskā izpratnē. Lai tas notiktu, iniciators nodod savas vērtspapīros pārvērsto aktīvu īpašumtiesības vai arī tiek izmantota pakārtota līdzdalību.

Sintētiskā vērtspapīrošana ir darbība, kurā riska nodošanu veic, izmantojot kredīta atvasinājumus, garantijas vai jebkuru citu tamlīdzīgu mehānismu.

Šīs prasības attiecas uz datiem par ceturkšņa beigu atlikumiem, finanšu darījumiem un norakstīšanu/samazināšanu par katru ceturksni.

NCB datus par norakstīšanu/samazināšanu var sniegt ECB, izmantojot savas maksimālās iespējas.

NCB ik ceturksni ziņo ECB datus par FIS atlikumiem, finanšu darījumiem un norakstīšanu/samazināšanu līdz 28. darba dienas beigām pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas.

Ceturkšņa datu pārskatīšanai piemēro šādus vispārējus noteikumus:

a)

regulārajos sagatavošanas periodos, tas ir, no 28. darba dienas pēc atsauces ceturkšņa beigām, līdz dienai, kas ir pirms dienas, kad dati tiek izplatīti atpakaļ NCB, NCB var pārskatīt datus, kuri attiecas uz iepriekšējo atsauces ceturksni;

| b) | ārpus regulārajiem sagatavošanas periodiem NCB var arī pārskatīt datus, kas attiecas uz atsauces periodiem, kuri ir pirms atsauces ceturkšņa, cita starpā kļūdu, pārklasifikācijas vai uzlabotu ziņošanas procedūru gadījumā; |
| --- | --- |

b)

ārpus regulārajiem sagatavošanas periodiem NCB var arī pārskatīt datus, kas attiecas uz atsauces periodiem, kuri ir pirms atsauces ceturkšņa, cita starpā kļūdu, pārklasifikācijas vai uzlabotu ziņošanas procedūru gadījumā;

| c) | kur vajadzīgs, atbilstoši a) un b) punktam FIS statistikā iekļauj saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) (8) ziņotos pārskatītos datus par kredītiem, ko sniegušas un apkalpo euro zonas MFI. |
| --- | --- |

c)

kur vajadzīgs, atbilstoši a) un b) punktam FIS statistikā iekļauj saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) (8) ziņotos pārskatītos datus par kredītiem, ko sniegušas un apkalpo euro zonas MFI.

Lai ievērotu statistikas ziņošanas prasības, no kurām FIS ir atbrīvotas saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulas (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) (9) 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu, NCB pēc apspriešanās ar ECB ir jāizlemj, kura būtu vispiemērotākā datu ziņošanas metode par FIS aktīviem un pasīviem atkarībā no attiecīgo tirgu organizācijas un citas vajadzīgās statistikas, publiskās un pārraudzības informācijas pieejamības attiecīgajā dalībvalstī.

Ja NCB datus par FIS emitētajiem vērtspapīriem un/vai vērtspapīru turējumiem iegūst no CVDB vai citām vērtspapīru datubāzēm un/vai datus par FIS aktīviem un pasīviem – no citiem statistikas datu avotiem, tādiem publiskiem avotiem kā pirmspārdošanas ziņojumi vai ieguldītāju ziņojumi, vai arī uzraudzības datu avotiem, piemēro turpmāk norādītos datu kvalitātes standartus.

Kā norādīts šīs pamatnostādnes III pielikuma 15. daļā, datu sērijas ir iedalītas pamatsērijās (anchor series), uz kurām attiecas augsti kvalitātes standarti un ko var pielīdzināt datiem, ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) III pielikumu saņem tieši no FIS un kas ir faktiski pārbaudāmi saskaņā ar 9. punktu, un – palīgsērijās (non-anchor series), kuru dati vērtējami atbilstoši zemākiem kvalitātes standartiem (10).

Ja NCB datus par FIS aktīviem un saistībām saņem no uzraudzības datu avotiem, NCB nodrošina, lai šie avoti būtu pienācīgi saskaņoti ar FIS ziņošanas prasībās noteiktajiem statistikas jēdzieniem un definīcijām. Tas pats attiecas uz datiem, ko iegūst no citiem statistikas datu avotiem.

Ja datus nesaņem tieši no FIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu, NCB uzrauga datu kvalitāti, pamatojoties uz informāciju, kas ir pieejama no gada finanšu pārskatiem, kā norādīts 9. punktā. Ja kontrolpārbaudēs, salīdzinot ik ceturksni iegūtos datus ar datiem gada finanšu pārskatos, atklājas, ka nav ievēroti augsti kvalitātes standarti, NCB veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu datu atbilstību vajadzīgajam kvalitātes līmenim, ieskaitot iespējamu tiešu datu vākšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30).

Ja datus par FIS parāda vērtspapīru atlikumiem un jaunām emisijām un/vai FIS vērtspapīru turējumiem iegūst no CVDB vai citas vērtspapīru datubāzes, NCB nodrošina plašu FIS emitēto parāda vērtspapīru un/vai FIS vērtspapīru turējumu aptveramību un šos datus regulāri uzrauga, kā norādīts 10. punktā. Ja attiecīgā kopuma vērtspapīru aptveramības un kvalitātes rādītāji CVDB vai citās vērtspapīru datubāzēs norāda, ka nav ievēroti noteiktie augstas kvalitātes standarti, NCB veic nepieciešamos pasākumus, ieskaitot iespējamu tiešu datu vākšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30).

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 5. pantu NCB vāc datus par FIS pirktajiem kredītiem, ko sniegušas un kurus apkalpo euro zonas MFI, kas iedalīti atbilstoši termiņam, debitoru sektoram un rezidencei, kā norādīts šīs pamatnostādnes III pielikuma 15. daļā.

Ja vērtspapīros pārvērsto kredītu iniciatori ir MFI, kuru rezidences valsts ir arī FIS rezidences valsts, un šīs vietējās MFI turpina apkalpot vērtspapīros pārvērstos aktīvus, NCB šo datu daļu var iegūt no FIS kredītu portfeļa, attiecībā uz atlikumiem un finanšu darījumiem – no datiem, kas savākti no vietējām MFI, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 5. pantā, nevis tieši no FIS savāktajiem datiem.

Ja vērtspapīros pārvērsto kredītu iniciatori ir MFI, kuru rezidences valsts ir cita euro zonas dalībvalsts, un šīs vietējās MFI turpina apkalpot vērtspapīros pārvērstos aktīvus, NCB savstarpēji apmainās ar informāciju, ko iegūt no MFI saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 5. pantu. Katra NCB informāciju par kredītiem, ko sniegušas un apkalpo vietējās MFI un kurus vērtspapīros pārvērtušas citā euro zonas dalībvalstī rezidējoša FIS, vāc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 5. pantu.

Pārrobežu informācijas apmaiņas nolūkā katra NCB saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) 5. pantu nosūta informāciju ECB par kredītiem, ko sniegušas un apkalpo vietējās MFI, atbilstoši šīs pamatnostādnes III pielikuma 15. daļai.

NCB šos datus paziņo līdz 23. darba dienai pēc tā ceturkšņa beigām, uz ko šie dati attiecas.

ECB saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem par konfidenciālu datu aizsardzību nodrošina tehniskas iespējas šādai pārrobežu informācijas apmaiņai. NCB šos datus paziņo 24. darba dienā pēc tā ceturkšņa beigām, uz ko šie dati attiecas.

NCB, kuras iesaistītas datu apmaiņā par notiekošu vērtspapīrošanu, abpusēji noskaidro jebkurus radušos jautājumus un precizē koordinācijas pasākumus, un, ja vajadzīgs, apmainās ar attiecīgo informāciju. Ja notiek jauni vērtspapīrošanas darījumi, NCB var lūgt ECB pildīt koordinatora pienākumus.

Ja NCB iegūst datus par FIS aktīviem un saistībām tieši no pašām FIS un, atbilstoši gadījumam, pamatojoties uz datiem, ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) sniedz MFI, un ja NCB saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu piešķir atkāpes FIS, NCB ir jāsasniedz 100 % visu FIS aptveramība, apkopojot ceturkšņa datus par FIS aktīviem un saistībām, kas ziņoti ECB par atlikumiem, finanšu darbībām un norakstīšanu/samazināšanu.

Ja NCB datus par FIS aktīviem un saistībām iegūst no citiem statistikas, publiskajiem un/vai uzraudzības avotiem, tās savu datu apkopojuma pamatā var ņemt FIS paraugu, ja šīs FIS veido vismaz 95 % no kopējiem FIS atsauces ziņotāju grupas aktīvu atlikumiem attiecīgajā dalībvalstī, kā atspoguļots FIS sarakstā. NCB ir jāsasniedz 100 % visu FIS aptveramība, apkopojot ceturkšņa datus par FIS aktīviem un saistībām, kas ziņoti ECB par atlikumiem, finanšu darbībām un norakstīšanu/samazināšanu

NCB sniedz paskaidrojumus ECB, kuros norāda nozīmīgu datu pārskatīšanu iemeslus, kā arī tādu pārskatīšanu iemeslus, kas veiktas saskaņā ar šīs pamatnostādnes 18.a panta 3. punkta b) apakšpunktu.

NCB pārbauda to ceturkšņa datu kvalitāti, kurus tieši neziņo FIS vai MFI saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) 5. panta 3. punktu, pamatojoties uz informāciju no gada finanšu pārskatiem.

Kvalitātes pārbaužu rezultātus ik gadu līdz septembra beigām vai pēc iespējas agrāk pēc šā termiņa nosūta ECB atbilstoši FIS rezidences dalībvalsts piemērotajai juridiskajai praksei.

Ja saskaņā ar 5. punktu FIS statistikas mērķiem kā datu avots ir izmantota CVDB vai cita vērtspapīru datubāze, NCB ik gadu sniedz ECB attiecīgā vērtspapīru kopuma datu aptveramības un kvalitātes rādītājus CVDB vai citā vērtspapīru datubāzē saskaņā ar metodoloģiju, ko nacionālajām centrālajām bankām paziņo atsevišķi.

Iepriekš minēto informāciju nosūta ECB katru gadu līdz februāra beigām, par atsauces datiem izmantojot iepriekšējā gada decembra beigu datus.

| 2) | Iekļauj šādu 20.a pantu:
  “20.a pants
  FIS saraksts statistikas mērķiem
  Mainīgie lielumi, ko vāc, lai izveidotu un uzturētu Regulas (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) 3. pantā paredzēto FIS sarakstu statistikas mērķiem, noteikti šīs pamatnostādnes VIII pielikumā.
  NCB ziņo šīs pamatnostādnes VIII pielikuma I daļā norādīto mainīgo lielumu atjauninātos datus vai nu tad, kad ir izmaiņas FIS sektorā, t. i., kāda iestāde pievienojas FIS sektoram vai kāda FIS izstājas no FIS sektora, vai arī gadījumos, kad kādai FIS ir notikušas izmaiņas raksturlielumos.
  NCB iegūst atjauninājumus, salīdzinot nacionālo FIS sarakstu divu secīgu ceturkšņu beigās, t. i., tās neņem vērā izmaiņas, kas norisinājušās katrā ceturksnī atsevišķi.
  Ziņojot par jaunu iestādi vai par iestādi, attiecībā uz kuru paredzamas izmaiņas, NCB aizpilda visus obligāti prasītos mainīgos lielumus.
  Ziņojot par iestādi, kas aiziet no FIS sektora, NCB ziņo vismaz šādu informāciju: pieprasījuma veids, t. i., svītrošana no saraksta, un FIS identifikācijas kods, t. i., mainīgais lielums “fvc_id”.
  Ja iespējams, NCB nepiešķir no saraksta svītroto FIS identifikācijas kodus jaunām FIS vai tām FIS, kam mainīti raksturlielumi.
  Ziņojot atjauninātos datus, NCB var izmantot savu nacionālo apzīmējumu kopumu, ja tās izmanto latīņu alfabētu. NCB izmanto apzīmējumu kopumu Unicode, lai pareizi atveidotu visus īpašo apzīmējumu kopumus, saņemot no ECB informāciju ar RIAD datu apmaiņas sistēmas starpniecību.
  Pirms datu atjauninājumu nosūtīšanas ECB, NCB veic datu pārbaudes, kā norādīts šīs pamatnostādnes VIII pielikuma 2. daļā.
  NCB nosūta ECB šīs pamatnostādnes VIII pielikuma 1. daļā norādīto mainīgo lielumu atjauninājumus vismaz reizi ceturksnī – 14 darba dienu laikā pēc atsauces datuma.
  NCB atjauninātos datus nosūta XML datnes formātā. Pēc tam ECB apstrādā datus, izmantojot RIAD datu apmaiņas sistēmu. Ja EXDI un/vai RIAD datu apmaiņas sistēma nedarbojas, atjauninājumus nosūta XML formātā, izmantojot Cebamail kontu N13. Ja Cebamail sistēma nedarbojas, lai varētu pārsūtīt datni ar atjaunotajiem vai koriģētajiem FIS datiem, NCB, izmantojot XML formātu, pārsūta šīs datnes uz šādu e-pasta adresi: birs@ecb.europa.eu
  Ja tiek izmantotas manuālas datu ievades procedūras, NCB izveido atbilstošu kontroli, lai samazinātu darbības kļūdu iespējamību un nodrošinātu ar RIAD datu apmaiņas sistēmas starpniecības ziņoto atjaunināto FIS datu precizitāti un atbilstību.
  Saņemot atjauninātos datus, t. i., jaunāko pieejamo informāciju, ECB nekavējoties veic datu pārbaudes, kā norādīts šīs pamatnostādnes VIII pielikuma 2. daļā.
  ECB nekavējoties nosūta atpakaļ NCB: i) saņemšanas apstiprinājumu, kurā iekļauta apkopojoša informācija par FIS datu atjauninājumiem, kas veiksmīgi apstrādāti un iekļauti galīgajā FIS datu kopumā; un/vai ii) kļūdas apstiprinājumu, kurā iekļauta detalizēta informācija par FIS datu atjauninājumiem un nenotikušajām datu pārbaudēm. Saskaņā ar šīs pamatnostādnes VIII pielikuma 1. daļu ECB pilnībā vai daļēji aizpilda nepilnīgu, nepareizu vai iztrūkstošu “object_request” mainīgo lielumu vai noraida to.
  Saņemot kļūdas apstiprinājumu, NCB nekavējoties rīkojas, lai nosūtītu izlabotu informāciju. Ja nav iespējams rīkoties nekavējoties, tās ziņo izlaboto informāciju vēlākais divu darba dienu laikā pēc 2. punktā norādītā ziņošanas termiņa, t. i., līdz 17.59 pēc Centrāleiropas laika otrajā darba dienā.
  ECB otrajā darba dienā pēc 2. punktā norādītā ziņošanas termiņa 18.00 pēc Centrāleiropas laika izveido FIS datu kopuma kopiju, tajā neiekļaujot vērtības, kas norādītas kā konfidenciālas. Atjauninātā informācija kļūst pieejama nākamajā dienā līdz 12.00 pēc Centrāleiropas laika.
  ECB nepublicē datus, kas norādīti kā konfidenciāli.
  Vienlaikus ar FIS saraksta publicēšanu savā interneta lapā ECB nosūta to NCB, izmantojot RIAD datu apmaiņas sistēmu.” |
| --- | --- |

2)

Iekļauj šādu 20.a pantu:

“20.a pants

FIS saraksts statistikas mērķiem

Mainīgie lielumi, ko vāc, lai izveidotu un uzturētu Regulas (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) 3. pantā paredzēto FIS sarakstu statistikas mērķiem, noteikti šīs pamatnostādnes VIII pielikumā.

NCB ziņo šīs pamatnostādnes VIII pielikuma I daļā norādīto mainīgo lielumu atjauninātos datus vai nu tad, kad ir izmaiņas FIS sektorā, t. i., kāda iestāde pievienojas FIS sektoram vai kāda FIS izstājas no FIS sektora, vai arī gadījumos, kad kādai FIS ir notikušas izmaiņas raksturlielumos.

NCB iegūst atjauninājumus, salīdzinot nacionālo FIS sarakstu divu secīgu ceturkšņu beigās, t. i., tās neņem vērā izmaiņas, kas norisinājušās katrā ceturksnī atsevišķi.

Ziņojot par jaunu iestādi vai par iestādi, attiecībā uz kuru paredzamas izmaiņas, NCB aizpilda visus obligāti prasītos mainīgos lielumus.

Ziņojot par iestādi, kas aiziet no FIS sektora, NCB ziņo vismaz šādu informāciju: pieprasījuma veids, t. i., svītrošana no saraksta, un FIS identifikācijas kods, t. i., mainīgais lielums “fvc_id”.

Ja iespējams, NCB nepiešķir no saraksta svītroto FIS identifikācijas kodus jaunām FIS vai tām FIS, kam mainīti raksturlielumi.

Ziņojot atjauninātos datus, NCB var izmantot savu nacionālo apzīmējumu kopumu, ja tās izmanto latīņu alfabētu. NCB izmanto apzīmējumu kopumu Unicode, lai pareizi atveidotu visus īpašo apzīmējumu kopumus, saņemot no ECB informāciju ar RIAD datu apmaiņas sistēmas starpniecību.

Pirms datu atjauninājumu nosūtīšanas ECB, NCB veic datu pārbaudes, kā norādīts šīs pamatnostādnes VIII pielikuma 2. daļā.

NCB nosūta ECB šīs pamatnostādnes VIII pielikuma 1. daļā norādīto mainīgo lielumu atjauninājumus vismaz reizi ceturksnī – 14 darba dienu laikā pēc atsauces datuma.

NCB atjauninātos datus nosūta XML datnes formātā. Pēc tam ECB apstrādā datus, izmantojot RIAD datu apmaiņas sistēmu. Ja EXDI un/vai RIAD datu apmaiņas sistēma nedarbojas, atjauninājumus nosūta XML formātā, izmantojot Cebamail kontu N13. Ja Cebamail sistēma nedarbojas, lai varētu pārsūtīt datni ar atjaunotajiem vai koriģētajiem FIS datiem, NCB, izmantojot XML formātu, pārsūta šīs datnes uz šādu e-pasta adresi: birs@ecb.europa.eu

Ja tiek izmantotas manuālas datu ievades procedūras, NCB izveido atbilstošu kontroli, lai samazinātu darbības kļūdu iespējamību un nodrošinātu ar RIAD datu apmaiņas sistēmas starpniecības ziņoto atjaunināto FIS datu precizitāti un atbilstību.

Saņemot atjauninātos datus, t. i., jaunāko pieejamo informāciju, ECB nekavējoties veic datu pārbaudes, kā norādīts šīs pamatnostādnes VIII pielikuma 2. daļā.

ECB nekavējoties nosūta atpakaļ NCB: i) saņemšanas apstiprinājumu, kurā iekļauta apkopojoša informācija par FIS datu atjauninājumiem, kas veiksmīgi apstrādāti un iekļauti galīgajā FIS datu kopumā; un/vai ii) kļūdas apstiprinājumu, kurā iekļauta detalizēta informācija par FIS datu atjauninājumiem un nenotikušajām datu pārbaudēm. Saskaņā ar šīs pamatnostādnes VIII pielikuma 1. daļu ECB pilnībā vai daļēji aizpilda nepilnīgu, nepareizu vai iztrūkstošu “object_request” mainīgo lielumu vai noraida to.

Saņemot kļūdas apstiprinājumu, NCB nekavējoties rīkojas, lai nosūtītu izlabotu informāciju. Ja nav iespējams rīkoties nekavējoties, tās ziņo izlaboto informāciju vēlākais divu darba dienu laikā pēc 2. punktā norādītā ziņošanas termiņa, t. i., līdz 17.59 pēc Centrāleiropas laika otrajā darba dienā.

ECB otrajā darba dienā pēc 2. punktā norādītā ziņošanas termiņa 18.00 pēc Centrāleiropas laika izveido FIS datu kopuma kopiju, tajā neiekļaujot vērtības, kas norādītas kā konfidenciālas. Atjauninātā informācija kļūst pieejama nākamajā dienā līdz 12.00 pēc Centrāleiropas laika.

ECB nepublicē datus, kas norādīti kā konfidenciāli.

Vienlaikus ar FIS saraksta publicēšanu savā interneta lapā ECB nosūta to NCB, izmantojot RIAD datu apmaiņas sistēmu.”

| 3) | III pielikumu groza un pievieno VIII pielikumu saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu. |
| --- | --- |

3)

III pielikumu groza un pievieno VIII pielikumu saskaņā ar šīs pamatnostādnes pielikumu.

| 4) | Terminu skaidrojumā finanšu instrumentsabiedrību definīcija ir aizvietota ar šādu:
  “Finanšu instrumentsabiedrības, kas iesaistītas vērtspapīrošanas darījumos, ir definētas Regulas (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) 1. panta 1. punktā.” |
| --- | --- |

4)

Terminu skaidrojumā finanšu instrumentsabiedrību definīcija ir aizvietota ar šādu:

“Finanšu instrumentsabiedrības, kas iesaistītas vērtspapīrošanas darījumos, ir definētas Regulas (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30) 1. panta 1. punktā.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī pamatnostādne stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Adresāti

Šī pamatnostādne ir adresēta visām Eurosistēmas centrālajām bankām.

Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 19. decembrī

ECB Padomes vārdā —

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 15, 20.1.2009., 14. lpp.

1

(2)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

2

(3)  OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.

3

(4)  OV L 348, 11.12.2006., 1. lpp.

4

(5)  OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.

5

(6)  OV L 15, 20.1.2009., 1. lpp.

6

(7)  OV L 341, 27.12.2007., 1. lpp.

7

(8)  OV L 15, 20.1.2009., 14. lpp.

8

(9)  OV L 15, 20.1.2009., 1. lpp.

9

(10)  Piemēram, ja datus iegūst no publiskiem vai uzraudzības avotiem retāk nekā reizi ceturksnī un ar savlaicīgumu, kas pārsniedz laikposmu līdz 28. darba dienai pēc atsauces perioda, var būt vajadzīgs tāds novērtējums kā, piemēram, interpolācija un ekstrapolācija.”

10

---

PIELIKUMS

| 1. | III pielikumam pievieno šādu 15. daļu:
  “15.   DAĻA
  FIS datu ziņošanas tabula
  1.   tabula
  Atlikumi un finanšu darījumi

  Dati, kas jāsniedz katru ceturksni | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- | --- |

1.

III pielikumam pievieno šādu 15. daļu:

“15.   DAĻA

FIS datu ziņošanas tabula

1.   tabula

Atlikumi un finanšu darījumi

Dati, kas jāsniedz katru ceturksni

A.

Iekšzemes

| B. | Pārējās iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

Pārējās iesaistītās dalībvalstis

| C. | PP |
| --- | --- |

C.

PP

| D. | Kopā |
| --- | --- |

D.

Kopā

Kopā

MFI

Ne-MFI – Kopā

Kopā

MFI

Ne-MFI – Kopā

Valdība

Pārējie rezidenti

Valdība

Pārējie rezidenti

Kopā

Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)

Kopā

Citi finanšu starpnieki + finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

Nefinanšu sabiedrības (S.11)

Mājsaimniecības + mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas (S.14 + S.15)

t. sk. FIS

t. sk. FIS

AKTĪVI

| 1. | Noguldījumu un kredītu prasības |
| --- | --- |

1.

ANC

ANC

ANC

ANC

ANC

| 2. | Vērtspapīrotie kredīti |
| --- | --- |

2.

ANC

| 2 a | euro zonas MFI kā iniciators (kopējais termiņš) |
| --- | --- |

2 a

euro zonas MFI kā iniciators (kopējais termiņš)

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

ANC/MFI

līdz 1 gadam

ANC/MFI

ANC/MFI

ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem

ANC/MFI

ANC/MFI

ilgāk par 5 gadiem

ANC/MFI

ANC/MFI

| 2 b | euro zonas valsts valdība kā iniciators |
| --- | --- |

2 b

euro zonas valsts valdība kā iniciators

ANC

| 2 c | euro zonas CFS un ASPF |
| --- | --- |

2 c

euro zonas CFS un ASPF

ANC

| 2 d | euro zonas NFS kā iniciators |
| --- | --- |

2 d

euro zonas NFS kā iniciators

ANC

| 2 e | iniciators ārpus euro zonas |
| --- | --- |

2 e

iniciators ārpus euro zonas

ANC

| 3. | Neakciju vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

ANC

līdz 1 gadam

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

ilgāk par 2 gadiem

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 4. | Citi vērtspapīrotie aktīvi |
| --- | --- |

4.

ANC

| 4 a | t. sk. euro zonas valsts valdības kā iniciatora aktīvi |
| --- | --- |

4 a

t. sk. euro zonas valsts valdības kā iniciatora aktīvi

ANC

| 4 b | t. sk. euro zonas NFS kā iniciatora aktīvi |
| --- | --- |

4 b

t. sk. euro zonas NFS kā iniciatora aktīvi

ANC

| 5. | Akcijas un pārējie kapitāla vērtspapīri |
| --- | --- |

5.

NON-ANC

NON-ANC

NON-ANC

| 6. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

6.

ANC

| 7. | Pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

7.

NON-ANC

| 8. | Pārējie aktīvi |
| --- | --- |

8.

NON-ANC

PASĪVI

| 9. | Saņemtie kredīti un noguldījumi |
| --- | --- |

9.

ANC

ANC

ANC

| 10. | Emitētie parāda vērtspapīri |
| --- | --- |

10.

līdz 1 gadam

ANC

ilgāk par 1 gadu un līdz 2 gadiem

ANC

ilgāk par 2 gadiem

ANC

| 11. | Kapitāls un rezerves |
| --- | --- |

11.

ANC

| 12. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

12.

ANC

| 13. | Pārējie pasīvi |
| --- | --- |

13.

NON-ANC

ANC: pamatsērijas (anchor series).

NON-ANC: palīgsērijas (non-anchor series).

ANC/MFI: pamatsērijas, ko daļēji iegūst no datiem, kurus savāc tieši no MFI saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 24/2009 (ECB/2008/30), ja MFI ir kredītu sniedzējas un apkalpotājas.

2.   tabula

Norakstīšana/samazināšana

Dati, kas jāsniedz katru ceturksni

| | D. | Kopā |
| --- | --- | --- |

D.

Kopā

AKTĪVI

| 2. | Vērtspapīrotie kredīti |
| --- | --- |

2.

3.   tabula

Atlikumi, kas paredzēti apmaiņai starp NCB

| Bilances postenis | Kopā (1) | A. | Iekšzemes |
| --- | --- | --- | --- |

Bilances postenis

Kopā (1)

A.

Iekšzemes

| B. | Citas iesaistītās dalībvalstis |
| --- | --- |

B.

Citas iesaistītās dalībvalstis

Valdība (S.13)

Citi rezidentu sektori

Valdība (S.13)

Citi rezidentu sektori

Kopā

Kopā

CFS un finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

NFS (S.11)

Mājsaimniecības (S.14 + S.15)

Kopā

Kopā

CFS un finanšu palīgsabiedrības (S.123 + S.124)

Apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (S.125)

NFS (S.11)

Mājsaimniecības (S.14 + S.15)

AKTĪVI

Vērtspapīrotie kredīti

FIS, kas atrodas euro zonas valstī A

FIS, kas atrodas euro zonas valstī B

FIS, kas atrodas euro zonas valstī C

utt.

līdz 1 gadam

FIS, kas atrodas euro zonas valstī A

FIS, kas atrodas euro zonas valstī B

FIS, kas atrodas euro zonas valstī C

utt.

ilgāk par 1 gadu un līdz 5 gadiem

FIS, kas atrodas euro zonas valstī A

FIS, kas atrodas euro zonas valstī B

FIS, kas atrodas euro zonas valstī C

utt.

ilgāk par 5 gadiem

FIS, kas atrodas euro zonas valstī A

FIS, kas atrodas euro zonas valstī B

FIS, kas atrodas euro zonas valstī C

utt.

| 2. | Pievieno šādu VIII pielikumu:

  “VIII PIELIKUMS
  FIS SARAKSTS STATISTIKAS MĒRĶIEM
  1.   DAĻA
  Mainīgie lielumi finanšu instrumentsabiedrību (FIS) saraksta ziņošanai statistikas mērķiem







  Mainīgā lieluma nosaukums | Mainīgā lieluma apraksts | Statuss |
| --- | --- | --- | --- |
| object_request | Nosūtītā FIS datu atjauninājuma veids, kam var būt viena no sešām iepriekš noteiktām vērtībām: | “fvc_req_new”: pieprasījums jaunas FIS pievienošanai |

2.

Pievieno šādu VIII pielikumu:

“VIII PIELIKUMS

FIS SARAKSTS STATISTIKAS MĒRĶIEM

1.   DAĻA

Mainīgie lielumi finanšu instrumentsabiedrību (FIS) saraksta ziņošanai statistikas mērķiem

Mainīgā lieluma nosaukums

Mainīgā lieluma apraksts

Statuss

object_request

Nosūtītā FIS datu atjauninājuma veids, kam var būt viena no sešām iepriekš noteiktām vērtībām:

“fvc_req_new”: pieprasījums jaunas FIS pievienošanai

| | “fvc_req_ mod”: pieprasījums FIS raksturlielumu izmaiņām |
| --- | --- |

“fvc_req_ mod”: pieprasījums FIS raksturlielumu izmaiņām

| | “fvc_req_del”: pieprasījums FIS svītrošanai no saraksta |
| --- | --- |

“fvc_req_del”: pieprasījums FIS svītrošanai no saraksta

| | “fvc_req_realloc”: pieprasījums no saraksta svītrotas FIS identifikācijas koda piešķiršanai jaunai FIS |
| --- | --- |

“fvc_req_realloc”: pieprasījums no saraksta svītrotas FIS identifikācijas koda piešķiršanai jaunai FIS

| | “fvc_req_mod_id_realloc”: pieprasījums no saraksta svītrotas FIS identifikācijas koda piešķiršanai citai FIS |
| --- | --- |

“fvc_req_mod_id_realloc”: pieprasījums no saraksta svītrotas FIS identifikācijas koda piešķiršanai citai FIS

| | “fvc_req_ mod_id”: pieprasījums FIS identifikācijas koda (“fvc_id”) maiņai ar citu identifikācijas kodu |
| --- | --- |

“fvc_req_ mod_id”: pieprasījums FIS identifikācijas koda (“fvc_id”) maiņai ar citu identifikācijas kodu

Obligāti

fvc_confidentiality_flag

Šis mainīgais lielums norāda visa datu ieraksta konfidencialitātes statusu. Jāizvēlas viena no trīs iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai)

Ja kādam mainīgam lielumam pieprasīta daļēja konfidencialitāte, lieto vērtību “F”

Obligāti

fvc_id

Galvenā FIS datu kopuma atslēga ir katras FIS unikālais identifikācijas kods (turpmāk – “id kods”)

Tas sastāv no divām daļām: “host” un “id”

Šo daļu vērtības kopā nodrošina, ka šīs FIS identifikācijas kods “fvc_id” ir unikāls

Obligāti

host

FIS reģistrācijas valsts ISO kods, kas sastāv no divām rakstzīmēm, – viena no divām “if_id” mainīgā daļām (sk. iepriekš)

Obligāti, ja daļa no id koda

id

FIS id kods – viena no divām “fvc_id” mainīgā daļām (sk. iepriekš)

Obligāti, ja daļa no id koda

name

FIS pilns reģistrācijas nosaukums, t. sk. uzņēmuma apzīmējums, piemēram, Plc, Ltd, SpA utt.

Obligāti

address

Ziņas par FIS vai attiecīgā gadījumā tās pārvaldības sabiedrības atrašanās vietu, kas sastāv no četrām daļām: “postal_address”, “postal_box”, “postal_code” un “city”

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

postal_address

Ielas nosaukums un ēkas numurs

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

postal_box

Pasta abonenta kastītes numurs, izmantojot nacionālo pasta kastīšu apzīmējumu sistēmu

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

postal_code

Pasta indekss, izmantojot nacionālo pasta sistēmu apzīmējumus

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

city

Atrašanās vietas pilsēta

Obligāti “new” un “mod” pieprasījumiem

management company name

FIS pārvaldības sabiedrības pilns reģistrācijas nosaukums

Ja šī informācija netiek sniegta, jānorāda vērtība “not available” (ja finanšu instrumentsabiedrībai ir pārvaldības sabiedrība) vai “not applicable” (ja finanšu instrumentsabiedrībai nav pārvaldības sabiedrības)

Obligāti

management company name_confidentiality_flag

Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu informācijai par pārvaldības sabiedrības nosaukumu

Jāizvēlas viena no trīs iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai)

Obligāti

nature of securitisation

Šis mainīgais precizē FIS veikto vērtspapīrošanas darījuma veidu

Jāizvēlas viena no trīs iepriekš noteiktām vērtībām: “traditional”, “synthetic”, “other” vai “not available”

Obligāti

nature of securitisation_confidentiality_flag

Šis mainīgais lielums norāda konfidencialitātes statusu informācijai par vērtspapīrošanas darījuma veidu

Jāizvēlas viena no trīs iepriekš noteiktām vērtībām: “F” (brīvi publiskojama informācija, nav konfidenciāla), “N” (konfidenciāla, tikai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) lietošanai, nav paredzēta ārējai publiskošanai) vai “C” (konfidenciāla, nav atklājama ne ECBS, ne plašākai publikai)

Obligāti

ISIN codes

Šis mainīgais lielums norāda ISIN
   (2) kodus atsevišķas vērtspapīrošanas gadījumā katrai vērtspapīru grupai, ko emitē FIS

Šis mainīgais sastāv no vairākām daļām, kas norāda: “ISIN_1”, “ISIN_2”, “ISIN_3”, “ISIN_4” un “ISIN_n”

Minimālā prasība ir ziņot vismaz vienu ISIN kodu (ISIN_1)

Ja ziņo par FIS, kurai nav piemērojami vai pieejami ISIN kodi, attiecībā uz “ISIN_1” norāda 12 zīmes “XXXXXXXXXXXX”

Obligāti

free_text

Paskaidrojoša informācija par FIS

2.   DAĻA

Pārbaudes

1.   Vispārīgās pārbaudes

Tiks pārbaudīts, vai:

| — | tiek aizpildīti visi obligātie mainīgie lielumi, |
| --- | --- |

—

tiek aizpildīti visi obligātie mainīgie lielumi,

| — | mainīgā “object_request” vērtība ir kāda no sešām iepriekš šā pielikuma 1. daļā noteiktajām (“fvc_req_new”, “fvc _req_mod”, “fvc _req_del”, “fvc _req_realloc”, “fvc _req_mod_id_realloc” un “fvc _req_mod_id”) atkarībā no tā, kāda informācija nosūtīta, un |
| --- | --- |

—

mainīgā “object_request” vērtība ir kāda no sešām iepriekš šā pielikuma 1. daļā noteiktajām (“fvc_req_new”, “fvc _req_mod”, “fvc _req_del”, “fvc _req_realloc”, “fvc _req_mod_id_realloc” un “fvc _req_mod_id”) atkarībā no tā, kāda informācija nosūtīta, un

| — | NCB izmanto latīņu alfabētu, paziņojot datu atjauninājumus Eiropas Centrālajai bankai (ECB). |
| --- | --- |

—

NCB izmanto latīņu alfabētu, paziņojot datu atjauninājumus Eiropas Centrālajai bankai (ECB).

2.   Id koda pārbaudes

Id koda pārbaudes

| — | mainīgais “fvc_id” sastāv no divām atsevišķām daļām – mainīgā “host” un mainīgā “id”, un abu daļu vērtības kopā nodrošina, ka “fvc_id” ir unikāls attiecīgajai FIS, |
| --- | --- |

—

mainīgais “fvc_id” sastāv no divām atsevišķām daļām – mainīgā “host” un mainīgā “id”, un abu daļu vērtības kopā nodrošina, ka “fvc_id” ir unikāls attiecīgajai FIS,

| — | mainīgā “host” vērtība finanšu instrumentsabiedrībai ir divu rakstzīmju valsts ISO kods, |
| --- | --- |

—

mainīgā “host” vērtība finanšu instrumentsabiedrībai ir divu rakstzīmju valsts ISO kods,

| — | jaunai FIS nav piešķirts iepriekš izmantots id kods. Ja šāda darbība ir nenovēršama, NCB jānosūta “fvc_req_realloc” pieprasījums Eiropas Centrālajai bankai, |
| --- | --- |

—

jaunai FIS nav piešķirts iepriekš izmantots id kods. Ja šāda darbība ir nenovēršama, NCB jānosūta “fvc_req_realloc” pieprasījums Eiropas Centrālajai bankai,

| — | ziņojot par jau esošas FIS id koda maiņu, izmanto īpašu “fvc_req_mod_id” pieprasījumu, un |
| --- | --- |

—

ziņojot par jau esošas FIS id koda maiņu, izmanto īpašu “fvc_req_mod_id” pieprasījumu, un

| — | ziņojot par id koda maiņu uz iepriekš svītrotu id kodu, izmanto īpašu “fvc_req_mod_id_realloc” pieprasījumu. |
| --- | --- |

—

ziņojot par id koda maiņu uz iepriekš svītrotu id kodu, izmanto īpašu “fvc_req_mod_id_realloc” pieprasījumu.

Ja identifikācijas kods jau ir ticis izmantots (ir piešķirts kādai esošai FIS vai bijis kādai agrāk no saraksta svītrotai FIS) un netiek lietots pieprasījums “fvc_req_mod_id_realloc” vai jaunas FIS identifikācijas kods jau iekļauts pašreizējā sarakstā, ECB pieprasījumu noraida.

Ja mainīgais “fvc_id” ir nepilnīgs, nepareizs vai netiek ziņots, ECB noraida visu pieprasījumu.

3.   Nosaukums

Tiks pārbaudīts, vai:

| — | mainīgajā norādīts FIS nosaukums, |
| --- | --- |

—

mainīgajā norādīts FIS nosaukums,

| — | FIS nosaukums, t. sk. apzīmējums, vajadzības gadījumā tiek konsekventi norādīts visos nosaukumos, |
| --- | --- |

—

FIS nosaukums, t. sk. apzīmējums, vajadzības gadījumā tiek konsekventi norādīts visos nosaukumos,

| — | tiek ievērots vispārpieņemtais mazo burtu lietojums, kas ļauj izmantot akcentus, un |
| --- | --- |

—

tiek ievērots vispārpieņemtais mazo burtu lietojums, kas ļauj izmantot akcentus, un

| — | attiecīgos gadījumos tiek lietoti mazie burti. |
| --- | --- |

—

attiecīgos gadījumos tiek lietoti mazie burti.

Ja mainīgais “name” netiek ziņots, ECB noraida visu pieprasījumu.

4.   Adrese

Tiks pārbaudīts, vai:

| — | ir aizpildīts vismaz viens no adreses mainīgajiem lielumiem – “postal_address”, “postal_box” vai “postal_code”, |
| --- | --- |

—

ir aizpildīts vismaz viens no adreses mainīgajiem lielumiem – “postal_address”, “postal_box” vai “postal_code”,

| — | mainīgais “postal_adress” norāda FIS (vajadzības gadījumā – tās pārvaldības sabiedrības) atrašanās vietas ielas nosaukumu un ēkas numuru, |
| --- | --- |

—

mainīgais “postal_adress” norāda FIS (vajadzības gadījumā – tās pārvaldības sabiedrības) atrašanās vietas ielas nosaukumu un ēkas numuru,

| — | mainīgajā “postal_box” izmantotas valstīs vispārpieņemtās pasta abonenta kastīšu sistēmas un vai pasta abonenta kastīšu teksta norādes neatrodas priekšā “postal_box” numuriem, un |
| --- | --- |

—

mainīgajā “postal_box” izmantotas valstīs vispārpieņemtās pasta abonenta kastīšu sistēmas un vai pasta abonenta kastīšu teksta norādes neatrodas priekšā “postal_box” numuriem, un

| — | mainīgajā “postal_code” izmantoti nacionālo pasta sistēmu apzīmējumi un norādīts attiecīgais pasta kods. |
| --- | --- |

—

mainīgajā “postal_code” izmantoti nacionālo pasta sistēmu apzīmējumi un norādīts attiecīgais pasta kods.

mainīgajā “postal_code” izmantoti nacionālo pasta sistēmu apzīmējumi un norādīts attiecīgais pasta kods.

5.   Pilsēta

Tiks pārbaudīts, vai mainīgais “city” norāda pilsētu, kur FIS atrodas.

Ja mainīgais “city” netiek ziņots, ECB noraida visu pieprasījumu.

6.   Pārvaldības sabiedrības nosaukums un ar to saistītais konfidencialitātes apzīmējums

Pārvaldības sabiedrība ir iestāde, kas FIS nodrošina pārvaldības vai vadības pakalpojumus.

Tiks pārbaudīts, vai:

| — | mainīgajā “management company name” norādīts uzņēmuma nosaukums vai norādīts kā “not available” vai “not applicable”, un |
| --- | --- |

—

mainīgajā “management company name” norādīts uzņēmuma nosaukums vai norādīts kā “not available” vai “not applicable”, un

| — | ja mainīgais “management company name” norādīts kā “not available”, attiecīgs pamatojums jāsniedz ailē “free_text”; citādi ECB sūtīs brīdinājumu, |
| --- | --- |

—

ja mainīgais “management company name” norādīts kā “not available”, attiecīgs pamatojums jāsniedz ailē “free_text”; citādi ECB sūtīs brīdinājumu,

| — | mainīgais “management company name_confidentiality_flag” ir aizpildīts ar “F”, “N” vai “C”. |
| --- | --- |

—

mainīgais “management company name_confidentiality_flag” ir aizpildīts ar “F”, “N” vai “C”.

Ja mainīgais “management company name” netiek ziņots, ECB noraida visu pieprasījumu.

7.   Vērtspapīrošanas raksturs un ar to saistītais konfidencialitātes apzīmējums

Tiks pārbaudīts, vai:

| — | mainīgais “nature of securitisation” ir aizpildīts ar vienu no četrām iepriekš noteiktām vērtībām: “traditional”, “synthetic”, “other” vai “not available”, |
| --- | --- |

—

mainīgais “nature of securitisation” ir aizpildīts ar vienu no četrām iepriekš noteiktām vērtībām: “traditional”, “synthetic”, “other” vai “not available”,

| — | ja mainīgais “nature of securitisation” norādīts kā “not available”, ailē “free_text” ir arī jāsniedz attiecīgs pamatojums, citādi ECB sūtīs brīdinājumu, |
| --- | --- |

—

ja mainīgais “nature of securitisation” norādīts kā “not available”, ailē “free_text” ir arī jāsniedz attiecīgs pamatojums, citādi ECB sūtīs brīdinājumu,

| — | mainīgais “nature of securitisation_confidentiality_flag” ir aizpildīts ar “F”, “N” vai “C”. |
| --- | --- |

—

mainīgais “nature of securitisation_confidentiality_flag” ir aizpildīts ar “F”, “N” vai “C”.

Ja mainīgais “nature of securitisation” netiek ziņots, ECB noraida visu pieprasījumu.

8.   ISIN kods

Tiks pārbaudīts, vai:

| — | attiecībā uz mainīgo lielumu “ISIN codes” katrai FIS ir aizpildīts vismaz “ISIN_1” un vai “ISIN_1” vērtība ir vai nu faktiskais kods, vai to norāda ar 12 zīmēm “XXXXXXXXXXXX”, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz mainīgo lielumu “ISIN codes” katrai FIS ir aizpildīts vismaz “ISIN_1” un vai “ISIN_1” vērtība ir vai nu faktiskais kods, vai to norāda ar 12 zīmēm “XXXXXXXXXXXX”,

| — | ISIN kodus katrai FIS nenorāda divreiz, |
| --- | --- |

—

ISIN kodus katrai FIS nenorāda divreiz,

| — | ISIN kodus visām FIS nenorāda divreiz. |
| --- | --- |

—

ISIN kodus visām FIS nenorāda divreiz.

Ja mainīgie “ISIN codes” un “ISIN_1” netiek ziņoti, t. i., netiek ziņots arī faktiskais kods un nav sniegts 12 zīmju kods “XXXXXXXXXXXX”, ECB noraida visu pieprasījumu.

9.   Konfidencialitātes pārbaudes

NCB, ziņojot FIS datu atjaunojumus ECB, var noteiktas vērtības vai visu datu ierakstu apzīmēt kā konfidenciālu, izmantojot īpašus konfidencialitātes apzīmējuma mainīgos.

Šādos gadījumos attiecīgs pamatojums par konfidencialitātes iemesliem jāsniedz ailē “free_text”.

ECB šādas vērtības nepublisko savā interneta lapā un tās neizplata, nosūtot atpakaļ NCB. Konfidencialitātes apzīmējumu detalizēts apraksts:

| “F” | Brīvi lietojama informācija: šī vērtība nav konfidenciāla un to var publiskot |
| --- | --- |
| “N” | Konfidenciāla statistikas informācija: šo vērtību var izplatīt ECBS lietošanai, bet ne publiskot |
| “C” | Konfidenciāla statistikas informācija: šo vērtību nedrīkst izplatīt ECBS lietošanai, ne arī publiskot; tā paliek ECB statistikas sagatavošanas vidē |

“F”

Brīvi lietojama informācija: šī vērtība nav konfidenciāla un to var publiskot

“N”

Konfidenciāla statistikas informācija: šo vērtību var izplatīt ECBS lietošanai, bet ne publiskot

“C”

Konfidenciāla statistikas informācija: šo vērtību nedrīkst izplatīt ECBS lietošanai, ne arī publiskot; tā paliek ECB statistikas sagatavošanas vidē

Tiks pārbaudīts, vai:

| — | mainīgie “fvc_confidentiality_flag”, “management company name_confidentiality_flag” un “nature of securitisation_confidentiality_flag” ir aizpildīti ar vienu no šīm iepriekš noteiktām vērtībām: “F”, “N” vai “C”, |
| --- | --- |

—

mainīgie “fvc_confidentiality_flag”, “management company name_confidentiality_flag” un “nature of securitisation_confidentiality_flag” ir aizpildīti ar vienu no šīm iepriekš noteiktām vērtībām: “F”, “N” vai “C”,

| — | ja mainīgais “management company name_confidentiality_flag” un/vai “nature of securitisation_confidentiality_flag” ir “N” vai “C”, tad “fvc_confidentiality_flag” jābūt “F”.” |
| --- | --- |

—

ja mainīgais “management company name_confidentiality_flag” un/vai “nature of securitisation_confidentiality_flag” ir “N” vai “C”, tad “fvc_confidentiality_flag” jābūt “F”.”

---

(1)  T. sk. iekšzemes teritorija, citas eurozonas dalībvalstis un pārējā pasaule.”

1

(2)  Starptautiskais vērtspapīru identifikācijas numurs (ISIN – International Securities Identification Number): katrai vērtspapīru emisijai raksturīgs unikāls kods, kas sastāv no 12 burtiem un cipariem.

2

ISIN – International Securities Identification Number

---

26.2.2009

| 26.2.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 53/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 53/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---