# Uradni list L 38/2009

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 38 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 527. februar 2009 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 38

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 527. februar 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 111/2009 z dne 6. februarja 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 112/2009 z dne 6. februarja 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Republike Moldavije | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 113/2009 z dne 6. februarja 2009 o uporabi nekaterih tradicionalnih izrazov na etiketah za vino, uvoženo iz Združenih držav Amerike | 25 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 114/2009 z dne 6. februarja 2009 o prehodnih ukrepih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 za sklicevanja na vina z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo | 26 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 115/2009 z dne 6. februarja 2009 o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Bleu des Causses (ZOP)) | 28 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 111/2009 z dne 6. februarja 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 112/2009 z dne 6. februarja 2009 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Republike Moldavije

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 113/2009 z dne 6. februarja 2009 o uporabi nekaterih tradicionalnih izrazov na etiketah za vino, uvoženo iz Združenih držav Amerike

25

*

Uredba Komisije (ES) št. 114/2009 z dne 6. februarja 2009 o prehodnih ukrepih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 za sklicevanja na vina z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo

26

*

Uredba Komisije (ES) št. 115/2009 z dne 6. februarja 2009 o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Bleu des Causses (ZOP))

28

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2009/105/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 18. decembra 2008 o spremembi Sklepa 1999/70/ES v zvezi z imenovanjem zunanjega revizorja centralne banke Banque centrale du Luxembourg | 33 |
| | | Komisija |
| | | 2009/106/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 6. februarja 2009 o ustavitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih v ognju pocinkanih ploščatih valjanih izdelkov iz železa ali jekla, prevlečenih s kovino, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 34 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2009/105/ES

*

Sklep Sveta z dne 18. decembra 2008 o spremembi Sklepa 1999/70/ES v zvezi z imenovanjem zunanjega revizorja centralne banke Banque centrale du Luxembourg

Banque centrale du Luxembourg

33

Komisija

2009/106/ES

*

Sklep Komisije z dne 6. februarja 2009 o ustavitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih v ognju pocinkanih ploščatih valjanih izdelkov iz železa ali jekla, prevlečenih s kovino, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

34

| | | |
| --- | --- | --- |
| | * | Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka) | s3 |

*

Opomba bralcu (glej notranjo stran zadnje strani ovitka)

Opomba bralcu

s3

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 7.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 111/2009

z dne 6. februarja 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 7. februarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. februarja 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 111,0 |
| JO | 68,6 |
| MA | 43,3 |
| TN | 125,1 |
| TR | 97,4 |
| ZZ | 89,1 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 134,2 |
| TR | 174,8 |
| ZZ | 154,8 |
| 0709 90 70 | MA | 115,0 |
| TR | 134,5 |
| ZZ | 124,8 |
| 0709 90 80 | EG | 278,0 |
| ZZ | 278,0 |
| 0805 10 20 | EG | 46,1 |
| IL | 53,2 |
| MA | 54,2 |
| TN | 46,9 |
| TR | 54,3 |
| ZA | 44,9 |
| ZZ | 49,9 |
| 0805 20 10 | IL | 163,3 |
| MA | 99,5 |
| TR | 52,0 |
| ZZ | 104,9 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 71,6 |
| IL | 66,3 |
| JM | 101,6 |
| MA | 149,3 |
| PK | 40,0 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 83,2 |
| 0805 50 10 | EG | 48,0 |
| MA | 60,7 |
| TR | 50,1 |
| ZZ | 52,9 |
| 0808 10 80 | AR | 91,9 |
| CA | 86,3 |
| CL | 67,8 |
| CN | 82,5 |
| MK | 32,6 |
| US | 117,0 |
| ZZ | 79,7 |
| 0808 20 50 | AR | 102,5 |
| CL | 73,7 |
| CN | 67,1 |
| US | 118,6 |
| ZA | 103,0 |
| ZZ | 93,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

111,0

JO

68,6

MA

43,3

TN

125,1

TR

97,4

ZZ

89,1

0707 00 05

JO

155,5

MA

134,2

TR

174,8

ZZ

154,8

0709 90 70

MA

115,0

TR

134,5

ZZ

124,8

0709 90 80

EG

278,0

ZZ

278,0

0805 10 20

EG

46,1

IL

53,2

MA

54,2

TN

46,9

TR

54,3

ZA

44,9

ZZ

49,9

0805 20 10

IL

163,3

MA

99,5

TR

52,0

ZZ

104,9

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

71,6

IL

66,3

JM

101,6

MA

149,3

PK

40,0

TR

70,3

ZZ

83,2

0805 50 10

EG

48,0

MA

60,7

TR

50,1

ZZ

52,9

0808 10 80

AR

91,9

CA

86,3

CL

67,8

CN

82,5

MK

32,6

US

117,0

ZZ

79,7

0808 20 50

AR

102,5

CL

73,7

CN

67,1

US

118,6

ZA

103,0

ZZ

93,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 7.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 112/2009

z dne 6. februarja 2009

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz valjane žice s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Republike Moldavije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dumpinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Komisija je 25. marca 2008 prejela pritožbo v zvezi z uvozom žice, vroče valjane, v ohlapnih kolobarjih, iz železa, nelegiranega jekla ali legiranega jekla, razen iz nerjavnega jekla („valjana žica“), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK), Republike Moldavije (RM) in Turčije. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 25. marca 2008 prejela pritožbo v zvezi z uvozom žice, vroče valjane, v ohlapnih kolobarjih, iz železa, nelegiranega jekla ali legiranega jekla, razen iz nerjavnega jekla („valjana žica“), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK), Republike Moldavije (RM) in Turčije.

| (2) | Pritožbo je v skladu s členom 5 osnovne uredbe vložilo združenje EUROFER („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 25 % skupne proizvodnje valjane žice v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Pritožbo je v skladu s členom 5 osnovne uredbe vložilo združenje EUROFER („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 25 % skupne proizvodnje valjane žice v Skupnosti.

| (3) | Ta pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu in znatni škodi, ki jo je povzročil, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(3)

Ta pritožba je vsebovala prima facie dokaze o dampingu in znatni škodi, ki jo je povzročil, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

| (4) | Postopek se je začel 8. maja 2008 z objavo obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“). |
| --- | --- |

(4)

Postopek se je začel 8. maja 2008 z objavo obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“).

2.   Stranke v postopku

| (5) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v LRK, RM in Turčiji, uvoznike, trgovce, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, organe LRK, RM in Turčije, proizvajalce Skupnosti pritožnike ter druge proizvajalce Skupnosti, za katere je znano, da jih začetek postopka zadeva. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter so dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v LRK, RM in Turčiji, uvoznike, trgovce, uporabnike in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, organe LRK, RM in Turčije, proizvajalce Skupnosti pritožnike ter druge proizvajalce Skupnosti, za katere je znano, da jih začetek postopka zadeva. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter so dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (6) | Da bi proizvajalci izvozniki lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija kitajskim in moldavskim proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organom LRK in RM poslala obrazce za zahtevek. Dva proizvajalca izvoznika iz LRK, ki sta oba del skupin povezanih družb, in en proizvajalec iz RM so vložili zahtevek za TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. |
| --- | --- |

(6)

Da bi proizvajalci izvozniki lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija kitajskim in moldavskim proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, ter organom LRK in RM poslala obrazce za zahtevek. Dva proizvajalca izvoznika iz LRK, ki sta oba del skupin povezanih družb, in en proizvajalec iz RM so vložili zahtevek za TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO.

| (7) | Komisija je glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in Turčiji ter uvoznikov in proizvajalcev v Skupnosti v obvestilu o začetku navedla, da bo morda za ugotovitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe uporabila metode vzorčenja. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in Turčiji ter uvoznikov in proizvajalcev v Skupnosti v obvestilu o začetku navedla, da bo morda za ugotovitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe uporabila metode vzorčenja.

| (8) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in, če je, da bi lahko izbrala vzorec, so se morali vsi proizvajalci izvozniki v LRK in Turčiji ter uvozniki in proizvajalci Skupnosti prijaviti Komisiji in zagotoviti, kot je bilo določeno v obvestilu o začetku, osnovne podatke o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in, če je, da bi lahko izbrala vzorec, so se morali vsi proizvajalci izvozniki v LRK in Turčiji ter uvozniki in proizvajalci Skupnosti prijaviti Komisiji in zagotoviti, kot je bilo določeno v obvestilu o začetku, osnovne podatke o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom.

| (9) | Glede na omejeno število odgovorov na vzorčenje je bilo odločeno, da vzorčenje za kitajske in turške proizvajalce izvoznike ali za proizvajalce Skupnosti in uvoznike v Skupnosti ni potrebno. |
| --- | --- |

(9)

Glede na omejeno število odgovorov na vzorčenje je bilo odločeno, da vzorčenje za kitajske in turške proizvajalce izvoznike ali za proizvajalce Skupnosti in uvoznike v Skupnosti ni potrebno.

| (10) | Vprašalniki so bili poslani vsem družbam v LRK in Turčiji, ki so se odzvale na vzorčenje, edinemu moldavskemu proizvajalcu izvozniku, vsem proizvajalcem Skupnosti, uporabnikom in uvoznikom, ki so se odzvali na vzorčenje, ter vsem drugim strankam, za katere je znano, da jih to zadeva. Komisija je prejela odgovore od dveh skupin proizvajalcev izvoznikov v LRK, enega proizvajalca izvoznika v RM, šestih proizvajalcev izvoznikov v Turčiji, 20 proizvajalcev v Skupnosti, enega uvoznika in osmih uporabnikov v Skupnosti. |
| --- | --- |

(10)

Vprašalniki so bili poslani vsem družbam v LRK in Turčiji, ki so se odzvale na vzorčenje, edinemu moldavskemu proizvajalcu izvozniku, vsem proizvajalcem Skupnosti, uporabnikom in uvoznikom, ki so se odzvali na vzorčenje, ter vsem drugim strankam, za katere je znano, da jih to zadeva. Komisija je prejela odgovore od dveh skupin proizvajalcev izvoznikov v LRK, enega proizvajalca izvoznika v RM, šestih proizvajalcev izvoznikov v Turčiji, 20 proizvajalcev v Skupnosti, enega uvoznika in osmih uporabnikov v Skupnosti.

| (11) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalca izvoznika v LRK






  — | Hunan Valin Xiangtan Iron & Steel Co. Ltd. in Hunan Xianggang Huaguang Wire Rod Co. Ltd., Xiangtan, provinca Hunan, LRK |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalca izvoznika v LRK

—

Hunan Valin Xiangtan Iron & Steel Co. Ltd. in Hunan Xianggang Huaguang Wire Rod Co. Ltd., Xiangtan, provinca Hunan, LRK

| (b) | Proizvajalec izvoznik v RM






  — | Joint Stock Company Moldova Steel Works (v nadaljevanju MMZ), Ribnita, pridnestrska regija RM; ter njegova povezana prodajna družba Panfermag Holding Ltd., Limassol, Ciper, v prostorih v Kijevu, Ukrajina |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalec izvoznik v RM

—

Joint Stock Company Moldova Steel Works (v nadaljevanju MMZ), Ribnita, pridnestrska regija RM; ter njegova povezana prodajna družba Panfermag Holding Ltd., Limassol, Ciper, v prostorih v Kijevu, Ukrajina

| (c) | Proizvajalci izvozniki v Turčiji






  — | Çolakoglu Metalurji A.S in njegova povezana prodajna družba Çolakoglu dis Ticaret A.S., Karakoy, Turčija |
| --- | --- | --- |

(c)

Proizvajalci izvozniki v Turčiji

—

Çolakoglu Metalurji A.S in njegova povezana prodajna družba Çolakoglu dis Ticaret A.S., Karakoy, Turčija

| — | Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endüstrisi A.S., Kartal, Turčija |
| --- | --- |

—

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endüstrisi A.S., Kartal, Turčija

| — | Içdas Çelik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayi A.S., Istanbul, Turčija |
| --- | --- |

—

Içdas Çelik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayi A.S., Istanbul, Turčija

| — | Iskenderun Demir ve Çelik Fabrikalari A.S., Iskenderun, Turčija |
| --- | --- |

—

Iskenderun Demir ve Çelik Fabrikalari A.S., Iskenderun, Turčija

| — | Kroman Çelik Sanayii A.S, Kocaeli, Turčija |
| --- | --- |

—

Kroman Çelik Sanayii A.S, Kocaeli, Turčija

| (d) | Proizvajalci v Skupnosti






  — | Riva Fire S.p.A, Milano, Italija in povezane družbe Riva Acier S.A., Gargenville, Francija; Riva Stahl GmbH, Hennigsdorf, Nemčija ter Brandenburgische ElektroStahlwerke (BES) GmbH, Brandenburg, Nemčija |
| --- | --- | --- |

(d)

Proizvajalci v Skupnosti

—

Riva Fire S.p.A, Milano, Italija in povezane družbe Riva Acier S.A., Gargenville, Francija; Riva Stahl GmbH, Hennigsdorf, Nemčija ter Brandenburgische ElektroStahlwerke (BES) GmbH, Brandenburg, Nemčija

| — | Global Steel Wire, Santander, Španija |
| --- | --- |

—

Global Steel Wire, Santander, Španija

| — | ArcelorMittal Hamburg GmbH, Hamburg, Nemčija; ArcelorMittal Grandrange, Amneville, Francija; ArcelorMittal Poland, Katovice, Poljska |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Hamburg GmbH, Hamburg, Nemčija; ArcelorMittal Grandrange, Amneville, Francija; ArcelorMittal Poland, Katovice, Poljska

| — | Feralpi Siderurgica S.p.A, Lonato, Italija |
| --- | --- |

—

Feralpi Siderurgica S.p.A, Lonato, Italija

| — | Corus, London, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

—

Corus, London, Združeno kraljestvo

| — | Duferco La Louviere Sales S.A, Manage, Belgija |
| --- | --- |

—

Duferco La Louviere Sales S.A, Manage, Belgija

| (e) | Uvoznik v Skupnost






  — | Montan Gesellschaft Voss GmbH, Planegg, Nemčija |
| --- | --- | --- |

(e)

Uvoznik v Skupnost

—

Montan Gesellschaft Voss GmbH, Planegg, Nemčija

| (f) | Uporabnik v Skupnosti






  — | Unifer S.p.A, Piacenza, Italija |
| --- | --- | --- |

(f)

Uporabnik v Skupnosti

—

Unifer S.p.A, Piacenza, Italija

| (12) | Zaradi potrebe po določitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK in RM, katerim TGO morda ne bo odobrena, je bil v prostorih naslednje družbe izveden preveritveni obisk z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru Brazilije:






  — | Arcelor Mittal Brazil, Belo Horizonte, Brazilija. |
| --- | --- | --- |

(12)

Zaradi potrebe po določitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK in RM, katerim TGO morda ne bo odobrena, je bil v prostorih naslednje družbe izveden preveritveni obisk z namenom določitve normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru Brazilije:

—

Arcelor Mittal Brazil, Belo Horizonte, Brazilija.

3.   Obdobje preiskave

| (13) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2004 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(13)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2007 do 31. marca 2008 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2004 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (14) | Zadevni izdelek je žica, vroče valjana, v ohlapnih kolobarjih, iz železa, nelegiranega jekla ali legiranega jekla, razen iz nerjavnega jekla, s poreklom iz LRK, RM in Turčije („zadevni izdelek“ ali valjana žica), navadno uvrščena pod oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 in 7227 90 95. Zadevni izdelek ne vključuje valjane žice iz nerjavnega jekla. |
| --- | --- |

(14)

Zadevni izdelek je žica, vroče valjana, v ohlapnih kolobarjih, iz železa, nelegiranega jekla ali legiranega jekla, razen iz nerjavnega jekla, s poreklom iz LRK, RM in Turčije („zadevni izdelek“ ali valjana žica), navadno uvrščena pod oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 in 7227 90 95. Zadevni izdelek ne vključuje valjane žice iz nerjavnega jekla.

| (15) | Za proizvodnjo valjane žice se jeklene palice, ki se proizvedejo v električni obločni peči ali plavžu, zvaljajo v valjarni. Palicam se prečni prerez postopno manjša, tako da gredo skozi več valjev, nato pa se zvijejo v kolobarje. Pri postopku v električni obločni peči se uporabljajo odpadne kovine, medtem ko se pri postopku v plavžih uporabljajo odpadne kovine in železova ruda. |
| --- | --- |

(15)

Za proizvodnjo valjane žice se jeklene palice, ki se proizvedejo v električni obločni peči ali plavžu, zvaljajo v valjarni. Palicam se prečni prerez postopno manjša, tako da gredo skozi več valjev, nato pa se zvijejo v kolobarje. Pri postopku v električni obločni peči se uporabljajo odpadne kovine, medtem ko se pri postopku v plavžih uporabljajo odpadne kovine in železova ruda.

| (16) | Valjana žica se uporablja za varjene mreže v gradbeni industriji (žice in pletene žične vrvi za pred- in ponapenjanje, ki se uporabljajo za armirani beton) in ima še veliko drugih uporab, ko se raztegne v žico, vključno z uporabo v industriji pnevmatik (materiali za avtomobilske plašče), industriji matic in sornikov (pritrdilni elementi), pri izdelavi ograj, trgovinskih vozičkov, jeklenih vrvi, elektrod, kablov, posteljnih vzmeti ter za vzmetenje in varjene vzmeti. |
| --- | --- |

(16)

Valjana žica se uporablja za varjene mreže v gradbeni industriji (žice in pletene žične vrvi za pred- in ponapenjanje, ki se uporabljajo za armirani beton) in ima še veliko drugih uporab, ko se raztegne v žico, vključno z uporabo v industriji pnevmatik (materiali za avtomobilske plašče), industriji matic in sornikov (pritrdilni elementi), pri izdelavi ograj, trgovinskih vozičkov, jeklenih vrvi, elektrod, kablov, posteljnih vzmeti ter za vzmetenje in varjene vzmeti.

2.   Podobni izdelek

| (17) | Preiskava je pokazala, da so osnovne fizikalne in tehnične lastnosti valjanih žic, ki jih v Skupnosti proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, valjanih žic, proizvedenih in prodajanih na domačem trgu v Braziliji, ki je primerljiva država, ter valjanih žic, ki se proizvajajo v LRK, RM in Turčiji ter prodajajo v Skupnost in na domačem turškem trgu, v bistvu enake in da je enaka tudi njihova osnovna uporaba. |
| --- | --- |

(17)

Preiskava je pokazala, da so osnovne fizikalne in tehnične lastnosti valjanih žic, ki jih v Skupnosti proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, valjanih žic, proizvedenih in prodajanih na domačem trgu v Braziliji, ki je primerljiva država, ter valjanih žic, ki se proizvajajo v LRK, RM in Turčiji ter prodajajo v Skupnost in na domačem turškem trgu, v bistvu enake in da je enaka tudi njihova osnovna uporaba.

| (18) | Zato se obravnava, da so vse navedene vrste žic podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Zato se obravnava, da so vse navedene vrste žic podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Uporaba člena 18 osnovne uredbe

| (19) | Obrazec za vzorčenje, zahtevek za TGO in izpolnjen vprašalnik o protidampingu je pravočasno predložil en kitajski proizvajalec izvoznik, kljub temu pa ni uspel odgovoriti na pismo o pomanjkljivostih, čeprav je prejel opomin. |
| --- | --- |

(19)

Obrazec za vzorčenje, zahtevek za TGO in izpolnjen vprašalnik o protidampingu je pravočasno predložil en kitajski proizvajalec izvoznik, kljub temu pa ni uspel odgovoriti na pismo o pomanjkljivostih, čeprav je prejel opomin.

| (20) | Družba je bila obveščena o predlagani uporabi člena 18 osnovne uredbe in je imela možnost za izražanje pripomb. |
| --- | --- |

(20)

Družba je bila obveščena o predlagani uporabi člena 18 osnovne uredbe in je imela možnost za izražanje pripomb.

| (21) | Družba je trdila, da je bil rok, ki ga je določila Komisija, prekratek, da bi lahko v odgovorih predložila informacije v celoti in sodelovala. Na podlagi dejstva, da družba Komisiji ni navedla nobenih ovir v zvezi z uporabljenimi roki, se je obravnavalo, da se odločilni argumenti ali dokazi, s katerimi bi se lahko razveljavila odločitev o uporabi člena 18 osnovne uredbe, niso predložili. |
| --- | --- |

(21)

Družba je trdila, da je bil rok, ki ga je določila Komisija, prekratek, da bi lahko v odgovorih predložila informacije v celoti in sodelovala. Na podlagi dejstva, da družba Komisiji ni navedla nobenih ovir v zvezi z uporabljenimi roki, se je obravnavalo, da se odločilni argumenti ali dokazi, s katerimi bi se lahko razveljavila odločitev o uporabi člena 18 osnovne uredbe, niso predložili.

| (22) | Družba se je pritožila pooblaščencu za zaslišanje. Glede na argumente, ki jih je navedla družba, in ugotovitve pooblaščenca za zaslišanje je bilo potrjeno, da družba ni pravočasno sporočila nikakršnih časovnih ovir in torej v preiskavi ni sodelovala dovolj prizadevno. |
| --- | --- |

(22)

Družba se je pritožila pooblaščencu za zaslišanje. Glede na argumente, ki jih je navedla družba, in ugotovitve pooblaščenca za zaslišanje je bilo potrjeno, da družba ni pravočasno sporočila nikakršnih časovnih ovir in torej v preiskavi ni sodelovala dovolj prizadevno.

| (23) | Zato se je štelo za ustrezno, da se informacije, ki jih je predložila ta družba, zavrnejo in da ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih. |
| --- | --- |

(23)

Zato se je štelo za ustrezno, da se informacije, ki jih je predložila ta družba, zavrnejo in da ugotovitve temeljijo na razpoložljivih dejstvih.

2.   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (24) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK in RM normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK in RM normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (25) | Merila za TGO so na kratko in samo zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljevanju:






  — | poslovne odločitve in stroški odražajo tržne signale in se oblikujejo brez večjega vmešavanja države; stroški večjih vlaganj v glavnem odražajo tržne vrednosti, |
| --- | --- | --- |

(25)

Merila za TGO so na kratko in samo zaradi lažjega sklicevanja povzeta v nadaljevanju:

—

poslovne odločitve in stroški odražajo tržne signale in se oblikujejo brez večjega vmešavanja države; stroški večjih vlaganj v glavnem odražajo tržne vrednosti,

| — | podjetja imajo en sam jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene, |
| --- | --- |

—

podjetja imajo en sam jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („MRS“) in se uporabljajo za vse namene,

| — | odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva, |
| --- | --- |

—

odsotnost znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva,

| — | stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost, |
| --- | --- |

—

stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata pravno varnost in stabilnost,

| — | pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah. |
| --- | --- |

—

pretvorbe deviznih tečajev se opravljajo po tržnih stopnjah.

| (26) | Po začetku postopka so dva kitajska in en moldavski proizvajalec izvoznik zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in so v danih rokih izpolnili obrazec zahtevka za TGO. |
| --- | --- |

(26)

Po začetku postopka so dva kitajska in en moldavski proizvajalec izvoznik zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in so v danih rokih izpolnili obrazec zahtevka za TGO.

2.1   Ljudska republika Kitajska

| (27) | Pri enem kitajskem proizvajalcu izvozniku je bilo treba uporabiti člen 18 osnovne uredbe (glej uvodne izjave (19) do (23)), zato je bil njegov zahtevek za TGO zavrnjen. |
| --- | --- |

(27)

Pri enem kitajskem proizvajalcu izvozniku je bilo treba uporabiti člen 18 osnovne uredbe (glej uvodne izjave (19) do (23)), zato je bil njegov zahtevek za TGO zavrnjen.

| (28) | Kar zadeva drugega kitajskega proizvajalca izvoznika, družba ni mogla dokazati, da izpolnjuje merili 2 in 3. V zvezi z merilom 2 je bilo ugotovljeno, da več vrst računovodskih usmeritev družbe ni bilo v skladu z MRS. Te težave so se opredelile kot sistemske in se niso odražale v poročilu revizorjev. V zvezi z merilom 3 je bilo ugotovljeno, da družba ni plačevala glavnice nekaterih posojil še dolgo po roku, ki je bil prvotno predviden v posojilnih pogodbah. Ugotovljeno je bilo, da je bila družba upravičena tudi do znatnih znižanj davka od prihodka v času OP. |
| --- | --- |

(28)

Kar zadeva drugega kitajskega proizvajalca izvoznika, družba ni mogla dokazati, da izpolnjuje merili 2 in 3. V zvezi z merilom 2 je bilo ugotovljeno, da več vrst računovodskih usmeritev družbe ni bilo v skladu z MRS. Te težave so se opredelile kot sistemske in se niso odražale v poročilu revizorjev. V zvezi z merilom 3 je bilo ugotovljeno, da družba ni plačevala glavnice nekaterih posojil še dolgo po roku, ki je bil prvotno predviden v posojilnih pogodbah. Ugotovljeno je bilo, da je bila družba upravičena tudi do znatnih znižanj davka od prihodka v času OP.

| (29) | Zato je bilo sklenjeno, da ta kitajski proizvajalec izvoznik ni dokazal, da izpolnjuje pogoje iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Zato je bilo sklenjeno, da ta kitajski proizvajalec izvoznik ni dokazal, da izpolnjuje pogoje iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (30) | Po razkritju analize TGO je kitajski proizvajalec izvoznik predložil odgovor, v katerem se je družba strinjala o neskladnosti z merilom 2, ni se pa strinjala z negativnim sklepom o merilu 3. Družba je zlasti trdila, da neodplačilo glavnice dolga ni predstavljalo izkrivljanja, prenesenega iz sistema netržnega gospodarstva, vendar je bil znak, da je družba uživala visoko bonitetno stopnjo. Po podrobni proučitvi je bilo ugotovljeno, da v času OP zadevna posojila niso bila zajeta v nobeni pogodbi, zato za družbo ni bilo pravno obvezno, da plača obresti ali glavnico. Obstoj takih posojil zelo izkrivlja finančni položaj družbe in dejansko predstavlja odpis dolgov. Poleg tega neodplačilo glavnice posojila ni v skladu z načeli tržnega gospodarstva. Ta argument je bil zato zavrnjen. |
| --- | --- |

(30)

Po razkritju analize TGO je kitajski proizvajalec izvoznik predložil odgovor, v katerem se je družba strinjala o neskladnosti z merilom 2, ni se pa strinjala z negativnim sklepom o merilu 3. Družba je zlasti trdila, da neodplačilo glavnice dolga ni predstavljalo izkrivljanja, prenesenega iz sistema netržnega gospodarstva, vendar je bil znak, da je družba uživala visoko bonitetno stopnjo. Po podrobni proučitvi je bilo ugotovljeno, da v času OP zadevna posojila niso bila zajeta v nobeni pogodbi, zato za družbo ni bilo pravno obvezno, da plača obresti ali glavnico. Obstoj takih posojil zelo izkrivlja finančni položaj družbe in dejansko predstavlja odpis dolgov. Poleg tega neodplačilo glavnice posojila ni v skladu z načeli tržnega gospodarstva. Ta argument je bil zato zavrnjen.

| (31) | Poleg tega se je trdilo, da znižanje davka od prihodka ni bila subvencija in se zato ne more obravnavati kot izkrivljanje, preneseno iz sistema netržnega gospodarstva. Ta argument je bil zavrnjen, ker je uporaba znižanja davka od prihodka pogojena z uporabo domače opreme v primerjavi z uvoženo, zato predstavlja posebno subvencijo. |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega se je trdilo, da znižanje davka od prihodka ni bila subvencija in se zato ne more obravnavati kot izkrivljanje, preneseno iz sistema netržnega gospodarstva. Ta argument je bil zavrnjen, ker je uporaba znižanja davka od prihodka pogojena z uporabo domače opreme v primerjavi z uvoženo, zato predstavlja posebno subvencijo.

2.2   Republika Moldavija

| (32) | Moldavski proizvajalec ni mogel dokazati, da izpolnjuje merila TGO. V zvezi s sprejemanjem odločitev in stroški (merilo 1) je bilo ugotovljeno, da je najvišje vodstvo družbe zavzemalo ključne položaje v upravi pridnestrske regije Moldavije, tj. separatistična, vendar mednarodno nepriznana „Pridnestrska moldavska republika“ (v nadaljevanju „PMR“), ter da so obstajala velika izkrivljanja glede stroškov. V zvezi z merilom 2 je bilo ugotovljeno, da družba nima jasno določene zbirke neodvisno pregledanih računovodskih evidenc ter da obstajajo resne pomanjkljivosti glede točnosti in skladnosti finančnega poročila, zaradi česar je to nezanesljivo. V zvezi z merilom 3 so bila ugotovljena izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva, kar je vplivalo na stroške. Najpomembnejše takšno izkrivljanje je bilo, da se je proces privatizacije družbe opravil po ceni pod tržno vrednostjo. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je bila družba pogosto vpletena v prakso menjalne trgovine. V zvezi z merilom 4 o pravni varnosti in stabilnosti dejavnosti je bilo ugotovljeno, da družba v večini ni v skladu z moldavskim pravnim okvirom. Nazadnje, ugotovljeno je bilo tudi, da družba posluje med drugim v valuti, ki ni mednarodno priznana in katere menjalni tečaj ni prosto določen kot odgovor na tržne signale (merilo 5). |
| --- | --- |

(32)

Moldavski proizvajalec ni mogel dokazati, da izpolnjuje merila TGO. V zvezi s sprejemanjem odločitev in stroški (merilo 1) je bilo ugotovljeno, da je najvišje vodstvo družbe zavzemalo ključne položaje v upravi pridnestrske regije Moldavije, tj. separatistična, vendar mednarodno nepriznana „Pridnestrska moldavska republika“ (v nadaljevanju „PMR“), ter da so obstajala velika izkrivljanja glede stroškov. V zvezi z merilom 2 je bilo ugotovljeno, da družba nima jasno določene zbirke neodvisno pregledanih računovodskih evidenc ter da obstajajo resne pomanjkljivosti glede točnosti in skladnosti finančnega poročila, zaradi česar je to nezanesljivo. V zvezi z merilom 3 so bila ugotovljena izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva, kar je vplivalo na stroške. Najpomembnejše takšno izkrivljanje je bilo, da se je proces privatizacije družbe opravil po ceni pod tržno vrednostjo. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je bila družba pogosto vpletena v prakso menjalne trgovine. V zvezi z merilom 4 o pravni varnosti in stabilnosti dejavnosti je bilo ugotovljeno, da družba v večini ni v skladu z moldavskim pravnim okvirom. Nazadnje, ugotovljeno je bilo tudi, da družba posluje med drugim v valuti, ki ni mednarodno priznana in katere menjalni tečaj ni prosto določen kot odgovor na tržne signale (merilo 5).

| (33) | Zato je bilo sklenjeno, da moldavski proizvajalec izvoznik ni dokazal, da izpolnjuje pogoje iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Zato je bilo sklenjeno, da moldavski proizvajalec izvoznik ni dokazal, da izpolnjuje pogoje iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (34) | Moldavski proizvajalec izvoznik je tej odločitvi nasprotoval. Na splošno je trdil, da Skupnost z uporabo člena 2(7) osnovne uredbe za RM krši svoje obveznosti do RM v okviru STO. |
| --- | --- |

(34)

Moldavski proizvajalec izvoznik je tej odločitvi nasprotoval. Na splošno je trdil, da Skupnost z uporabo člena 2(7) osnovne uredbe za RM krši svoje obveznosti do RM v okviru STO.

| (35) | Kot odgovor na ta argument je treba opozoriti na opombo iz člena VI GATT, ki priznava, da v primerih uvoza iz določenih držav, v katerih lahko obstajajo težave pri določanju primerljivosti cen za ugotavljanje dampinga, člani STO lahko obravnavajo, da primerjava z domačimi cenami v taki državi ni vedno ustrezna. V primeru RM se obravnava, da take težave obstajajo. V teh okoliščinah se bo normalna vrednost določila v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. Poleg tega člen 2(7)(a) posebej navaja RM na seznamu držav netržnega gospodarstva, za katere se ta določba uporablja. |
| --- | --- |

(35)

Kot odgovor na ta argument je treba opozoriti na opombo iz člena VI GATT, ki priznava, da v primerih uvoza iz določenih držav, v katerih lahko obstajajo težave pri določanju primerljivosti cen za ugotavljanje dampinga, člani STO lahko obravnavajo, da primerjava z domačimi cenami v taki državi ni vedno ustrezna. V primeru RM se obravnava, da take težave obstajajo. V teh okoliščinah se bo normalna vrednost določila v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. Poleg tega člen 2(7)(a) posebej navaja RM na seznamu držav netržnega gospodarstva, za katere se ta določba uporablja.

| (36) | Trdi se tudi, da se obvezni časovni roki, določeni v osnovni uredbi, niso upoštevali. Vložniki so trdili, da je treba odločitev o zavrnitvi TGO razveljaviti, ker Komisija ni uspela sprejeti odločitve o TGO v treh mesecih v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Trdi se tudi, da se obvezni časovni roki, določeni v osnovni uredbi, niso upoštevali. Vložniki so trdili, da je treba odločitev o zavrnitvi TGO razveljaviti, ker Komisija ni uspela sprejeti odločitve o TGO v treh mesecih v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (37) | Res je, da odločitve o TGO Komisija ni izvedla v treh mesecih od začetka preiskave. Kljub temu to ni podlaga za razveljavitev odločitve za zavrnitev TGO. Medtem ko člen 2(7)(c) osnovne uredbe določa, da je treba določitev TGO opraviti v treh mesecih od začetka preiskave, določba ne določa, da ima neupoštevanje trimesečnega obdobja kakršne koli posebne posledice. Določba zlasti ne določa, da (i) bo izvozniku samodejno odobrena TGO ali (ii) da institucije ne smejo več uvajati ukrepov zoper izvoznika, če se Komisija ne uspe odločiti v roku treh mesecev. Iz tega tako sledi, da zaradi samega dejstva, da Komisija ni upoštevala trimesečnega obdobja, odločitev o zavrnitvi TGO ni nezakonita. |
| --- | --- |

(37)

Res je, da odločitve o TGO Komisija ni izvedla v treh mesecih od začetka preiskave. Kljub temu to ni podlaga za razveljavitev odločitve za zavrnitev TGO. Medtem ko člen 2(7)(c) osnovne uredbe določa, da je treba določitev TGO opraviti v treh mesecih od začetka preiskave, določba ne določa, da ima neupoštevanje trimesečnega obdobja kakršne koli posebne posledice. Določba zlasti ne določa, da (i) bo izvozniku samodejno odobrena TGO ali (ii) da institucije ne smejo več uvajati ukrepov zoper izvoznika, če se Komisija ne uspe odločiti v roku treh mesecev. Iz tega tako sledi, da zaradi samega dejstva, da Komisija ni upoštevala trimesečnega obdobja, odločitev o zavrnitvi TGO ni nezakonita.

| (38) | Moldavski proizvajalec izvoznik nadalje trdi, da je obstajala diskriminacija v primerjavi z ukrajinskimi in ruskimi proizvajalci izvozniki pri predhodnih postopkih ter da ocena Komisije temelji na politični podlagi. Poleg tega proizvajalec izvoznik trdi, da obstajajo številne napake zaradi pomanjkanja dokazov ali zaradi pomanjkljivo utemeljenih sklepnih ugotovitev ter da se je s tem kršilo načelo dobrega upravljanja. Družba podrobno ne navaja posebnih razlogov za tako kršitev. |
| --- | --- |

(38)

Moldavski proizvajalec izvoznik nadalje trdi, da je obstajala diskriminacija v primerjavi z ukrajinskimi in ruskimi proizvajalci izvozniki pri predhodnih postopkih ter da ocena Komisije temelji na politični podlagi. Poleg tega proizvajalec izvoznik trdi, da obstajajo številne napake zaradi pomanjkanja dokazov ali zaradi pomanjkljivo utemeljenih sklepnih ugotovitev ter da se je s tem kršilo načelo dobrega upravljanja. Družba podrobno ne navaja posebnih razlogov za tako kršitev.

| (39) | V zvezi s trditvijo o diskriminaciji RM, kar zadeva način, na katerega so bile opravljene ocene TGO v prejšnjih primerih za Ukrajino in Rusijo, je treba navesti, da se ocene TGO izvedejo za vsak primer posebej. Odločitve v prejšnjih primerih, kar zadeva ti državi, se ne morejo samodejno uporabiti pri zdajšnjem postopku. Poudariti je treba tudi, da v členu 2(7) osnovne uredbe kot državi netržnega gospodarstva zdaj nista navedeni niti Ukrajina niti Rusija, zato trenutni položaj ni primerljiv z Republiko Moldavijo. Glede na navedeno se obtožba o diskriminaciji pri obravnavanju RM in drugih nekdanjih držav netržnega gospodarstva zavrne. |
| --- | --- |

(39)

V zvezi s trditvijo o diskriminaciji RM, kar zadeva način, na katerega so bile opravljene ocene TGO v prejšnjih primerih za Ukrajino in Rusijo, je treba navesti, da se ocene TGO izvedejo za vsak primer posebej. Odločitve v prejšnjih primerih, kar zadeva ti državi, se ne morejo samodejno uporabiti pri zdajšnjem postopku. Poudariti je treba tudi, da v členu 2(7) osnovne uredbe kot državi netržnega gospodarstva zdaj nista navedeni niti Ukrajina niti Rusija, zato trenutni položaj ni primerljiv z Republiko Moldavijo. Glede na navedeno se obtožba o diskriminaciji pri obravnavanju RM in drugih nekdanjih držav netržnega gospodarstva zavrne.

| (40) | Moldavska družba je nasprotovala analizi Komisije o skladnosti s petimi merili TGO. |
| --- | --- |

(40)

Moldavska družba je nasprotovala analizi Komisije o skladnosti s petimi merili TGO.

| (41) | V zvezi z merilom 1 družba trdi, da vmešavanje države ne obstaja, ker se za namene postopka sklicevanja na državo ne more uporabiti sklicevanje na organe PMR, ki niso priznani kot država. Vendar se obravnava, da se za namene tega merila sklicevanje na državo razume kot učinkovito nadzorovanje regije, če je ta priznana ali ne, s strani organov, ki lahko vplivajo na postopke sprejemanja odločitev družbe. Argument je bil zato zavrnjen. |
| --- | --- |

(41)

V zvezi z merilom 1 družba trdi, da vmešavanje države ne obstaja, ker se za namene postopka sklicevanja na državo ne more uporabiti sklicevanje na organe PMR, ki niso priznani kot država. Vendar se obravnava, da se za namene tega merila sklicevanje na državo razume kot učinkovito nadzorovanje regije, če je ta priznana ali ne, s strani organov, ki lahko vplivajo na postopke sprejemanja odločitev družbe. Argument je bil zato zavrnjen.

| (42) | Družba se prav tako ne strinja z oceno merila 2, pri čemer trdi, da ima le eno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z MRS. |
| --- | --- |

(42)

Družba se prav tako ne strinja z oceno merila 2, pri čemer trdi, da ima le eno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z MRS.

| (43) | Kljub temu je bilo ugotovljeno, da je družba imela en sklop računov, ki so bili pripravljeni v skladu s tako imenovanimi računovodskimi standardi PMR, ki ne vključujejo določbe o slabih dolgovih in ki niso bili revidirani. Družba je imela še drugi sklop računov, ki so bili konsolidirani z računi drugih povezanih družb in revidirani, domnevno v skladu z MRS. Drugi sklop računov je prejel strokovno mnenje s strani revizorjev, ki so izrazili pridržke glede vrednotenja sredstev družbe v letih 2003 in 2005. Točnih razlogov za te pridržke v času preiskave ni bilo mogoče zadostno pojasniti. Družba je pozneje trdila, da pridržki revizorjev niso bili bistveni, vendar v zvezi s tem ni zagotovila dokazov. |
| --- | --- |

(43)

Kljub temu je bilo ugotovljeno, da je družba imela en sklop računov, ki so bili pripravljeni v skladu s tako imenovanimi računovodskimi standardi PMR, ki ne vključujejo določbe o slabih dolgovih in ki niso bili revidirani. Družba je imela še drugi sklop računov, ki so bili konsolidirani z računi drugih povezanih družb in revidirani, domnevno v skladu z MRS. Drugi sklop računov je prejel strokovno mnenje s strani revizorjev, ki so izrazili pridržke glede vrednotenja sredstev družbe v letih 2003 in 2005. Točnih razlogov za te pridržke v času preiskave ni bilo mogoče zadostno pojasniti. Družba je pozneje trdila, da pridržki revizorjev niso bili bistveni, vendar v zvezi s tem ni zagotovila dokazov.

| (44) | Zato je treba argumente družbe v zvezi z merilom 2 zavrniti. |
| --- | --- |

(44)

Zato je treba argumente družbe v zvezi z merilom 2 zavrniti.

| (45) | V zvezi z merilom 3 je družba trdila, da je proces privatizacije družbe nepomemben pri opozarjanju na mogoča izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva, ker je bila družba posledično ponovno prodana po tržni ceni in pošteni tržni vrednosti. Vendar tega ni bilo možno dokazati, ker bi v ponovno prodajo družb, lastnic delnic družbe MMZ, lahko bila vključena druga sredstva in ker ni bila predložena ustrezna dokumentacija v zvezi s temi transakcijami. |
| --- | --- |

(45)

V zvezi z merilom 3 je družba trdila, da je proces privatizacije družbe nepomemben pri opozarjanju na mogoča izkrivljanja, prenesena iz sistema netržnega gospodarstva, ker je bila družba posledično ponovno prodana po tržni ceni in pošteni tržni vrednosti. Vendar tega ni bilo možno dokazati, ker bi v ponovno prodajo družb, lastnic delnic družbe MMZ, lahko bila vključena druga sredstva in ker ni bila predložena ustrezna dokumentacija v zvezi s temi transakcijami.

| (46) | Družba je v zvezi s prakso menjalne trgovine tudi trdila, da obseg menjalne trgovine, ki je bil ugotovljen v preiskavi, s stališča tega merila ni bil pomemben. Vendar se obravnava, da stopnja pomembnosti takih praks ni veljavno merilo za analizo, ker je dejanska vrednost prodajnega blaga poznana le strankam, vključenim v dejavnost menjalne trgovine. Zato je relevanten argument, da se je ugotovilo, da je take prakse, značilne za netržna gospodarstva, družba redno uporabljala. Zato je bilo treba argument družbe zavrniti. |
| --- | --- |

(46)

Družba je v zvezi s prakso menjalne trgovine tudi trdila, da obseg menjalne trgovine, ki je bil ugotovljen v preiskavi, s stališča tega merila ni bil pomemben. Vendar se obravnava, da stopnja pomembnosti takih praks ni veljavno merilo za analizo, ker je dejanska vrednost prodajnega blaga poznana le strankam, vključenim v dejavnost menjalne trgovine. Zato je relevanten argument, da se je ugotovilo, da je take prakse, značilne za netržna gospodarstva, družba redno uporabljala. Zato je bilo treba argument družbe zavrniti.

| (47) | V zvezi s posojilom od povezane družbe, za katerega moldavska družba na kraju samem ni mogla predložiti dokaza o odplačilu, čeprav se je od nje to zahtevalo, je družba trdila, da je bilo to posojilo v celoti odplačano. Družba je posledično predložila kopije dokumentov, domnevno kot dokaz o plačilu, vendar ni predložila nobene obrazložitve, zakaj dokumenti niso bili na voljo na kraju samem. Velja dejstvo, da ta dokaz ni bil na voljo med preverjanem na kraju samem in da te predložitve ni mogoče preveriti na tej stopnji postopka. Zato je bilo treba trditev družbe zavrniti. |
| --- | --- |

(47)

V zvezi s posojilom od povezane družbe, za katerega moldavska družba na kraju samem ni mogla predložiti dokaza o odplačilu, čeprav se je od nje to zahtevalo, je družba trdila, da je bilo to posojilo v celoti odplačano. Družba je posledično predložila kopije dokumentov, domnevno kot dokaz o plačilu, vendar ni predložila nobene obrazložitve, zakaj dokumenti niso bili na voljo na kraju samem. Velja dejstvo, da ta dokaz ni bil na voljo med preverjanem na kraju samem in da te predložitve ni mogoče preveriti na tej stopnji postopka. Zato je bilo treba trditev družbe zavrniti.

| (48) | V zvezi z merilom 4 je družba trdila, da dejstvo, da je bila družba začasno registrirana v RM in da je njen izvoz potekal prek carine RM, zagotavlja skladnost s pravnim okvirom RM. Nadalje je trdila, da dejstvo, da je bilo finančno poročilo revidirano, dokazuje, da veljavni zakoni zadostujejo za zagotovitev pravne varnosti in stabilnosti. Opozoriti je treba, da niti začasna registracija podjetja v RM niti nadzor nista odvisna od uporabe pravnega okvira RM ter da trenutno lastništvo družbe v RM ni pravno priznano. Te trditve je bilo treba zato zavrniti. |
| --- | --- |

(48)

V zvezi z merilom 4 je družba trdila, da dejstvo, da je bila družba začasno registrirana v RM in da je njen izvoz potekal prek carine RM, zagotavlja skladnost s pravnim okvirom RM. Nadalje je trdila, da dejstvo, da je bilo finančno poročilo revidirano, dokazuje, da veljavni zakoni zadostujejo za zagotovitev pravne varnosti in stabilnosti. Opozoriti je treba, da niti začasna registracija podjetja v RM niti nadzor nista odvisna od uporabe pravnega okvira RM ter da trenutno lastništvo družbe v RM ni pravno priznano. Te trditve je bilo treba zato zavrniti.

| (49) | V zvezi z merilom 5 je družba trdila, da se pretvorbe deviznih tečajev v rubljih PMR izvajajo po tržni stopnji, ki je posledica proste prodaje in nakupa valut. Vendar dejstvo, da valuta PMR ni priznana ali mednarodno tržena, pomeni, da se ne more obravnavati, kot da ima tržno vrednost, vendar ima le vrednost, ki jo upravno določijo tako imenovani organi PMR. Argument je bil zato zavrnjen. |
| --- | --- |

(49)

V zvezi z merilom 5 je družba trdila, da se pretvorbe deviznih tečajev v rubljih PMR izvajajo po tržni stopnji, ki je posledica proste prodaje in nakupa valut. Vendar dejstvo, da valuta PMR ni priznana ali mednarodno tržena, pomeni, da se ne more obravnavati, kot da ima tržno vrednost, vendar ima le vrednost, ki jo upravno določijo tako imenovani organi PMR. Argument je bil zato zavrnjen.

3.   Individualna obravnava („IO“)

| (50) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajemajo določbe navedenega člena, uvede dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe za odobritev IO. |
| --- | --- |

(50)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajemajo določbe navedenega člena, uvede dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen v primerih, ko lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe za odobritev IO.

| (51) | Kitajski in moldavski proizvajalec izvoznik, ki nista izpolnjevala meril TGO (glej uvodne izjave (28) do (33) zgoraj), sta prav tako zaprosila za IO, če jima ne bi bila odobrena TGO. |
| --- | --- |

(51)

Kitajski in moldavski proizvajalec izvoznik, ki nista izpolnjevala meril TGO (glej uvodne izjave (28) do (33) zgoraj), sta prav tako zaprosila za IO, če jima ne bi bila odobrena TGO.

| (52) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da kitajski proizvajalec izvoznik izpolnjuje vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da kitajski proizvajalec izvoznik izpolnjuje vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe.

| (53) | V zvezi z edinim moldavskim proizvajalcem izvoznikom je bilo ugotovljeno, da moldavski proizvajalec izvoznik ne izpolnjuje zahtev za odobritev IO iz člena 9(5) osnovne uredbe, ker ni mogel dokazati, da so se izvozne cene, količine in pogoji določevali brez vmešavanja države, da so se pretvorbe deviznih tečajev izvajale po tržnih stopnjah ali da vmešavanje države ni bilo tako, ki bi omogočalo izogibanje ukrepom, če bi posamezni izvozniki imeli različne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(53)

V zvezi z edinim moldavskim proizvajalcem izvoznikom je bilo ugotovljeno, da moldavski proizvajalec izvoznik ne izpolnjuje zahtev za odobritev IO iz člena 9(5) osnovne uredbe, ker ni mogel dokazati, da so se izvozne cene, količine in pogoji določevali brez vmešavanja države, da so se pretvorbe deviznih tečajev izvajale po tržnih stopnjah ali da vmešavanje države ni bilo tako, ki bi omogočalo izogibanje ukrepom, če bi posamezni izvozniki imeli različne stopnje dajatev.

4.   Normalna vrednost

4.1   Turčija

| (54) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej za vsakega posameznega proizvajalca izvoznika proučila, ali je bila domača prodaja zadevnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj., ali je bil celotni obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(54)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej za vsakega posameznega proizvajalca izvoznika proučila, ali je bila domača prodaja zadevnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativna, tj., ali je bil celotni obseg take prodaje enak ali večji od 5 % celotnega obsega ustreznega izvoza v Skupnost.

| (55) | Komisija je nato ugotavljala, katere vrste izdelkov, ki so jih družbe z reprezentativno domačo prodajo prodajale na domačem trgu, so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje za izvoz v Skupnost primerljive vrste izdelka. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je nato ugotavljala, katere vrste izdelkov, ki so jih družbe z reprezentativno domačo prodajo prodajale na domačem trgu, so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje za izvoz v Skupnost primerljive vrste izdelka.

| (56) | Komisija je nato proučila, ali bi se za domačo prodajo vsake posamezne vrste izdelka, ki jo je na domačem trgu v reprezentativnih količinah prodala posamezna družba v posamezni državi izvoznici, lahko štelo, da se izvaja v običajnem poteku trgovine, v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To se je izvedlo z določitvijo deleža dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam vsake posamezne vrste izvoženega izdelka na domačem trgu med obdobjem preiskave. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je nato proučila, ali bi se za domačo prodajo vsake posamezne vrste izdelka, ki jo je na domačem trgu v reprezentativnih količinah prodala posamezna družba v posamezni državi izvoznici, lahko štelo, da se izvaja v običajnem poteku trgovine, v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To se je izvedlo z določitvijo deleža dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam vsake posamezne vrste izvoženega izdelka na domačem trgu med obdobjem preiskave.

| (57) | Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja od izračunanih stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste med OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne. |
| --- | --- |

(57)

Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja od izračunanih stroškov proizvodnje, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste enaka ali višja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste med OP, ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne.

| (58) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bilo tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosnih prodaj le navedene vrste. |
| --- | --- |

(58)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bilo tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosnih prodaj le navedene vrste.

| (59) | Kadar domačih cen določene vrste izdelka, ki ga je prodajal proizvajalec izvoznik, ni bilo možno uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. V tem smislu je Komisija uporabila konstruirano normalno vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(59)

Kadar domačih cen določene vrste izdelka, ki ga je prodajal proizvajalec izvoznik, ni bilo možno uporabiti za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. V tem smislu je Komisija uporabila konstruirano normalno vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.

| (60) | Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se po potrebi popravljenim proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka posameznega izvoznika prišteli razumni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) in primerna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(60)

Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se po potrebi popravljenim proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka posameznega izvoznika prišteli razumni zneski za prodajne, splošne in administrativne stroške („PSA-stroški“) in primerna stopnja dobička.

| (61) | V vseh primerih so bili PSA-stroški ter dobiček določeni v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija proučila, ali so PSA-stroški ter dobiček, ki ga je ustvaril vsak posamezen zadevni proizvajalec izvoznik na domačem trgu, zanesljivi. |
| --- | --- |

(61)

V vseh primerih so bili PSA-stroški ter dobiček določeni v skladu z metodami iz člena 2(6) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija proučila, ali so PSA-stroški ter dobiček, ki ga je ustvaril vsak posamezen zadevni proizvajalec izvoznik na domačem trgu, zanesljivi.

| (62) | Prodaja podobnega izdelka je bila reprezentativna pri petih preiskanih turških proizvajalcih izvoznikih. Normalna vrednost je v veliki meri temeljila na cenah, plačanih ali plačljivih s strani neodvisnih strank v običajnem poteku trgovine v Turčiji v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(62)

Prodaja podobnega izdelka je bila reprezentativna pri petih preiskanih turških proizvajalcih izvoznikih. Normalna vrednost je v veliki meri temeljila na cenah, plačanih ali plačljivih s strani neodvisnih strank v običajnem poteku trgovine v Turčiji v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe.

| (63) | Za tiste vrste izdelka, pri katerih domača prodaja ni bila zadostna ali se ni izvajala v običajnem poteku trgovine, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. PSA in dobiček so v skladu z uvodom člena 2(6) osnovne uredbe temeljili na dejanskih podatkih za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka, ki jo je proizvajalec izvoznik v preiskavi izvajal v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(63)

Za tiste vrste izdelka, pri katerih domača prodaja ni bila zadostna ali se ni izvajala v običajnem poteku trgovine, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. PSA in dobiček so v skladu z uvodom člena 2(6) osnovne uredbe temeljili na dejanskih podatkih za proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka, ki jo je proizvajalec izvoznik v preiskavi izvajal v običajnem poteku trgovine.

4.2   LRK in RM

| (64) | Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se mora v gospodarstvih v tranziciji normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določiti na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tržnem gospodarstvu tretje države („primerljiva država“). Ob upoštevanju, da TGO ni bila odobrena nobenemu od proizvajalcev izvoznikov v LRK ali RM, je bilo treba normalno vrednost za te družbe oblikovati na podlagi podatkov iz primerljive države. |
| --- | --- |

(64)

Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se mora v gospodarstvih v tranziciji normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določiti na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tržnem gospodarstvu tretje države („primerljiva država“). Ob upoštevanju, da TGO ni bila odobrena nobenemu od proizvajalcev izvoznikov v LRK ali RM, je bilo treba normalno vrednost za te družbe oblikovati na podlagi podatkov iz primerljive države.

4.3   Primerljiva država

| (65) | V obvestilu o začetku je bila kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK in RM predlagana Brazilija. Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, da predložijo pripombe o tem predlogu. |
| --- | --- |

(65)

V obvestilu o začetku je bila kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK in RM predlagana Brazilija. Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, da predložijo pripombe o tem predlogu.

| (66) | Kljub navezanim stikom s številnimi proizvajalci v drugih tretjih državah se nobena družba ni strinjala s sodelovanjem, razen enega brazilskega proizvajalca. |
| --- | --- |

(66)

Kljub navezanim stikom s številnimi proizvajalci v drugih tretjih državah se nobena družba ni strinjala s sodelovanjem, razen enega brazilskega proizvajalca.

| (67) | Več zainteresiranih strank je predložilo pripombe, v katerih so trdile, da Brazilija ni ustrezna izbira, in so za primerljivo državo predlagale Turčijo. Pritožnik je predložil dodatne argumente v korist Brazilije. Te argumente je Komisija proučila in preiskala. |
| --- | --- |

(67)

Več zainteresiranih strank je predložilo pripombe, v katerih so trdile, da Brazilija ni ustrezna izbira, in so za primerljivo državo predlagale Turčijo. Pritožnik je predložil dodatne argumente v korist Brazilije. Te argumente je Komisija proučila in preiskala.

| (68) | Ena zainteresirana stranka je trdila, da so proizvodne metode v RM in Braziliji drugačne, in je zato predlagala Turčijo kot ustreznejšo primerljivo državo za RM. Ista stranka je nadalje trdila, da sta stopnji gospodarskega razvoja v RM in Braziliji različni. Vendar se je ugotovilo, da so proizvodne metode v Braziliji v bistvu enake ali podobne metodam v LRK. Razlika v proizvodnih metodah med Brazilijo in RM zadeva le predhodne procese, kar ne povzroča velikih razlik v stroških. Kar zadeva stopnjo gospodarskega razvoja, se razlika kot taka ne upošteva kot merilo za izbiro primerljive države. |
| --- | --- |

(68)

Ena zainteresirana stranka je trdila, da so proizvodne metode v RM in Braziliji drugačne, in je zato predlagala Turčijo kot ustreznejšo primerljivo državo za RM. Ista stranka je nadalje trdila, da sta stopnji gospodarskega razvoja v RM in Braziliji različni. Vendar se je ugotovilo, da so proizvodne metode v Braziliji v bistvu enake ali podobne metodam v LRK. Razlika v proizvodnih metodah med Brazilijo in RM zadeva le predhodne procese, kar ne povzroča velikih razlik v stroških. Kar zadeva stopnjo gospodarskega razvoja, se razlika kot taka ne upošteva kot merilo za izbiro primerljive države.

| (69) | Trdilo se je tudi, da je sodelujoči brazilski proizvajalec povezan s pritožnikom, zaradi česar naj bi bila izbira Brazilije kot primerljive države neustrezna. Ta argument ni bil sprejet. Obravnava se, da ni razlogov za izključitev podatkov, ki so jih zagotovile sodelujoče družbe, povezane s pritožnikom, če cene in stroški niso izkrivljeni, kadar gre za določanje normalnih vrednosti na podlagi domače prodaje v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(69)

Trdilo se je tudi, da je sodelujoči brazilski proizvajalec povezan s pritožnikom, zaradi česar naj bi bila izbira Brazilije kot primerljive države neustrezna. Ta argument ni bil sprejet. Obravnava se, da ni razlogov za izključitev podatkov, ki so jih zagotovile sodelujoče družbe, povezane s pritožnikom, če cene in stroški niso izkrivljeni, kadar gre za določanje normalnih vrednosti na podlagi domače prodaje v primerljivi državi.

| (70) | Ena zainteresirana stranka je trdila, da je bil zadevni podobni izdelek na brazilskem domačem trgu precenjen. Druga zainteresirana stranka je trdila, da se je konkurenca na domačem trgu izkrivljala zaradi dejstva, da so domači proizvajalci vertikalno integrirani, dva proizvajalca pa naj bi skupaj imela več kot 60-odstotni tržni delež. |
| --- | --- |

(70)

Ena zainteresirana stranka je trdila, da je bil zadevni podobni izdelek na brazilskem domačem trgu precenjen. Druga zainteresirana stranka je trdila, da se je konkurenca na domačem trgu izkrivljala zaradi dejstva, da so domači proizvajalci vertikalno integrirani, dva proizvajalca pa naj bi skupaj imela več kot 60-odstotni tržni delež.

| (71) | S preiskavo se je potrdilo, da so bile domače cene v Braziliji precej visoke kot tudi stopnja dobička, ki jo je dosegel sodelujoči brazilski proizvajalec. To bi bil lahko znak za nezadostno raven konkurence na brazilskem trgu, ki je posledica dejstva, da obstajajo le trije proizvajalci podobnega izdelka, dva pa predstavljata skoraj 90 % trga, kot je potrdila preiskava. |
| --- | --- |

(71)

S preiskavo se je potrdilo, da so bile domače cene v Braziliji precej visoke kot tudi stopnja dobička, ki jo je dosegel sodelujoči brazilski proizvajalec. To bi bil lahko znak za nezadostno raven konkurence na brazilskem trgu, ki je posledica dejstva, da obstajajo le trije proizvajalci podobnega izdelka, dva pa predstavljata skoraj 90 % trga, kot je potrdila preiskava.

| (72) | Poleg tega je preiskava pokazala, da je v Turčiji približno 12 proizvajalcev, ki skupaj z uvozom iz različnih virov zagotavljajo konkurenčen domači trg. |
| --- | --- |

(72)

Poleg tega je preiskava pokazala, da je v Turčiji približno 12 proizvajalcev, ki skupaj z uvozom iz različnih virov zagotavljajo konkurenčen domači trg.

| (73) | V vsakem primeru in za preprečitev učinka visokih cen na brazilskem domačem trgu ter ob upoštevanju dostopnosti preverjenih podatkov petih turških proizvajalcev izvoznikov se je obravnavalo, da je Turčija kot primerljiva država ustreznejša od Brazilije. |
| --- | --- |

(73)

V vsakem primeru in za preprečitev učinka visokih cen na brazilskem domačem trgu ter ob upoštevanju dostopnosti preverjenih podatkov petih turških proizvajalcev izvoznikov se je obravnavalo, da je Turčija kot primerljiva država ustreznejša od Brazilije.

| (74) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da se lahko izbira Turčije kot primerljive države šteje za ustreznejšo od Brazilije za namene tega postopka v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da se lahko izbira Turčije kot primerljive države šteje za ustreznejšo od Brazilije za namene tega postopka v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

4.4   Izvozna cena

| (75) | V vseh primerih, v katerih se je zadevni izdelek izvažal neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(75)

V vseh primerih, v katerih se je zadevni izdelek izvažal neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

| (76) | Eden proizvajalec izvoznik je opravljal izvoz prek povezanega uvoznika v Skupnosti. V tem primeru je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki najprej nadalje prodani neodvisnemu kupcu in ki je bila ustrezno prilagojena glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter glede na ustrezne stopnje za PSA-stroške in dobiček. Uporabili so se lastni PSA-stroški povezanega uvoznika, stopnja dobička pa se je določila na podlagi informacij, ki so jih omogočili sodelujoči nepovezani uvozniki. |
| --- | --- |

(76)

Eden proizvajalec izvoznik je opravljal izvoz prek povezanega uvoznika v Skupnosti. V tem primeru je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki najprej nadalje prodani neodvisnemu kupcu in ki je bila ustrezno prilagojena glede na vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter glede na ustrezne stopnje za PSA-stroške in dobiček. Uporabili so se lastni PSA-stroški povezanega uvoznika, stopnja dobička pa se je določila na podlagi informacij, ki so jih omogočili sodelujoči nepovezani uvozniki.

4.5   Primerjava

| (77) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(77)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.

| (78) | V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene, in primerljivost cen. |
| --- | --- |

(78)

V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene, in primerljivost cen.

| (79) | Za vse preiskane sodelujoče proizvajalce izvoznike so se po potrebi odobrili in utemeljili popravki za razlike v stroških prevoza, stroških tovornega prometa in zavarovanja, bančnih provizij, stroških pakiranja ter stroških posojil in provizij. |
| --- | --- |

(79)

Za vse preiskane sodelujoče proizvajalce izvoznike so se po potrebi odobrili in utemeljili popravki za razlike v stroških prevoza, stroških tovornega prometa in zavarovanja, bančnih provizij, stroških pakiranja ter stroških posojil in provizij.

5.   Stopnje dampinga

5.1   Kitajski proizvajalci

| (80) | Za edinega proizvajalca izvoznika, kateremu je bila odobrena IO, se je stopnja dampinga določila na podlagi primerjave med njegovimi izvoznimi cenami franko tovarna po PCN in normalno vrednostjo primerljive države. |
| --- | --- |

(80)

Za edinega proizvajalca izvoznika, kateremu je bila odobrena IO, se je stopnja dampinga določila na podlagi primerjave med njegovimi izvoznimi cenami franko tovarna po PCN in normalno vrednostjo primerljive države.

| (81) | Za vse nesodelujoče izvoznike in ob upoštevanju nizke stopnje sodelovanja se je preostala stopnja dampinga določila na ravni najvišje stopnje dampinga, določene za reprezentativno količino, ki jo je izvozil sodelujoči proizvajalec izvoznik. |
| --- | --- |

(81)

Za vse nesodelujoče izvoznike in ob upoštevanju nizke stopnje sodelovanja se je preostala stopnja dampinga določila na ravni najvišje stopnje dampinga, določene za reprezentativno količino, ki jo je izvozil sodelujoči proizvajalec izvoznik.

| (82) | Začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, ki so izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve so:






  Naziv | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 36,5 % |
| Vse ostale družbe | 50,5 % |

(82)

Začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, ki so izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve so:

Naziv

Stopnja dampinga

Valin Group

36,5 %

Vse ostale družbe

50,5 %

5.2   Moldavski proizvajalec izvoznik

| (83) | Izračun stopnje dampinga za moldavskega proizvajalca se je opravil s primerjavo njegovih preverjenih izvoznih cen in domače cene primerljive države. Ker se izvoz moldavskega proizvajalca v EU izvaja prek povezanega trgovca, temelji izračun stopnje dampinga na konstruirani izvozni ceni za prodajo neodvisni stranki v EU v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Izračun stopnje dampinga za moldavskega proizvajalca se je opravil s primerjavo njegovih preverjenih izvoznih cen in domače cene primerljive države. Ker se izvoz moldavskega proizvajalca v EU izvaja prek povezanega trgovca, temelji izračun stopnje dampinga na konstruirani izvozni ceni za prodajo neodvisni stranki v EU v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.

| (84) | Stopnja dampinga, izračunana na tak način, je 16,1 %. |
| --- | --- |

(84)

Stopnja dampinga, izračunana na tak način, je 16,1 %.

| (85) | Ker je bilo sodelovanje veliko, tj. uvoz sodelujočega moldavskega proizvajalca je dosegel približno 85 % vsega uvoza, je bila enotna stopnja dampinga na ravni države določena na podlagi preverjenih podatkov MMZ, tj. na isti ravni kot za sodelujočega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(85)

Ker je bilo sodelovanje veliko, tj. uvoz sodelujočega moldavskega proizvajalca je dosegel približno 85 % vsega uvoza, je bila enotna stopnja dampinga na ravni države določena na podlagi preverjenih podatkov MMZ, tj. na isti ravni kot za sodelujočega proizvajalca izvoznika.

| (86) | Zato je stopnja dampinga na ravni države za RM določena na 16,1 %. |
| --- | --- |

(86)

Zato je stopnja dampinga na ravni države za RM določena na 16,1 %.

5.3   Turški proizvajalci izvozniki

| (87) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so se stopnje dampinga določile na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti po vrsti izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno po vrsti izdelka, kot je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(87)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so se stopnje dampinga določile na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti po vrsti izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno po vrsti izdelka, kot je določeno zgoraj.

| (88) | Predhodne stopnje dampinga so naslednje:






  Ime družbe | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Kroman Çelik Sanayli AS (Kroman) | 18,8 % |
| Çolakoglu Metalurji A.S (Çolakoglu) | 9,8 % |
| Iskenderun Demir ve Çelik AȘ (Isdemir) | 10,5 % |
| Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS (Habas) | 7,1 % |
| Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS (Icdas) | 4,1 % |
| Vsi ostali (preostala stopnja) | 18,8 % |

(88)

Predhodne stopnje dampinga so naslednje:

Ime družbe

Stopnja dampinga

Kroman Çelik Sanayli AS (Kroman)

18,8 %

Çolakoglu Metalurji A.S (Çolakoglu)

9,8 %

Iskenderun Demir ve Çelik AȘ (Isdemir)

10,5 %

Habas Sinai ve Tibbi Gazlar Istihsal Endustri AS (Habas)

7,1 %

Icdas Celik Enerji Tersane ve Ulasim Sanayii AS (Icdas)

4,1 %

Vsi ostali (preostala stopnja)

18,8 %

D.   INDUSTRIJA SKUPNOSTI

1.   Proizvodnja Skupnosti

| (89) | Za določitev celotne proizvodnje Skupnosti so se uporabile vse razpoložljive informacije v zvezi s proizvajalci Skupnosti, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih zagotovili proizvajalci Skupnosti pred začetkom preiskave in po njem. |
| --- | --- |

(89)

Za določitev celotne proizvodnje Skupnosti so se uporabile vse razpoložljive informacije v zvezi s proizvajalci Skupnosti, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, ki so jih zagotovili proizvajalci Skupnosti pred začetkom preiskave in po njem.

| (90) | Na tej podlagi se je ocenilo, da je znašala proizvodnja Skupnosti približno 24,9 milijona ton med OP. Ta vrednost vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Skupnosti, ki so se javili, in ocenjeno proizvodnjo proizvajalcev, ki se v postopku niso javili („tihi proizvajalci“). Tihi proizvajalci predstavljajo približno 30 % celotne proizvodnje Skupnosti. Nobeden od znanih proizvajalcev Skupnosti ni bil nevtralen ali ni nasprotoval začetku preiskave. |
| --- | --- |

(90)

Na tej podlagi se je ocenilo, da je znašala proizvodnja Skupnosti približno 24,9 milijona ton med OP. Ta vrednost vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Skupnosti, ki so se javili, in ocenjeno proizvodnjo proizvajalcev, ki se v postopku niso javili („tihi proizvajalci“). Tihi proizvajalci predstavljajo približno 30 % celotne proizvodnje Skupnosti. Nobeden od znanih proizvajalcev Skupnosti ni bil nevtralen ali ni nasprotoval začetku preiskave.

| (91) | Kar zadeva tihe proizvajalce, je Komisija poslala vprašalnike za pridobitev točnejših podatkov, zlasti v zvezi z obsegom prodaje in cenami. Vendar od teh proizvajalcev Komisija ni prejela odgovorov. Zato so se z namenom določitve proizvodnje in potrošnje Skupnosti zaradi pomanjkanja kakršnih koli drugih informacij uporabili podatki v zvezi s tihimi proizvajalci, navedeni v pritožbi. |
| --- | --- |

(91)

Kar zadeva tihe proizvajalce, je Komisija poslala vprašalnike za pridobitev točnejših podatkov, zlasti v zvezi z obsegom prodaje in cenami. Vendar od teh proizvajalcev Komisija ni prejela odgovorov. Zato so se z namenom določitve proizvodnje in potrošnje Skupnosti zaradi pomanjkanja kakršnih koli drugih informacij uporabili podatki v zvezi s tihimi proizvajalci, navedeni v pritožbi.

| (92) | Obseg proizvodnje proizvajalcev Skupnosti, ki so podprli pritožbo, je znašal 11,1 milijona ton v OP, kar predstavlja približno 45 % skupne ocenjene proizvodnje Skupnosti, medtem ko drugi proizvajalci, ki so pritožbo podprli, vendar niso želeli sodelovati, predstavljajo 25 %. |
| --- | --- |

(92)

Obseg proizvodnje proizvajalcev Skupnosti, ki so podprli pritožbo, je znašal 11,1 milijona ton v OP, kar predstavlja približno 45 % skupne ocenjene proizvodnje Skupnosti, medtem ko drugi proizvajalci, ki so pritožbo podprli, vendar niso želeli sodelovati, predstavljajo 25 %.

2.   Opredelitev industrije Skupnosti

| (93) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 92, je preiskava pokazala, da so proizvajalci Skupnosti, ki so podprli pritožbo in so se strinjali s sodelovanjem v preiskavi, predstavljali približno 45 % celotne proizvodnje Skupnosti med OP. Ti proizvajalci zato predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(93)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 92, je preiskava pokazala, da so proizvajalci Skupnosti, ki so podprli pritožbo in so se strinjali s sodelovanjem v preiskavi, predstavljali približno 45 % celotne proizvodnje Skupnosti med OP. Ti proizvajalci zato predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

| (94) | Glede na veliko število proizvajalcev, ki so podprli pritožbo in se strinjali s sodelovanjem v preiskavi, se je za preiskavo škode predvidelo vzorčenje. Kar zadeva vprašalnik o vzorčenju, ki je bil poslan znanim proizvajalcem Skupnosti, je bilo prejetih 20 odgovorov. Ker so teh 20 sodelujočih proizvajalcev sestavljale štiri skupine družb in dva neodvisna proizvajalca, se je odločilo, da se vzorčenje ne uporabi. |
| --- | --- |

(94)

Glede na veliko število proizvajalcev, ki so podprli pritožbo in se strinjali s sodelovanjem v preiskavi, se je za preiskavo škode predvidelo vzorčenje. Kar zadeva vprašalnik o vzorčenju, ki je bil poslan znanim proizvajalcem Skupnosti, je bilo prejetih 20 odgovorov. Ker so teh 20 sodelujočih proizvajalcev sestavljale štiri skupine družb in dva neodvisna proizvajalca, se je odločilo, da se vzorčenje ne uporabi.

| (95) | Ob upoštevanju velikega števila povezanih družb, vključenih v dve od štirih skupin, je bilo odločeno, da se bodo podatki, ki jih je zagotovilo 11 neodvisnih družb, izbranih na podlagi njihovega obsega proizvodnje in tudi geografske razširjenosti, v začasni fazi preverili na kraju samem. Za preostale družbe se je izvedla teoretična analiza podatkov, navedenih v izpolnjenih vprašalnikih. |
| --- | --- |

(95)

Ob upoštevanju velikega števila povezanih družb, vključenih v dve od štirih skupin, je bilo odločeno, da se bodo podatki, ki jih je zagotovilo 11 neodvisnih družb, izbranih na podlagi njihovega obsega proizvodnje in tudi geografske razširjenosti, v začasni fazi preverili na kraju samem. Za preostale družbe se je izvedla teoretična analiza podatkov, navedenih v izpolnjenih vprašalnikih.

E.   ŠKODA

1.   Potrošnja Skupnosti

| (96) | Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi podatkov Eurostata za skupni uvoz, celotno prodajo industrije Skupnosti in drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti, vključno z oceno v zvezi s prodajo tihih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(96)

Potrošnja Skupnosti je bila določena na podlagi podatkov Eurostata za skupni uvoz, celotno prodajo industrije Skupnosti in drugih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti, vključno z oceno v zvezi s prodajo tihih proizvajalcev.

| (97) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (91), se je vzpostavil stik s tihimi proizvajalci, ki so morali predložiti podatke, zlasti o proizvodnji in prodaji valjane žice med obravnavanim obdobjem. Vendar ker sodelovanja ni bilo in ker so bili drugi podatki v zvezi s prodajo na trgu Skupnosti pomanjkljivi, so se namesto tega uporabili podatki iz pritožbe.
  Preglednica 1










  Potrošnja Skupnosti | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 21 517 641 | 20 454 603 | 22 438 442 | 23 102 366 | 22 754 018 |
| Indeks | 100 | 95 | 104 | 107 | 106 |
| Vir: Eurostat, podatki o pritožbi in izpolnjeni vprašalniki. |

(97)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (91), se je vzpostavil stik s tihimi proizvajalci, ki so morali predložiti podatke, zlasti o proizvodnji in prodaji valjane žice med obravnavanim obdobjem. Vendar ker sodelovanja ni bilo in ker so bili drugi podatki v zvezi s prodajo na trgu Skupnosti pomanjkljivi, so se namesto tega uporabili podatki iz pritožbe.

Preglednica 1

Potrošnja Skupnosti

2004

2005

2006

2007

OP

Tone

21 517 641

20 454 603

22 438 442

23 102 366

22 754 018

Indeks

100

95

104

107

106

Vir: Eurostat, podatki o pritožbi in izpolnjeni vprašalniki.

| (98) | Na splošno se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 6 %. To povečanje se je začelo leta 2006 po začasnem zmanjšanju za 5 % v letu 2005. Po tem se je potrošnja izboljšala in se do leta 2007 povečevala, nato pa se je med OP nekoliko zmanjšala. Zmanjšanje potrošnje v letu 2005 je bila posledica manjšega povpraševanja v gradbeni industriji. |
| --- | --- |

(98)

Na splošno se je potrošnja Skupnosti v obravnavanem obdobju povečala za 6 %. To povečanje se je začelo leta 2006 po začasnem zmanjšanju za 5 % v letu 2005. Po tem se je potrošnja izboljšala in se do leta 2007 povečevala, nato pa se je med OP nekoliko zmanjšala. Zmanjšanje potrošnje v letu 2005 je bila posledica manjšega povpraševanja v gradbeni industriji.

2.   Uvoz iz LRK, RM in Turčije v Skupnost

2.1   Kumulacija

| (99) | Za oceno kumulacije uvoza iz držav, ki jih ta preiskava zadeva, se je na podlagi pogojev iz člena 3(4) osnovne uredbe proučil položaj vsake posamezne države. |
| --- | --- |

(99)

Za oceno kumulacije uvoza iz držav, ki jih ta preiskava zadeva, se je na podlagi pogojev iz člena 3(4) osnovne uredbe proučil položaj vsake posamezne države.

| (100) | Glede uvoza iz LRK in RM je bilo ugotovljeno, da je bil obseg uvoza nad pragom de minimis iz člena 5(7) osnovne uredbe in da obseg uvoza iz teh držav ni bil zanemarljiv. Poleg tega je bilo za tu obseg uvoza iz teh dveh držav med obravnavanim obdobjem značilno podobno gibanje, pri čemer je uvoz dosegel vrh leta 2007 in se nato nekoliko zmanjšal. Preiskava je pokazala tudi, da so bili konkurenčni pogoji med pomembnimi izvajalci podobni, zlasti med OP. Ugotovljeno je bilo zlasti, da uvoz iz teh dveh držav nelojalno niža cene industrije Skupnosti. Zato se je štelo, da so bili pogoji za kumulacijo izpolnjeni. |
| --- | --- |

(100)

Glede uvoza iz LRK in RM je bilo ugotovljeno, da je bil obseg uvoza nad pragom de minimis iz člena 5(7) osnovne uredbe in da obseg uvoza iz teh držav ni bil zanemarljiv. Poleg tega je bilo za tu obseg uvoza iz teh dveh držav med obravnavanim obdobjem značilno podobno gibanje, pri čemer je uvoz dosegel vrh leta 2007 in se nato nekoliko zmanjšal. Preiskava je pokazala tudi, da so bili konkurenčni pogoji med pomembnimi izvajalci podobni, zlasti med OP. Ugotovljeno je bilo zlasti, da uvoz iz teh dveh držav nelojalno niža cene industrije Skupnosti. Zato se je štelo, da so bili pogoji za kumulacijo izpolnjeni.

| (101) | Glede uvoza iz Turčije je preiskava pokazala, da so sodelujoči proizvajalci izvozniki med OP predstavljali dejansko celoten uvoz zadevnega izdelka iz te države v Skupnost. Zato je analiza tega uvoza temeljila na podatkih, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je bil obseg uvoza iz Turčije podobno kot uvoz iz LRK in RM nad pragom de minimis iz člena 5(7) osnovne uredbe ter da ni bil zanemarljiv. Vendar je bilo v nasprotju z drugima zadevnima državama ugotovljeno, da konkurenčni pogoji med pomembnimi izvajalci niso bili podobni, zlasti glede njihovega gibanja cen. Ti izvozniki dejansko niso niti nelojalno nižali cen industrije Skupnosti niti prodajali svojih izdelkov na trgu Skupnosti pod neškodljivo ceno, ki je bila med OP določena za industrijo Skupnosti. Zato se je štelo, da pogoji za kumulacijo uvoza iz Turčije ob upoštevanju uvoza iz LRK in RM niso bili izpolnjeni. |
| --- | --- |

(101)

Glede uvoza iz Turčije je preiskava pokazala, da so sodelujoči proizvajalci izvozniki med OP predstavljali dejansko celoten uvoz zadevnega izdelka iz te države v Skupnost. Zato je analiza tega uvoza temeljila na podatkih, ki so jih predložili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je bil obseg uvoza iz Turčije podobno kot uvoz iz LRK in RM nad pragom de minimis iz člena 5(7) osnovne uredbe ter da ni bil zanemarljiv. Vendar je bilo v nasprotju z drugima zadevnima državama ugotovljeno, da konkurenčni pogoji med pomembnimi izvajalci niso bili podobni, zlasti glede njihovega gibanja cen. Ti izvozniki dejansko niso niti nelojalno nižali cen industrije Skupnosti niti prodajali svojih izdelkov na trgu Skupnosti pod neškodljivo ceno, ki je bila med OP določena za industrijo Skupnosti. Zato se je štelo, da pogoji za kumulacijo uvoza iz Turčije ob upoštevanju uvoza iz LRK in RM niso bili izpolnjeni.

| (102) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo začasno sklenjeno, da se uvoza iz Turčije ne kumulira z uvozom iz LRK in RM. |
| --- | --- |

(102)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo začasno sklenjeno, da se uvoza iz Turčije ne kumulira z uvozom iz LRK in RM.

2.2   Dampinški uvoz iz LRK in RM

| (103) | Uvoz iz LRK in RM („zadevnih držav“) se je v obravnavanem obdobju gibal tako:
  Preglednica 2










  Celoten dampinški uvoz iz LRK in RM | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina (v tonah) | 292 621 | 224 511 | 739 615 | 1 744 865 | 1 431 628 |
| Indeks | 100 | 77 | 253 | 596 | 489 |
| Tržni delež | 1,4 % | 1,1 % | 3,3 % | 7,6 % | 6,3 % |
| Indeks | 100 | 81 | 242 | 555 | 463 |
| Cene (EUR/tona) | 374 | 430 | 378 | 409 | 419 |
| Indeks | 100 | 115 | 101 | 109 | 112 |
| Vir: Eurostat. |

(103)

Uvoz iz LRK in RM („zadevnih držav“) se je v obravnavanem obdobju gibal tako:

Preglednica 2

Celoten dampinški uvoz iz LRK in RM

2004

2005

2006

2007

OP

Količina (v tonah)

292 621

224 511

739 615

1 744 865

1 431 628

Indeks

100

77

253

596

489

Tržni delež

1,4 %

1,1 %

3,3 %

7,6 %

6,3 %

Indeks

100

81

242

555

463

Cene (EUR/tona)

374

430

378

409

419

Indeks

100

115

101

109

112

Vir: Eurostat.

| (104) | Dampinški uvoz iz zadevnih držav se je znatno povečal s približno 0,3 milijona ton leta 2004 na 1,4 milijona ton leta 2007, tj. skoraj petkrat. Ta uvoz je bil največji leta 2007, potem pa je skladno z razvojem potrošnje Skupnosti začel rahlo upadati. |
| --- | --- |

(104)

Dampinški uvoz iz zadevnih držav se je znatno povečal s približno 0,3 milijona ton leta 2004 na 1,4 milijona ton leta 2007, tj. skoraj petkrat. Ta uvoz je bil največji leta 2007, potem pa je skladno z razvojem potrošnje Skupnosti začel rahlo upadati.

| (105) | Čeprav so se povprečne cene dampinškega uvoza iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju zvišale za 12 %, je bilo ugotovljeno, da so nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, zlasti med OP. Zato se je njihov tržni delež znatno povečal, in sicer z 1,4 % leta 2004 na 6,3 % v OP. |
| --- | --- |

(105)

Čeprav so se povprečne cene dampinškega uvoza iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju zvišale za 12 %, je bilo ugotovljeno, da so nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, zlasti med OP. Zato se je njihov tržni delež znatno povečal, in sicer z 1,4 % leta 2004 na 6,3 % v OP.

2.3   Nelojalno nižanje cen

| (106) | Za analizo nelojalnega nižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene za vrsto izdelka industrije Skupnosti za nepovezane stranke na trgu Skupnosti, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz zadevnih držav prvi neodvisni stranki, določenimi na podlagi CIF z ustrezno prilagoditvijo za stroške po uvozu. |
| --- | --- |

(106)

Za analizo nelojalnega nižanja cen so se tehtane povprečne prodajne cene za vrsto izdelka industrije Skupnosti za nepovezane stranke na trgu Skupnosti, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za uvoz iz zadevnih držav prvi neodvisni stranki, določenimi na podlagi CIF z ustrezno prilagoditvijo za stroške po uvozu.

| (107) | Stopnja sodelovanja kitajskih izvoznikov je bila zelo nizka. V preiskavi je sodeloval le en proizvajalec, ki predstavlja 5 % celotnega obsega uvoza iz LRK v Skupnost. Na podlagi primerljivih vrst izdelka je bila za tega proizvajalca ugotovljena povprečna 4,5-odstotna stopnja nelojalno znižanih cen. |
| --- | --- |

(107)

Stopnja sodelovanja kitajskih izvoznikov je bila zelo nizka. V preiskavi je sodeloval le en proizvajalec, ki predstavlja 5 % celotnega obsega uvoza iz LRK v Skupnost. Na podlagi primerljivih vrst izdelka je bila za tega proizvajalca ugotovljena povprečna 4,5-odstotna stopnja nelojalno znižanih cen.

| (108) | Za vse ostale proizvajalce iz LRK je bilo nelojalno nižanje cen določeno na podlagi povprečne izvozne cene, kot je navedena v Eurostatu, in povprečne cene industrije Skupnosti. Na tej podlagi je bila ugotovljena povprečna 7,6-odstotna stopnja nelojalno znižanih cen. |
| --- | --- |

(108)

Za vse ostale proizvajalce iz LRK je bilo nelojalno nižanje cen določeno na podlagi povprečne izvozne cene, kot je navedena v Eurostatu, in povprečne cene industrije Skupnosti. Na tej podlagi je bila ugotovljena povprečna 7,6-odstotna stopnja nelojalno znižanih cen.

| (109) | Edini moldavski proizvajalec, tj. MMZ, je med OP predstavljal 85 % celotnega uvoza iz RM v Skupnost. Zato je bila stopnja nelojalno znižanih cen za RM določena na podlagi primerjave povprečne izvozne cene sodelujočega proizvajalca s povprečno prodajno ceno industrije Skupnosti za primerljive vrste izdelka. Na tej podlagi je bila ugotovljena povprečna 0,1-odstotna stopnja nelojalno znižanih cen. |
| --- | --- |

(109)

Edini moldavski proizvajalec, tj. MMZ, je med OP predstavljal 85 % celotnega uvoza iz RM v Skupnost. Zato je bila stopnja nelojalno znižanih cen za RM določena na podlagi primerjave povprečne izvozne cene sodelujočega proizvajalca s povprečno prodajno ceno industrije Skupnosti za primerljive vrste izdelka. Na tej podlagi je bila ugotovljena povprečna 0,1-odstotna stopnja nelojalno znižanih cen.

| (110) | Zgornje ugotovitve je treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da je zadevni izdelek bazični proizvod, za katerega je značilen pregleden trg, na katerem vsi izvajalci poznajo cene, ki so določene. Poleg tega se je zaradi zvišanja cen surovin na trgu Skupnosti ustvaril dodaten pritisk na prodajne cene, zlasti med OP. |
| --- | --- |

(110)

Zgornje ugotovitve je treba obravnavati ob upoštevanju dejstva, da je zadevni izdelek bazični proizvod, za katerega je značilen pregleden trg, na katerem vsi izvajalci poznajo cene, ki so določene. Poleg tega se je zaradi zvišanja cen surovin na trgu Skupnosti ustvaril dodaten pritisk na prodajne cene, zlasti med OP.

3.   Gospodarski položaj industrije Skupnosti

3.1   Uvodne opombe

| (111) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti zajela ovrednotenje vseh gospodarskih kazalcev za oceno položaja industrije Skupnosti od leta 2004 do konca OP. |
| --- | --- |

(111)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti zajela ovrednotenje vseh gospodarskih kazalcev za oceno položaja industrije Skupnosti od leta 2004 do konca OP.

3.2   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Preglednica 3

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 11 475 041 | 10 435 463 | 11 464 051 | 11 159 222 | 11 122 136 |
| Indeks | 100 | 91 | 100 | 97 | 97 |
| Zmogljivost (v tonah) | 14 164 000 | 14 652 000 | 14 627 000 | 14 846 000 | 15 049 000 |
| Indeks | 100 | 103 | 103 | 105 | 106 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 81 % | 71 % | 78 % | 75 % | 74 % |
| Indeks | 100 | 88 | 97 | 93 | 91 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

2004

2005

2006

2007

OP

Proizvodnja (v tonah)

11 475 041

10 435 463

11 464 051

11 159 222

11 122 136

Indeks

100

91

100

97

97

Zmogljivost (v tonah)

14 164 000

14 652 000

14 627 000

14 846 000

15 049 000

Indeks

100

103

103

105

106

Izkoriščenost zmogljivosti

81 %

71 %

78 %

75 %

74 %

Indeks

100

88

97

93

91

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (112) | Kot je prikazano v zgornji preglednici, se je proizvodnja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 3 %, čeprav se je v istem obdobju potrošnja Skupnosti povečala. Zmanjšanje proizvodnje za 9 % med letoma 2004 in 2005 se je naslednje leto izboljšalo v skladu s povečanjem potrošnje Skupnosti za več kot 9 %. |
| --- | --- |

(112)

Kot je prikazano v zgornji preglednici, se je proizvodnja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 3 %, čeprav se je v istem obdobju potrošnja Skupnosti povečala. Zmanjšanje proizvodnje za 9 % med letoma 2004 in 2005 se je naslednje leto izboljšalo v skladu s povečanjem potrošnje Skupnosti za več kot 9 %.

| (113) | Industrija Skupnosti je med OP svojo proizvodno zmogljivost povečala na približno 15 milijonov ton v skladu s pozitivnimi pričakovanji na trgu Skupnosti. Kljub temu se je glede na stagnirajočo prodajo in manjši obseg proizvodnje izkoriščenost dostopnih zmogljivosti z 81 % leta 2004 zmanjšala na 74 % v OP. |
| --- | --- |

(113)

Industrija Skupnosti je med OP svojo proizvodno zmogljivost povečala na približno 15 milijonov ton v skladu s pozitivnimi pričakovanji na trgu Skupnosti. Kljub temu se je glede na stagnirajočo prodajo in manjši obseg proizvodnje izkoriščenost dostopnih zmogljivosti z 81 % leta 2004 zmanjšala na 74 % v OP.

3.3   Obseg prodaje in tržni delež

| (114) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (94), je industrija Skupnosti med drugim sestavljena iz štirih skupin, ki vključujejo veliko povezanih družb. Preiskava je pokazala, da so med povezanimi družbami obstajali prenosi zadevnega izdelka. Podatki o prodaji, ki se upoštevajo v spodnji preglednici, so povezani z obsegom prodaje prvi neodvisni stranki na trgu Skupnosti.
  Preglednica 4 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (v tonah) | 7 596 746 | 6 832 143 | 7 585 289 | 7 605 382 | 7 570 540 |
| Indeks | 100 | 90 | 100 | 100 | 100 |
| Tržni delež | 35,3 % | 33,4 % | 33,8 % | 32,9 % | 33,3 % |
| Indeks | 100 | 95 | 96 | 93 | 94 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(114)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (94), je industrija Skupnosti med drugim sestavljena iz štirih skupin, ki vključujejo veliko povezanih družb. Preiskava je pokazala, da so med povezanimi družbami obstajali prenosi zadevnega izdelka. Podatki o prodaji, ki se upoštevajo v spodnji preglednici, so povezani z obsegom prodaje prvi neodvisni stranki na trgu Skupnosti.

Preglednica 4

2004

2005

2006

2007

OP

Obseg prodaje (v tonah)

7 596 746

6 832 143

7 585 289

7 605 382

7 570 540

Indeks

100

90

100

100

100

Tržni delež

35,3 %

33,4 %

33,8 %

32,9 %

33,3 %

Indeks

100

95

96

93

94

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (115) | Medtem ko se je potrošnja Skupnosti med obravnavanim obdobjem povečala za 6 %, se obseg prodaje zadevnega izdelka industrije Skupnosti neodvisnim strankam na trgu Skupnosti ni spremenil. To pomeni, da industrija Skupnosti zaradi konkurence dampinškega uvoza ni mogla uživati ugodnosti večje potrošnje. Zato se je tržni delež industrije Skupnosti med letom 2004 in OP zmanjšal za 6 %. |
| --- | --- |

(115)

Medtem ko se je potrošnja Skupnosti med obravnavanim obdobjem povečala za 6 %, se obseg prodaje zadevnega izdelka industrije Skupnosti neodvisnim strankam na trgu Skupnosti ni spremenil. To pomeni, da industrija Skupnosti zaradi konkurence dampinškega uvoza ni mogla uživati ugodnosti večje potrošnje. Zato se je tržni delež industrije Skupnosti med letom 2004 in OP zmanjšal za 6 %.

| (116) | Izguba tržnega deleža je nastala kljub prizadevanju industrije Skupnosti za visoko stopnjo kakovosti izdelkov, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (117). |
| --- | --- |

(116)

Izguba tržnega deleža je nastala kljub prizadevanju industrije Skupnosti za visoko stopnjo kakovosti izdelkov, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (117).

3.4   Povprečne cene na enoto industrije Skupnosti

| (117) | Povprečne prodajne cene franko tovarna industrije Skupnosti za nepovezane stranke na trgu Skupnosti so se v obravnavnem obdobju zvišale za 14 %. Preiskava je pokazala, da se je to zvišanje prodajnih cen, če dampinškega uvoza ni bilo, pojavilo delno zaradi prehoda na izdelke višje kakovosti, vzrok pa so bili tudi višji proizvodni stroški. Kljub temu je treba upoštevati, da so standardni izdelki predstavljali približno 80 % prodaje industrije Skupnosti med OP in so tako ostali osrednji izdelki te industrije.
  Preglednica 5 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna cena (EUR/tona) | 414 | 409 | 435 | 468 | 474 |
| Indeks | 100 | 99 | 105 | 113 | 114 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(117)

Povprečne prodajne cene franko tovarna industrije Skupnosti za nepovezane stranke na trgu Skupnosti so se v obravnavnem obdobju zvišale za 14 %. Preiskava je pokazala, da se je to zvišanje prodajnih cen, če dampinškega uvoza ni bilo, pojavilo delno zaradi prehoda na izdelke višje kakovosti, vzrok pa so bili tudi višji proizvodni stroški. Kljub temu je treba upoštevati, da so standardni izdelki predstavljali približno 80 % prodaje industrije Skupnosti med OP in so tako ostali osrednji izdelki te industrije.

Preglednica 5

2004

2005

2006

2007

OP

Povprečna cena (EUR/tona)

414

409

435

468

474

Indeks

100

99

105

113

114

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (118) | Dejansko je bilo ugotovljeno, da so se povprečni proizvodni stroški industrije Skupnosti med letom 2004 in OP zvišali za 25 % zlasti zaradi višje cene starega železa, ki je glavna surovina za proizvodnjo valjane žice. Med istim obdobjem se je cena starega železa zvišala za 34 %, kar pomeni, da zvišanje cen, prikazano v zgornji preglednici, odraža le del zvišanja cen surovin. |
| --- | --- |

(118)

Dejansko je bilo ugotovljeno, da so se povprečni proizvodni stroški industrije Skupnosti med letom 2004 in OP zvišali za 25 % zlasti zaradi višje cene starega železa, ki je glavna surovina za proizvodnjo valjane žice. Med istim obdobjem se je cena starega železa zvišala za 34 %, kar pomeni, da zvišanje cen, prikazano v zgornji preglednici, odraža le del zvišanja cen surovin.

3.5   Zaloge

| (119) | Zaloge so predstavljale približno 5 % obsega proizvodnje v OP. Industrija Skupnosti je svoj obseg zalog med obravnavanim obdobjem zmanjšala za 10 %, zlasti med letom 2007 in OP. Vendar lahko to zmanjšanje zalog pomeni, da je v prihodnosti predvidena nižja raven dejavnosti. V tem smislu je treba upoštevati, da je približno 20 % proizvodnje industrije Skupnosti namenjene lastni uporabi za nadaljnjo predelavo izdelkov na koncu proizvodne verige. Delež lastne uporabe se v obravnavanem obdobju ni spremenil.
  Preglednica 6 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (v tonah) | 657 667 | 530 578 | 691 413 | 699 508 | 594 408 |
| Indeks | 100 | 81 | 105 | 106 | 90 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(119)

Zaloge so predstavljale približno 5 % obsega proizvodnje v OP. Industrija Skupnosti je svoj obseg zalog med obravnavanim obdobjem zmanjšala za 10 %, zlasti med letom 2007 in OP. Vendar lahko to zmanjšanje zalog pomeni, da je v prihodnosti predvidena nižja raven dejavnosti. V tem smislu je treba upoštevati, da je približno 20 % proizvodnje industrije Skupnosti namenjene lastni uporabi za nadaljnjo predelavo izdelkov na koncu proizvodne verige. Delež lastne uporabe se v obravnavanem obdobju ni spremenil.

Preglednica 6

2004

2005

2006

2007

OP

Zaloge (v tonah)

657 667

530 578

691 413

699 508

594 408

Indeks

100

81

105

106

90

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

3.6   Zaposlenost, plače in produktivnost

Preglednica 7

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (FTE) | 4 131 | 3 918 | 3 825 | 4 084 | 4 206 |
| Indeks | 100 | 95 | 93 | 99 | 102 |
| Stroški dela (EUR/FTE) | 41 300 | 43 200 | 45 300 | 45 300 | 44 600 |
| Indeks | 100 | 105 | 110 | 110 | 108 |
| Produktivnost (indeks) | 100 | 96 | 108 | 98 | 95 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

2004

2005

2006

2007

OP

Zaposlenost – ekvivalent polnega delovnega časa (FTE)

4 131

3 918

3 825

4 084

4 206

Indeks

100

95

93

99

102

Stroški dela (EUR/FTE)

41 300

43 200

45 300

45 300

44 600

Indeks

100

105

110

110

108

Produktivnost (indeks)

100

96

108

98

95

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (120) | Kot na splošno velja v kovinskopredelovalni industriji, se število zaposlenih ne more preprosto zmanjšati, ne da bi to ogrozilo proizvodnjo. Zaposlenost je zato ostala nespremenjena, v OP pa se je rahlo povečala. |
| --- | --- |

(120)

Kot na splošno velja v kovinskopredelovalni industriji, se število zaposlenih ne more preprosto zmanjšati, ne da bi to ogrozilo proizvodnjo. Zaposlenost je zato ostala nespremenjena, v OP pa se je rahlo povečala.

| (121) | Kljub večjim stroškom dela je preiskava pokazala, da si je industrija Skupnosti prizadevala za racionalizacijo svoje proizvodnje in zmanjšanje proizvodnih stroškov, da bi ublažila znatno zvišanje cen surovin, kot je opisano v uvodni izjavi 118 zgoraj. Zato je bilo zvišanje povprečnih proizvodnih stroškov veliko manj izrazito kot zvišanje cen starega železa. |
| --- | --- |

(121)

Kljub večjim stroškom dela je preiskava pokazala, da si je industrija Skupnosti prizadevala za racionalizacijo svoje proizvodnje in zmanjšanje proizvodnih stroškov, da bi ublažila znatno zvišanje cen surovin, kot je opisano v uvodni izjavi 118 zgoraj. Zato je bilo zvišanje povprečnih proizvodnih stroškov veliko manj izrazito kot zvišanje cen starega železa.

| (122) | Kljub večji potrošnji Skupnosti v obravnavanem obdobju industrija Skupnosti ni mogla povečati produktivnosti, kot bi bilo mogoče pričakovati. Dejansko se je produktivnost zmanjšala v skladu z manjšim obsegom proizvodnje, kot je prikazano v preglednici 3 zgoraj. |
| --- | --- |

(122)

Kljub večji potrošnji Skupnosti v obravnavanem obdobju industrija Skupnosti ni mogla povečati produktivnosti, kot bi bilo mogoče pričakovati. Dejansko se je produktivnost zmanjšala v skladu z manjšim obsegom proizvodnje, kot je prikazano v preglednici 3 zgoraj.

3.7   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Preglednica 8

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost | 14,2 % | 7,1 % | 8,1 % | 7,7 % | 6,7 % |
| Indeks | 100 | 50 | 57 | 54 | 47 |
| Denarni tok v 1 000 EUR | 499 500 | 260 845 | 354 398 | 276 463 | 262 764 |
| Indeks | 100 | 52 | 71 | 55 | 53 |
| Naložbe v 1 000 EUR | 147 897 | 136 031 | 231 726 | 221 808 | 200 126 |
| Indeks | 100 | 92 | 157 | 150 | 135 |
| Donosnost naložb | 69 % | 49 % | 51 % | 47 % | 47 % |
| Indeks | 100 | 72 | 74 | 68 | 68 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

2004

2005

2006

2007

OP

Dobičkonosnost

14,2 %

7,1 %

8,1 %

7,7 %

6,7 %

Indeks

100

50

57

54

47

Denarni tok v 1 000 EUR

499 500

260 845

354 398

276 463

262 764

Indeks

100

52

71

55

53

Naložbe v 1 000 EUR

147 897

136 031

231 726

221 808

200 126

Indeks

100

92

157

150

135

Donosnost naložb

69 %

49 %

51 %

47 %

47 %

Indeks

100

72

74

68

68

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (123) | Dobičkonosnost industrije Skupnosti je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Skupnosti zmanjšala s 14,2-odstotnega dobička leta 2004 na 6,7-odstotni dobiček v OP. Hiter padec dobičkonosnosti leta 2005 je morda povezan z upadom v sektorju, pojavil pa se je hkrati z manjšo potrošnjo. Leta 2006 se je dobičkonosnost industrije Skupnosti nekoliko povečala, vendar se je ponovno poslabšala leta 2007 in nato še v OP. |
| --- | --- |

(123)

Dobičkonosnost industrije Skupnosti je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Skupnosti zmanjšala s 14,2-odstotnega dobička leta 2004 na 6,7-odstotni dobiček v OP. Hiter padec dobičkonosnosti leta 2005 je morda povezan z upadom v sektorju, pojavil pa se je hkrati z manjšo potrošnjo. Leta 2006 se je dobičkonosnost industrije Skupnosti nekoliko povečala, vendar se je ponovno poslabšala leta 2007 in nato še v OP.

| (124) | Industrija Skupnosti je v obravnavanem obdobju zvišala prodajne cene. Vendar zaradi poceni dampinškega uvoza ni mogla prenesti višjih stroškov surovin na stranke in uživati ugodnosti od takratne rasti trga. |
| --- | --- |

(124)

Industrija Skupnosti je v obravnavanem obdobju zvišala prodajne cene. Vendar zaradi poceni dampinškega uvoza ni mogla prenesti višjih stroškov surovin na stranke in uživati ugodnosti od takratne rasti trga.

| (125) | Trend, ki ga je pokazal denarni tok, tj. sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, v veliki meri odraža razvoj dobičkonosnosti. Čeprav je denarni tok med obravnavanim obdobjem ostal pozitiven, je bil na zelo nizki ravni zlasti v primerjavi z letom 2004. Enako velja za donosnost naložb, za katero je bil v obravnavanem obdobju značilen podoben negativen razvoj. |
| --- | --- |

(125)

Trend, ki ga je pokazal denarni tok, tj. sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, v veliki meri odraža razvoj dobičkonosnosti. Čeprav je denarni tok med obravnavanim obdobjem ostal pozitiven, je bil na zelo nizki ravni zlasti v primerjavi z letom 2004. Enako velja za donosnost naložb, za katero je bil v obravnavanem obdobju značilen podoben negativen razvoj.

| (126) | Kljub nazadujoči finančni uspešnosti je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju še naprej izvajala naložbe. To kaže, da se industrija ni pripravljena odreči proizvodnji, ampak meni, da je ta sektor sposoben preživeti. Raven naložb kaže, da je sektor zmožen zbrati potreben kapital. Vendar je ta zmožnost postala bolj omejena, ker se je denarni tok v obravnavanem obdobju bistveno poslabšal. |
| --- | --- |

(126)

Kljub nazadujoči finančni uspešnosti je industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju še naprej izvajala naložbe. To kaže, da se industrija ni pripravljena odreči proizvodnji, ampak meni, da je ta sektor sposoben preživeti. Raven naložb kaže, da je sektor zmožen zbrati potreben kapital. Vendar je ta zmožnost postala bolj omejena, ker se je denarni tok v obravnavanem obdobju bistveno poslabšal.

3.8   Rast

| (127) | Obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se med letom 2004 in OP ni spremenil, kar je industriji Skupnosti preprečilo, da bi izkoristila večjo potrošnjo Skupnosti, ki se je med letom 2004 in OP povečala za 6 %. Zato se je v istem obdobju njen tržni delež zmanjšal za dve odstotni točki. |
| --- | --- |

(127)

Obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se med letom 2004 in OP ni spremenil, kar je industriji Skupnosti preprečilo, da bi izkoristila večjo potrošnjo Skupnosti, ki se je med letom 2004 in OP povečala za 6 %. Zato se je v istem obdobju njen tržni delež zmanjšal za dve odstotni točki.

3.9   Višina dejanske stopnje dampinga

| (128) | Stopnje dampinga za LRK, RM in Turčijo, ki so navedene v poglavju o dampingu, so očitno višje od de minimis stopnje. Glede na obseg in cene dampinškega uvoza se učinek dejanskih stopenj dampinga ne more obravnavati kot zanemarljiv. |
| --- | --- |

(128)

Stopnje dampinga za LRK, RM in Turčijo, ki so navedene v poglavju o dampingu, so očitno višje od de minimis stopnje. Glede na obseg in cene dampinškega uvoza se učinek dejanskih stopenj dampinga ne more obravnavati kot zanemarljiv.

4.   Sklepne ugotovitve o škodi

| (129) | Nekateri kazalci škode, kot so prodajne cene (+ 14 %), proizvodna zmogljivost (+ 6 %) in naložbe (+ 35 %), kažejo pozitiven razvoj med obravnavanim obdobjem. |
| --- | --- |

(129)

Nekateri kazalci škode, kot so prodajne cene (+ 14 %), proizvodna zmogljivost (+ 6 %) in naložbe (+ 35 %), kažejo pozitiven razvoj med obravnavanim obdobjem.

| (130) | Vendar so se drugi kazalci škode, kot so proizvodnja (– 3 %), izkoriščenost zmogljivosti (– 9 %), tržni delež (– 6 %) in produktivnost (– 5 %), poslabšali, medtem ko se obseg prodaje nepovezanim strankam na trgu Skupnosti ni spremenil kljub večji potrošnji v obravnavanem obdobju. Poleg tega so bili kazalci škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Skupnosti, kot so denarni tok (– 47 %), donosnost posamezne naložbe (– 32 %) in dobičkonosnost (– 7,5 odstotne točke), zelo prizadeti. To pomeni, da je bila oslabljena tudi zmožnost industrije Skupnosti za zbiranje kapitala. |
| --- | --- |

(130)

Vendar so se drugi kazalci škode, kot so proizvodnja (– 3 %), izkoriščenost zmogljivosti (– 9 %), tržni delež (– 6 %) in produktivnost (– 5 %), poslabšali, medtem ko se obseg prodaje nepovezanim strankam na trgu Skupnosti ni spremenil kljub večji potrošnji v obravnavanem obdobju. Poleg tega so bili kazalci škode, povezani s finančno uspešnostjo industrije Skupnosti, kot so denarni tok (– 47 %), donosnost posamezne naložbe (– 32 %) in dobičkonosnost (– 7,5 odstotne točke), zelo prizadeti. To pomeni, da je bila oslabljena tudi zmožnost industrije Skupnosti za zbiranje kapitala.

| (131) | Preiskava je pokazala tudi, da so se proizvodni stroški industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem znatno zvišali, zlasti zaradi visokega zvišanja cen starega železa (+ 34 %), ki je glavna surovina za proizvodnjo valjane žice. Vendar glede na nelojalno nižanje cen kitajskih in moldavskih izvoznikov med OP industrija Skupnosti ni mogla povišati prodajnih cen v skladu z višjimi cenami surovin. |
| --- | --- |

(131)

Preiskava je pokazala tudi, da so se proizvodni stroški industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem znatno zvišali, zlasti zaradi visokega zvišanja cen starega železa (+ 34 %), ki je glavna surovina za proizvodnjo valjane žice. Vendar glede na nelojalno nižanje cen kitajskih in moldavskih izvoznikov med OP industrija Skupnosti ni mogla povišati prodajnih cen v skladu z višjimi cenami surovin.

| (132) | Čeprav je industrija Skupnosti med OP ostala dobičkonosna tako, da se je usmerila v visokokakovostne tržne segmente z višjimi cenami, se je na podlagi navedenega njen finančni položaj znatno poslabšal. Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(132)

Čeprav je industrija Skupnosti med OP ostala dobičkonosna tako, da se je usmerila v visokokakovostne tržne segmente z višjimi cenami, se je na podlagi navedenega njen finančni položaj znatno poslabšal. Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

F.   VZROČNOST

1.   Uvod

| (133) | V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe se je proučevalo, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in RM povzročil industriji Skupnosti takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(133)

V skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe se je proučevalo, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in RM povzročil industriji Skupnosti takšno škodo, da jo je mogoče opredeliti kot znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (134) | Preiskava je pokazala, da se je dampinški uvoz iz LRK in RM znatno povečal, in sicer skoraj petkrat v obravnavanem obdobju, tj. za 1,1 milijona ton med letom 2004 in OP. To povečanje je bilo izrazito zlasti med letom 2006 in OP. V smislu tržnega deleža je dampinški uvoz iz zadevnih držav povečal svoj delež na trgu Skupnosti z 1,4 % leta 2004 na 6,3 % v OP. V praksi je to ustrezalo celotnemu povečanju potrošnje Skupnosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(134)

Preiskava je pokazala, da se je dampinški uvoz iz LRK in RM znatno povečal, in sicer skoraj petkrat v obravnavanem obdobju, tj. za 1,1 milijona ton med letom 2004 in OP. To povečanje je bilo izrazito zlasti med letom 2006 in OP. V smislu tržnega deleža je dampinški uvoz iz zadevnih držav povečal svoj delež na trgu Skupnosti z 1,4 % leta 2004 na 6,3 % v OP. V praksi je to ustrezalo celotnemu povečanju potrošnje Skupnosti v obravnavanem obdobju.

| (135) | Tržni delež industrije Skupnosti se je v istem obdobju, čeprav je njen obseg prodaje na trgu Skupnosti ostal nespremenjen, zmanjšal s 35,3 % na 33,3 %, tj. za dve odstotni točki. |
| --- | --- |

(135)

Tržni delež industrije Skupnosti se je v istem obdobju, čeprav je njen obseg prodaje na trgu Skupnosti ostal nespremenjen, zmanjšal s 35,3 % na 33,3 %, tj. za dve odstotni točki.

| (136) | Cene dampinškega uvoza so še vedno nelojalno nižale cene, ki jih je zaračunavala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti, čeprav so se cene dampinškega uvoza v obravnavanem obdobju zvišale za 12 % v skladu z višjimi cenami surovin. To je industriji Skupnosti preprečilo, da bi zvišala cene in pokrila višje cene surovin v celoti. Tako se je dobičkonosnost prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti zmanjšala s 14,2 % leta 2004 na 6,7 % med OP. |
| --- | --- |

(136)

Cene dampinškega uvoza so še vedno nelojalno nižale cene, ki jih je zaračunavala industrija Skupnosti na trgu Skupnosti, čeprav so se cene dampinškega uvoza v obravnavanem obdobju zvišale za 12 % v skladu z višjimi cenami surovin. To je industriji Skupnosti preprečilo, da bi zvišala cene in pokrila višje cene surovin v celoti. Tako se je dobičkonosnost prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti zmanjšala s 14,2 % leta 2004 na 6,7 % med OP.

| (137) | Preiskava je pokazala tudi, da je trg valjane žice pregleden trg, na katerem so vsi izvajalci seznanjeni z ravnjo cen, ki jo ponujajo različni viri nabave. Večji obseg poceni dampinškega uvoza iz zadevnih držav je negativno vplival na celoten trg, s tem ko je nižal cene, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 138. |
| --- | --- |

(137)

Preiskava je pokazala tudi, da je trg valjane žice pregleden trg, na katerem so vsi izvajalci seznanjeni z ravnjo cen, ki jo ponujajo različni viri nabave. Večji obseg poceni dampinškega uvoza iz zadevnih držav je negativno vplival na celoten trg, s tem ko je nižal cene, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 138.

| (138) | Šteje se, da zaradi stalnega pritiska, ki se je izvajal s poceni dampinškim uvozom iz zadevnih držav na trg Skupnosti, industrija Skupnosti ni mogla prilagoditi svojih prodajnih cen višjim stroškom surovin, zlasti v OP, ko so bile cene starega železa najvišje. S tem se je pojasnila izguba tržnega deleža, nizka raven prodajnih cen in izguba dobičkonosnosti industrije Skupnosti. Zato je bilo začasno sklenjeno, da je nenadna rast poceni dampinškega uvoza iz LRK in RM zelo negativno vplivala na gospodarski položaj industrije Skupnosti, zlasti v OP. |
| --- | --- |

(138)

Šteje se, da zaradi stalnega pritiska, ki se je izvajal s poceni dampinškim uvozom iz zadevnih držav na trg Skupnosti, industrija Skupnosti ni mogla prilagoditi svojih prodajnih cen višjim stroškom surovin, zlasti v OP, ko so bile cene starega železa najvišje. S tem se je pojasnila izguba tržnega deleža, nizka raven prodajnih cen in izguba dobičkonosnosti industrije Skupnosti. Zato je bilo začasno sklenjeno, da je nenadna rast poceni dampinškega uvoza iz LRK in RM zelo negativno vplivala na gospodarski položaj industrije Skupnosti, zlasti v OP.

3.   Učinek drugih dejavnikov

3.1   Razvoj povpraševanja

| (139) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 98, se je potrošnja valjane žice v Skupnosti v obravnavanem obdobju skupaj povečala za 6 %. Zato se šteje, da razvoj potrošnje ni dejavnik, ki bi lahko prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(139)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 98, se je potrošnja valjane žice v Skupnosti v obravnavanem obdobju skupaj povečala za 6 %. Zato se šteje, da razvoj potrošnje ni dejavnik, ki bi lahko prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

3.2   Cene surovin in električne energije na trgu Skupnosti

| (140) | Cene surovin, zlasti jeklenih odpadkov ali v nekaterih primerih železove rude, so se v obravnavanem obdobju bistveno zvišale. Trdilo se je, da so višje cene surovin vplivale na poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju in zlasti v OP, ko so bile cene surovin najvišje. |
| --- | --- |

(140)

Cene surovin, zlasti jeklenih odpadkov ali v nekaterih primerih železove rude, so se v obravnavanem obdobju bistveno zvišale. Trdilo se je, da so višje cene surovin vplivale na poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju in zlasti v OP, ko so bile cene surovin najvišje.

| (141) | Prav tako se je trdilo, da so bili višji stroški električne energije, tj. zelo pomemben element pri stroških proizvodnje valjane žice, vzrok za škodo, ki jo je med OP utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(141)

Prav tako se je trdilo, da so bili višji stroški električne energije, tj. zelo pomemben element pri stroških proizvodnje valjane žice, vzrok za škodo, ki jo je med OP utrpela industrija Skupnosti.

| (142) | Preiskava je potrdila, da so se stroški proizvodnje valjane žice v industriji Skupnosti med obravnavanim obdobjem povečali za 25 %. Vendar se na trgu, ki ga urejajo učinkoviti pogoji trgovanja, in sicer brez škodljivega dampinga, lahko pričakuje, da se cene redno prilagajajo tako, da izražajo položaj različnih elementov proizvodnih stroškov. V tem primeru to ni veljalo. Čeprav je industrija Skupnosti zvišala prodajne cene, to ni bilo dovolj za preprečitev znatnega padca njene dobičkonosnosti. Za znižanje cen na trgu Skupnosti in nezmožnost industrije Skupnosti, da bi prenesla višje cene surovin na stranke, je prej krivo nelojalno nižanje cen kitajskih in moldavskih izvoznikov. |
| --- | --- |

(142)

Preiskava je potrdila, da so se stroški proizvodnje valjane žice v industriji Skupnosti med obravnavanim obdobjem povečali za 25 %. Vendar se na trgu, ki ga urejajo učinkoviti pogoji trgovanja, in sicer brez škodljivega dampinga, lahko pričakuje, da se cene redno prilagajajo tako, da izražajo položaj različnih elementov proizvodnih stroškov. V tem primeru to ni veljalo. Čeprav je industrija Skupnosti zvišala prodajne cene, to ni bilo dovolj za preprečitev znatnega padca njene dobičkonosnosti. Za znižanje cen na trgu Skupnosti in nezmožnost industrije Skupnosti, da bi prenesla višje cene surovin na stranke, je prej krivo nelojalno nižanje cen kitajskih in moldavskih izvoznikov.

3.3   Lastna proizvodnja industrije Skupnosti

| (143) | Večji obseg proizvodnje na splošno vodi k ekonomijam obsega, ki koristijo zadevnemu proizvajalcu. Industrija Skupnosti je predvsem vertikalno integrirana, pri čemer se lastna proizvodnja uporablja za nadaljnjo predelavo v izdelke z dodano vrednostjo v industriji na koncu proizvodne verige. V preiskavi se v zvezi s proizvodnjo ni ugotovila nobena težava, povezana s temi izdelki s konca proizvodne verige. Kot je navedeno v uvodni izjavi 119, se lastna uporaba v obravnavanem obdobju dejansko ni spremenila. |
| --- | --- |

(143)

Večji obseg proizvodnje na splošno vodi k ekonomijam obsega, ki koristijo zadevnemu proizvajalcu. Industrija Skupnosti je predvsem vertikalno integrirana, pri čemer se lastna proizvodnja uporablja za nadaljnjo predelavo v izdelke z dodano vrednostjo v industriji na koncu proizvodne verige. V preiskavi se v zvezi s proizvodnjo ni ugotovila nobena težava, povezana s temi izdelki s konca proizvodne verige. Kot je navedeno v uvodni izjavi 119, se lastna uporaba v obravnavanem obdobju dejansko ni spremenila.

| (144) | Na tej podlagi se je štelo, da lastna proizvodnja industrije Skupnosti ni prispevala k poslabšanju finančnega stanja, zlasti med OP. |
| --- | --- |

(144)

Na tej podlagi se je štelo, da lastna proizvodnja industrije Skupnosti ni prispevala k poslabšanju finančnega stanja, zlasti med OP.

3.4   Prodaja visokokakovostnih izdelkov industrije Skupnosti

| (145) | Trdilo se je, da industrija Skupnosti ni utrpela škode, ker je svojo proizvodnjo in prodajo na trgu Skupnosti preusmerila v visokokakovostne izdelke in se tako zavarovala pred dampinškim uvozom, ki je osredotočen zlasti na standardni segment trga valjane žice. |
| --- | --- |

(145)

Trdilo se je, da industrija Skupnosti ni utrpela škode, ker je svojo proizvodnjo in prodajo na trgu Skupnosti preusmerila v visokokakovostne izdelke in se tako zavarovala pred dampinškim uvozom, ki je osredotočen zlasti na standardni segment trga valjane žice.

| (146) | Vendar je zgornja navedba v nasprotju z ugotovitvami preiskave. Tudi če se je industrija Skupnosti delno preusmerila v izdelke višje kakovosti, zlasti med OP, kot je navedeno v uvodni izjavi 117, je bilo ugotovljeno, da 80 % njenega obsega prodaje sestavljajo standardni izdelki, na katere je tako vplivala neposredna konkurenca s poceni dampinškim uvozom iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(146)

Vendar je zgornja navedba v nasprotju z ugotovitvami preiskave. Tudi če se je industrija Skupnosti delno preusmerila v izdelke višje kakovosti, zlasti med OP, kot je navedeno v uvodni izjavi 117, je bilo ugotovljeno, da 80 % njenega obsega prodaje sestavljajo standardni izdelki, na katere je tako vplivala neposredna konkurenca s poceni dampinškim uvozom iz zadevnih držav.

| (147) | Zato se je štelo, da je preusmeritev v izdelke višje kakovosti industriji Skupnosti omogočila omejiti zmanjšanje dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju in zlasti med OP. |
| --- | --- |

(147)

Zato se je štelo, da je preusmeritev v izdelke višje kakovosti industriji Skupnosti omogočila omejiti zmanjšanje dobičkonosnosti v obravnavanem obdobju in zlasti med OP.

3.5   Samopovzročena škoda

| (148) | Ena stranka je trdila, da je industrija Skupnosti v velikem obsegu uvažala valjano žico iz zadevnih držav in da je zato treba vsako škodo, ki jo ta industrija utrpi, šteti za samopovzročeno. |
| --- | --- |

(148)

Ena stranka je trdila, da je industrija Skupnosti v velikem obsegu uvažala valjano žico iz zadevnih držav in da je zato treba vsako škodo, ki jo ta industrija utrpi, šteti za samopovzročeno.

| (149) | Preiskava te trditve je pokazala, da je bil obseg uvoza zadevnega izdelka, ki ga je opravila industrija Skupnosti, zelo majhen in je predstavljal manj kot 1 % proizvodnje med OP. Zato bi bila vsaka škoda zaradi tega uvoza skrajno zanemarljiva. |
| --- | --- |

(149)

Preiskava te trditve je pokazala, da je bil obseg uvoza zadevnega izdelka, ki ga je opravila industrija Skupnosti, zelo majhen in je predstavljal manj kot 1 % proizvodnje med OP. Zato bi bila vsaka škoda zaradi tega uvoza skrajno zanemarljiva.

3.6   Izvoz industrije Skupnosti

| (150) | Čeprav je analiza škode in vzročne zveze osredotočena na položaj industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, je bil proučen tudi izvoz te industrije Skupnosti kot možen drug dejavnik, ki bi lahko pojasnil ugotovljeno škodo. Analiza je pokazala, da je bil izvoz industrije Skupnosti nepovezanim strankam med obravnavanim obdobjem še naprej razmeroma skromen (približno 7 %). Poleg tega se je med obravnavanim obdobjem delež izvoza zmanjšal. Zmanjšanje obsega izvoza s približno 900 000 ton leta 2004 na približno 500 000 ton med OP bi lahko bilo pojasnjeno z manjšo proizvodnjo v istem obdobju. Vendar je bila izvozna cena višja od cene, ki jo je industrija Skupnosti zaračunavala strankam na trgu Skupnosti. Zato se je štelo, da z manjšim obsegom izvoza ni mogoče pojasniti stopnje škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in zlasti bistvenega zmanjšanja dobičkonosnosti med OP. |
| --- | --- |

(150)

Čeprav je analiza škode in vzročne zveze osredotočena na položaj industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, je bil proučen tudi izvoz te industrije Skupnosti kot možen drug dejavnik, ki bi lahko pojasnil ugotovljeno škodo. Analiza je pokazala, da je bil izvoz industrije Skupnosti nepovezanim strankam med obravnavanim obdobjem še naprej razmeroma skromen (približno 7 %). Poleg tega se je med obravnavanim obdobjem delež izvoza zmanjšal. Zmanjšanje obsega izvoza s približno 900 000 ton leta 2004 na približno 500 000 ton med OP bi lahko bilo pojasnjeno z manjšo proizvodnjo v istem obdobju. Vendar je bila izvozna cena višja od cene, ki jo je industrija Skupnosti zaračunavala strankam na trgu Skupnosti. Zato se je štelo, da z manjšim obsegom izvoza ni mogoče pojasniti stopnje škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in zlasti bistvenega zmanjšanja dobičkonosnosti med OP.

3.7   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (151) | Gibanja obsega uvoza in cen iz drugih tretjih držav med letom 2004 in OP so bila naslednja:
  Preglednica 9










  Druge tretje države | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (v tonah) | 1 202 566 | 1 417 431 | 1 437 307 | 1 070 978 | 1 040 648 |
| Indeks | 100 | 119 | 120 | 89 | 87 |
| Tržni delež | 5,6 % | 7,0 % | 6,4 % | 4,6 % | 4,6 % |
| Indeks | 100 | 125 | 115 | 83 | 82 |
| Cena (EUR/tona) | 392 | 419 | 436 | 495 | 508 |
| Indeks | 100 | 107 | 111 | 126 | 130 |
| Vir: Eurostat. |

(151)

Gibanja obsega uvoza in cen iz drugih tretjih držav med letom 2004 in OP so bila naslednja:

Preglednica 9

Druge tretje države

2004

2005

2006

2007

OP

Uvoz (v tonah)

1 202 566

1 417 431

1 437 307

1 070 978

1 040 648

Indeks

100

119

120

89

87

Tržni delež

5,6 %

7,0 %

6,4 %

4,6 %

4,6 %

Indeks

100

125

115

83

82

Cena (EUR/tona)

392

419

436

495

508

Indeks

100

107

111

126

130

Vir: Eurostat.

| (152) | Glavne druge tretje države, ki izvažajo valjano žico v Skupnost, so Švica, Ukrajina in Brazilija. Kot je prikazano v preglednici, je med obravnavanim obdobjem uvoz iz drugih tretjih držav izgubil obseg prodaje in tržni delež, med OP pa so bile cene razmeroma visoke. |
| --- | --- |

(152)

Glavne druge tretje države, ki izvažajo valjano žico v Skupnost, so Švica, Ukrajina in Brazilija. Kot je prikazano v preglednici, je med obravnavanim obdobjem uvoz iz drugih tretjih držav izgubil obseg prodaje in tržni delež, med OP pa so bile cene razmeroma visoke.

| (153) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo začasno sklenjeno, da uvoz iz Turčije in drugih tretjih držav ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(153)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo začasno sklenjeno, da uvoz iz Turčije in drugih tretjih držav ni prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

3.8   Drugi proizvajalci v Skupnosti

| (154) | Analiza podatkov, ki se nanašajo na trg Skupnosti, je pokazala, da vsi ostali proizvajalci Skupnosti med obravnavanim obdobjem niso pridobili tržnega deleža, ampak so ga izgubili. S preiskavo se ni ugotovila nobena posebna težava v zvezi s konkurenco med proizvajalci Skupnosti oziroma noben učinek, ki izkrivlja trgovino in bi lahko pojasnil znatno škodo, ugotovljeno v zvezi z industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(154)

Analiza podatkov, ki se nanašajo na trg Skupnosti, je pokazala, da vsi ostali proizvajalci Skupnosti med obravnavanim obdobjem niso pridobili tržnega deleža, ampak so ga izgubili. S preiskavo se ni ugotovila nobena posebna težava v zvezi s konkurenco med proizvajalci Skupnosti oziroma noben učinek, ki izkrivlja trgovino in bi lahko pojasnil znatno škodo, ugotovljeno v zvezi z industrijo Skupnosti.

| (155) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo začasno sklenjeno, da proizvajalci, ki niso vključeni v opredelitev industrije Skupnosti, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(155)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo začasno sklenjeno, da proizvajalci, ki niso vključeni v opredelitev industrije Skupnosti, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

4.   Sklep o vzročni zvezi

| (156) | Zgoraj navedena analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež poceni dampinškega uvoza s poreklom iz LRK in RM med letom 2004 in OP bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bil ta uvoz izveden po znatno dampinških cenah, ki so bile nižje od cen, ki jih je industrija Skupnosti zaračunavala na trgu Skupnosti za podobne vrste izdelka. |
| --- | --- |

(156)

Zgoraj navedena analiza je pokazala, da sta se obseg in tržni delež poceni dampinškega uvoza s poreklom iz LRK in RM med letom 2004 in OP bistveno povečala. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bil ta uvoz izveden po znatno dampinških cenah, ki so bile nižje od cen, ki jih je industrija Skupnosti zaračunavala na trgu Skupnosti za podobne vrste izdelka.

| (157) | Ta povečani obseg in tržni delež poceni dampinškega uvoza iz LRK in RM sta sovpadala s splošnim večjim povpraševanjem v Skupnosti ter tudi z negativnim razvojem tržnega deleža industrije Skupnosti in poslabšanjem glavnih kazalcev, ki se nanašajo na njen gospodarski položaj med OP. Dejansko se je dobičkonosnost industrije Skupnosti med letom 2004 in OP več kot prepolovila. |
| --- | --- |

(157)

Ta povečani obseg in tržni delež poceni dampinškega uvoza iz LRK in RM sta sovpadala s splošnim večjim povpraševanjem v Skupnosti ter tudi z negativnim razvojem tržnega deleža industrije Skupnosti in poslabšanjem glavnih kazalcev, ki se nanašajo na njen gospodarski položaj med OP. Dejansko se je dobičkonosnost industrije Skupnosti med letom 2004 in OP več kot prepolovila.

| (158) | Proučitev drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Skupnosti, je razkrila, da noben od teh dejavnikov ne bi mogel tako znatno negativno vplivati na to industrijo, zlasti med OP. |
| --- | --- |

(158)

Proučitev drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Skupnosti, je razkrila, da noben od teh dejavnikov ne bi mogel tako znatno negativno vplivati na to industrijo, zlasti med OP.

| (159) | Na podlagi zgoraj navedene analize, ki je ustrezno ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, je bilo začasno sklenjeno, da je uvoz iz LRK in RM povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(159)

Na podlagi zgoraj navedene analize, ki je ustrezno ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, je bilo začasno sklenjeno, da je uvoz iz LRK in RM povzročil znatno škodo industriji Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

5.   Uvoz iz Turčije

Preglednica 10

| Turčija | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (v tonah) | 540 040 | 581 432 | 754 811 | 625 409 | 560 669 |
| Indeks | 100 | 108 | 139 | 116 | 104 |
| Tržni delež | 2,5 % | 2,8 % | 3,4 % | 2,7 % | 2,5 % |
| Indeks | 100 | 112 | 136 | 93 | 100 |
| Cena (EUR/tona) | 397 | 369 | 388 | 444 | 458 |
| Indeks | 100 | 93 | 98 | 112 | 115 |
| Vir: Eurostat. |

Turčija

2004

2005

2006

2007

OP

Uvoz (v tonah)

540 040

581 432

754 811

625 409

560 669

Indeks

100

108

139

116

104

Tržni delež

2,5 %

2,8 %

3,4 %

2,7 %

2,5 %

Indeks

100

112

136

93

100

Cena (EUR/tona)

397

369

388

444

458

Indeks

100

93

98

112

115

Vir: Eurostat.

| (160) | Kot je prikazano v preglednici, se je obseg uvoza iz Turčije povečal za 4 %, kar je nekoliko manj od povečanja potrošnje med obravnavanim obdobjem. V nasprotju z uvozom iz LRK in RM je bil obseg uvoza iz Turčije največji leta 2006, po tem pa se je zmanjšal. Tržni delež LRK in RM je bil prav tako največji leta 2006, nato se je zmanjšal in v OP dosegel raven iz leta 2004. |
| --- | --- |

(160)

Kot je prikazano v preglednici, se je obseg uvoza iz Turčije povečal za 4 %, kar je nekoliko manj od povečanja potrošnje med obravnavanim obdobjem. V nasprotju z uvozom iz LRK in RM je bil obseg uvoza iz Turčije največji leta 2006, po tem pa se je zmanjšal. Tržni delež LRK in RM je bil prav tako največji leta 2006, nato se je zmanjšal in v OP dosegel raven iz leta 2004.

| (161) | Med obravnavanim obdobjem so se povprečne uvozne cene zvišale za 15 %. Kot je navedeno v odstavku 2.1, za uvoz iz Turčije ni bilo ugotovljeno, da je med OP nelojalno nižal cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti. Poleg tega ni bilo ugotovljeno, da je ta uvoz vzrok za prodajo pod ceno. |
| --- | --- |

(161)

Med obravnavanim obdobjem so se povprečne uvozne cene zvišale za 15 %. Kot je navedeno v odstavku 2.1, za uvoz iz Turčije ni bilo ugotovljeno, da je med OP nelojalno nižal cene industrije Skupnosti na trgu Skupnosti. Poleg tega ni bilo ugotovljeno, da je ta uvoz vzrok za prodajo pod ceno.

| (162) | Na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da uvoz iz Turčije ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(162)

Na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da uvoz iz Turčije ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

G.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Uvodna opomba

| (163) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti. Analiza interesa Skupnosti je temeljila na upoštevanju različnih udeleženih interesov, vključno z interesi industrije Skupnosti, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(163)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče sklepati, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Skupnosti. Analiza interesa Skupnosti je temeljila na upoštevanju različnih udeleženih interesov, vključno z interesi industrije Skupnosti, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.

2.   Industrija Skupnosti

| (164) | Industrijo Skupnosti sestavljajo številni proizvajalci iz vse Skupnosti, pri čemer neposredno zaposluje več kot 4 000 ljudi v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(164)

Industrijo Skupnosti sestavljajo številni proizvajalci iz vse Skupnosti, pri čemer neposredno zaposluje več kot 4 000 ljudi v zvezi s proizvodnjo zadevnega izdelka.

| (165) | Industrija Skupnosti je utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza iz LRK in RM. Opozoriti je treba, da je večina kazalcev škode pokazala negativno gibanje med obravnavanim obdobjem. Zelo prizadeti so bili zlasti kazalci industrije, povezani s finančno uspešnostjo industrije Skupnosti, kot so denarni tok, donosnost naložb in dobičkonosnost. Brez ukrepov se zdi, da je nadaljnje poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti zelo verjetno. |
| --- | --- |

(165)

Industrija Skupnosti je utrpela znatno škodo zaradi dampinškega uvoza iz LRK in RM. Opozoriti je treba, da je večina kazalcev škode pokazala negativno gibanje med obravnavanim obdobjem. Zelo prizadeti so bili zlasti kazalci industrije, povezani s finančno uspešnostjo industrije Skupnosti, kot so denarni tok, donosnost naložb in dobičkonosnost. Brez ukrepov se zdi, da je nadaljnje poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti zelo verjetno.

| (166) | Pričakuje se, da se bodo z uvedbo začasnih protidampinških dajatev ponovno vzpostavili učinkoviti pogoji trgovanja na trgu Skupnosti ter da bo cena valjane žice izražala stroške različnih elementov in tržnih pogojev. Preiskava je pokazala, da bi zvišanje cene za 3 % ali povečanje obsega prodaje zadoščalo, da ta industrija hitro obnovi svoje finančno stanje. Pričakuje se lahko, da se bo z uvedbo začasnih ukrepov industriji Skupnosti omogočila ponovno pridobitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila med obravnavanim obdobjem, kar bi dodatno pozitivno vplivalo na njen gospodarski položaj in dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(166)

Pričakuje se, da se bodo z uvedbo začasnih protidampinških dajatev ponovno vzpostavili učinkoviti pogoji trgovanja na trgu Skupnosti ter da bo cena valjane žice izražala stroške različnih elementov in tržnih pogojev. Preiskava je pokazala, da bi zvišanje cene za 3 % ali povečanje obsega prodaje zadoščalo, da ta industrija hitro obnovi svoje finančno stanje. Pričakuje se lahko, da se bo z uvedbo začasnih ukrepov industriji Skupnosti omogočila ponovno pridobitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila med obravnavanim obdobjem, kar bi dodatno pozitivno vplivalo na njen gospodarski položaj in dobičkonosnost.

| (167) | Zato je bilo sklenjeno, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov za uvoz s poreklom iz LRK in RM v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(167)

Zato je bilo sklenjeno, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov za uvoz s poreklom iz LRK in RM v interesu industrije Skupnosti.

3.   Uvozniki

| (168) | Vprašalniki so bili poslani devetim uvoznikom. Štirje uvozniki so izrecno navedli, da ne želijo sodelovati, medtem ko se drugi štirje uvozniki niso odzvali. To pomeni, da uvedba ukrepov ne bi znatno vplivala na uvoznike. V preiskavi je sodeloval le en uvoznik, pri čemer je izpolnil vprašalnik in dovolil, da se njegov odgovor preveri na kraju samem. Glede na podatke, ki jih je ta uvoznik zagotovil, je njegov vir valjane žice zlasti Turčija. Zato morebitna uvedba ukrepov za uvoz valjane žice iz LRK in RM nanj ne bi vplivala. |
| --- | --- |

(168)

Vprašalniki so bili poslani devetim uvoznikom. Štirje uvozniki so izrecno navedli, da ne želijo sodelovati, medtem ko se drugi štirje uvozniki niso odzvali. To pomeni, da uvedba ukrepov ne bi znatno vplivala na uvoznike. V preiskavi je sodeloval le en uvoznik, pri čemer je izpolnil vprašalnik in dovolil, da se njegov odgovor preveri na kraju samem. Glede na podatke, ki jih je ta uvoznik zagotovil, je njegov vir valjane žice zlasti Turčija. Zato morebitna uvedba ukrepov za uvoz valjane žice iz LRK in RM nanj ne bi vplivala.

| (169) | Zato je bilo na podlagi informacij, ki so bile na voljo, sklenjeno, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bi znatno vplivala na uvoznike. |
| --- | --- |

(169)

Zato je bilo na podlagi informacij, ki so bile na voljo, sklenjeno, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bi znatno vplivala na uvoznike.

4.   Uporabniki

| (170) | Vprašalniki so bili poslani 28 uporabnikom. Vendar je v preiskavi sodelovalo le osem uporabnikov iz združenja, ki predstavlja 15 % uvoza valjane žice iz zadevnih držav med OP. Ti uporabniki, ki so iz Italije, Španije, Poljske in Belgije ter predstavljajo le 1 % potrošnje Skupnosti, so dejavni v različnih industrijskih sektorjih, zlasti v avtomobilskem sektorju ter sektorju gradbeništva in strojništva. |
| --- | --- |

(170)

Vprašalniki so bili poslani 28 uporabnikom. Vendar je v preiskavi sodelovalo le osem uporabnikov iz združenja, ki predstavlja 15 % uvoza valjane žice iz zadevnih držav med OP. Ti uporabniki, ki so iz Italije, Španije, Poljske in Belgije ter predstavljajo le 1 % potrošnje Skupnosti, so dejavni v različnih industrijskih sektorjih, zlasti v avtomobilskem sektorju ter sektorju gradbeništva in strojništva.

| (171) | Trije od sodelujočih uporabnikov (člani združenja uporabnikov) so dejavni v gradbeni industriji. Med OP so skupaj predstavljali 12 % celotnega uvoza valjane žice iz LRK in RM. V istem obdobju so večino valjane žice (58 %) pridobili iz dveh zadevnih držav, medtem ko so ostalo kupili od drugih tretjih držav ali industrije Skupnosti. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da valjana žica predstavlja bistveni delež njihovih proizvodnih stroškov. Zato ni mogoče izključiti, da bi lahko uvedba ukrepov negativno vplivala na te uporabnike. Vendar bi moral ta vpliv biti omejen glede na dostopnost nadomestnih virov dobave v drugih tretjih državah, ki jih ukrepi ne zadevajo, in Skupnosti. |
| --- | --- |

(171)

Trije od sodelujočih uporabnikov (člani združenja uporabnikov) so dejavni v gradbeni industriji. Med OP so skupaj predstavljali 12 % celotnega uvoza valjane žice iz LRK in RM. V istem obdobju so večino valjane žice (58 %) pridobili iz dveh zadevnih držav, medtem ko so ostalo kupili od drugih tretjih držav ali industrije Skupnosti. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da valjana žica predstavlja bistveni delež njihovih proizvodnih stroškov. Zato ni mogoče izključiti, da bi lahko uvedba ukrepov negativno vplivala na te uporabnike. Vendar bi moral ta vpliv biti omejen glede na dostopnost nadomestnih virov dobave v drugih tretjih državah, ki jih ukrepi ne zadevajo, in Skupnosti.

| (172) | Združenje uporabnikov, navedeno v uvodni izjavi (171), katerega člani so dejavni v sektorju gradbeništva in v nekaterih primerih v neposredni konkurenci z nekaterimi vertikalno integriranimi proizvajalci Skupnosti, je izjavilo, da bi bila zaradi uvedbe ukrepov dobava prav v tem sektorju nezadostna. Kljub temu se glede na zdajšnjo neizkoriščeno zmogljivost v Skupnosti in nadomestne vire dobave, ki so na voljo v drugih tretjih državah, vključno s Turčijo, obravnava, da na trgu Skupnosti ni tveganja za nastanek primanjkljaja. Poleg tega bodo proizvajalci izvozniki v LRK in RM še naprej lahko prodajali zadevni izdelek na trgu Skupnosti, vendar po neškodljivih cenah. |
| --- | --- |

(172)

Združenje uporabnikov, navedeno v uvodni izjavi (171), katerega člani so dejavni v sektorju gradbeništva in v nekaterih primerih v neposredni konkurenci z nekaterimi vertikalno integriranimi proizvajalci Skupnosti, je izjavilo, da bi bila zaradi uvedbe ukrepov dobava prav v tem sektorju nezadostna. Kljub temu se glede na zdajšnjo neizkoriščeno zmogljivost v Skupnosti in nadomestne vire dobave, ki so na voljo v drugih tretjih državah, vključno s Turčijo, obravnava, da na trgu Skupnosti ni tveganja za nastanek primanjkljaja. Poleg tega bodo proizvajalci izvozniki v LRK in RM še naprej lahko prodajali zadevni izdelek na trgu Skupnosti, vendar po neškodljivih cenah.

| (173) | Eden od osmih sodelujočih uporabnikov med OP sploh ni uvažal valjane žice iz zadevnih držav. Zato uvedba ukrepov na to družbo ne more negativno vplivati. |
| --- | --- |

(173)

Eden od osmih sodelujočih uporabnikov med OP sploh ni uvažal valjane žice iz zadevnih držav. Zato uvedba ukrepov na to družbo ne more negativno vplivati.

| (174) | Ostali štirje uporabniki v Skupnosti so predstavljali 3 % celotnega uvoza valjane žice iz zadevnih držav, pri čemer so dejavni zlasti v avtomobilskem sektorju in sektorju strojništva. Ti uporabniki so valjano žico kupovali zlasti od dobaviteljev v Skupnosti in drugih tretjih državah, delež uvoza iz zadevnih držav pa je bil v primerjavi z njihovim celotnim uvozom med OP zelo majhen (5 %). V teh okoliščinah se šteje, da uvedba ukrepov ne bi znatno vplivala na finančni položaj teh družb. |
| --- | --- |

(174)

Ostali štirje uporabniki v Skupnosti so predstavljali 3 % celotnega uvoza valjane žice iz zadevnih držav, pri čemer so dejavni zlasti v avtomobilskem sektorju in sektorju strojništva. Ti uporabniki so valjano žico kupovali zlasti od dobaviteljev v Skupnosti in drugih tretjih državah, delež uvoza iz zadevnih držav pa je bil v primerjavi z njihovim celotnim uvozom med OP zelo majhen (5 %). V teh okoliščinah se šteje, da uvedba ukrepov ne bi znatno vplivala na finančni položaj teh družb.

| (175) | Ob upoštevanju navedenega je bilo začasno sklenjeno, da morebiten učinek protidampinških ukrepov na podlagi dostopnih informacij zelo verjetno ne bo znatno vplival na uporabnike zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(175)

Ob upoštevanju navedenega je bilo začasno sklenjeno, da morebiten učinek protidampinških ukrepov na podlagi dostopnih informacij zelo verjetno ne bo znatno vplival na uporabnike zadevnega izdelka.

5.   Sklep o interesu Skupnosti

| (176) | Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi dostopnih informacij v zvezi z interesom Skupnosti na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz valjane žice s poreklom iz LRK in RM. |
| --- | --- |

(176)

Glede na navedeno je bilo začasno sklenjeno, da na podlagi dostopnih informacij v zvezi z interesom Skupnosti na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz valjane žice s poreklom iz LRK in RM.

H.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Raven odprave škode

| (177) | Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz iz LRK in RM še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(177)

Ob upoštevanju sklepov v zvezi z dampingom, posledično škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti je treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz iz LRK in RM še naprej povzročal škodo industriji Skupnosti.

| (178) | Za določitev stopnje teh dajatev so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(178)

Za določitev stopnje teh dajatev so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (179) | Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da morajo vsi ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v sektorju lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Skupnosti. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, ki se je uporabljala za ta izračun, je bila 9,9 % in se je določila na podlagi dobička industrije Skupnosti v letih pred največjim dampinškim uvozom, tj. leta 2004 in 2006. Na tej podlagi se je izračunala neškodljiva cena za industrijo Skupnosti, kar zadeva podoben izdelek. |
| --- | --- |

(179)

Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo sklenjeno, da morajo vsi ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v sektorju lahko ustvarila v okviru normalnih konkurenčnih pogojev, tj. brez dampinškega uvoza, od prodaje podobnega izdelka v Skupnosti. Stopnja dobička pred obdavčitvijo, ki se je uporabljala za ta izračun, je bila 9,9 % in se je določila na podlagi dobička industrije Skupnosti v letih pred največjim dampinškim uvozom, tj. leta 2004 in 2006. Na tej podlagi se je izračunala neškodljiva cena za industrijo Skupnosti, kar zadeva podoben izdelek.

| (180) | Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračune nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodala na trgu Skupnosti. Vsaka razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek skupne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(180)

Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračune nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodala na trgu Skupnosti. Vsaka razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek skupne uvozne vrednosti CIF.

| (181) | Za izračun stopnje odprave škode na ravni države za vse druge proizvajalce izvoznike iz LRK je treba opozoriti, da je bila raven sodelovanja nizka. Zato je bila stopnja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike določena na podlagi najvišje stopnje, ugotovljene za reprezentativno količino, ki jo je sodelujoči izvoznik prodal na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(181)

Za izračun stopnje odprave škode na ravni države za vse druge proizvajalce izvoznike iz LRK je treba opozoriti, da je bila raven sodelovanja nizka. Zato je bila stopnja za nesodelujoče proizvajalce izvoznike določena na podlagi najvišje stopnje, ugotovljene za reprezentativno količino, ki jo je sodelujoči izvoznik prodal na trgu Skupnosti.

| (182) | Glede RM je bila raven sodelovanja visoka. Zato so se podatki, ki so bili med preiskavo dostopni in preverjeni, uporabili za izračun stopnje odprave škode na ravni države, ustrezne za to državo. Stopnja temelji na povprečni ceni, ugotovljeni v RM za nekatere transakcije med OP. |
| --- | --- |

(182)

Glede RM je bila raven sodelovanja visoka. Zato so se podatki, ki so bili med preiskavo dostopni in preverjeni, uporabili za izračun stopnje odprave škode na ravni države, ustrezne za to državo. Stopnja temelji na povprečni ceni, ugotovljeni v RM za nekatere transakcije med OP.

2.   Začasni ukrepi

| (183) | Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške dajatve uvesti na uvoz s poreklom iz LRK in RM na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru morajo biti vse stopnje dajatev zato določene na ravni ugotovljenih stopenj dampinga. |
| --- | --- |

(183)

Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške dajatve uvesti na uvoz s poreklom iz LRK in RM na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru morajo biti vse stopnje dajatev zato določene na ravni ugotovljenih stopenj dampinga.

| (184) | Na uvoz s poreklom iz Turčije se začasne protidampinške dajatve ne uvedejo. |
| --- | --- |

(184)

Na uvoz s poreklom iz Turčije se začasne protidampinške dajatve ne uvedejo.

| (185) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato kažejo na stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse druge družbe) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo te družbe, torej specifični navedeni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, ne morejo uporabiti teh stopenj, pri čemer zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“. |
| --- | --- |

(185)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato kažejo na stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za vse druge družbe) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo te družbe, torej specifični navedeni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, ne morejo uporabiti teh stopenj, pri čemer zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.

| (186) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se nemudoma naslovi na Komisijo skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če je primerno, Komisija po posvetovanju s svetovalnim odborom uredbo ustrezno spremeni z dopolnitvijo seznama podjetij, ki so upravičena do posamičnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(186)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se nemudoma naslovi na Komisijo skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Če je primerno, Komisija po posvetovanju s svetovalnim odborom uredbo ustrezno spremeni z dopolnitvijo seznama podjetij, ki so upravičena do posamičnih stopenj dajatev.

| (187) | Predlagane protidampinške dajatve so naslednje:








  Družba | Stopnja odprave škode | Stopnja dampinga | Stopnja protidampinške dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valin Group (LRK) | 8,6 % | 36,5 % | 8,6 % |
| Preostala dajatev LRK | 24,6 % | 50,5 % | 24,6 % |
| Dajatev na ravni države za RM | 3,7 % | 16,1 % | 3,7 % |

(187)

Predlagane protidampinške dajatve so naslednje:

Družba

Stopnja odprave škode

Stopnja dampinga

Stopnja protidampinške dajatve

Valin Group (LRK)

8,6 %

36,5 %

8,6 %

Preostala dajatev LRK

24,6 %

50,5 %

24,6 %

Dajatev na ravni države za RM

3,7 %

16,1 %

3,7 %

I.   KONČNA DOLOČBA

| (188) | Zaradi dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, v pisni obliki predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo – |
| --- | --- |

(188)

Zaradi dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, v pisni obliki predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz žice, vroče valjane, v ohlapnih kolobarjih, iz železa, nelegiranega jekla ali legiranega jekla, razen iz nerjavnega jekla, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Republike Moldavije, ki je uvrščena pod oznake KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 in 7227 90 95.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:

| Država | Družba | Dajatev | Dodatne oznake TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | Valin Group | 8,6 % | A930 |
| | vse druge družbe | 24,6 % | A999 |
| Republika Moldavija | vse družbe | 3,7 % | — |

Država

Družba

Dajatev

Dodatne oznake TARIC

Ljudska republika Kitajska

Valin Group

8,6 %

A930

vse druge družbe

24,6 %

A999

Republika Moldavija

vse družbe

3,7 %

—

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Skupnosti je predmet varščine, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoje stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zadevne stranke podajo pripombe v zvezi z uporabo te uredbe v roku enega meseca od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. februarja 2009

Za Komisijo

Catherine ASHTON

Članica Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL C 113, 8.5.2008, str. 20.

2

---

| 7.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 113/2009

z dne 6. februarja 2009

o uporabi nekaterih tradicionalnih izrazov na etiketah za vino, uvoženo iz Združenih držav Amerike

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (ES) št. 2006/232/ES z dne 20. decembra 2005 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o trgovini z vinom (1) in zlasti člena 3 tega Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s točko 2.1(f) dela A Protokola o označevanju vina (2), na katerega se sklicuje člen 8(2) Pogodbe med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o trgovini z vinom (3), ter točko 2 Priloge I k navedenemu protokolu, mora Skupnost dovoliti uporabo izrazov „chateau“, „classic“, „clos“, „cream“, „crusted/crusting“, „fine“, „late bottled vintage“, „noble“, „ruby“, „superior“, „sur lie“, „tawny“, „vintage“ in „vintage character“ za vina s poreklom iz ZDA, če so izrazi ob času uvoza že bili odobreni za uporabo na etiketah za vina ZDA v Združenih državah na potrdilu COLA (potrdilo o odobritvi oznake). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s točko 2.1(f) dela A Protokola o označevanju vina (2), na katerega se sklicuje člen 8(2) Pogodbe med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o trgovini z vinom (3), ter točko 2 Priloge I k navedenemu protokolu, mora Skupnost dovoliti uporabo izrazov „chateau“, „classic“, „clos“, „cream“, „crusted/crusting“, „fine“, „late bottled vintage“, „noble“, „ruby“, „superior“, „sur lie“, „tawny“, „vintage“ in „vintage character“ za vina s poreklom iz ZDA, če so izrazi ob času uvoza že bili odobreni za uporabo na etiketah za vina ZDA v Združenih državah na potrdilu COLA (potrdilo o odobritvi oznake).

| (2) | V skladu s točko 5 Priloge I k Protokolu o označevanju vina je dovoljenje veljavno do 10. marca 2009 in se samodejno podaljša za naslednji dve leti, razen če pogodbenica pisno obvesti drugo pogodbenico, da se obdobje ne podaljša. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s točko 5 Priloge I k Protokolu o označevanju vina je dovoljenje veljavno do 10. marca 2009 in se samodejno podaljša za naslednji dve leti, razen če pogodbenica pisno obvesti drugo pogodbenico, da se obdobje ne podaljša.

| (3) | Komisija je v pismu z dne 8. septembra 2008 obvestila Združene države, da se obdobje veljave ne bo podaljšalo po 10. marcu 2009. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v pismu z dne 8. septembra 2008 obvestila Združene države, da se obdobje veljave ne bo podaljšalo po 10. marcu 2009.

| (4) | Za zmanjšanje zalog vina iz ZDA, ki je bilo uvoženo pred 10. marcem 2009 in ni več skladno s pravili za označevanje zaradi odločitve, da se veljavnost dovoljenja ne podaljša, se uvede prehodna določba. |
| --- | --- |

(4)

Za zmanjšanje zalog vina iz ZDA, ki je bilo uvoženo pred 10. marcem 2009 in ni več skladno s pravili za označevanje zaradi odločitve, da se veljavnost dovoljenja ne podaljša, se uvede prehodna določba.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vino s poreklom iz Združenih držav Amerike in uvoženo v Evropsko skupnost pred 10. marcem 2009 v skladu s Pogodbo med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o trgovini z vinom, za katero se uporabljajo izrazi v skladu s Prilogo I k Protokolu o označevanju vina, iz člena 8(2) omenjene pogodbe, se lahko skladišči za prodajo in daje v promet do porabe zalog.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. februarja 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 87, 24.3.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 87, 24.3.2006, str. 65.

2

(3)  UL L 87, 24.3.2006, str. 2.

3

---

| 7.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/26

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 114/2009

z dne 6. februarja 2009

o prehodnih ukrepih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 za sklicevanja na vina z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 z dne 29. aprila 2008 o skupni ureditvi trga za vino, spremembi uredb (ES) št. 1493/1999, (ES) št. 1782/2003, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 3/2008 ter razveljavitvi uredb (EGS) št. 2392/86 in (ES) št. 1493/1999 (1) ter zlasti člena 126(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 34 Uredbe (ES) št. 479/2008 so opredeljeni razredi vin z zaščiteno označbo porekla in vin z zaščiteno geografsko označbo, ki se začnejo uporabljati 1. avgusta 2009. |
| --- | --- |

(1)

V členu 34 Uredbe (ES) št. 479/2008 so opredeljeni razredi vin z zaščiteno označbo porekla in vin z zaščiteno geografsko označbo, ki se začnejo uporabljati 1. avgusta 2009.

| (2) | V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 479/2008 se informacijski ali promocijski ukrepi iz navedenega člena nanašajo na vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali vina, pri katerih je navedena sorta vinske trte. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 479/2008 se informacijski ali promocijski ukrepi iz navedenega člena nanašajo na vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali vina, pri katerih je navedena sorta vinske trte.

| (3) | Člen 65(1)(c)(vi) in (xiii) Uredbe (ES) št. 479/2008 določa priznavanje medpanožnih organizacij, ki zagotavljajo informacije o posebnih lastnostih vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ter izvajajo ukrepe za izkoriščanje, varovanje in spodbujanje označb kakovosti in zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb. |
| --- | --- |

(3)

Člen 65(1)(c)(vi) in (xiii) Uredbe (ES) št. 479/2008 določa priznavanje medpanožnih organizacij, ki zagotavljajo informacije o posebnih lastnostih vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ter izvajajo ukrepe za izkoriščanje, varovanje in spodbujanje označb kakovosti in zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb.

| (4) | V skladu s členom 92(5)(b)(i) Uredbe (ES) št. 479/2008 lahko države članice odločijo, da se lahko pravice do ponovne zasaditve delno ali v celoti prenesejo na drugo gospodarstvo v isti državi članici, kadar so površine na tem drugem gospodarstvu namenjene za pridelavo vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 92(5)(b)(i) Uredbe (ES) št. 479/2008 lahko države članice odločijo, da se lahko pravice do ponovne zasaditve delno ali v celoti prenesejo na drugo gospodarstvo v isti državi članici, kadar so površine na tem drugem gospodarstvu namenjene za pridelavo vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo.

| (5) | Pod točkama 1 in 3 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 479/2008 sta navedeni opredelitvi vina oziroma likerskega vina. Ti opredelitvi vsebujeta posebne določbe v zvezi z vini z zaščiteno označbo porekla in z zaščiteno geografsko označbo. |
| --- | --- |

(5)

Pod točkama 1 in 3 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 479/2008 sta navedeni opredelitvi vina oziroma likerskega vina. Ti opredelitvi vsebujeta posebne določbe v zvezi z vini z zaščiteno označbo porekla in z zaščiteno geografsko označbo.

| (6) | V točki 7 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 479/2008 je navedena opredelitev gaziranega penečega vina. Navedena opredelitev velja za vina brez zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe. |
| --- | --- |

(6)

V točki 7 Priloge IV k Uredbi (ES) št. 479/2008 je navedena opredelitev gaziranega penečega vina. Navedena opredelitev velja za vina brez zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe.

| (7) | V skladu s členom 129(2)(e) Uredbe (ES) št. 479/2008 se opredelitve vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ne uporabljajo pred 1. avgustom 2009. Po prejšnji shemi, uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999 (2), sta bili ustrezni kategoriji kakovostna vina pdpo in vina z geografsko označbo. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 129(2)(e) Uredbe (ES) št. 479/2008 se opredelitve vin z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ne uporabljajo pred 1. avgustom 2009. Po prejšnji shemi, uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999 (2), sta bili ustrezni kategoriji kakovostna vina pdpo in vina z geografsko označbo.

| (8) | Da bi državam članicam omogočili uporabo členov 10(2), 65(1)(c)(vi) in (xiii) ter 92(5)(b)(i) Uredbe (ES) št. 479/2008 ter točk 1, 3 in 7 Priloge IV k navedeni uredbi od 1. avgusta 2008, je primerno sprejeti prehodne ukrepe v zvezi z opredelitvijo vin z zaščiteno označbo porekla in vin z zaščiteno geografsko označbo. Ker ti členi veljajo od 1. avgusta 2008, se mora ta uredba uporabljati od navedenega datuma. |
| --- | --- |

(8)

Da bi državam članicam omogočili uporabo členov 10(2), 65(1)(c)(vi) in (xiii) ter 92(5)(b)(i) Uredbe (ES) št. 479/2008 ter točk 1, 3 in 7 Priloge IV k navedeni uredbi od 1. avgusta 2008, je primerno sprejeti prehodne ukrepe v zvezi z opredelitvijo vin z zaščiteno označbo porekla in vin z zaščiteno geografsko označbo. Ker ti členi veljajo od 1. avgusta 2008, se mora ta uredba uporabljati od navedenega datuma.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za namene uporabe členov 10(2), 65(1)(c)(vi) in (xiii) ter 92(5)(b)(i) Uredbe (ES) št. 479/2008 in točk 1, 3 in 7 Priloge IV k navedeni uredbi od 1. avgusta 2008 do 31. julija 2009 se sklicevanja na vina z zaščiteno označbo porekla in vina z zaščiteno geografsko označbo razumejo kot sklicevanja na kakovostna vina pdpo oziroma vina z geografsko označbo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. avgusta 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. februarja 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 148, 6.6.2008, str. 1.

1

(2)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1.

2

---

| 7.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/28

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 115/2009

z dne 6. februarja 2009

o odobritvi manjših sprememb specifikacije za ime, registrirano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Bleu des Causses (ZOP))

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 (1) in zlasti drugega stavka člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in na podlagi člena 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija pregledala zahtevek Francije za odobritev spremembe specifikacije zaščitene označbe porekla „Bleu des Causses“, registrirane z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 9(1) in na podlagi člena 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je Komisija pregledala zahtevek Francije za odobritev spremembe specifikacije zaščitene označbe porekla „Bleu des Causses“, registrirane z Uredbo Komisije (ES) št. 1107/96 (2).

| (2) | Namen navedenega zahtevka je sprememba specifikacij z določitvijo pogojev za uporabo postopkov in aditivov v mleku ter proizvodnjo „Bleu des Causses“. Te prakse zagotavljajo ohranitev bistvenih značilnosti porekla. |
| --- | --- |

(2)

Namen navedenega zahtevka je sprememba specifikacij z določitvijo pogojev za uporabo postopkov in aditivov v mleku ter proizvodnjo „Bleu des Causses“. Te prakse zagotavljajo ohranitev bistvenih značilnosti porekla.

| (3) | Komisija je pregledala zadevno spremembo in odločila, da je utemeljena. Ker je to manjša sprememba v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, jo Komisija lahko odobri brez upoštevanja postopka iz členov 5, 6 in 7 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pregledala zadevno spremembo in odločila, da je utemeljena. Ker je to manjša sprememba v smislu člena 9 Uredbe (ES) št. 510/2006, jo Komisija lahko odobri brez upoštevanja postopka iz členov 5, 6 in 7 navedene uredbe.

| (4) | V skladu s členom18(2) Uredbe (EC) št. 1898/2006 (3) in na podlagi člena 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je treba povzetek specifikacije objaviti – |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom18(2) Uredbe (EC) št. 1898/2006 (3) in na podlagi člena 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je treba povzetek specifikacije objaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Specifikacija za zaščiteno označbo porekla „Bleu des Causses“ se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Povzetek glavnih elementov specifikacije je v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. februarja 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL L 148, 21.6.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 369, 23.12.2006, str. 1.

3

---

PRILOGA I

Specifikacija za zaščiteno označbo porekla „Bleu des Causses“ se spremeni:

„Metoda pridobivanja“

K točki 5 specifikacije glede proizvodne metode se dodajo naslednje določbe:

„[...] Koagulacija se lahko opravi le z uporabo sirila.

Zgoščevanje mleka z delno odstranitvijo vodnega dela se ne sme opraviti pred koagulacijo.

Poleg mlečnih surovin so edine sestavine ali proizvodni pripomočki ali dodatki, ki so dovoljeni v mleku in med proizvodnjo, sirilo, neškodljive kulture bakterij, kvas, plesni, kalcijev klorid in sol.

[...] Mlečne surovine, proizvodi, ki so v postopku izdelave, sesirjeno mleko in sveži sir se ne smejo hraniti na temperaturi, nižji od 0 °C.

[...] Sveži siri in siri, ki so v postopku zorenja, se ne smejo hraniti v spremenjeni atmosferi.“

---

PRILOGA II

POVZETEK

Uredba Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

„BLEU DES CAUSSES“

Št. ES: FR-PDO-0117-0108/29.03.2006

ZOP (X) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda v informativne namene.

1.   Pristojna služba države članice:

| Naziv | : | Institut National de l’Origine et de la Qualité |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | 51 rue d’Anjou – 75 008 Paris |
| Tel. | : | +33 (0)1 53 89 80 00 |
| Telefaks | : | +33 (0)1 53 89 80 60 |
| E–pošta | : | info@inao.gouv.fr |

Naziv

:

Institut National de l’Origine et de la Qualité

Naslov

:

51 rue d’Anjou – 75 008 Paris

Tel.

:

+33 (0)1 53 89 80 00

Telefaks

:

+33 (0)1 53 89 80 60

E–pošta

:

info@inao.gouv.fr

2.   Vlagatelj:

| Naziv | : | Syndicat du Bleu des Causses |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | BP9 – 12004 RODEZ Cedex |
| Tel. | : | +33 (0)5 65 76 53 53 |
| Telefaks | : | +33 (0)5 65 76 53 00 |
| E–pošta | : | françoise.lebrou@valmont.fr |
| Sestava | : | pridelovalci/predelovalci (X) Drugo ( ) |

Naziv

:

Syndicat du Bleu des Causses

Naslov

:

BP9 – 12004 RODEZ Cedex

Tel.

:

+33 (0)5 65 76 53 53

Telefaks

:

+33 (0)5 65 76 53 00

E–pošta

:

françoise.lebrou@valmont.fr

Sestava

:

pridelovalci/predelovalci (X) Drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.3. | Siri |
| --- | --- |

Skupina 1.3.

Siri

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1.   Naziv:

„Bleu des Causses“

4.2.   Opis:

Nekuhan in nestiskan sir iz kravjega mleka z modrimi ali podobnimi žlahtnimi plesnimi, nastalimi v jedru sira, z vsebnostjo maščob 45 % v suhi snovi, ki znaša vsaj 53 gramov na 100 gramov sira. Je cilindrične oblike in tehta 2,3 do 3 kg.

Površina sira mora biti čista, brez večjih madežev ali lis.

4.3.   Geografsko območje:

Rouergue z dvema obronkoma, na zahodu Causses du Quercy in na vzhodu Causses lozériens, ter del granitnega masiva Margeride, ki spada v del departmaja Aveyron, in sosednji departmaji Lot, Lozère, Gard in Héraut, tj. ozemlje naslednjih občin:

| | Departma Aveyron | Okrožji Millau in Villefranche-de-Rouergue: vse občine. |
| --- | --- | --- |

Departma Aveyron

Okrožji Millau in Villefranche-de-Rouergue: vse občine.

| | Kantoni Baraqueville, Bozouls, Cassagnes-Bégonhès, Conques, Entraygue-sur-Truyère, Espalion, Estaing, Laguiole, Laissac, Marcillac-Vallon, Naucelle, Pont-de-Salars, Requista, Rignac, Rodez-Nord, Rodez-Sud, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Saint-Geniez-d’Olt in La Salvetat-Peyrales: vse občine. |
| --- | --- |

Kantoni Baraqueville, Bozouls, Cassagnes-Bégonhès, Conques, Entraygue-sur-Truyère, Espalion, Estaing, Laguiole, Laissac, Marcillac-Vallon, Naucelle, Pont-de-Salars, Requista, Rignac, Rodez-Nord, Rodez-Sud, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Saint-Geniez-d’Olt in La Salvetat-Peyrales: vse občine.

| | Departma Lot | Kantoni Cahors, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Labastide-Murat, Lalbenque, Lauzes, Limogne-en-Quercy, Luzech, Montcuq, Puy-L’Evêque in Saint-Géry: vse občine. |
| --- | --- | --- |

Departma Lot

Kantoni Cahors, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Labastide-Murat, Lalbenque, Lauzes, Limogne-en-Quercy, Luzech, Montcuq, Puy-L’Evêque in Saint-Géry: vse občine.

| | Kanton Gourdon: občine Saint-Circq-Souillaguet, Saint-Projet in Le Vigan. |
| --- | --- |

Kanton Gourdon: občine Saint-Circq-Souillaguet, Saint-Projet in Le Vigan.

| | Kanton Livernon: občine Boussac, Brengues, Cambes, Corn, Durbans, Espagnac-Sainte-Eulalie, Espedaillac, Flaujac-Gare, Grezes, Livernon, Quissac in Reilhac. |
| --- | --- |

Kanton Livernon: občine Boussac, Brengues, Cambes, Corn, Durbans, Espagnac-Sainte-Eulalie, Espedaillac, Flaujac-Gare, Grezes, Livernon, Quissac in Reilhac.

| | Kanton Payrac: občine Calès, Fajoles, Lamothe-Fénelon, Loupiac, Nadaillac-de-Rouge, Payrac, Reilhaguet in le Roc. |
| --- | --- |

Kanton Payrac: občine Calès, Fajoles, Lamothe-Fénelon, Loupiac, Nadaillac-de-Rouge, Payrac, Reilhaguet in le Roc.

| | Kanton Saint-Germain-du-Bel-Air: občine Lamothe-Cassel, Montamel, Saint-Chamarand, Soucirac, Ussel in Uzech. |
| --- | --- |

Kanton Saint-Germain-du-Bel-Air: občine Lamothe-Cassel, Montamel, Saint-Chamarand, Soucirac, Ussel in Uzech.

| | Kanton Souillac: občine Gignac, La Chapelle-Auzac, Lanzac in Souillac. |
| --- | --- |

Kanton Souillac: občine Gignac, La Chapelle-Auzac, Lanzac in Souillac.

| | Departma Lozère | Kantoni Aumont-Aubrac, Chanac, La Canourgue, Le Malzieu-Ville, Le Massegros, Marvejols, Meyrueis, Saint-Chély-d’Apcher in Sainte-Enimie: vse občine. |
| --- | --- | --- |

Departma Lozère

Kantoni Aumont-Aubrac, Chanac, La Canourgue, Le Malzieu-Ville, Le Massegros, Marvejols, Meyrueis, Saint-Chély-d’Apcher in Sainte-Enimie: vse občine.

| | Kanton Bleymard: občine Allenc, Chavenet in Sainte-Hélène. |
| --- | --- |

Kanton Bleymard: občine Allenc, Chavenet in Sainte-Hélène.

| | Kanton Florac: občine Florac, Ispagnac, Saint-Laurent-de-Trèves in Vebron. |
| --- | --- |

Kanton Florac: občine Florac, Ispagnac, Saint-Laurent-de-Trèves in Vebron.

| | Kanton Mende: občine Badaroux, Balsièges, Brenoux, Lanuéjols, Mende, Saint-Bauzile in Saint-Etienne-du-Valdonnez. |
| --- | --- |

Kanton Mende: občine Badaroux, Balsièges, Brenoux, Lanuéjols, Mende, Saint-Bauzile in Saint-Etienne-du-Valdonnez.

| | Kanton Saint-Germain-du-Teil: občine Les Hermaux, Les Salces, Trélans, Saint-Germain-du-Teil, Saint-Pierre-de-Nogaret; |
| --- | --- |

Kanton Saint-Germain-du-Teil: občine Les Hermaux, Les Salces, Trélans, Saint-Germain-du-Teil, Saint-Pierre-de-Nogaret;

| | Departma Gard:
  občina Trèves. |
| --- | --- |

Departma Gard:

občina Trèves.

| | Departma Hérault:
  občina Pégairolles-de-l’Escalette. |
| --- | --- |

Departma Hérault:

občina Pégairolles-de-l’Escalette.

4.4.   Dokazilo o poreklu:

Vsak proizvajalec mleka, predelovalni obrat in obrat za zorenje izpolni „izjavo o ustreznosti“, registrirano pri INAO (Nacionalni inštitut za označbe porekla), ki omogoča, da INAO opredeli vse vpletene nosilce dejavnosti. Vsi nosilci dejavnosti morajo INAO omogočiti dostop do svojih registrov in kakršnih koli dokumentov, ki se zahtevajo za preverjanje porekla, kakovosti in razmer pri proizvodnji mleka in sira.

Kot del opravljenih pregledov določenih značilnosti označb porekla se izvede analitičen in organoleptičen preskus, s katerim se zagotovi, da vsi pregledani proizvodi dosegajo visoko kakovost in imajo zahtevane tipične lastnosti.

4.5.   Metoda pridobivanja:

Mleko in sir morata biti proizvedena na geografskem območju. Sir zori v jamah v Caussesu na geografskem območju občin Campagnac, Cornus, Millau, Peyreleau, Sainte-Affrique (Aveyron), Trèves (Gard) in Pégairolles-de-l’Escalette (Hérault).

„Bleu des Causses“ se proizvaja v skladu z izročilom: neposneto mleko, ki se običajno uporabi surovo, se sesiri na visoki temperaturi (30 °C), sesirjeno mleko se razreže in vmeša v model z luknjami. Po vbrizganju penicilina se osušen, soljen in brušen sir prebode z iglami, da se omogoči, da penicilin na svežem zraku v jami razvije svoje učinke. Zorenje traja od tri do šest mesecev (najmanj 70 dni).

4.6.   Povezava:

Izvor sira „Bleu des Causses“ sega tako daleč kot sira Roquefort. Kmetje na Caussesu so nekoč dajali sir iz kravjega mleka v votline, naravno izdolbene v apnenčastem grušču, ki so bile odprte proti severu in izpostavljene vlažnemu, svežemu zraku. Sir se je najprej imenoval „Bleu de l’Aveyron“ in je bil tako zapisan tudi v dekretu iz leta 1937, nato pa je pod imenom „Bleu des Causses“ z razsodbo sodišča v Millau leta 1953 dobil status označbe porekla, ki je bil potrjen z dekretom z dne 21. maja 1979.

Tipične značilnosti sira „Bleu des Causses“ so tesno povezane s tlemi na Caussesu (skalnata, suha apnenčasta planota) in posebnim počasnim zorenjem v naravnih votlinah, običajno kraških jamah, v katerih kroži vlažen, svež zrak.

4.7.   Nadzorni organ:

| Naziv | : | Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO) |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | 51, Rue d’Anjou, 75008 Paris |
| Tel. | : | +33 (0)1 53 89 80 00 |
| Telefaks | : | +33 (0)1 53 89 80 60 |
| E–pošta | : | info@inao.gouv.fr |

Naziv

:

Institut National de l’Origine et de la Qualité (INAO)

Naslov

:

51, Rue d’Anjou, 75008 Paris

Tel.

:

+33 (0)1 53 89 80 00

Telefaks

:

+33 (0)1 53 89 80 60

E–pošta

:

info@inao.gouv.fr

Institut National de l’Origine et de la Qualité (Nacionalni inštitut za označbe porekla) je javni upravni organ, s statusom pravne osebe, ki poroča ministrstvu za kmetijstvo.

Odgovoren je za spremljanje proizvodnih razmer za proizvode z označbo porekla.

| Naziv | : | Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF) |
| --- | --- | --- |
| Naslov | : | 59, Boulevard Vincent Auriol 75703 PARIS Cédex 13 |
| Tel. | : | + 33 (0)1 44 87 17 17 |
| Telefaks | : | + 33 (0)1 44 97 30 37 |

Naziv

:

Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes (DGCCRF)

Naslov

:

59, Boulevard Vincent Auriol 75703 PARIS Cédex 13

Tel.

:

- 33 (0)1 44 87 17 17

Telefaks

:

- 33 (0)1 44 97 30 37

DGCCRF je oddelek na Ministrstvu za gospodarstvo, finance in industrijo.

4.8.   Označevanje:

—

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 7.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/33 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/33

---

SKLEP SVETA

z dne 18. decembra 2008

o spremembi Sklepa 1999/70/ES v zvezi z imenovanjem zunanjega revizorja centralne banke Banque centrale du Luxembourg

(2009/105/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 27.1 Protokola,

ob upoštevanju Priporočila Evropske centralne banke ECB/2008/16 z dne 17. novembra 2008 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banque centrale du Luxembourg
   (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet. |
| --- | --- |

(1)

Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet.

| (2) | Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Banque centrale du Luxembourg bo potekel po reviziji za poslovno leto 2008. Zaradi tega je treba od poslovnega leta 2009 imenovati novega zunanjega revizorja. |
| --- | --- |

(2)

Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Banque centrale du Luxembourg bo potekel po reviziji za poslovno leto 2008. Zaradi tega je treba od poslovnega leta 2009 imenovati novega zunanjega revizorja.

| (3) | Svet ECB je priporočil, da se družba KPMG AUDIT Sarl imenuje za zunanjega revizorja za poslovna leta od 2009 do 2013. |
| --- | --- |

(3)

Svet ECB je priporočil, da se družba KPMG AUDIT Sarl imenuje za zunanjega revizorja za poslovna leta od 2009 do 2013.

| (4) | Treba bi bilo upoštevati priporočilo Sveta ECB in v skladu s tem spremeniti Sklep 1999/70/ES – |
| --- | --- |

(4)

Treba bi bilo upoštevati priporočilo Sveta ECB in v skladu s tem spremeniti Sklep 1999/70/ES –

SKLENIL:

Člen 1

Člen 1(7) Sklepa 1999/70/ES (2) se nadomesti z naslednjim:

„7.   KPMG AUDIT Sarl se odobri kot zunanji revizor za Banque centrale du Luksemburg za poslovna leta 2009 do 2013.“

Člen 2

O tem sklepu se uradno obvesti ECB.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 18. decembra 2008

Za Svet

Predsednik

M. BARNIER

---

(1)  UL C 299, 22.11.2008, str. 5.

1

(2)  UL L 22, 29.1.1999, str. 69.

2

---

Komisija

| 7.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/34

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 6. februarja 2009

o ustavitvi protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih v ognju pocinkanih ploščatih valjanih izdelkov iz železa ali jekla, prevlečenih s kovino, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(2009/106/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek postopka

| (1) | Komisija je 14. decembra 2007 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“), začela postopek proti dampinškemu uvozu v Skupnost nekaterih v ognju pocinkanih ploščatih valjanih izdelkov iz železa ali jekla, prevlečenih s kovino, in sicer:






  — | ploščati valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla, platirani ali prevlečeni s cinkom in/ali aluminijem (razen elektrolitsko platiranih ali prevlečenih s cinkom), običajno uvrščeni pod oznake KN 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 in 7212 50 69, |
| --- | --- | --- |

(1)

Komisija je 14. decembra 2007 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2) („obvestilo o začetku“), začela postopek proti dampinškemu uvozu v Skupnost nekaterih v ognju pocinkanih ploščatih valjanih izdelkov iz železa ali jekla, prevlečenih s kovino, in sicer:

—

ploščati valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla, platirani ali prevlečeni s cinkom in/ali aluminijem (razen elektrolitsko platiranih ali prevlečenih s cinkom), običajno uvrščeni pod oznake KN 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 in 7212 50 69,

| — | ploščati valjani izdelki iz legiranega jekla, širine 600 mm ali več, platirani ali prevlečeni s cinkom in/ali aluminijem (razen izdelkov iz nerjavnega jekla in silicijevega elektrolitskega jekla, vroče valjanih izdelkov, brez nadaljnje obdelave, ali hladno valjanih izdelkov (hladno deformirani izdelki) in izdelkov, elektrolitsko platiranih ali prevlečenih s cinkom), običajno uvrščeni pod oznaki KN 7225 92 00 in ex 7225 99 00, in |
| --- | --- |

—

ploščati valjani izdelki iz legiranega jekla, širine 600 mm ali več, platirani ali prevlečeni s cinkom in/ali aluminijem (razen izdelkov iz nerjavnega jekla in silicijevega elektrolitskega jekla, vroče valjanih izdelkov, brez nadaljnje obdelave, ali hladno valjanih izdelkov (hladno deformirani izdelki) in izdelkov, elektrolitsko platiranih ali prevlečenih s cinkom), običajno uvrščeni pod oznaki KN 7225 92 00 in ex 7225 99 00, in

| — | ploščati valjani izdelki iz legiranega jekla, širine manj kot 600 mm, platirani ali prevlečeni s cinkom in/ali aluminijem (razen izdelkov iz nerjavnega jekla in silicijevega elektrolitskega jekla, izdelkov iz hitroreznega jekla, vroče valjanih izdelkov, brez nadaljnje obdelave, ali hladno valjanih izdelkov (hladno deformirani izdelki) in izdelkov, elektrolitsko platiranih ali prevlečenih s cinkom), običajno uvrščeni pod oznaki KN 7226 99 30 in ex 7226 99 70, |
| --- | --- |

—

ploščati valjani izdelki iz legiranega jekla, širine manj kot 600 mm, platirani ali prevlečeni s cinkom in/ali aluminijem (razen izdelkov iz nerjavnega jekla in silicijevega elektrolitskega jekla, izdelkov iz hitroreznega jekla, vroče valjanih izdelkov, brez nadaljnje obdelave, ali hladno valjanih izdelkov (hladno deformirani izdelki) in izdelkov, elektrolitsko platiranih ali prevlečenih s cinkom), običajno uvrščeni pod oznaki KN 7226 99 30 in ex 7226 99 70,

poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“).

| (2) | Protidampinški postopek se je začel po pritožbi, ki jo je 30. oktobra 2007 vložil EUROFER („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje nekaterih v ognju pocinkanih ploščatih valjanih izdelkov iz železa ali jekla, prevlečenih s kovino, v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Protidampinški postopek se je začel po pritožbi, ki jo je 30. oktobra 2007 vložil EUROFER („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 25 %, celotne proizvodnje nekaterih v ognju pocinkanih ploščatih valjanih izdelkov iz železa ali jekla, prevlečenih s kovino, v Skupnosti.

1.2   Zadevne stranke in preveritveni obiski

| (3) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v Ljudski republiki Kitajski („LRK“) in njihova združenja, uvoznike/uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike zadevnih držav izvoznic, proizvajalce v potencialno primerljivih državah ter vse znane proizvajalce Skupnosti. Zainteresirane stranke so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike v Ljudski republiki Kitajski („LRK“) in njihova združenja, uvoznike/uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike zadevnih držav izvoznic, proizvajalce v potencialno primerljivih državah ter vse znane proizvajalce Skupnosti. Zainteresirane stranke so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (4) | V skladu s členom 17 osnovne uredbe je bilo glede na veliko število kitajskih proizvajalcev izvoznikov v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za ugotovitev dampinga. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 17 osnovne uredbe je bilo glede na veliko število kitajskih proizvajalcev izvoznikov v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za ugotovitev dampinga.

| (5) | Da bi proizvajalci izvozniki v LRK lahko vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) in/ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija poslala obrazce zahtevka proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, in organom LRK. |
| --- | --- |

(5)

Da bi proizvajalci izvozniki v LRK lahko vložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) in/ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija poslala obrazce zahtevka proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, in organom LRK.

| (6) | Komisija je vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala vprašalnike in prejela odgovore sedmih vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, šestih proizvajalcev iz Skupnosti, treh uvoznikov, sedmih uporabnikov iz Skupnosti in enega brazilskega proizvajalca (Brazilija je bila uporabljena kot primerljiva država). Sedem združenj uporabnikov v Skupnosti je prav tako pisno izrazilo svoja stališča. Vsem strankam, ki so zaprosile za zaslišanje v navedenem roku, in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bila prošnja odobrena. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala vprašalnike in prejela odgovore sedmih vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, šestih proizvajalcev iz Skupnosti, treh uvoznikov, sedmih uporabnikov iz Skupnosti in enega brazilskega proizvajalca (Brazilija je bila uporabljena kot primerljiva država). Sedem združenj uporabnikov v Skupnosti je prav tako pisno izrazilo svoja stališča. Vsem strankam, ki so zaprosile za zaslišanje v navedenem roku, in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bila prošnja odobrena.

| (7) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za TGO in ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | Proizvajalci industrije Skupnosti






  — | Hellenic Steel Co., Thessaloniki, Grčija, |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za TGO in ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

Proizvajalci industrije Skupnosti

—

Hellenic Steel Co., Thessaloniki, Grčija,

| — | Ilva S.p.A, Milano, Italija, |
| --- | --- |

—

Ilva S.p.A, Milano, Italija,

| — | Salzgitter AG, Salzgitter, Nemčija, |
| --- | --- |

—

Salzgitter AG, Salzgitter, Nemčija,

| — | ThyssenKrupp Steel AG, Duisburg, Nemčija. |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Steel AG, Duisburg, Nemčija.

| (b) | Drugi proizvajalci Skupnosti






  — | Corus UK Ltd, Newport, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- | --- |

(b)

Drugi proizvajalci Skupnosti

—

Corus UK Ltd, Newport, Združeno kraljestvo,

| — | ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Italija. |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Italija.

| (c) | Proizvajalci izvozniki v LRK






  — | Changshu Xingdao Advanced Building Material Co., Changshu, |
| --- | --- | --- |

(c)

Proizvajalci izvozniki v LRK

—

Changshu Xingdao Advanced Building Material Co., Changshu,

| — | Changshu Everbright Material Technology Co., Changshu, |
| --- | --- |

—

Changshu Everbright Material Technology Co., Changshu,

| — | Bengang Steel Plates Co, Benxi, |
| --- | --- |

—

Bengang Steel Plates Co, Benxi,

| — | BX Steel Posco Cold Rolled Sheet Co. Ltd, Benxi, |
| --- | --- |

—

BX Steel Posco Cold Rolled Sheet Co. Ltd, Benxi,

| — | Angang Group International Trade Corporation, Anshan, in njegova povezana družba Angang Group Hong Kong Co., Ltd, Hong Kong, |
| --- | --- |

—

Angang Group International Trade Corporation, Anshan, in njegova povezana družba Angang Group Hong Kong Co., Ltd, Hong Kong,

| — | ANSC-TKS Galvanizing Co., Dallian, |
| --- | --- |

—

ANSC-TKS Galvanizing Co., Dallian,

| — | International Economics & Trading Corporation WISCO, Wuhan, in njegova povezana družba Wugang Trading Co. Ltd, Hong Kong. |
| --- | --- |

—

International Economics & Trading Corporation WISCO, Wuhan, in njegova povezana družba Wugang Trading Co. Ltd, Hong Kong.

| (d) | Nepovezani uvozniki






  — | Duferco SA, Lugano, Švica. |
| --- | --- | --- |

(d)

Nepovezani uvozniki

—

Duferco SA, Lugano, Švica.

| (8) | Ob upoštevanju potrebe po vzpostavitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, katerim TGO morda ne bo odobren, je bila v prostorih naslednje družbe izvedena preveritev za vzpostavitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru Brazilije:






  (e) | Proizvajalec v primerljivi državi






  — | ArcelorMittal Vega, São Francisco do Sul, Brazilija. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju potrebe po vzpostavitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, katerim TGO morda ne bo odobren, je bila v prostorih naslednje družbe izvedena preveritev za vzpostavitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države, v tem primeru Brazilije:

(e)

Proizvajalec v primerljivi državi

—

ArcelorMittal Vega, São Francisco do Sul, Brazilija.

1.3   Obdobje preiskave

| (9) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. decembra 2006 do 30. novembra 2007 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2004 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(9)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. decembra 2006 do 30. novembra 2007 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2004 do konca OP („obravnavano obdobje“).

1.4   Vmesno poročilo in nadaljnji postopek

| (10) | Komisija je 15. septembra 2008 zainteresiranim strankam razkrila vmesno poročilo, ki navaja začasne ugotovitve v zvezi s tem postopkom, tj. da dejstvo, začasno ugotovljeno s preiskavo, kaže na obstoj dampinga, vendar ne na znatno škodo, ter je poudarila potrebo po nadaljnji preiskavi zaradi morebitne grožnje škode. Na podlagi začasnih ugotovitev se je zdelo primerno, da se začasna protidampinška dajatev ne uvede, ampak da se preiskava nadaljuje. Vse stranke so imele možnost, da na začasne ugotovitve predložijo ustrezne dokaze in pripombe. Stranke, ki so to zahtevale, so imele tudi možnost za zaslišanje. Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem informacij, za katere je menila, da so potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je 15. septembra 2008 zainteresiranim strankam razkrila vmesno poročilo, ki navaja začasne ugotovitve v zvezi s tem postopkom, tj. da dejstvo, začasno ugotovljeno s preiskavo, kaže na obstoj dampinga, vendar ne na znatno škodo, ter je poudarila potrebo po nadaljnji preiskavi zaradi morebitne grožnje škode. Na podlagi začasnih ugotovitev se je zdelo primerno, da se začasna protidampinška dajatev ne uvede, ampak da se preiskava nadaljuje. Vse stranke so imele možnost, da na začasne ugotovitve predložijo ustrezne dokaze in pripombe. Stranke, ki so to zahtevale, so imele tudi možnost za zaslišanje. Komisija je nadaljevala z iskanjem in preverjanjem informacij, za katere je menila, da so potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev.

2.   UMIK PRITOŽBE IN USTAVITEV POSTOPKA

| (11) | Pritožnik je v pismu Komisiji z dne 11. decembra 2008 uradno umaknil svojo pritožbo. Pojasnil je, da so umik sprožili nedavni pretresi na trgu. Zaradi tega ne želi nadaljevati tega primera v zvezi z grožnjo škode, temelječe na obsegu, ki se je opirala na analizo preteklih podatkov, ki ne odražajo več v celoti trenutnih tržnih pogojev. Po njegovem mnenju se je v teh okoliščinah bolje odzvati na nepoštene in škodljive trgovinske prakse, če bi se pojavile, z novim primerom namesto s primerom, ki ne more v celoti obravnavati vseh vprašanj, s katerimi se sedaj spopada industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Pritožnik je v pismu Komisiji z dne 11. decembra 2008 uradno umaknil svojo pritožbo. Pojasnil je, da so umik sprožili nedavni pretresi na trgu. Zaradi tega ne želi nadaljevati tega primera v zvezi z grožnjo škode, temelječe na obsegu, ki se je opirala na analizo preteklih podatkov, ki ne odražajo več v celoti trenutnih tržnih pogojev. Po njegovem mnenju se je v teh okoliščinah bolje odzvati na nepoštene in škodljive trgovinske prakse, če bi se pojavile, z novim primerom namesto s primerom, ki ne more v celoti obravnavati vseh vprašanj, s katerimi se sedaj spopada industrija Skupnosti.

| (12) | Pritožnik je trdil tudi, da se bo kitajski izvoz, upoštevajoč nedavne spremembe v kitajskem načrtu za spodbudo izvoza, ponovno močno povečal. Zaradi zgoraj navedene nevarnosti je pritožnik Komisijo zaprosil, naj dejavno nadzoruje izvoz zadevnih izdelkov in naj bo pripravljena hitro začeti nov postopek. Poudaril je tudi, da je strogo nadziranje nadaljnjega izvoza zadevnih izdelkov in zagotovitev odgovornega ravnanja kitajskih izvoznikov na mednarodnem trgu jekla v interesu Kitajske. |
| --- | --- |

(12)

Pritožnik je trdil tudi, da se bo kitajski izvoz, upoštevajoč nedavne spremembe v kitajskem načrtu za spodbudo izvoza, ponovno močno povečal. Zaradi zgoraj navedene nevarnosti je pritožnik Komisijo zaprosil, naj dejavno nadzoruje izvoz zadevnih izdelkov in naj bo pripravljena hitro začeti nov postopek. Poudaril je tudi, da je strogo nadziranje nadaljnjega izvoza zadevnih izdelkov in zagotovitev odgovornega ravnanja kitajskih izvoznikov na mednarodnem trgu jekla v interesu Kitajske.

| (13) | Treba je opozoriti, da so trenutne razmere v zvezi z zadevnim izdelkom v ES in na Kitajskem zaznamovane s spremembami osnovnih gospodarskih dejavnikov, kakršnih še ni bilo. V takšnih okoliščinah težko postavljati razumne domneve glede kratkoročnega do srednjeročnega razvoja trga in poleg tega se zdi, da so gospodarske razmere spremenljive in da se pojava škodljivega dampinga ne da popolnoma izključiti. Zato se zdi primerno, da se v bližnji prihodnosti nadzoruje izvoz v ES zadevnega izdelka s poreklom iz LRK. Obdobje nadzora ne sme presegati 24 mesecev od objave ustavitve tega postopka. Komisija ne izključuje začetka nove preiskave o istem izdelku, če in ko se predložijo dokazi, ki kažejo na škodljivi damping, v skladu z zahtevami iz ustreznih določb člena 5 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Treba je opozoriti, da so trenutne razmere v zvezi z zadevnim izdelkom v ES in na Kitajskem zaznamovane s spremembami osnovnih gospodarskih dejavnikov, kakršnih še ni bilo. V takšnih okoliščinah težko postavljati razumne domneve glede kratkoročnega do srednjeročnega razvoja trga in poleg tega se zdi, da so gospodarske razmere spremenljive in da se pojava škodljivega dampinga ne da popolnoma izključiti. Zato se zdi primerno, da se v bližnji prihodnosti nadzoruje izvoz v ES zadevnega izdelka s poreklom iz LRK. Obdobje nadzora ne sme presegati 24 mesecev od objave ustavitve tega postopka. Komisija ne izključuje začetka nove preiskave o istem izdelku, če in ko se predložijo dokazi, ki kažejo na škodljivi damping, v skladu z zahtevami iz ustreznih določb člena 5 osnovne uredbe.

| (14) | V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se lahko postopek ustavi, če je pritožba umaknjena, razen če to ne bi bilo v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členom 9(1) osnovne uredbe se lahko postopek ustavi, če je pritožba umaknjena, razen če to ne bi bilo v interesu Skupnosti.

| (15) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da zaradi zgornje analize trenutnih razmer v zvezi z zadevnim izdelkom ter kakršne koli nove preiskave v prihodnosti pritožnikov umik ni vprašljiv. Komisija je bila mnenja, da je treba sedanji postopek ustaviti, saj v preiskavi ni prišlo do nobenih ugotovitev, iz katerih bi bilo razvidno, da takšna ustavitev ne bi bila v interesu Skupnosti. Zainteresirane stranke so bile o tem obveščene in imele so možnost predložiti pripombe. Vendar ni prispela nobena pripomba, ki bi to odločitev lahko spremenila. |
| --- | --- |

(15)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da zaradi zgornje analize trenutnih razmer v zvezi z zadevnim izdelkom ter kakršne koli nove preiskave v prihodnosti pritožnikov umik ni vprašljiv. Komisija je bila mnenja, da je treba sedanji postopek ustaviti, saj v preiskavi ni prišlo do nobenih ugotovitev, iz katerih bi bilo razvidno, da takšna ustavitev ne bi bila v interesu Skupnosti. Zainteresirane stranke so bile o tem obveščene in imele so možnost predložiti pripombe. Vendar ni prispela nobena pripomba, ki bi to odločitev lahko spremenila.

| (16) | Komisija zato sklene, da je treba protidampinški postopek o izvozu v Skupnost nekaterih v ognju pocinkanih ploščatih valjanih izdelkov iz železa ali jekla, prevlečenih s kovino, s poreklom iz LRK, ustaviti brez uvedbe protidampinškega ukrepa – |
| --- | --- |

(16)

Komisija zato sklene, da je treba protidampinški postopek o izvozu v Skupnost nekaterih v ognju pocinkanih ploščatih valjanih izdelkov iz železa ali jekla, prevlečenih s kovino, s poreklom iz LRK, ustaviti brez uvedbe protidampinškega ukrepa –

SKLENILA:

Edini člen

Protidampinški postopek, ki zadeva izvoz nekaterih v ognju pocinkanih ploščatih valjanih izdelkov iz železa ali jekla, prevlečenih s kovino, kot so na primer:

| — | ploščati valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla, platirani ali prevlečeni s cinkom in/ali aluminijem (razen elektrolitsko platiranih ali prevlečenih s cinkom), običajno uvrščeni pod oznake KN 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 in 7212 50 69, |
| --- | --- |

—

ploščati valjani izdelki iz železa ali nelegiranega jekla, platirani ali prevlečeni s cinkom in/ali aluminijem (razen elektrolitsko platiranih ali prevlečenih s cinkom), običajno uvrščeni pod oznake KN 7210 41 00, 7210 49 00, 7210 61 00, 7210 69 00, 7212 30 00, 7212 50 61 in 7212 50 69,

| — | ploščati valjani izdelki iz legiranega jekla, širine 600 mm ali več, platirani ali prevlečeni s cinkom in/ali aluminijem (razen izdelkov iz nerjavnega jekla in silicijevega elektrolitskega jekla, vroče valjanih izdelkov, brez nadaljnje obdelave, ali hladno valjanih izdelkov (hladno deformirani izdelki) in izdelkov, elektrolitsko platiranih ali prevlečenih s cinkom), običajno uvrščeni pod oznaki KN 7225 92 00 in ex 7225 99 00, ter |
| --- | --- |

—

ploščati valjani izdelki iz legiranega jekla, širine 600 mm ali več, platirani ali prevlečeni s cinkom in/ali aluminijem (razen izdelkov iz nerjavnega jekla in silicijevega elektrolitskega jekla, vroče valjanih izdelkov, brez nadaljnje obdelave, ali hladno valjanih izdelkov (hladno deformirani izdelki) in izdelkov, elektrolitsko platiranih ali prevlečenih s cinkom), običajno uvrščeni pod oznaki KN 7225 92 00 in ex 7225 99 00, ter

| — | ploščati valjani izdelki iz legiranega jekla, širine manj kot 600 mm, platirani ali prevlečeni s cinkom in/ali aluminijem (razen izdelkov iz nerjavnega jekla in silicijevega elektrolitskega jekla, izdelkov iz hitroreznega jekla, vroče valjanih izdelkov, brez nadaljnje obdelave, ali hladno valjanih izdelkov (hladno deformirani izdelki) in izdelkov, elektrolitsko platiranih ali prevlečenih s cinkom), običajno uvrščeni pod oznaki KN 7226 99 30 in ex 7226 99 70, |
| --- | --- |

—

ploščati valjani izdelki iz legiranega jekla, širine manj kot 600 mm, platirani ali prevlečeni s cinkom in/ali aluminijem (razen izdelkov iz nerjavnega jekla in silicijevega elektrolitskega jekla, izdelkov iz hitroreznega jekla, vroče valjanih izdelkov, brez nadaljnje obdelave, ali hladno valjanih izdelkov (hladno deformirani izdelki) in izdelkov, elektrolitsko platiranih ali prevlečenih s cinkom), običajno uvrščeni pod oznaki KN 7226 99 30 in ex 7226 99 70,

s poreklom iz Ljudske republike Kitajske je s tem ustavljen.

V Bruslju, 6. februarja 2009

Za Komisijo

Catherine ASHTON

Članica Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL C 302, 14.12.2007, str. 24.

2

---

7.2.2009

| 7.2.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 38/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

L 38/s3

---

OPOMBA BRALCU

Institucije so se odločile, da v svojih besedilih ne bodo več navajale zadnje spremembe navedenih besedil.

Če ni navedeno drugače, se akti iz objavljenih besedil sklicujejo na akte v trenutno veljavni različici.

---